formulación - Ensayos universitarios - 4785 Palabras\nPágina principal Ensayos formulación\nPáginas: 20 (4785 palabras) Publicado: 5 de octubre de 2014\nDE FORMULACIÓ I NOMENCLATURA ORGÀNICA\nA.1 Escriu les fórmules desenrotllades de tots els hidrocarburs possibles amb\nquatre àtoms de carboni i enllaços simples només. Dibuixa la geometria de les\nmolècules i construeix-les amb els models moleculars del laboratori.\nHidrocarburs saturats o alcans\nEls hidrocarburs que només tenen enllaços simples entre els àtoms decarboni s'anomenen saturats o alcans. Com hem pogut veure a l'activitat anterior es poden classificar en:\nsaturats de cadena lineal, saturats de cadena ramificada i alifàtics cíclics o alicíclics.\na) Alcans alifàtics de cadena lineal\nS'anomenen amb la terminació -À i amb un prefix que indica el nombre d'àtoms de\ncarboni, segons els models:\nCH3-CH3 EtàCH3-(CH2)5-CH3 heptà\nCH3-(CH2)8-CH3 decà, etc.\nA partir de cinc carbonis s'usen els prefixos numerals grecs.\nA.2 Dedueix la fórmula molecular general CxHy dels hidrocarburs alifàtics.\nb) Alcans alifàtics ramificats\nAnomenem radicals els agregats d'àtoms que resulten de lapèrdua d'un àtom d'hidrogen en un hidrocarbur qualsevol i s'anomenen canviant la terminació -À de l'hidrocarbur\nper la terminació -IL.\nCH3- és el radical metil\nA.3 Anomena aquests radicals:\na) CH3-CH2b) CH3-CH2-CH2c) CH3-CH2-CH2-CH2d) CH3-(CH2)4Els alcans de cadena ramificada s'anomenen així: numerem la cadena més llarga tot\ncomençant per l'extrem més pròxim al radical i escrivimdavant del nom el nombre -dit localitzador- que correspon a la posició del radical.\nCH3-CH-CH2-CH2-CH3 és el 2-metilpentà\nSi hi ha més d'un radical igual, el nom del radical va precedit d'un prefix que indica el\nnombre de radicals (di-, tri-, tetra-, penta-, etc.). Els radicals diferents s'anomenen en ordre\nalfabètic i comencem a numerar per l'extrem més pròxim a una ramificació.\nCH3−CH2−CH−CH2−CH−CH3 s'anomena 2,4-dimetilhexà\nPer anomenar-los posarem el prefix CICLO- davant el nom de l'alcà corresponent de\nEls hidrocarburs on hi ha enllaços dobles s'anomenen alquens. Els que només tenen un\nenllaç doble s'anomenen canviant la terminació -À, per la terminació -È, i utilitzant un\nlocalitzador per a indicar la posició de l'enllaç doble, de manera que es comença a comptar\nper l'extrem més pròxim a l'enllaç doble1.\nExemple :CH2=CH-CH2-CH3 s'anomena 1-butè (IUPAC 1979)\n(But-1-è) (IUPAC 1993)2\nSi hi ha ramificacions prendrem com a cadena principal -que numerarem- la cadena\nmés llarga de les que continguen l'enllaç doble i donarem preferència a l'enllaç doble a l'hora\nCH2=CH-CH2-CH-CH3 s'anomena 4-metil-1-pentè


IGUALS I DIFERENTS - INFÀNCIA, FAMÍLIA i ADOPCIÓ\nHome » IGUALS I DIFERENTS\nSer fill adoptiu comporta, molt sovint, sentir-se diferent a la majoria de persones que ens envolten, tant al nostre entorn com a la nostra pròpia família.\nAcceptar la pròpia diferència, com un fet natural i enriquidor, i sentir-se valorat i acollit pels altres, és fonamental per a l’autoestima i seguretat personal de l’infant. A la nostra societat, sovint uniformadora i amb molts prejudicis encara de caire classista i racista, el fet de ser diferent als altres (per la teva filiació, o pels teus trets físics, país d’origen, etc.) no deixa de ser un repte i, per tant, un aspecte a atendre dins la família adoptiva i, encara més, dins la família adoptiva interracial.\nA les pestanyes sobre Recursos d’aquesta web trobareu diversos materials per a donar eines als vostres fills. Es molt important que visquin les seves diferències de manera positiva, i que sàpiguen respondre de la millor manera possible davant les actituds negatives que puguin rebre al seu entorn. Els joves i adults adoptats racialitzats també trobareu documents i àudios de taules rodones i xerrades a les que s’ha parlat d’aquest tema.\nPensant en la importància que té que els infants adoptats creixin normalitzant, acceptant i sentint-se bé amb les seves diferències, vam elaborar des d’ADDIF la Guia Iguals i Diferents. Una guia per a parlar amb els infants -de 7 a 12 anys- de Diversitat i Drets. En versió Video i en versió PDF. En castellà i en català.\nPodeu trobar més informació i accés a la Guia Iguals i Diferents


abr. 3, 2018 | General, Decora i Organitza, Destacats, Floristeria |\nSi ets una de les afortunades núvies que es casen durant la primavera o estiu d´aquest any, segur que ja has decidit quin serà l´espai de la celebració, el menú nupcial, igual que el vestit perfecte que lluiràs en el teu gran dia. Has organitzat la majoria de detalls de la celebració, i ara és l´hora de pensar en la decoració floral perquè tot estigui en perfecta harmonia.\nDes de Totnuvis.net volem ajudar-te en aquesta missió. Et desvetllem les tendències en decoració floral 2018, tant pel teu ram com per a la decoració de l’entorn, i algunes idees perquè les flors que escollis siguin reflex del vostre estil, la vostra personalitat i gustos. Pren nota que comencem!\nUltraviolet – Omple el teu casament de màgia i misteri\nEt casis on et casis, el lila en la seva versió més potent serà un encert segur, un color que s’adapta perfectament a qualsevol tipus d’entorn natural\nLa tendència “top” consisteix en escollir flors de pètals grans i frondosos en diferents tonalitats de lila, mantenint el to cromàtic de l’ultravioleta com a protagonista.\nPots jugar amb combinacions de flors de diferents mides i formes\nUna alternativa fantàstica: Barreja flors de la mateixa espècie en les seves versions ultraviolet i blanc…crearàs un contrast únic, dramàtic i preciós!\nRecomanem: La tendència “ultravioleta” és idònia per a casaments de dia!\nFlors silvestres en tonalitats fúcsies i vermelles – rústic amb un extra de color!\nLes flors silvestres, fresques i seques, seran les teves millors aliades a l’hora d’omplir el teu casament rústic de l’encant cromàtic del fúcsia, vermell i fins i tot taronja.\nUna de les tendències més top: Combinar flors silvestres amb fullatge verd, tot en estil casual i despreocupat\nEl ram de núvia ideal: en forma de cascada – de mides generoses i desestructurat- o en forma circular\nUna tendència ideal si vols omplir l’espai de vida i atorgar tot el protagonisme de l’ambientació a les flors\nRoses en mil colors, formes, mides i textures!\nLes roses no passen de moda mai. I aquest any, reapareixen amb noves versions i combinacions!\nLa moda més fresca i actual: Barreja roses de tots colors i de totes mides i espècies!\nMàxima versatilitat: Pots combinar els teus colors preferits\nRoses en versió mini i espècies de flors de mides grans, un conjunt preciós, diferent i molt romàntic\nEl ram de núvia d’aquest estil pot ser de qualsevol mida, però en forma rodona\nPots adaptar aquesta tendència als teus gustos i afegir altres espècies florals, sempre mantenint el protagonisme de les roses\nBranques d’olivera – discret, elegant i adaptable a tot tipus d’escenaris!\nTenyeix el teu gran dia del verd més pur i frondòs, omplint-lo de branques i fulles d’olivera!\nUna alternativa ideal per a embellir qualsevol tipus d’espai i estil de casament\nPots escollir la versió “total green”, o combinar – lo amb les teves flors preferides. Si son blanques, millor!\nPerfecte per a casaments en qualsevol època de l’any\nSi vols decorar el teu gran dia sense haver de patir per la teva economía, aquesta opció és la teva!\nRecomanem: Unes fulles d’olivera a la solapa del nuvi li atorgaran una dosi extra d’encant masculí!\nTulipes – La tendencia més “in” que converteix el teu casament en un esclat de colors i d’alegria\nUna alternativa d’allò més original i divertida per a una boda en un espai modern o en estil informal al jardí de casa teva!\nEscull el teu color preferit o combina tulipes de totes les tonalitats\nTambé pots barrejar un color de tulipa amb fullatge verd de diferents intensitats cromàtiques. Espectacular!\nEl ram de núvia amb tulipes ha de ser gran i de tall llarg. Ideal per sorprendre a tothom!\nSi et cases a la primavera, aquesta opció és la teva\nEt revelem un secret: Les tulipes de color lila són la tendencia “top” 2018!\nEl groc de les mimoses i la ginesta – Les reines indiscutibles dels casaments de muntanya\nSi la temporada passada el groc arribava amb ganes de quedar-se, ara s’ha convertit en un imprescindible en els casaments de muntanya\nTenyeix l’escenari del teu casament d’aquest color, fent servir la mimosa o la ginesta com a únic element.\nUna alternativa fantàstica per a casaments hippies i inspirats en el “wild west” més autèntic.\nAquí no s’hi val la filosofia del “menys és més”…Omple cada racó de l’espai d’una dosi generosa del groc més silvestre. El ram de núvia, gran i desestructurat, com acabat de collir.\nPots adaptar la tendència al teu gust: afegeix roses grogues per a un toc de solemnitat!\nL’anturi – exòtic, actual, diferent i atrevit\nSi et cases en un espai modern i minimalista, i vols crear un ambient elegant i original, l’anturi serà el teu millor aliat\nUna alternativa immillorable per a parelles cosmopòlites que es casen en un entorn urbà i exclusiu\nLa tendència consisteix en fer un ús moderat de l’anturi, sense exageracions. Situa’l en punts concrets i llueix-lo al teu ram, i al vehicle nupcial\nPots optar per la versió monocromàtica amb anturis vermells o alternar-lo amb exemplars de color blanc. Genial!\nImprescindible: El teu ram, en forma de cascada, de cercle, o de la forma que sigui, de tall llarg!\nPeònies – Les protagonistes del concepte floral més cromàtic, aromàtic i variat\nRomàntiques, atemporals, de textura sedosa i fragància delicada, s’ha convertit en un “must” aquesta temporada\nPots escollir una línia cromàtica o incloure peònies de tots colors\nTant en el ram, com als centres de taula i als demès arrenjaments florals, es tracta de rodejar les peònies d’altres flors més petites, de tonalitats cromàtiques similars o si t’ho estimes més, en mil i un colors\nRecomanem: Abusa de flors exòtiques i tropicals de colors i aromes intensos per acompanyar les peònies. Una festa multisensorial!\nSi només fas servir un sol color de peònia, pots afegir fulles d’eucaliptus…el resultat és preciós!\nHortènsies – Màxima distinció i solemnitat\nLes hortènsies són una de les flors preferides de les núvies 2018\nDescobrim 3 versions principals: hortènsies d’un sol color, hortènsies d’una gama cromática (roses i fúcsies, blaus i lilas, blanc i pastels, etc), o hortènsies de tots colors barrejats al teu gust.\nCrea un ambient únic i extraordinari amb grans centres de taula, majestuosos arcs florals i un grandiós ram de núvia, en forma rodona\nSi et cases a la vora del mar, combina hortènsies blanques i blaves.…impressionant!\nNo afegeixis fulles verdes. Les hortènsies mereixen tot el protagonisme!\nLa Paniculata – La protagonista perfecta per a un casament 100 % vintage i rustic\nLa tendència més actual consisteix en crear un conjunt on la paniculata és la única flor: Rams de núvia 100% paniculata, seguint la mateixa línia quant a decoració de l’espai, pentinat, solapa del nuvi etc.\nUna opció més variada consisteix en combinar la paniculata amb fullatge verd i /o amb altres flors silvestres similars, en color lila, groc o rosat.\nIdeal per a casaments rurals i per a parelles amb personalitat vintage, bohèmia i juvenil\nRecomanem: Crea una barreja harmoniosa i elegant entre paniculata i roses blanques de mida gran. Simplement espectacular!\nProfessionals que faran realitat el teu concepte de decoració floral somiat\nFina Brunet Florista\nJM Ventura Florista\nFloristería Elles – Espai Flors i Núvies\nAnteriorCelebra el teu casament perfecte a Tarragona\nSegüentJornada de Portes Obertes: El Serrat de Figaró i Mas d’Osor


