El centenar de la Ploma – Confraria de Sant Jordi, Banyeres de Mariola\nMilícies de Sant Jordi\nEntre les moltes proves de la devoció a Sant Jordi en el Regne de València esta l’ existència d ‘una milícia que tenia per Patró al Sant Cavaller. Era la que es coneixia com la companyia del Centenar de la Ploma, una tropa que la ciutat de València tenia per al seu Servei\nEl seu origen s’atribueix als temps de Jaume I considerant-les instituí de per aquell magnífic rei, mes en realitat no es tenen pro ves concretes que pugen assegurar-nos la data exacta que va ser creada. En el Fur 229 de les Corts celebrades a València l’any 1604 es dia; per quant la Companyia del centenar la ploma ab sos macips i patges es antiquíssima del temps de la conquista del present regne . . . , i també en el Fur 18 de les que tingueren lloc en Monzón el 1626 es fera constar; la Companyia del centenar de la ploma instituïda por la majestat del Senyor rei en Jaume lo Conquistador… Mes en ventat cap prova certa existeix que ens ho demostren.\nEl nom de Centenar de la Ploma es deu a estar la companyia en principi constituïda per cent ballesters, que abillaven amb una ploma l’elm que duien; en alguna ocasió se li dia també Companyia del Centenar de Sant Jordi. Seguint el costum d’aquella època el Centenar a l`ensems que milícia tenia el caràcter de confraria religiosa. Pareix, encara que no es té massa seguretat, que prengué el caràcter de Confraria en temps de Pere II de València, el Cerimoniós, confirmant-se per privilegi de Joan I, expedit a Alzira l’any 1393. El rei y la reina eren confrares. Felipe II denomina antiquíssima a la Confraria de Sant Jordi.\nEn els primers temps possiblement el Centenar no fon un cos permanent, perquè 1 any 1342 el Consell General va acordar que es prengueren a sou cent homes d ‘a cavall i tantes llances i ballesters com es necessitaren per als cent genets, a la fi d’eixir amb la Senyera Reial.\nEl Justícia Criminal era el cap d’esta forca armada. Els Jurats i Síndic de la Ciutat, amb el Justícia, triaven i nomenaven els que formaven la Companyia, els quals havien de ser menestrals honrats, de bona conducta, amb l’aptitud suficient i veïns de València. Restaven obligats a servir al Rei i a la Ciutat, trobant-se disposats a actuar en qualsevol moment en què foren requerits. A cada ballester li expedia el títol el Portantveus de Governador General de la Ciutat i Regne de València.\nEls Ballesters del Centenar vestien segons l’ostatge de cada època, i el seu distintiu era una sobrevesta o túnica curta, blanca, de llana o tafetà, amb la creu roja de Sant J ordi al centre del pit i de l’esquena. El blasó que tenien estava constituït per esta mateixa creu i una ballesta.\nEl Centenar tenia bandera pròpia, que duien generalment en les processons i en els actes solemnes. Era de tafetà blanc, tanmateix amb la creu de Sant Jordi, i era el portador d ‘ella el Clavari de la Confraria.\nUna de les missions de la Ccompanyia del Centenar de la Ploma era donar guàrdia i escortar la Senyera del Regne, tant en els actes solemnes com en les accions guerreres.\nEn quantes ocasions la Senyera era duta pel Justícia criminal, i la seguien tots els rics-homens y cavallers, complint la disposició dimanada del rei Jaume I, arnés d’escortar-la el Centenar. També havien d’existir per a seguir-la els cavallers y forces de les poblacions per on havia de passar quan eixia de la ciutat de València. Se li retien els majors honors, i eren les cerimònies que es realitzaven, per ordenar-ho així les lleis forals, quant la Senyera havia de traure’ls de la casa de la ciutat, on estava dipositada. Encara hui es compixen algunes d’eixes disposicions quan en alguna solemnitat ix la gloriosa bandera. Com per privilegi reial no pot retre ‘s davant ningú, ni passar baix portes, és despenjada pel balcó amb ajust de cordons de seda.\nEn aparèixer les armes de foc el Centenar fon augmentat amb cent arcabussers, y després es va crear també una companyia de Cavalleria.\nDos revistes es passaven cada any al Centenar de la Ploma, el dia de Sant Jordi i el dia de Sant Donis, aniversari de l ‘entrada de Jaume I a València.\nLa milícia de la Ploma va existir fins l’any 1707, que com totes les institucions forals tingué que desaparèixer, en ser arrabassats els Furs de València. En avant ja no es veren més aquells distingits milicians de la Ciutat de València, veritables Cavallers de Sant Jordi, que com tantes altres coses anaren oblidant-se .