Escola de turisme: Barcelona impulsa el turisme de compres - EU Mediterrani\nEscola de turisme: Barcelona impulsa el turisme de compres\nEls actuals i els futurs alumnes de l’Escola de turisme han de conèixer quines són les tendències turístiques de la seva ciutat. En aquest cas, parlarem de l’oferta turística de compres.\nEl 50% de les botigues de la capital catalana detecten una millora en les seves ventes. Això no és un fet aïllat atribuïble a la sortida gradual de la crisi, sinó que també s’ha de tenir en ment l’arribada de milers de turistes. Els estudiants de l’Escola de turisme Mediterrani han realitzat un anàlisis de les estadístiques i han arribat a conclusions més que positives.\nLa Vanguardia indica que és necessari un equilibri entre els sectors comercials que esperen als viatgers d’arreu del món. Els pronòstics indiquen un augment d’un 14% en el Producte interior brut d’Espanya gràcies a aquest sector en puixança.\nA l’ajuntament de Barcelona (font de consulta per la recerca dels alumnes i professors de l’Escola de turisme Mediterrani) aposten per un model que es centra en el comerç de proximitat. Això suposa una oportunitat per la promoció de productes catalans i una millora en l’economia de petits comerços, agricultors i ramaders de la terra. L’ajuntament vol impulsar els productes propis per tal que es vegin millores en els diferents sectors relacionats amb el turisme i la millora de vida de tots aquells que es dediquen a sectors primaris.\nL’objectiu principal és que la ciutat es posicioni a escala mundial com una de les destinacions per fer compres, sobretot pensant en els alemanys com els turistes amb més despesa a Barcelona i amb preferències per aquesta ciutat. El seu poder adquisitiu és dels més alts d’Europa i es calcula que la mitjana de les seves despeses arriba als 3 mil euros per persona. Actualment, el 50% dels turistes escull la seva destinació en base dels centres comercials i les botigues, el sol i la platja queden en segon terme.\nA Catalunya existeixen 47 centres comercials i 3700 comerços menors a 300 m2. És a dir, que tothom pot trobar un lloc perfecte per fer les seves compres, ja sigui per adquirir souvenirs com per actualitzar i renovar el seu armari. Els experts indiquen que la base de l’èxit del sector de “les compres turístiques” és la innovació i la competitivitat, tant en preus com en qualitat i eficiència.\nEls viatges destinen prop del 30% del pressupost de les vacances en compres. El 70% restant del pressupost es divideix en transport, allotjament, dietes i oci. Barcelona, ara mateix, competeix en el turisme de compres amb ciutats europees com París i Londres. Els que estudien a l’Escola de turisme saben que és molt important oferir als viatgers tot allò que busquen. Per tant és necessari que existeixin polítiques i estratègies en base a aquest fenomen.\nLes xarxes socials com a punt clau del grau en turisme.\nEstudiar turisme: Últimes novetats en relació a la marca Espanya.


El pilot espanyol Marc Márquez (Repsol Honda), ja proclamat campió del món de MotoGP, ha aconseguit aquest dissabte al Gran Premi del Japó la pole a l'únic circuit que se li resistia, en una jornada en què els italians Lucca Marini (Kalex) i Niccolò Antonelli (Honda) es van assegurar sortir primers a moto2 i Moto3 respectivament, mentre que Àlex Márquez (Estrella Galicia 0,0 Marc VDS), que va protagonitzar una 'salvada' brutal, cercarà apropar-se al títol de la cilindrada intermèdia des de la quarta plaça.\nA la categoria regna, el de Cervera va completar el seu historial de poles en aconseguir-la en l'únic traçat que li faltava fins al moment, Motegi, tot això després de suportar l'embranzida de les Yamaha; els dos pilots del Petronas Yamaha SRT, l'italià Franco Morbidelli i el francès Fabio Quartararo, formaran també en primera fila, mentre que l'espanyol Maverick Viñales (Yamaha) començarà des del quart lloc.\nA més, Aleix Espargaró (Aprilia) tancarà la tercera fila en ser novè. Per la seva banda, l'italià Valentino Rossi (Yamaha) comandarà una quarta línia que compartirà amb Àlex Rins (Suzuki) i amb Joan Mir (Suzuki).\nEntre els qui no van poder passar la Q2, Pol Espargaró (KTM) sortirà quinzè, Jorge Lorenzo (Repsol Honda) ho farà dinovè i Tito Rabat (Ducati) últim, després que les seves molèsties a la mà li impedissin rodar a la FP4 i la Q1.\nÀLEX MÁRQUEZ FA LA 'SALVADA' DE LA TEMPORADA\nA moto2, Lucca Marini (Kalex) va guanyar la partida als dos pilots del FlexBox HP 40 (Kalex), l'espanyol Augusto Fernández -segon del Mundial- i l'italià Lorenzo Baldassarri, i es va emportar la seva primera pole de la temporada, tot en una sessió marcada per les condicions mixtes i en la qual el líder, Àlex Márquez (Estrella Galicia 0,0 Marc VDS), va salvar un dia que podia haver acabat malament.\nEl de Cervera, que domina el campionat (224) amb 40 punts d'avantatge sobre Augusto Fernández, va salvar una caiguda pràcticament segura després d'un 'high-sided' quedant-se a un lateral de la moto i lliscant dempeus sobre la pista mullada durant diversos metres fins que finalment va parar la moto i va tornar a pujar-se en ella. La seva habilitat li va permetre assegurar-se la quarta posició de sortida.\nQuant a la resta d'espanyols, Jorge Navarro (Speed Up), que va accedir a la Q2 després de passar per la Q1, començarà cinquè, Iker Lecuona (KTM) iniciarà des de la tretzena plaça, Jorge Martín (KTM) des de la catorzena i Xavi Vierge (Estrella Galicia 0,0 Marc VDS) des de la vintena.\nCANET COMENÇARÀ VUITÈ; DALLA PORTA, SISÈ\nFinalment, a moto3, l'espanyol Arón Canet (KTM), segon al campionat, haurà d'emprar-se a fons si vol retallar-li punts al líder, l'italià Lorenzo Dalla Porta (Honda); el valencià començarà vuitè, dues places per darrere del pilot transalpí.\nLa pole de la categoria petita va ser per Niccolò Antonelli (Honda), que va avançar a la Q2 des de la Q1 com l'espanyol Alonso López (Estrella Galicia 0,0), que segueix avançant i que aquest dissabte va signar un segon lloc de sortida. També va ser bona l'actuació del seu company d'equip, Sergio García Dols, cinquè.\nA més, Marcos Ramírez (Honda) sortirà dotzè, just per davant d'Albert Arenas (KTM). Jaume Masià (KTM), que es va quedar a les portes de passar a la Q2, començarà divuitè, i Raúl Fernández (KTM), vintè sisè, tots dos beneficiats per una sanció del txec Filip Salac (KTM).


Llengua Català Remove constraint Català: Català Tipologia Titella Remove constraint Titella: Titella Col·lecció Titelles Remove constraint Titelles: Titelles\nMarcià personatge per a l'obra "Vam veure un ovni". Es tracta d'un espectacle sense paraules amb actors, titelles, trastos, música i vídeo. Creació de Jordi Palet, Jordi Farrés i Pep Farrés. va guanyar el Premi Butaca a "altres disciplines teatrals" (era el primer cop que es donava a un espectacle“infantil”) i també el Premi del Públic de la Fira de titelles de Lleida.\nNena i marcià\nNena i marcià asseguts damunt una superfície i un allarga tija per manipular-los a escena per a l'obra "Vam veure un ovni". Es tracta d'un espectacle sense paraules amb actors, titelles, trastos, música i vídeo. Creació de Jordi Palet, Jordi Farrés i Pep Farrés. va guanyar el Premi Butaca a "altres disciplines teatrals" (era el primer cop que es donava a un espectacle“infantil”) i també el Premi del Públic de la Fira de titelles de Lleida.\nOvni per a l'obra "Vam veure un ovni". Construït en paper maixé, pintat de color blau gris, amb una finestra en forma d'ull de bou de plàstic transparent en la parts superior que s'obre i es tanca. La zona de la base és oberta per introduir el personatge que tant pot ser l'extraterrestre com el senyor amb bigoti. Es tracta d'un espectacle sense paraules amb actors, titelles, trastos, música i vídeo. Creació de Jordi Palet, Jordi Farrés i Pep Farrés. va guanyar el Premi Butaca a "altres disciplines teatrals" (era el primer cop que es donava a un espectacle“infantil”) i també el Premi del Públic de la Fira de titelles de Lleida.


L'AMIC, una plataforma d'innovació al servei dels mitjans d'informació del país\nRamon Grau\t| Actualitzat el 08 Juny 2017 a les 11:14\nPer construir una democràcia de qualitat és imprescindible gaudir d'una pluralitat de mitjans d'informació lliures i solvents que estiguin al servei de les persones i les seves institucions.\nL'AMIC aquest 2017 ha fet 20 anys i durant els pròxims anys ens volem aventurar a construir un gran projecte al servei de les empreses editores de mitjans de proximitat geogràfica i especialitzades del nostre país.\nEn la nostra tercera dècada, l'AMIC vol esdevenir una "plataforma d'innovació empresarial" del sector, que contribueixi a potenciar la indústria dels mitjans d'informació i comunicació del nostre àmbit territorial. Per una raó fonamental, perquè tal com vam imaginar i escriure els editors fundadors en els nostres Estatuts, tot just ara fa 20 anys, volem un país amb una veritable pluralitat de mitjans que, des de la seva solvència econòmica i qualitat de la informació, contribueixin a millorar la qualitat democràtica de la nostra societat i estiguin al servei de les persones i les seves institucions.\nPromoure el rigor empresarial entre els associats. Un bon exemple és l'acord amb OJD el qual ha fet possible que, dels 210 mitjans en llengua catalana auditats per OJD/PGD/OJDInteractiva, més de 170 siguin membres de l'AMIC. A cap altre indret de l'Estat hi ha tants mitjans auditats i que siguin en llengua catalana ho fa encara més rellevant. Aquesta aposta pel rigor impulsada per l'associació es va estenent cap a mitjans de les Illes Balears i el País Valencià.\nEnfocament cap a la utilitat. Encarem els nostres esforços i recursos al servei dels editors per fomentar la seva professionalització. Des de l'AMIC treballem per esdevenir una veritable central de vendes de publicitat i de generació de nous models d'ingressos per als mitjans. En aquest sentit, en pocs anys hem multiplicat per cinc la nostra capacitat de generar publicitat per als mitjans associats.\nSi realment volem que aquests riscos siguin oportunitats tangibles per als editors, tenim clar que des de l'AMIC ens hem de marcar alguns nous reptes: ajudar els editors de mitjans a experimentar perquè puguin adaptar-se als canvis que venen i poder diversificar la seva oferta de canals informatius; contribuir a fer-los créixer en ingressos i reforçar el lideratge en el seu territori geogràfic o temàtic; i afavorir la creació d'una comunitat de lectors fidels que acompanyin el mitjà.\nEn aquest sentit, des de fa uns mesos ens hem incorporat a PIMEC per reforçar la nostra vocació professional i poder compartir i aprendre d'experiències de millora empresarial impulsades en altres sectors.\nL'AMIC en la seva tercera dècada vol ser una plataforma d'innovació empresarial del sector, amb la voluntat de contribuir a potenciar la indústria dels mitjans d'informació i comunicació del nostre país. Durant els pròxims anys volem contribuir a crear ecosistemes de col·laboració al voltant de la innovació en el sector del periodisme de proximitat; volem ajudar a fer de les microempreses de mitjans, petites empreses, i de les petites empreses, mitjanes, per fer possible que tinguin un major potencial per informar millor als seus lectors.\nRamon Grau. President de l'Associació de Mitjans d'Informació i Comunicació (AMIC).


Postura, hàbits i salut | cat\nLa postura i l’estat físic són unes de les grans preocupacions de l’era moderna i especialment durant aquest darrer segle. La incidència de dolors i patologies a l’esquena i altres articulacions suposa un problema social i econòmic massa important com per no buscar solucions.\nEvolució en els hàbits de l’esser humà: inadaptació al segle XXI.\nMoltes vegades s’ha dit que l’home no està suficientment evolucionat per la postura en bipedestació, i que aquesta inadaptació és la causa que actualment patim tants problemes d’esquena, artrosi i altres trastorns musculoesquelètics. Però el cert és que a l’est d’Àfrica s’han trobat proves que l’éssser humà fa més de tres milions d’anys que es va posar dret.\nDes del punt de vista de la capacitat evolutiva i adaptativa de qualsevol espècie, tant temps hauria de ser suficient per adaptar-se a la posició dempeus, pel que l’explicació a aquesta “epidèmia” l’hem de buscar en lús actual que li donem al cos. Els grans canvis a aquest respecte els trobem els últims dos segles i especialment pel que fa a les tasques laborals especialitzades i els sistemes de transport. Tenim un cos dissenyat per al moviment i una postura dempeus que utilitzem de manera indeguda en el dia a dia.\nEls principis de fisiologia i ergonomia més actuals permeten concloure que molts dels mals de l’home actual provenen d’una falta d’adaptació als nostres hàbits i costums nous i no a una estructura deficitària per a la bipedestació.\nConclusió: per evitar l’aparició, evolució i conseqüències dels transtorns musculoesquelètics hem d’incidir en l’estat físic de la persona, els seus hàbits i el seu entorn, de manera que els riscs disminueixin.


Resum novetats autònoms 2019\nIntroduïdes pel Reial Decret 28/2018 de 28 de desembre, per a la revalorització de les pensions públiques i altres mesures urgents en matèria social, laboral i de treball.\nD'entre les mesures aprovades, en destaquem els importants canvis que afecten l'àmbit d'Afiliació, cotizació i prestacions del Règim Especial de treballadors per Compte Propi o Autònoms de la Seguretat Social.\nAmb efectes des de l' 1 de gener de 2019 , i amb caràcter general, tots els treballadors enquadrats en el Règim Especial de Treballadors per compte Propi o Autònoms hauran de cotitzar de manera obligatòria per les següents contingències.\nMesures de formació, orientació professional\ni promoció de l'activitat emprenedora\nCalcula l'import de la quota d'autònom\nPots calcular l'import de la quota d'autònom a l'opció de càlcul de quota de la web.\nAutònoms amb tarifa plana\nEl Reial Decret 28/2018 modifica la Tarifa Plana d'aquest règim especial, i incorpora, de manera obligatòria, la cotització i dret a les prestacions derivades de Contingència Comú i Contingència Professional.\nLa quota a abonar mensualment per part dels autònoms amb dret a beneficiar-se de la “Tarifa Plana”, passarà a ser de 60€ mensuals durant els 12 primers mesos d'activitat.\nAmb aquestes millores, como a treballador autònom adherit a Mutua Balear, es podrà accedir a les següents cobertures.\nMalaltia comuna i accident no professional\nA partir del 4rt día i fins el 20è dia de baixa (ambos inclosos) cobraràs un subsidi equivalent al 60% de la teva base reguladora.\nDes del 21è dia de baixa en endavant cobraràs el 75% de la teva base reguladora.\nSeguiment sanitari de tots els processos.\nLa facultat d'emetre comunicats de baixa i alta per malaltia comuna o accident no laboral corre a càrrec del Servei de Sanitat Públic. Si bé, és Mutua Balear qui t'abonarà l'import que correspongui per el concepte d'Incapacitat Temporal.\nQuina documentació haig de presentar i amb quins terminis?\nPer accedir al subsidi d'Incapacitat temporal per contingències comunes, pots descarregar a la nostra web (apartat de prestacions / documentació) tota la documentació necessària.\nEl termini de presentació és de 15 dies hàbils a partir del dia següent al de la baixa médica.Enfermedad comuna i accident no laboral.\nAccident de treball(AT) i Malaltia Professional (EP)\nAmb aquesta cobertura, EN CAS DE PATIR UN ACCIDENT O PATIR UNA MALALTIA PROFESSIONAL es cobreixen les següents prestacions:\nA) Baixa mèdica per accident de treball i malaltia professional\nB) Cobertura d'assistència sanitària complerta. MUTUA BALEAR costeja totes les despeses necessàries per a la teva assistència recuperació, com per exemple:\nAbonament de totes les despeses derivades de l'accident, en cas necessari: manutenció, allotjament, transport...\nC) MUTUA BALEAR t'abonarà el subsidi a partir del DIA SEGÜENT a la baixa mèdica, que suposa el 75% de la teva base reguladora.\nD) També tens dret a indemnitzacions:\nMort: el cònjugue i els fills rebran una indemnització i una pensió vitalícia.\nSeqüeles irreversibles: Mutua Balear indemnitzará o es farà càrrec de la pensió vitalícia.\nEs mantenen les condicions d'accés a aquesta prestació, tot i que s'augmenten els períodes de protecció segons la següent taula\nRis per embaràs i lactància natural\nDones autònomes en igualtat efectiva\nS'estableix que les treballadores per compte propi poden ser subsidiàries de la prestació per risc durant l'embaràs i lactància. A més, des de l'1 d'abril de 2009 es poden acollir a aquesta prestació les treballadores que disposin tant de cobertura d'accidents de treball com de contingències comunes.\nMUTUA BALEAR gestiona i t'abona un subsidi del 100% de la base reguladora.\nAquest subsidi suposa que els pares i mares a cura de menors afectats per càncer o una altra malaltia greu poden sol·licitar una reducció de jornada per a la cura dels seus fills i rebre una prestació per això (Reial Decret 1148/2011)\nPer conèixer el llistat de malalties greus i tota la informació relativa a aquesta prestació consulta la nostra web www.elautonomo.es\nLa prestació s'extinguirá quan cessi la necessitat de la cura directa, contínua i permanent del menor o quan aquest compleixi 18 anys.\nLa disposició transitòria primera estableix un termini de tres mesos perquè els treballadors autònoms que mantinguin l'entitat gestora (INSS) com a entitat de cobertura, triïn una mútua Col·laboradora amb la Seguretat Social. Els efectes d'aquest canvi seran a partir de dia 01 de juny.\nVeure la disposició completa.\nDescarregar aquesta informació en Fullet PDF.


canals canals - cava vins museu del cava castellví de rosanes barcelona\nCaves Canals Canals INICI HISTÒRIA EMPRESA MUSEU DEL CAVA ELABORACIÓ PRODUCTES PRESS ROOM ELABORACIÓ DEL CAVA\nLA TERRA: EL PENEDÈS\nEntre la serralada prelitoral catalana i les petites planes de la costa mediterrània, al bell mig de la depressió central, neix i madura la vinya del Penedès. Parlem d´una superfície de 1.557 quilòmetres quadrats dividits entre tres zones: el Penedès Superior, el Penedès Central i el Baix Penedès.\nEL BAIX PENEDÈSLa influencia del mar i del sol fa del Baix Penedès , una zona de clima càlid i molt suau, apte per conrear les varietats blanques tradicionals com el Xarel.lo i el Macabeu; a costat de varietats negres com la Garnatxa, l´Ull de Llebre, la Carinyena i el Monastrell.\nEL PENEDÈS CENTRALLes temperatures en aquesta zona són una mica més baixes que en l’anterior. També es cultiven el Xarel.lo i el Macabeu. En els darrers anys,s’han introduït i aclimatat amb varietats foranes com el Cabernet Sauvignon i el Chardonnay principalment, així com també el Cabernet Franc, el Pinot Noir, el Sauvignon i el Merlot.\nEL PENEDÈS SUPERIORÉs la zona més interior i protegida amb altituds que arriben als 800 metres sobre el nivell del mar. Aquesta és la zona on històricament s´ha cultivat la Parellada, varietat blanca tradicional del Penedès, però en els últims anys s´han extés les plantacions d´altres varietats blanques provinents de França i Alemanya, el Moscatell d´Alexandria, el Riesling, el Gewürstraminer i el Chenin blanc.\nEL SÒLEl sòl penedesenc és molt variat però la majoria de la terra és de conreu i respon a unes característiques similars. Es tracta de terres profundes, ni molt arenoses ni massa argiloses, amb una bona permeabilitat i retenció per a l´aigua de la pluja. El sòl és pobre en matèria orgànica, calcari i poc fèrtil.\nÉs necessari el plugin de Flash. Descarregar\nEntre la serralada prelitoral catalana i les petites planes de la costa mediterrània, al bell mig de...\nEl clima del Penedès és típicament mediterrani, lluminós i amb molt de sol, amb hiverns suaus i esti...\nLES VARIETATS DE RAÏM PEL CAVA Les varietats de raïm blanc autòctones del Penedès i considerades principals per a l’elaboració del ...\nEntre els mesos d’agost i setembre es duu a terme la verema a la regió del Penedès. Les varietats de...\nLA 1ª FERMENTACIÓ: DE MOST A VI BASE\nA partir d'un suau premsat del raïm, s'obté el most flor, el qual, després d'una acurada fermentació...\nDurant els primers mesos de l'any, aprofitant la plenitud aromàtica del vi, l'enòleg escull la barre...\nLA 2ª FERMENTACIÓ: DE VI BASE A CAVA\nUna temperatura constant, al voltant de 15ºC, l'escassa llum i el silenci del celler creen un clima ...\nAcabada la fermentació, comença la criança: el cava envelleix amb el solatge o mares, sediments resu...\nDesprés de la criança, les ampolles es col·loquen en els clàssics pupitres per a la clarificació del...\nAquesta operació consisteix a congelar el coll de l'ampolla i destapar-la en posició vertical per ta...\nConsells d'interès per la millor cura...\nT. 93 775 54 46\nF. 93 774 17 19


Casa Vacanze Taormina Taormina Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Bagnoli Croce, 6, Taormina City Center, Taormina, Itàlia, 98039 - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Vacanze Taormina\nAl visitar Taormina, vosté es sentirà com a casa a Casa Vacanze Taormina, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Casa Vacanze Taormina, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de llançadora.\nL'ambient de Casa Vacanze Taormina es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Casa Vacanze Taormina és una elecció inteligents per a viatgers a Taormina, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (69) Parelles (15) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (22) Famílies amb infants grans (8) Grups (23)


Notícies - El Claustre del Monestir s'impregna del jazz de La Vella Dixieland i Marian Bahona\nLa Vella Dixieland i Marian Barahona estrenen les 2es Nits a Sant Cugat (13/jun/14)\nLes Nits a Sant Cugat aposten enguany pels artistes locals (10/jun/14)\nLa banda, al principi del concert\nel 14/jun/14 Mikel Vilalta Cultura PDF\nEl repertori eclèctic de La Vella Dixieland i la cantant Marian Barahona ha donat el tret de sortida a la 2a edició de les 'Nits a Sant Cugat'. L'agrupació ha ofert un concert al Claustre del Monestir que ha agrupat més de 100 persones i on ha repassat alguns dels temes clàssics i contemporanis del jazz, sense oblidar cançons pròpies i altres propostes de swing i blues.\nLa Vella Dixieland i Marian Barahona han obert el teló de les Nits a Sant Cugat amb un concert en què han repassat el seu repertori variat, ple de jazz, swing, blues i temes propis que beuen d'aquests gèneres musicals. El saxofonista i clarinetista de la formació, Pau Casares, ha explicat que les cançons que toquen combinen l'ambient de l'antiga Nova Orleans amb els temes que han aparegut en aquesta ciutat en els últims temps.\nTall incrustat: Pau Casares\nEl repertori té jazz del principi del gènere a Nova Orleans fins a l'estil dels anys 40 o 50. També tocarem alguns temes contemporanis.\nFormada el 1980, la banda La Vella Dixieland ha gravat durant els seus 34 anys d'existència vuit discos, com 'Cooking al Luz de Gas', 'Swing on' i 'La Vella 25'. Ha ofert 2.500 actuacions arreu de Catalunya i el món en solitari, però també amb grups com Lax'n & Busto i El Tricicle, entre molts d'altres. Per Casares, la clau per mantenir la formació tant de temps és la passió per aquest tipus de música.\nLes ganes de fer música. Un dels llocs on ens trobem més a gust és a la Vella Dixieland.\nDe la seva banda, Marian Bahona és cantant de jazz i bossa nova i forma part de la companyia de la coreògrafa Coco Comín. A més, ha col·laborat amb La Vella Dixieland des de fa uns anys, participant en l'enregistrament dels seus darrers àlbums.\nLa 2a edició de les 'Nits a Sant Cugat' durarà fins a mitjans de novembre i proposa durant els caps de setmana d'estiu i tardor lectures a la fresca, concerts i visites musicades. Les 'Nits de Música al Claustre' formen part d'aquest cicle i la seva propera activitat tindrà lloc el divendres de la setmana vinent, amb l'actuació de la flautista Patrícia de No i el guitarrista Jaume Torrent.\nVisita la web de La Vella Dixieland