Borriana seguix amb la programació de Sant Blai aquest cap de setmana - Diari Millars, informació local en valencià.\nLa programació de Sant Blai seguix este cap de setmana amb una de les noves activitats que apareixen per primera vegada en les festes en honor al patró de Borriana.\nAhir es van inaugurar les I Jornades d’Història i Patrimoni de Sant Blai a les 19h a l’ermita de Sant Blai. La conferència es va centrar en el projecte arquitectònic de Sant Blai i la creació de jardí arqueològic de l’entorn de l’ermita del patró de la ciutat.\nHui dissabte, la colla de Gegants i Cabuts de Borriana ha començat celebrant juntament amb onze associacions i agrupacions més, el XIII Aplec de Gegants i Cabuts. Una trobada de gegants i cabuts de diferents localitats que, acompanyats de música de dolçaines i tabals, proposaran activitats des de les 11 del matí, amb diferents tallers, entre d’altres, la construcció d’un cabut. A les 12h s’han plantat els gegants a la Plaça de la Mercè.\nPost més nousTurisme Comunitat Valenciana reforça la seua col·laboració amb el consolat britànic d’Alacant després del Brexit\nPost més vellsOnda publica les bases de les ajudes a empreses i a persones desocupades per a fomentar la contractació


Interrompen el discurs de Torra als Premis Nacionals de Cultura per reivindicar la memòria d’Enric Pons i les persones sense sostre | El Prat Llibertari\nEs dóna el cas simptomàtic que mentre al vespre Enric era homenatjat al Artesà, al matí efectius dels Mossos d’Esquadra van procedir a desallotjar la “Casa d’Enric”, l’habitatge okupat que el dibuixant de còmics de la cèlebre editorial Bruguera va obrir per als sense sostre de Barcelona.\nEnric Pons un símbol de la lluita contra l’especulació immobiliària\nEl dibuixant va passar els seus últims mesos acompanyat dels activistes que okupaban Casa Cadis, un immoble en la capital catalana del qual l’Ajuntament gadità és copropietari. Allí, més de 20 persones sense llar troben el seu refugi.\nJust al costat vivia el Enric Pons, qui va teixir un vincle molt estret amb els habitants del lloc. De fet, tal com remarca la Voz de Cadis, Pons es va convertir en els últims mesos en símbol de la lluita contra l’especulació immobiliària després d’estar amenaçat de desnonament. Cobrava una pensió de 600 euros i pagava més de 500 de lloguer després que una societat comprés l’edifici on vivia des de feia 75 anys, al carrer Sardenya, prop de la Sagrada Família. A partir d’aquí va rebre ajuda dels okupes de la Casa de Cadis, situada en el mateix carrer on residia el dibuixant.\nAbans de morir, Pons va cedir la meitat dels seus estalvis (5.000 euros de 10.000) a Casa Cadis, i va insistir a Danciu, segons el propi activista, que ocupessin el seu domicili. “Ell ens va lliurar la clau”, detalla. Enric va morir el 10 de febrer de de el 2019, i des de llavors el seu domicili va ser nomenat com a “Casa Enric”. “Era un espai per als pensionistes amb pensions miserables que no poden trobar lloguer a Barcelona.\nLes dels sense sostre no van ser les uniques reivindicacions ahir al nou Artesà. Entre altres, durant l’entrega de premis la pianista Clara Peya tampoc s’ha quedat curta i ha exigit una cultura accessible a totes les classes econòmiques i orientacions, i Jaume Cabré ha recordat els polítics presos i exiliats segons recull RAC1.\nD’altre banda esmentar que a El Prat TV, el mitjà públic municipal, no se’l va permetre enregistrar la cerimònia celebrada a la nostre localitat perquè TV3 tenia els drets d’imatge exclusius\nVídeo: Anna Felipe Villalobos\n← La CGT duu les seves protestes per l’assetjament sexual i laboral a CEPSA fins a una benzinera del Prat\nAra farà 15 anys activistes ecologistes van desplegar una pancarta enmig d’un Congrès d’ICV amb el lema “Pla Delta la vostre vergonya” →