Un hort comunitari a la plaça de les Glòries | Les Glòries | Ajuntament de Barcelona\nUn hort comunitari a la plaça de les Glòries\nL’espai està definit com un hort comunitari amb un doble objectiu: promoure l’agricultura ecològica i la reutilització de mobiliari per donar-li un segon ús.\nVa ser una demanda veïnal que va sorgir del procés participatiu de la plaça de les Glòries i ara és una realitat a la Gran Clariana, el solar on hi havia els antics Encants.\nI és que en aquest “Jardí Comestible” tots els veïns i veïnes hi són convidats, ja que es tracta d’un hort comunitari on s’hi cultiven hortalisses ecològiques, doncs no s’hi fan servir ni herbicides ni pesticides.\nEs cultiva la verdura de temporada i es té cura del l’hort entre tots els participants que s’hi acosten, a títol individual, o també col·lectius que hi estiguin interessats.\nS’hi fan tallers puntuals i el dimecres, de 10.00 a 12.00 hores és quan es fa la sessió de trobada i es planifica la setmana i les tasques a desenvolupar.\nEntre les activitats que s’hi ha dut a terme destaca la plantada d’arbres pel Dia Internacional del Clima, la construcció d’un banc amb la tècnica del super adob, i la creació de dues compostadores per tal de nodrir la terra de forma absolutament natural i orgànica. Properament es pintarà un mural.\nTambé hi ha un espai per a la recuperació i restauració de mobles vells que es poden integrar en la natura i donar-los un segon ús.\nUs recomanem que descobriu més d'aquest espai d'agricultura urbana acostant-vos-hi o clicant aquí.\nComments Off on Un hort comunitari a la plaça de les Glòries


alcaldes.eu | Artur Ginesta,Alcalde d'Argelaguer “Hem d’aprendre a conviure, a poder dir les coses obertament, sense barallar-nos”\nPoble de músics\n“Hem d’aprendre a conviure, a poder dir les coses obertament, sense barallar-nos”\nArtur Ginesta repeteix al capdavant del consistori del seu poble d’acollida després d’aconseguir gairebé un 90% de vots tot i ser llista única\nArtur Ginesta és un clar exemple que no cal néixer a un lloc per sentir-se part d’una comunitat i implicar-s’hi al cent per cent. Avui ens obre les portes del municipi que fa més de trenta anys li va obrir a ell i on va decidir ‘plantar-hi les arrels’.\n"El poder està molt arrelat i costa molt canviar coses, però ho intentem"\n"El problema que tenim ara és que no podem créixer perquè no tenim habitatges i els nostres fills han de marxar"\n"L’eix fonamental és seguir amb el tema de la participació perquè no en sabem encara, tots parlem de democràcia però no hi estem acostumats"\n"Hem de mirar d’aprendre a decidir, que és l'important"\n"El costum fa que et destensis i a la feina s’ha d’estar sempre tens"\nSempre ha estat molt lligat al teixit associatiu i al treball per a la comunitat. Ser alcalde estava als seus plans de vida?\nNo! Mai a la vida m’ho havia plantejat. Des de ben jovenet que havia treballat per a la comunitat, vaig començar a tenir consciència política amb 16 anys, darrera d’una història de Puig Antich, em vaig conscienciar amb això i vaig entrar a formar part de l’Ateneu Llibertari del Poble Sec. Aquell va ser el meu temps de formació i vaig fer molts amics i companys però amb la majoria ja no hi tinc tracte, he anat perdent gent pel camí. L’ateneu no només era un ens polític sinó que treballàvem per a la gent desvalguda, en aquest cas ajudàvem als gitanos del Poble Sec, es feia música...i tot tipus de coses. Després va arribar la mili i em va trencar pel mig, em van enviar a Melilla i allò va ser un desgavell bastant important i quan vaig recuperar l’esma va ser quan em vaig venir a viure a Argelaguer. I des de sempre que em vaig embolicar amb els geganters i també amb el futbol. L’associació gegantera és com una associació cultural i fèiem tot tipus de coses fins que, després de molts anys, em van proposar presentar-me per alcalde. En un principi no m’ho vaig prendre gaire en serio però després d’un temps en que les coses no em van anar gaire bé personalment vaig decidir que era el moment de presentar-m’hi perquè em podia dedicar en cos i ànima, que és el que faig.\nI amb aquesta dedicació, quan va seure davant de la cadira, quins valors va aplicar per fer política?\nEls de sempre: els de la lògica, de la justícia i sobretot els de no seguir el poder establert com hem fet sempre, mirar de respectar les normes però mirar de canviar-les també, que és una cosa que costa molt perquè el poder està molt arrelat i costa molt canviar coses, però ho intentem! És per això també que no ens vam presentar com a partit polític sinó com a independents, i per l’experiència, va costar molt solucionar els temes democràtics per presentar-nos-hi, ningú sabia com anava. A la Garrotxa hi ha 4 o 5 pobles governats per alcaldes independents.\nVostè no ha estudiat res relacionat amb política, suposem per tant que no creu que els estudis tinguin res a veure per exercir d’alcalde...\nJo crec que no, s’ha d’estar mitjanament preparat però sobretot el que s’ha de tenir és valentia i ganes de treballar, això és lo més important, la resta són accessoris que poden anar molt bé. El que ha fet ciències polítiques potser no està preparat en altres aspecte de la vida, com en humanitats per exemple, és molt relatiu això.\nEns ha portat una fotografia d’un Artur petit...\nSí, aquesta em recorda i representa plenament la meva infància, una infància viscuda a Barcelona, al carrer Parlament, on la vida fora al carrer era més difícil. Aquesta foto és a un arbre de fora de casa on cada any ens fèiem la mateixa foto. Ara és molt diferent, tenim un món tan obert...tot ha canviat molt.\nI aquesta tirant del carro?\nAquesta és una foto simbòlica, amb els quatre fills. És la càrrega que anem portant que és una càrrega molt bonica però que no deixa de ser una càrrega. Ara els fills s’han fet grans i ja no els porto a sobre, però aquesta foto m’agrada molt.\nHem anat a visitar 3 indrets emblemàtics amb vostè: un d’ells és l’església de Santa Maria. Què representa pel municipi?\nMira, l’església de Santa Maria tot i que no és el centre del poble perquè està en un extrem, sí que és un centre cultural, des d’on sempre sortíem els geganters per fer les rues, i és un centre de quedar, per dir-ho d’alguna manera. És també un espai on es fan altres coses, durant tres anys, per exemple, la sala Beckett va venir aquí a fer actuacions en directe, molt boniques, a l’aire lliure. És el final del poble però alhora és el centre. Al barri vell nou i tot el voltant d’aquesta església hi havia la sagrera on es van trobar tombes, està tot documentat. A part, a sota de l’església hi ha un espai que hem recuperat que es diu l’Era, que és un lloc on fem espectacles, cinema a la fresca, música, són llocs als que tenim molt d’afecte.\nI el parc del Garrell? És un lloc molt especial...\nSí, el Parc del Garrell té un significat especial per a tothom perquè el Garrell era un home d’aquí d’Argelaguer, de la part del barri del Pont, tocant a Sant Jaume. Encara existeix la seva casa allà. Quan es va casar se’n va anar a viure a Castellfollit però seguia tenint tirada aquí, li agradava pescar i fa uns 40 anys va començar a fer una cabana per guardar els estris de pesca a sota el riu abans que es desviés. També tenia una barca, feia coses rares, va fer una moto d’aigua amb una vespa, un invent d’aquests fantàstics... i va anar evolucionant. El riu va canviar de lloc i ell va començar a fer les famoses cabanes del Garrell, va fer uns poblats immensos que va destruir varies vegades, per causes diferents, una vegada perquè el van atacar i es va enfadar i va dir “ara ho trauré tot”, després perquè l’autovia estava just a sobre d’on estaven aquestes cabanes i ell mateix ho va cremar tot, i l’última, que és la que hi ha ara. Ja no queda gaire cosa en fusta però el que queda ho anem conservant.\nEl que ha deixat a part de les cabanes i de les fonts, que són molt maques i és on tothom es fixa, és l’espai, que és l’espai Garrell, que encara que no hi hagués res hi segueix sent. És un espai de passeig, on la gent pot anar a esmorzar, a passejar amb els nens, llegir, hem fet alguna lectura de poesia, qualsevol tipus d’activitat és bona, sempre que hi hagi el que tenia ell, que era respecte per la natura i ganes. I l'important és el forat aquell, de fet no és res i és molt, és un forat que serveix només per gaudir.\nLa caseta d’observació d’aus! És una cosa que vam fer fa uns tres anys i és un espai molt bonic, on hi ha una resclosa, amb una gran quantitat d’aigua, i està plena d’ocells de diferents tipus, grossos, petits, i hi ha molta gent aficionada a fer fotografies i observar aus. Vam pensar que era un indret fantàstic, hi ha pescadors també per allà, però vam fer la caseta sobretot per tirar fotografies.\nCanviant de tema, però no gaire, com fomenten principalment l’activitat econòmica del municipi?\nAl municipi la majoria de gent treballa a fora, aquí només treballen els que tenen bars i restaurants, quatre persones més a la zona industrial i la resta de gent són professionals que treballen en un equip, a fora. Hi ha gent que viu aquí i està treballant, per exemple, a la Universitat de Barcelona, baixen dos cops a la setmana, o al Teatre Nacional... En general la gent marxa a treballar fora i viu aquí.\nI quin és el tarannà dels argelaguencs?\nJo crec que són gent oberta, molt aficionada a la música, hi ha molt músic aquí! I a part dels músics que hi ha n’hi ha de fora que també tenen casa aquí, com alguna de molt coneguda... Es fan moltes activitats de música, com la Violinada que es fa cada any, i que ja és una festa establerta que té molta transcendència i molt de seguiment. Hi ha una altra festa també que vam començar fa tres anys, i que li vam dir el Jazz estiu, on l’artista principal és l‘Andrea Motis que té casa aquí i és ella pràcticament la que ho impulsa, amb els seus companys i els seus amics. Després hi ha altre gent, com el “Panxito”, que és un altre personatge de la música, que viu aquí i és un dels impulsors, sobretot, de la Violinada.\nParlant de festes, també tenen la Festa de Sant Dames d’Argelaguer, que diuen que és una fira diferent i sorprenent... Per què?\nSant Dames és una festa especial perquè som un poble estrany en aquest sentit, tenim la festa major al desembre, quan fa un fred que pela. Sant Dames, diu la llegenda que va ser un papa de Roma que havia nascut aquí a Argelaguer i en el seu nom es va quedar aquesta festa.\nA nivell d’ajuts socials, formació, ocupació... treballen conjuntament amb el Consell Comarcal?\nSí, l’ajuntament col·labora amb el Consell Comarcal i amb els serveis socials. A nivell d’ocupació hi ha un programa de treball que porta directament el consell comarcal. Nosaltres com a poble petit no tenim capacitat per ajudar a gent. Ja fa temps vam proposar al consell que ells formessin una brigada per ajudar-nos en les feines del poble, l’herba, neteja, reparacions... de manteniment en general. I finalment l’any passat es va poder fer. Es va contractar una sèrie de gent que estava a l’atur amb diferents tipus de contractes: de sis mesos, de dotze, etc. i això ho portava el consell. I què vam aconseguir amb això? Doncs satisfer una necessitat nostra però també donar sortida a una gent que probablement no l’hagués tingut perquè segurament són bons treballadors però estan fora del mercat i si els atreus a dintre funcionen.\nEns va anar molt bé i la prova és que si l’any passat érem nou ajuntaments aquest any n’hi ha 13 que s’han adherit a aquesta prova i això és fantàstic perquè dona feina a gent que no en trobaria però a més a més els hi dona un futur i la possibilitat de reincorporar-se al món laboral.\nCom a poble d’aigua que és, quina importància té aquesta per Argelaguer a tots els nivells?\nL’aigua és important per a tots però aquí és importantíssima perquè si no no rutllaríem. Hi ha diferents tipus d’aigua: l’aigua que corre pel riu, que és molt important perquè és la que ens dona aquest paisatge, seguint el riu Fluvià; després hi ha l’aigua de beure que és una altra història, i ara encara més perquè les fonts s’estan eixugant, precisament ara estem començant a patir un episodi de sequera sever, les senyals així ho indiquen. Aquí agafem l’aigua del Gomarell, ens ve una mica de lluny, juntament amb Montagut i Tortellà, i vivim d’aquesta aigua, però a més a més, nosaltres tenim un pou a la plaça, i sort d’aquest pou! perquè l’aigua del Gomarell ja no dona i hem de tirar d’aquest pou per tenir aigua de boca. De cara al futur ja estem treballant en una solució que és fer un pou nou a tocar del Fluvià per poder combatre la sequera.\nEsperem que es resolgui aviat doncs...\nI pel que fa a la situació financera de l’ajuntament, com es troba?\nL’ajuntament està en òptimes condicions, però ja ho estava quan hi vaig entrar eh? Hi ha gent que sempre es queixa d’abans, però tradicionalment aquí s’ha vigilat molt la cartera, mentalitat de pagès. Hi ha èpoques en que amb les obres que es fan es gasta més però no hem anat mai sobrepassats, no tenim deutes, i això és molt important. Estem preparats per afrontar una sèrie d’obres que hem de fer ara, com la de l’aigua per exemple, el camí cap als dipòsits, o les obres a la plaça.\nQuè faran a la plaça?\nVam fer un procés participatiu per decidir com la volíem i d’aquí en va sortir un consell de poble que és un òrgan molt interessant, es un òrgan consultiu que ens va molt bé, i ara estem elaborant el concurs d’idees, convidarem una sèrie de tècnics, preferiríem que fossin gent jove, que ha tingut poques oportunitats, i que ens ajudin a idear com serà aquesta plaça però amb una sèrie de notes que ha aportat la gent. El procés participatiu es deia “La plaça que jo vull”, on cadascú va aportar les idees que li van semblar convenient, si volia una plaça dura o tova, verda amb arbres o sense, amb ombres...i amb aquestes idees que han sortit els tècnics ens hauran de formar un projecte i després triarem el que més ens agradi.\nI s’ha implicat molt la gent del poble?\nHa estat molt interessant perquè quan vam començar, ara fa quatre anys, un dels projectes era aquest, fomentar la participació. La primera història de participació que vam fer va ser un referèndum per triar si volíem pàrquing o no a la zona de l’església i va sortir molt bé, va participar molta gent i van triar fer un aparcament. Era una zona bruta, plena d’herbes, un racó mal fet, i ara és una zona arreglada i maca. I l’altre va ser el consell de poble, que ha sigut una gran inversió. Vam agafar una empresa que es diu Resilience Earth que és d’Olot, l’ajuntament d’Olot també em va ajudar, i van col·laborar fent sobretot el seguiment del procés participatiu, de la creació del consell de poble. Ha sigut una de les coses de les que ens sentim orgullosos.\nParlant de joves...a Argelaguer han de lluitar contra la despoblació?\nContra la despoblació en sí no perquè tenim una sèrie de cases que sempre estan plenes. El problema que tenim és que no podem créixer, perquè no tenim habitatges i els nostres fills han de marxar, i parlo en general. No hi ha vivendes, tenim una urbanització que es va començar l’any 2007 i va quedar parada i hi estem treballant a veure si podem fer alguna cosa, però tenint els bancs pel mig és una complicació afegida, suposo que trobarem una solució. De moment hem trobat un camí per entrar-hi, li hem posat una falca, a veure si la podem anar estrenyent.\nArgelaguer és un dels 113 municipis que ja sabia qui ocuparia l’alcaldia abans de les eleccions perquè només s’hi presentava una llista. Tot i així ha obtingut un 89,42% a favor del seu partit. Quina valoració en fa del resultat?\nHome, m’imagino que la gent està satisfeta, sempre hi ha algú que no, és impossible que tothom estigui content però en general jo crec que hi ha satisfacció, que la gent està d’acord de com hem portat aquests 4 anys.\nI quins seran els eixos centrals per aquest nou mandat?\nL’eix fonamental és seguir amb el tema de la participació, per què? Perquè no en sabem encara, tots parlem de democràcia però no estem acostumats, tots eh? En general, i hem d’aprendre a conviure, a poder dir les coses obertament, sense barallar-nos. Jo crec que hem fet un pas molt important, molt, però encara ens falta aprendre a triar. Hi ha molts llocs on han començat a fer pressupostos oberts, nosaltres vam decidir que era més important primer aprendre a decidir que no pas el fet simple de dir vint mil euros aniran per aquí o per allà, perquè al final son propostes que ja estan posades sobre la taula, no és decidir és exactament triar, quina vols d’aquestes? No, hem de mirar d’aprendre a decidir, que és lo important.\nI a banda de la participació?\nLa participació sempre és important, és troncal, és preparar-se pel futur. Com us deia sembla que ve una bona sequera aquest any, i estarem fotuts, per tant en el que hem de pensar és en el futur. Una de les coses que ja està en marxa, perquè ja tenim el projecte, és el nou dipòsit d’aigua que serà molt més gros que el que teníem, el problema serà portar l’aigua i després conscienciar a la gent que l’aigua no es pot llençar, aquesta és la més important, i va lligada a la primera, amb el tema de participació i de conscienciació de la gent en general, a la vida.\nQue és un desastre, i no em refereixo a tota Espanya perquè no són tots, però hi ha un sector que està ben identificat, i ara també s’hi ha afegit el partit socialista en aquesta radicalitat, no ens volen donar ni aigua, i l’aigua és nostra, ja ens la donem nosaltres sols.\nEstem arribant al final de l’entrevista i parlant de finals...creu que hi hauria d’haver una limitació de mandats?\nJo penso que sí, de fet jo tinc pensat fer aquests quatre anys i plegar. Lo difícil és trobar la mida, no sé si shan de ser vuit, deu o onze anys perquè el que sí que és cert que l’administració és molt lenta i per fer canvis, i si són estructurals encara més, quatre anys són una misèria, no van enlloc, amb vuit jo crec que ja està bé, potser 10 seria millor, però és el que tenim, quatre segur que no. Un ha d’estar en tensió sempre i és com a la vida, el costum fa que et destensis i a la feina s’ha d’estar sempre tens.\nEs va posar sobre la taula una elecció directa de l’alcalde, què en pensa?\nJo crec que també depèn, per exemple, aquí en Argelaguer sí, és evident, és com funciona, però si ho parlem en general...no sé si a Olot que ja és una ciutat més gran funcionaria i no parlem ja d’altres. Jo crec que quan tries una persona crec que l’has de conèixer bé i amb el que et donen a la propaganda electoral no coneixes a la persona, és una imatge que et fan d’ella. Per això dic que en un poble com nosaltres, o Tortellà, Sant Jaume...sí perquè hi ha un tracte directe, en persona, del que serà l’alcalde si és que el tries i crec que hi ha elements per triar un o l’altre però en un lloc gran és molt impersonal, no ho crec.\nPer acabar, si hagués de donar un missatge als seus conciutadans, quin seria?\nQue siguin feliços, últimament estem tots emprenyats amb tot això que passa i hem de procurar viure el dia, ser positius.\n“El sistema administratiu de Catalunya i Espanya està construït a partir de la desconfiança vers l’administrat” Àlex Mases\nLa Generalitat signa convenis amb els Ajuntaments i comerciants de Sallent i Igualada per impulsar projectes de centres comercials a cel obert en aquests municipis\nL’objectiu d’aquests convenis é...


Galmés critica a la seva darrera novel·la «una societat on està mal vist ser adult»\n08 març 2021 20:55\n«Una cara manllevada» reflexiona sobre la maduresa i el fet de prendre decisions\nIolanda Pericàs | 11 desembre 2000\nGabriel Galmés presenta la seva novel·la després de tres anys.\nL'escriptor manacorí Gabriel Galmés presenta, després de tres anys, la novel·la Una cara manllevada, publicada fa poques setmanes per Quaderns Crema. Llicenciat en Filologia Anglesa i autor de La vida perdurable i El rei de la selva, a més d'un recull de narracions breus, Parfait amour, Galmés reprèn en aquesta darrera obra un personatge que ja apareixia en la seva primera, El rei de la casa (1988).\nSegons Galmés, «el que té del Titus Palmer d'aquella història és només el nom. Els dos Titus comparteixen característiques de personalitat, però no són la mateixa persona». L'escriptor afirma que amb aquest recurs literari allò que vol és «donar uniformitat al conjunt de la meva obra», i continua dient que, «en certa manera, jo compartesc coses amb Titus, com és ara el fet de no saber quin és el seu lloc a l'univers, o una permanent estupefacció vital».\nUn cara manllevada parteix del retrobament de Titus Palmer, un advocat que ha viscut i fet feina durant deu anys a Brussel·les, amb el seu món de sempre, Manacor, els amics, la família i el que és en principi l'amor de la seva vida, Annabel Artigas, casada ara amb el seu millor amic, Xim Valls. El llibre s'estructura en tres parts, corresponents a tres anys en la vida de tots aquests personatges. Galmés explica que allò que ha volgut contar amb aquesta història és «el procés de fer-se gran en una cultura en què es veu malament el fet d'envellir».\nL'escriptor creu que «s'ha de saber trobar la frontera entre la joventut i la maduresa; no serveix això de ser gran per a algunes coses i jove per a algunes altres». D'altra banda, l'autor creu que la frontera es troba «en la consciència, quan la responsabilitat pesa més que no els anhels i els desigs, i quan les decisions tenen més transcendència és quan realment ens feim grans».


Onda alcanza el 100% de ocupación este puente de Todos los Santos\nOnda aconsegueix el 100% d'ocupació aquest pont de Tots els Sants\nLes visites guiades i gratuïtes al Castell d’Onda registren 1.000 turistes en tan sols tres mesos\nEls allotjaments de turisme rural d’Onda han penjat el cartell de complet durant aquest pont de Tots Sants, aconseguint el 100% d’ocupació, segons informa l’Oficina Municipal de Turisme. Onda es consolida així com una destinació d’interior que guanya cada vegada més adeptes a la província de Castelló, ja que els visitants poden gaudir amb tranquil·litat d’activitats a l’aire lliure i envoltats d’una naturalesa tan rica com el parc natural Serra d’Espadà.\nEntre les activitats que ofereix la ciutat es troben les visites guiades diàries i gratuïtes al Castell de les Tres-centes Torres a les 12 hores, que en tan sols tres mesos ja han registrat 1.000 turistes. Així mateix, el dissabte a les 12 hores tindrà lloc una esperada visita teatralitzada pel castell i el barri antic, passant la visita regular al Castell a les 13 hores perquè els visitants puguen gaudir de totes dues activitats.\nLa regidora de Promoció Econòmica, María Baila, ha destacat que “Onda vol créixer en turisme i per a això és fonamental millorar la qualitat de la nostra oferta turística i cultural, i aquest equip de Govern està treballant per a aconseguir-lo”.\nCal destacar que les visites guiades teatralitzades pel centre històric de la ciutat es van vendre integres al setembre i ja hi ha llista d’espera. Des de principi d’any prop de 800 persones ja han participat en aquesta original activitat.\nLa peculiaritat del Castell d’Onda radica en el fet que està situat en una posició estratègica a 289 metres d’altura i regala al visitant unes magnífiques panoràmiques de la mar Mediterrània i de les poderoses muntanyes de l’interior que té com a teló de fons els parcs naturals de la Serra d’Espadà i de Penyagolosa.\nOnda ofereix a turistes i autòctons plans familiars per a aquest pont tan apetibles com un taller de ceràmica creativa en el Museu del taulell “Manolo Safont”, en el qual es juga a dissenyar objectes relacionats amb la vida quotidiana. A més i com a complement a aquesta activitat, els participants podran gaudir de la visita a l’exposició del ceramista local, Juan Bosco Pérez, més conegut com a “Bosco”.\nActivitats Pont d’octubre\nVisites teatralitzades pel centre històric\nDissabte 2 de novembre a les 12.00 hores.\nVisites diàries guiades i gratuïtes en el Castell d’Onda\nDissabte 2 de novembre a les 13.00 hores.\nDiumenge 3 de novembre a les 12. 00 hores.\nTaller de ceràmica “Dissabtes en Família” en el Museu del Taulell “Manolo Safont”\nDissabte 2 de novembre d’11.00 a 14.00 hores


Xerrada Mobilitat. Dr. Fernando Auat de la Universidad Técnica Federico Santa María de Xile : Bloc de Notícies. Escola Politècnica Superior\nXerrada Mobilitat. Dr. Fernando Auat de la Universidad Técnica Federico Santa María de Xile\nEl proper dilluns dia 27 de febrer, de 16h a 17h a la Sala de Graus, el Dr. Fernando Auat Cheein, Professor del Departament d’Electrònica procedent de la Universidad Técnica Federico Santa María de Xile farà una xerrada-presentació sobre Robotic Challenges and Opportunities a més a més de fer una presentació també de la Universitat i de les seves possibilitats de mobilitat.\nDir-vos que és una molt bona universitat i que els estudiants de l’EPS que hi han estat sempre han tingut una molt bona experiència i tornen molt contents.\nPodeu veure un petit vídeo d’estudiants de l’EPS que hi han estat aquest primer semestre a aquesta Universitat: https://youtu.be/iUeyThIGVTI


Punto Roma és una firma mataronina que ofereix moda i articles de tot tipus per a dona, amb gran varietat d’ estils. La seva seu central es troba a Mataró i concretament al carrer Overlocaire 24-28, a la zona de les Hortes del Camí Ral.\nD’ altra banda, Punt Roma va obrir el seu primer Outlet, el novembre de 2014. Es tracta d’un local de 1.200 metres quadrats ubicat al Camí Ral 633-635, entre els jutjats i la Porta Laietana. L’espai comercial, de fàcil accés a l’entrada de la ciutat, disposa d’un ampli pàrquing gratuït per facilitar les compres als seus clients.\nActualment Punt Roma té una important presència en el mercat de la moda femenina, amb quasi 200 establiments en tot Espanya i més de 140 punts de venda en molts països del món, com Alemanya, Andorra, Argèlia, Aràbia Saudita, Bahrein, Xile, Egipte, El Salvador, Emirats Àrabs Units, Eslovènia, Filipines, Guatemala, Irlanda, Jordània, Kuwait, Líban, Malta, Mèxic, Portugal, Qatar, Rússia i Túnez.\nTot plegat demostra el potencial d’ una empresa que té l’ origen a la nostra ciutat i que és emblemàtica avui, en el món del tèxtil.


El diccionari Merriam-Webster actualitza la definició de ‘racisme’ – Diari de la llengua\nEl diccionari Merriam-Webster actualitza la definició de ‘racisme’\n10 de juny de 2020 10 de juny de 2020 Diari de la llengua\t0 Comments\nKennedy Mitchum ha aconseguit l’actualtizació de ‘racisme’ / Foto: Nerinx Hall. Foto de portada: Julian Wan / Unsplash\nL’obra inclourà l’opressió sistemàtica d’algunes comunitats a petició d’una jove negra\nEl diccionari de referència nord-americà Merriam-Webster s’ha compromès a actualitzar la definició de racisme a petició d’una jove afroamericana que li va fer la petició per correu electrònic. Kennedy Mitchum, graduada per la Drake University, a l’estat d’Iowa, va reclamar que la definició de racisme inclogués una referència a l’opressió sistemàtica d’algunes comunitats, demanda que l’editor va acceptar en la seva resposta.\nLa decisió arriba en un moment en què hi ha hagut una gran presa de consciència als Estats Units i arreu del món del racisme d’institucions com la policia arran de la mort de l’afroamericà George Floyd, a Minneapolis (Minnesota) a mans d’un agent que el va tenir gairebé nou minuts oprimint-li el coll amb el genoll. Segons ha explicat Mitchum des d’aquell succés, s’ha trobat amb molta gent que li asseguren que no són racistes perquè el diccionari no inclou la desigualtat racial en la definició de la paraula.\nLa mort de Floyd i la reacció al carrer contra molts altres decessos i abusos de la policia contra els negres ha provocat un debat paral·lel sobre el racisme del llenguatge, especialment en els mitjans de comunicació.\n← Traduir per salvar vides\nPel dret de parlar en valencià amb la policia →


Lo Vilot: 505 - Una foto, una portada\n505 - Una foto, una portada\nÉs una frase recurrent: El mon s'ha fet petit, cada cop més !!!. Evidentment puc afirmar que és del tot verídica i m'explico.\nUn dia, una tal Letícia, em deixa una nota en una de les entrades d'aquest diari o bloc. Em demanen que em posi en contacte amb una editorial del Brasil (Editoral UFMG, Universidade Federal de Minas Gerais, Belo Horizonte, Brasil). Estan interessats en fer servir una foto penjada al Flickr per la portada d'un llibre.\nQue he de dir? ... que em vaig sentir molt afortunat i honrat. Soc un senzill aficionat i ..... què podia demanar?. Per mi això, que algú esculli una foto meva ja és un premi.\nEm demanen les condicions, i com que no estic acostumat aquestes coses, sols vaig demanar per quin llibre era (el títol), no fos que no estigués dins del que jo considero ètic i que a canvi m'enviessin 2 llibres. També que quan estigues a punt de entrar en màquines d'impressió m'enviessin la portada per tal de penjar-la en aquest diari.\nI avui, de matinada (per la diferencia horària evidentment) he rebut el correu. I la confirmació de que això no era cap broma. Encara estava mig dormit, per això no he cridat ... un segon, ara ho faig .... yeaaaaa !!! :-)))\nNota: Amb tota la sinceritat del mon, vaig tirar la foto de qualsevol manera. Vaig allargant la ma i disparar la càmera. I segona, la vaig penjar ... encara no se perquè. Però ves per on ha estat de les més vistes de la meva petita col.lecció. Està clar que en qüestió de gustos, soc un desastre, per mi no te res del altre mon ... m'ho tindré que fer mirar?\nEscrit per Lo Vilot a les 07:43\nAquesta foto és una bona mostra de simetries. Podria ser la clova d'un cargol. :-)\nBy Toni Dalmau, at de juliol 08, 2008 1:10 p. m.\nDoncs la veritat és que la foto s'ho val...\nJa les pots anar tirant totes així... :-)\nBy ev3c, at de juliol 08, 2008 4:21 p. m.\nJa m'ensenyaràs el llibre quan el tinguis...\nBy Xènia, at de juliol 08, 2008 7:00 p. m.\nLa veritat és que és una gran foto. Moltes de les millor fotos són "casuals" com aquesta, i el truc del bon fotògraf és fer moltes fotos i descartar les dolentes.\nFelicitats per la portada.\nBy Txapulín, at de juliol 31, 2008 9:53 p. m.


Quan va tornar del seu periple helvètic, una mica antiestètic, en Bauzá ja sabia el tractament per a...\nEnllaçats (un sonet per a l'IES Marratxí)\nEnllaçats Ja veieu que cantar pel català, com fan a l’institut de Marratxí, és falta que no poden consentir perquè és, explica en Bosch, adoctrinar. En canvi, si a un col·legi...\nAhir va ser nit de Transglosadors, reunió de glosadors i rapers a La Farinera del Clot, a Barcelona. Conjuntament amb la festa presencial, hi va haver certamen telemàtic de garrotweets, que, per entendre’ns, són gloses piulades que, amb aquest hashtag...\nUns versos per al Ciutat de Palma alternatius\nComèdia Llegit als Premis Ciutat de Palma alternatius, 20/1/12 Amb disculpes per la manguera , que no és al diccionari normatiu, però sí a l’Alcover-Moll Si em fos donat ser el Dante...\nElla vol un amant que se li aferri i ell tecleja, obsessiu, amb la Blackberry. Vol reviure els seus vespres de plaer però ell només vol l'iphone 3G. Vol que els besos li facin perdre el cap i ell està entretingut amb un...


En un dels racons del Museu Marítim hi ha amagat un petit pirata que intenta que el seu capità no el trobi. D’històries de pirates en sap un munt, i potser podeu intentar fer realitat el seu somni: trobar un tresor! Però per fer-ho, abans haureu de demostrar que us agrada l’aventura. Us voleu enrolar a la seva tripulació? Cal fer reserva prèvia al telèfon 933 429 929 o bé a reserves.mmaritim@diba.cat


L'any 2020 la despesa mitjana de les llars c... - Govern.cat\nL'any 2020 la despesa mitjana de les llars catalanes en béns de primera necessitat s'ha mantingut estable, mentre que en la resta de béns i serveis ha disminuït un 24,8%\nquery_builder 30 setembre 2021 10:30\nEstadística de despesa en consum de les llars 2020\nLa despesa mitjana en consum de les llars catalanes va ser de 29.235 euros per llar el 2020 i d’11.872 euros per persona, un 11,2% i 11,5% menys que el 2019, respectivament. Aquesta disminució trenca la tendència dels darrers anys, en què la despesa anava incrementant any rere any. Segons l’Institut d’Estadística de Catalunya (Idescat), la despesa mitjana per llar en béns de primera necessitat s’ha mantingut pràcticament estable (-0,2%), mentre que en la resta de béns i serveis han registrat una forta caiguda, del 24,8% en relació amb un any enrere. Això ha fet que els béns de primera necessitat representin el 62,2% del total de la despesa mitjana de les llars, gairebé 7 punts més que l’any anterior.\nEn relació amb l’evolució dels diferents béns de primera necessitat, hi ha comportaments molt diferents. D’una banda, en relació amb el 2019, destaquen els increments de la despesa en aliments i begudes no alcohòliques (5,4%), amb una despesa mitjana per llar de 4.823 euros, 246 euros més que un any abans, i del grup de l’habitatge, aigua, electricitat, gas i altres combustibles, amb una despesa de 11.124 euros i un increment del 2,4% respecte el 2019. D’altra banda, en canvi, ha disminuït la despesa mitjana en vestit i calçat (-26,8 %) i en mobles, parament de la llar i articles per al manteniment corrent de la llar (-11,8%).\nL’efecte de la pandèmia i les consegüents mesures restrictives de mobilitat han tingut un efecte directe en la despesa mitjana de les llars i especialment en la resta de béns i serveis, amb disminucions en tots els grups analitzats. Particularment, destaquen els descensos del 42,1% en restaurants i hotels (1.637 euros de despesa mitjana per llar, 1.188 euros menys que en 2019), el 38,1% en oci i cultura (1.133 euros de mitjana, 696 euros menys) i el 32,6% de la despesa per llar en transport (2.766 euros de mitjana, 1.336 euros menys que el 2019).\nLes llars formades per dos adults sense fills dependents són les que més van reduir la despesa mitjana, un 14,4% respecte el 2019\nEn relació amb l’any anterior tots els tipus de llar han reduït la despesa, però la reducció més gran ha estat a les llars formades per dos adults sense fills dependents. Aquestes, amb una despesa mitjana per llar de 28.323 euros, han disminuït la despesa un 14,4% (4.779 euros menys en termes absoluts), i arriba al 18,3% quan els dos adults són menors de 65 anys (27.650 euros de mitjana, 6.180 euros menys). D’altra banda, les llars unipersonals de 65 anys i més, amb una despesa mitjana per llar de 20.095 euros, presenten el menor descens, del 4% (quasi 850 euros menys).\nLes llars formades per dos adults amb dos fills dependents són les que més han gastat de mitjana, amb 37.431 euros. En canvi, les llars que han registrat menor despesa són les unipersonals formades per una persona de 65 i més anys (amb 20.095 euros de mitjana) o de menys de 65 anys (20.943 euros).\nLa despesa mitjana de les llars on el sustentador principal té estudis superiors és un 16,9% més alta respecte al conjunt de les llars\nLes característiques socioeconòmiques i demogràfiques dels individus determinen el nivell de despesa de les llars i del tipus de béns consumits. La despesa mitjana més elevada és la de les llars on el sustentador principal té estudis superiors, que és de 34.169 euros, un 16,9% més alta que la del conjunt de les llars catalanes. Les llars on el sustentador principal no té estudis o té els estudis primaris acabats, tenen una despesa mitjana de 21.791 euros, un 25,5% menys en comparació amb el total de llars. Aquest percentatge més baix s’explica sobretot pel grup d’altres béns i serveis que no són de primera necessitat, on la despesa és un 46,1% inferior a la del conjunt de les llars.\nTambé hi ha una relació directa entre la nacionalitat, la relació amb l’activitat econòmica i la despesa. Les llars on el sustentador principal és d’una nacionalitat estrangera no europea o està aturat són les que tenen un nivell de despesa mitjana més baix respecte al conjunt de les llars, 19.185 euros i 17.532 euros per llar, un 34,4% i un 40% inferior, respectivament. D’altra banda, les llars amb el sustentador principal ocupat tenen una despesa mitjana de 31.490 euros, un 7,7% per sobre del conjunt de les llars catalanes.\nLes llars amb una dona com a sustentador principal tenen una depesa mitjana per llar de 26.697 euros, un 8,7% menys a la del conjunt de les llars catalanes. En el cas dels béns de primera necessitat, la despesa mitjana és un 4,6% inferior a la del conjunt de les llars, mentre que a la resta de béns és un 15,4% menys. En canvi, quan el sustentador principal és un home, la despesa mitjana per llar és de 30.583 euros, un 4,6% superior a la del conjunt de les llars.\nPel que fa a l’edat, la despesa mitjana per llar és menor quan el sustentador principal té 75 anys i més o fins a 30 anys (un 19,3% i 13,3% menys, respectivament), mentre que la despesa mitjana és més alta en llars on el sustentador principal té entre 45 i 59 anys (33.628 euros de mitjana, un 15% superior a la del conjunt de les llars). El consum més baix en el grup dels menors de 30 anys en comparació amb la mitjana de les llars es deu al fet que la despesa en béns de primera necessitat és un 22,5% inferior, mentre que en el grup de 75 anys i més s’explica per un consum inferior en el grup de la resta de béns (47,6% menys).\nL’any 2020 augmenta notablement el consum mitjà de begudes alcohòliques a la llar però disminueix el consum de tabac\nLes llars catalanes han incrementat notablement el consum de begudes alcohòliques l’any 2020, amb un increment de 20,6% del vi i del 15,3% de les cerveses, fet que suposa una mitjana de 32 i 52 litres per llar. En l´àmbit de l’alimentació destaca l’augment del consum de llet (13,8%) i de llegums i hortalisses (16,1%), que representen una mitjana de 140,5 litres i 228,3 quilos per llar. En canvi, el consum de tabac s’ha reduït un 32,4% en relació amb l’any anterior.\nEntre els principals serveis bàsics de l’habitatge, augmenta el consum d’aigua i disminueix el d’electricitat i el de gas ciutat i natural\nPel que fa als serveis bàsics de l’habitatge i productes energètics, l’any 2020 les llars van consumir 2.789,4 kWh d’electricitat, 161,9 m3 d’aigua, 337,3 m3 de gas ciutat i natural i 16,9 kg de gas liquat.\nDes de 2017 les llars catalanes havien anat disminuint el consum d’aigua, però el 2020 aquesta tendència ha experimentat un augment d’un 4,4% respecte del 2019. En canvi, ha disminuït el consum d’energia elèctrica (-3,1%), de gas ciutat i natural (-2,3%) i d’hidrocarburs liquats (-13,4%), tot i que en menor mesura que a l’any 2019.


El pare de Peral diu que es va equivocar quan va dir als Mossos que havia vist Rodríguez quan ja era mort | NacióDigital\nper Bernat Surroca , 4 de febrer de 2020 a les 14:00 |\nRosa Peral i Albert López en la segona sessió del judici del crim de la Guàrdia Urbana | ACN\nEl pare de Rosa Peral ha declarat aquest matí en la segona sessió del judici del crim de la Guàrdia Urbana i ha assegurat que es va "equivocar" quan va dir a comissaria que el dia després del crim havia vist la víctima, Pedro Rodríguez, parlant amb la seva filla. Ha negat també que li demanés que mentís i ha assegurat que es va confondre amb un veí.\nSegons ha explicat a preguntes de l'advocada de Peral, l'home va veure la seva filla "enfonsadíssima" després que aparegués el cotxe calcinat amb el cadàver de Rodríguez al maleter, i ha remarcat que tenien una bona relació, pensaven casar-se i estaven bé junts. A preguntes de la Fiscalia, ha dit que no li va preguntar res quan la seva filla li va dir que Pedro havia marxat. "Quan va aparèixer el cotxe vaig pensar que era una trampa", ha dit.\nEl testimoni també ha afirmat que la relació entre Rubén, exmarit de Peral, i Pedro Rodríguez era "d'una tensió tremenda". Ha explicat que Rubén havia marxat de casa, però encara tenia les claus i hi podia entrar quan volia, i això "desestabilitzava" Rodríguez. De fet, ha dit que la víctima presumia d'un bat de beisbol que volia utilitzar per "trencar-li el cap" a l'exmarit de Peral. El testimoni s'ha emocionat durant la seva intervenció quan ha recordat el dinar familiar que van fer el dia abans del crim, l'1 de maig. La mort de Rodríguez es va produir el dia 2.\nD'altra banda, tres ciclistes han explicat que van passar a prop del vehicle cremat. Un d'ells ha assegurat que va trobar unes claus prop d'on va aparèixer el vehicle del crim de la Guàrdia Urbana. "Vaig tenir-les fins que vaig arribar a casa. Vaig veure que a la televisió anunciaven que s'havia trobat un vehicle cremat amb restes humanes dins. Quan vaig veure que coincidia la marca, vaig trucar al 112 perquè em diguessin què havia de fer", ha explicat a preguntes de la Fiscalia.\nLa Fiscalia, al jurat del crim de la Guàrdia Urbana: «El mal gratuït existeix»\nLa defensa de Peral, al jurat: «No és una santa, però tampoc una assassina»\nEl tribunal del crim de la Guàrdia Urbana accepta la trucada entre els acusats com a prova d'última hora\nSocietat, Rosa Peral, Albert López, Guàrdia Urbana, crim de la Guàrdia Urbana, Audiència de Barcelona, judici, assassinat, pare de Peral, Pedro Rodríguez, Francisco Peral, mort, Mossos d'Esquadra


VÍDEO. Així captura l'Ajuntament de Barcelona els porcs senglars, davant l'estupor dels veïns\nAquesta és la principal conclusió que es pot extreure a l'veure el vídeo que han penjat els veïns de Sarrià-Sant Gervasi, en concret de l'veïnat de Can Rectoret, a les xarxes sociales.En el vídeo es veu com a treballadors d'una empresa de control de fauna captura a diferents senglars amb una xarxa per a posteriorment anestesiar-i sacrificar-los.\nBarcelona seleccionarà 12 projectes que donin suport a la creació d'empreses emergents\nEl procés es durà a terme durant tot el mes de setembre.\n@EP L'Associació 'Corazón de Paloma' ha presentat una denúncia contra la tinenta d'alcaldia, Janet Sanz, i altres càrrecs municipals de Barcelona per pràctiques violentes en el control de les colònies d'ocells.\nLa gestió política municipal s'ha convertit en el segon problema pels barcelonins amb el pitjor resultat des del desembre del 2015. Aquesta és la xifra que ha transcendit de l'últim Baròmetre Semestral que ha fet públic l'Ajuntament de Barcelona. L'estudi també suspèn a Colau amb una nota de 4,7 i informa que ERC guanyaria ara les eleccions municipals.\nUnes 11 parades de La Rambla, en perill "d'extinció"\nLes antigues ocelleries de La Rambla de Barcelona, que ara ofereixen altres productes, podria ser que a principis d'agost tanquessin per sempre a causa de la remodelació del passeig impulsada pel govern d'Ada Colau. La família Cuenca, paradista majoritari, es mostra decebuda i confessen que "no saben què més oferir per tal que hi hagi un diàleg amb l'Ajuntament".\nSubirats abandona l'Ajuntament però "continuarà vinculat" al projecte de Colau\nContinuaré vinculat al projecte polític del municipalisme i de Barcelona en Comú que representa Ada Colau, qui fa temps coneixia la meva decisió i a qui agraeixo el seu suport i amistat".\nLa major part de la inversió, 887.700 euros, es destinarà a la compra de 12 habitatges socials a través de l'tempteig i el retracte, mentre que s'invertiran 380.160 euros a la compra d'elements de transport i maquinària per als serveis municipals\nTerrassa aprova definitivament l’actualització del projecte d’urbanització de l’antiga fàbrica Sala i Badrinas\nLa Diputació de Barcelona, l'AMB i l'Ajuntament signen un acord per reactivar l'economia i pal·liar els efectes de la pandèmia\nDesplegaran polítiques comunes de promoció econòmica i desenvolupament socioeconòmic a tot el territori metropolità, atenent de manera prioritària i coordinada a criteris socials, econòmics i ambientals\nBarcelona i La Caixa destinen un milió a set projectes en la seva primera convocatòria d'ajudes a la ciència\nUn mapa sobre l'aigua de consum, energies renovables i vehicle elèctric, entre els projectes.\nLes inversions es podran destinar a la prestació de serveis essencials, com ara clavegueram, proveïment d'aigua, recollida de residus o enllumenat públic, entre molts altres.\nColau crea un registre de solars buits que podrà expropiar a partir del 2020\nSi els propietaris dels solars no construeixen ni fan actuacions en dos anys poden perdre el terreny.


Música | apps per nens - Part 2\nAquesta aplicació educativa per nens vol apropar la naturalesa als infants I ensenyar-los els valors de la mateixa. Hello Spring, és una apli educativa que conté diverses proves no competitives d’aprenentatge, basades en els animals i les plantes i tot el que ens envolta.\nPer conèixer tot això, els nens i nenes, tindran com amfitrió el conegut conill de la primavera. Aquesta app educativa és del tot segura I no conté cap tipus de publicitat.\nAmb aquesta app, els més petits de la casa, hauran de cuidar els arbres i les plantes, i hauran de resoldre un seguit de trencaclosques per aconseguir els estris necessaris per portar un hort, en el qual les verdures i les hortalisses creixin contentes i ufanoses.\nAmb jocs molt fàcils i intuïtius, la mainada de preescolar és divertirà i aprendrà a respectar la naturalesa.\nROSE MILANY ESPERA AL PARE NOEL\nAquest app nadalenca que es pot utilitzar en tres idiomes (anglès, francès i espanyol) es basa amb la figura d’una nena parisenca de nom Rose Milany, i que forma part de la col·lecció de contes que porten el seu nom i que també pots trobar a l’App Store.\nAquesta appli educativa proposarà als més petits, un reguitzell de proves relacionades amb el Nadal com ara engalanar el tradicional arbre de Nadal, i realitzar divertits trencaclosques, així com també posar en ordre unes escenes amb adhesius , o vestir un ninot de neu amb el joc del laberint.\nLa memòria dels nens també formarà part de les proves de l’app infantil, quan hagin de trobar objectes relacionats amb la història que s’explica i interactuar amb diferents escenes i elements per tal d’anar descobrint el conte, i preparar la trobada de Rose Milany amb el Pare Noel.\nRose Milany espera al Pare Noel, és una app infantil que es presenta sense compres integrades, sense reptes de temps ni competitivitat, unes condicions perfectes per gaudir de l’aplicació en aquestes dates assenyalades.\nAquesta és una altre app nadalenca anomenada Christmas Tale HD, on en lloc del tradicional tió,el protagonista en aquest cas és el Pare Noel.\nDit aixó amb aquesta aplicació, els nens és podrán endinsar en el fantàstic món dels contes de Nadal amb un seguit de llibres interactius molt ben il·lustrats que faran volar la imaginació de tota la família.\nL’esperit nadalenc entrarà de la mà de Santa Claus, i ell mateix mostrarà i descobrirà tots els racons de la seva pròpia casa i fins i tot el podran ajudar a preparar els regals.\nT’expliquem una aplicació infantil ideal perquè els més petits de la casa superin les seves pors i no tinguin més pànic a la foscor.\nLa petita Amy és la protagonista que amb l’ajuda de diversos animalons, i que seran els seus amics, realitzaran jocs i descobriran escenaris molt relaxants, per tal que la nit que es presenta sigui plàcida i agradable.\nAmy coneixerà a un gat, que li farà veure com d’emocionant i divertit és passejar cada nit per als teulats de París i veure la tour Eiffel il·luminant el cel sota les estrelles. També coneixerà les històries per superar les pors que li expliquen els seus propis ninos de peluix que té a la seva pròpia habitació, i més amics que l’acompanyaran en aquesta aventura.\nComomola Fireflies és una app educativa per a nens, realitzada pels creatius de Comomola i que està preparada per a quatre idiomes. L’espanyol, el francès, l’anglès i l’alemany amb un entorn segur sense compres integrades i publicitat molesta.\nAmb Comomola Fireflies dels creatius de Comomola, els nens tindran amb aquest conte interactiu, un excel·lent aliat per no tenir por quan els pares no tanquin el llum de la seva habitació.\nTags : MUSICA I NENS\nUna aplicació per a nens que servirà als més petits per realitzar efectes de so i pròpies melodies, amb l’ajuda d’uns animalons que s’aniran movent a mesura que es realitzin aquestes creacions pròpies.\nLoopimal té una aparença molt intuïtiva i això fa que els nens utilitzin la seva creativitat per compondre un seguit de seqüències musicals amb l’ajuda d’aquestes petites mascotes.\nVal a dir que aquesta aplicació per a nens, conté tot un seguit de bucles, ritmes i melodies, i això fa que les possibilitats de creació siguin infinites.\nLoopimal ha estat realitzat pels creatius de Yatatoy, i amb aquesta aplicació educativa per a nens, és vol aconseguir la introducció dels infants al món de la música sense competicions, ni objectius a primera vista. Només el simple fet d’experimentar amb notes musicals portarà als nens a millorar la seva creativitat i percepció musical.


Valenciana (la realitat no és suficient) - Recomanació teatral - David Elfa Novoa - Teatro Barcelona\nValenciana (la realitat no és suficient): Una història valenciana\nEls anys 90 van sacsejar la Comunitat Valenciana a nivell polític i social d’una forma contundent. Potser, el primer trigaria uns anys més a fer-se del tot evident, amb judicis que encara arriben fins als nostres dies, però a nivell social, els successos van calar molt fons amb fets tràgics que es van utilitzar per part d’alguns mitjans de comunicació com autèntica mercaderia de la premsa sensacionalista més cruel, inhumana i salvatge que va ser recolzada per una gran audiència. D’alguna forma, això també va marcar la nostra manera de consumir televisió (o de programar-la), tot i que es podria extrapolar també a altres factors que han anat evolucionant a la seva manera fins al nostre present. Així, l’obra ens trasllada a aquests fets en una dramatització ben portada que alterna entre si tres històries amb una alta exposició de detalls que denoten la seva documentació. A més, la posada en escena dinàmica resulta atractiva i aconsegueix que l’espectador pugui portar millor tota la informació que se li està donant. En aquest sentit, l’obra resulta ser densa donat que potser s’excedeix en explicar massa coses, les quals són tan potents i sucoses que donarien per fer tres obres independents, i la seva durada de dues hores i quart s’acaba per fer una mica pesada. Tot i això, la funció resulta interessant i els seus punts forts s’acaben per imposar, gràcies també a un repartiment excel·lent que sosté una història que ha marcat tota la Comunitat i, segurament, l’estat espanyol fins als nostres dies.


Les estacions andorranes obriran pistes en dos torns - Diari de la neu\nLes estacions andorranes obriran pistes en dos torns\nSi les condicions ho permeten, Arcalís ja obrirà pistes en poc més de 45 dies.\nAndorraRedacció 01.10.201820.30 h\nSi les condicions ho permeten, Arcalís ja obrirà pistes en poc més de 45 dies. Imatge d'arxiu. Autor/a: Vallnord\nSi dissabte ho van fer les estacions del consorci Les Neus Catalanes, avui són les andorranes les que posen data d'inici a la nova temporada, que ja s'intueix a la cantonada. Això sí, serà una campanya que vindrà marcada per una Setmana Santa que arriba molt tardana en el calendari. De moment, si les condicions ho permeten, Arcalís ja obrirà pistes en poc més de 45 dies.\nLes estacions de Vallnord i Grandvalira ja tenen data d'obertura de pistes i ho faran en dos torns. La més matinera serà Arcalís, que té previst fer-ho el 17 de novembre. El segon torn arribarà 15 dies més tard. Pal i Arinsal tenen la intenció d'obrir el proper 1 de desembre, data que també serà la d'inici de temporada per a Grandvalira, sempre que les condicions meteorològiques ho permetin.\nPel que fa a la data de tancament aquesta vindrà condicionada per una Setmana Santa que s'escau molt tardana en el calendari. Normalment les vacances de Pasqua són les que determinen el final de temporada, ja que més enllà d'aquest període festiu la gran majoria dels esquiadors opten per endreçar esquís.\nEnguany el dilluns de Pasqua coincideix en 22 d'abril, data que a la pràctica serà el de tancament per a totes les estacions andorranes excepte Arcalís. Aquesta estació podria obrir fins a al darrer dia d'abril, donats els bons resultats que va obtenir la temporada passada quan va decidir allargar la temporada fins a gairebé l'1 de maig. Enguany el darrer dia d'esquí a Arcalís sembla que s'anuncia per al 28 d'abril.\nTot i que encara no està confirmada al 100% aquesta data de tancament per a l'estació d'Ordino, el cert és que l'abril de 2017 va anunciar que la direcció de l'estació s'estava plantejant incorporar l'abril sencer en el seu calendari d'obertura habitual.\n02.07.2018. La unió per pistes entre Pal i Arinsal permetria seduir 25.000 esquiadors més


Saltant les cordes Corda de velocitat fonamental.\nTots els productes de fitnes de la categoria de Cordes són d’una gran qualitat de fabricació i s’han ideat cuidats fins al més mínim detall. A traininn trobaràs tot el catàleg de Material musculació de Nike accessories. El preu de Nike accessories Fundamental Speed Rope és 15.99 $. Fent la compra obtens la garantia del preu més baix i pots fer el pagament en un entorn totalment segur. A més a més, t’oferim un servei d’entrega ràpida i eficient perquè ho rebis a casa ben aviat!\nRàpid, ideal per entrenar. Bons productes amb bons preus. Lliuraments ràpids\nSalt de corda nike\nTop Top .... bon material Nike és un preu força assequible ....\nQualitat excel·lent i pots ajustar la longitud de la corda segons la teva preferència.\nEl preu és bo i bo per escalfar-se abans d’un entrenament de força.\nEficient i eficaç. Bon producte. ajustable\nMolt bon producto.Funciona perfecte i permet regulartelo a la mesura.\nGenial per entrenar\nProducte de molt bona qualitat per entrenar. Corda àgil i perfectament manejable.\nMolt bona qualitat del producte i de l'servei de venda.\nEl producte compleix les meves expectatives lleugerament i fàcilment ajustable, recomano aquest producte per a un entrenament regular.\nMolt resistent, ràpid va enviar, recomanat\nProducte resistent i ben equilibrat per fer exercicis ràpids.\nEl producte és molt bo permet rapidesa però no fa mal si et pega a l'fallar\nAquesta és la millor i elegant corda de salt que he tingut. No em puc resistir a treballar-me cada dia amb la meva increïble corda de salt que vaig comprar aquí a Traininn.com. Ho recomano molt a tothom. Excel·lent qualitat i estil elegant. Més poder!\nLa gran qualitat, corda és bastant pesat que es balanceja molt bé, mànecs són duradors.


pilar enériz 23.06.2020 | 08:49\nHi ha vistes que fan perdre l'alè, que atrapen en la seva pròpia mà- gia. Això passa a les muntanyes de Prades, que ubicades en un dels espais naturals més importants de les comarques del sud de Catalunya, sorprenen tant per la seva extensió com per la seva riquesa biològica i cultural. Estan formades principalment per roques calcàries i dolomites, amb gran presència de pissarres i conglomerats que li donen el seu aspecte únic.\nOcupen part de les comarques del Baix Camp, l'Alt Camp, la Conca de Barberà, el Priorat i les Garrigues i alberguen espais naturals verges, racons desconeguts i petits pobles on el temps sembla haver-se aturat. És una terra on s'expliquen llegendes de fades i històries de bandits, és el lloc on es viu la cultura en visites inoblidables com el monestir cistercenc de Poblet, Patrimoni de la Humanitat per la Unesco. És zona de productes de proximitat i bons aliments: mel, bolets, fruites, tòfones, patates i fruita seca. És un terreny excel·lent per practicar esports a l'aire lliure, com ara senderisme, BTT, escalada, parapent o caiac al pantà de Siurana. S'han traçat nombroses rutes perquè el visitant pugui disfrutar dels seus paisatges i del ric patrimoni arquitectònic i cultural que atresora.\nLa Cova Museu de la Font Major, a l'Espluga de Francolí, és una de les més llargues del món, formada per un passadís subterrani disseminat en més de 3,5 quilòmetres de corredors. Durant la visita es veuen projeccions en 3D d'escenes de caça i de fabricació d'eines de l'època prehistòrica. És important informar-se d'horaris d'obertura i cal abrigar-se, ja que la temperatura a l'interior oscil·la entre 14 i 17 graus. La visita inclou tallers perquè els nens construeixin cabanyes o facin una pintura rupestre.\nEl poble vermell\nEl poble de Prades també és conegut també com la Vila Vermella, per la pedra arenisca de color rogenc que caracteritza gran part dels seus edificis. Si es viatja per la zona, la visita és obligada ja que està catalogat com a Bé d'Interès Cultural (BIC) des de l'any 1993, pel seu conjunt històric. La seva ubicació converteix aquest singular municipi en punt de partida ideal per a excursions. Però també val la pena conèixer el nucli d'aquesta població de traçat medieval, amb restes de muralles i de castell. S'ha de destacar el seu bon clima.


Surrealista: un veí d’un poble de Palència confon el pont del cremallera de la Bauma (Castellbell i el Vilar), per un d’accés a treballadors de la fàbrica tèxtil. – Castellvilarenc.info\nby Pere Sànchez 15/12/2016\nText i foto d’ arxiu : Pere Sánchez\nUn blocaire afeccionat als ponts de l’estat espanyol que viu a un poble de Palència , va publicar ara fa gairebé un any, un post dedicat al pont del cremallera del barri de la Bauma (Castellbell i el Vilar); el més curiós és que el confon com a pont d’ accés per a treballadors de la fabrica tèxtil cap a la colònia , segurament pel seu desconeixement històric.\nSegons el blocaire, el pont està situat a la riera del Palá, (en realitat es diu de Merà) i tenia aquesta finalitat «acceder a la colonia fabril llamada Bauma al igual que el Pont Vell servía para acceder a la Colonia Burés. Esta colonia se funda entre los años 1859 y 1874( la data correcta es la de 1859) por empresarios textiles por lo que la construcción de este puente se producirá entre esas fechas; su estilo es tardo-industrial o neogótico, al igual que algunas otras construcciones fabriles de la zona, ahora rescatadas como bienes de la arqueología industrial». Com es pot veure falta rigor històric en aquesta ressenya.\nEl blocaire explica amb detalls com està construït el pont sobre la riera de merà i que segons ell, degut a les inundacions del setembre de 1971, el pont podria haver patit una reconstrucció. També diu que ha un accés inhabilitat la de l’antiga carretera de Vacarisses, avui dia anomenada carrer de la riera (conegut popularment com el de l’estranger) i que connectava amb l’antiga carretera de Manresa a Abrera, l’actual C-1411-a\nFinalment, proposa que el lector visiti el pont vell, «El viejo puente medieval sobre el río Llobregat, construido en el siglo XV por mandato del señor del lugar, Bernat Sarroca, conocido como Pont Vell o Pont Vell de Burés y muy cerca de éste, en la C-1411a».\nAl post del bloc «Cazando Puentes» es pot veure algunes fotografies realitzades des de diferents posicions del Pont del Cremallera.\n3 thoughts on “Surrealista: un veí d’un poble de Palència confon el pont del cremallera de la Bauma (Castellbell i el Vilar), per un d’accés a treballadors de la fàbrica tèxtil.”\nPere Sànchez ha dit:\n16/12/2016 a les 10:22\nDes de la nostra Associació Audiovisual de Mitjans Digitals de Castellbell i el Vilar volem aclarir el següent:\nEn cap cas em volgut ridiculitzar al blocaire en qüestió. Si així ho veieu,doncs demanem disculpes.\nLa notícia pretén ser una anècdota del que s’explica al bloc(nosaltres no som blocaires som només col·la boradors d’un diari local digital) .\nLa persona que va escriure aquell post sobre el pont,desconeixen si va reunir prou informació com per publicar-la, o potser també va mirar com diu la primera que ens fa el comentaru que ho va buscar per internet i va veure la informació pel traductor de manera incorrecte.\nVam pensar que la notícia era molt interessant con per publicar-la.\nSi a algú li ha molestar doncs tornem a repetir les nostres disculpes\ndavne ha dit:\n15/12/2016 a les 15:28\nConsidero poc afortunat fer crítiques d’un article publicat a un altre bloc sense abans haber contactat amb l’autor per fer-li saber d’aquests errors i donar-li la oportinitat, oferint-li fonts fidedignes, de corregir la informació.\nCrec que és una questió d’ética bàsica i companyerisme entre blogers. Perque, si no ¿quina és la finalitat d’aquest article si no ridiculitzar (especialment amb el titular) la publicació d’aquesta persona? No s’en treu res d’aixó, la informació restarà incorrecta.\nD’altra banda, trobo molt positiu que parlin del nostre poble i de la seva arquitectura i història, per lo que lo important aquí és que la informaciò sigui fidel a la realitat. I dubto molt que un lector d’aquest home acabi trobant el vostre bloc per veure les vostres correccions.\nImagino que si un día se us “cola” un error a una publicació, agraïreu que qui ho vegi us ho faci saber per poder esmenar-ho, en lloc de fer-ho públic dient que no sou bons professionals.\nMolt interessant la informació, malgrat tot, son dades que desconeixía i m’agrada saber, encara que em fà llàstima haber aprés aquesta part de la història del meu poble a través d’una crítica destructiva.\nSi us plau, sigueu més respectuosos amb la feina aliena i tingueu pel treball dels altres el mateix respecte que us agrada que tinguin amb el vostre.\nVicky Lao ha dit:\n15/12/2016 a les 12:11\nhay si superais las malas informaciones que dan las malas traducciones que v an de error en error, eso es solo de historia y es ofensivo para nosotros…pero a ves son de legalidades y en contratos comerciales muy importantes como por ejemplo confundir el gobierno holandes por el aleman por el duch po deuche etc.,lamentable los informes que se creen veridicos y estan mal traducidos io mal resumidos,de lo tiene mucha culpa el sr. google y la falta de control sobre lo quie se escribe y traduce del catala..y mas si es antiguo.