A voltes amb la Tabacalera – sin noticias desde Alcântara\nA voltes amb la Tabacalera\n…perquè igual que altres grans ciutats de la península Tarragona va tenir la seva Tabacalera, i com si fos una qüestió d’equilibri si tot pot sortir malament, sortirà malament. Malament vol dir que no se sap aprofitar tot el potencial que pugui treure’s una infraestructura colossal i amb capacitat per donar cabuda a multitud d’equipaments de diversa índole, especialment cultural. Perquè Tarragona malgrat ser capital des de fa segles porta una deriva cap a la mediocritat des de fa anys: una mediocritat fonamentada en un conformisme polític cultural, en una pèssima gestió escènica -de vegades fins i tot aprofitant-se de l’amateurisme-, un àmbit cultural que té molt que envejar a les principals capitals culturals del país i que viu limitat a alguns espais no a l’abast de tothom.\nEl problema no és el que perdem o deixem de guanyar, sinó que Tarragona -i més encertadament, les institucions- semblen que van donant pals de cec, sense una estratègia cultural en positiu definida per les institucions: si el camí que han decidit seguir és el de tancar i paralitzar museus, descuidar ciutadans i visitants i no atendre els reclams locals… doncs l’administració, molt tonta és si no se n’adona, que conreja un guaret de dimensi ons força grans. Hi han col·lectius i associacions que reclamen l’condicionament i ús social d’espais que estan morts de riure (Tabacalera, recordem-ho) i aquests moviments són la base que la cultura i el reclam de Tarragona per a que sigui atractiva fora de la ciutat: si no valorem i cuidem el nostre patrimoni -material i immaterial- de forma eficient, si no li posem un valor afegit en les nostres accions aquesta ciutat no sortirà de la boina grisa que la cobreix.\nLa resposta, si no hi ha activitat política és mostrar la voluntat ferma de recuperar espais per a consum ciutadà: llocs d’enriquiment cultural i social que facin de Tarragona un exemple de dinamització. Cultura és compartir un espai de manera que pugui ser aprofitable, multidisciplinar, eclècticm que repercuteixi directament en la vida de la capital. Això no significa que la Tabacalera tarragonina hagi de convertir-se necessàriament en un projecte com el de la Tabakalera de Donosti o mutar-la en un rectorat com el de la Universitat de Sevilla. El bàsic és recuperar-la per a la seva cura i desenvolupament i posteriorment ocupar-la per oferir un servei útil a la ciutadania, fer-la un reclam de la qual poder sentir-nos orgullosos i no lamentar-nos més, convertir, en definitiva un dels símbols passats de Tarragona en allò que volem aconseguir i tenir en un futur.\nPublicado el 10 mayo, 2017 10 mayo, 2017 por Xavi RossellPublicado en En catalàEtiquetado #TarracoFacts.\nAnterior Entrada anterior: Notas sobre José María Valverde\nSiguiente Entrada siguiente: Viñals. Prueba de artista


L'IES Aubenç d'Oliana tindrà cicles d'Administració, Finances i Comerç Internacional — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / L'IES Aubenç d'Oliana tindrà cicles d'Administració, Finances i Comerç Internacional\nL'IES Aubenç d'Oliana tindrà cicles d'Administració, Finances i Comerç Internacional\nLa nova oferta formativa implica l'empresa Taurus, mitjanÃ§ant un conveni signat amb el departament d'EducaciÃ³, el Consell Comarcal i l'Ajuntament\nTaurus - Logo\nAquest matÃ s'ha firmat a Oliana el conveni que permetrÃ l'IES AubenÃ§ d'aquest poblaciÃ³ impartir un cicle formatiu de grau mitjÃ de FormaciÃ³ Administrativa i un cicle formatiu de grau superior d'AdministraciÃ³ i Finances amb continguts relacionats amb el comerÃ§ internacional. Aquesta iniciativa ve a donar resposta a la necessitat de la divisiÃ³ comercial de l'empresa Taurus, afincada a la vila, de disposar de personal qualificat en aquestes matÃ¨ries.\nEl conveni ha estat signat pel director general d'Ensenyaments Professionals, ArtÃstics i Especialitzats del Departament d'EducaciÃ³ de la Generalitat, Josep FrancÃ; l'alcalde d'Oliana, Antoni VilaginÃ©s; el president del Consell Comarcal, JesÃºs Fierro; i el president del Consell d'AdministraciÃ³ de Taurus, Ramon TÃ©rmens.\nEl projecte s'ha acollit a les mesures flexibilitzadores previstes a la normativa per tal de poder impartir crÃ¨dits amb una distribuciÃ³ temporal extraordinÃ ria diferent a l'establerta amb carÃ cter ordinari, en un o en dos cursos acadÃ¨mics, amb la finalitat de facilitar l'accÃ©s a la formaciÃ³ de les persones, les disponibilitats horÃ ries de les quals no s'ajusten a la distribuciÃ³ ordinÃ ria dels cicles formatius.\nEl conveni contempla que es continuarÃ impartint, com el curs passat, el Cicle Formatiu de Grau MitjÃ de GestiÃ³ Administrativa i que tambÃ© s'impartirÃ el Cicle Formatiu de Grau Superior d'AdministraciÃ³ i Finances amb la inclusiÃ³ d'una oferta de 3 crÃ¨dits del Cicle Formatiu de Grau Superior de ComerÃ§ internacional. A aquests cursos estan inscrits actualment una desena d'alumnes.


Reflexions Dominicals: Cinquè Diumenge, Temps Ordinari (Cicle B)\nDiumenge, 8 de febrer del 2015\nSant Marc, 1, 29-39\nEn aquell temps, Jesús, sortint de la sinagoga, se n’anà amb Jaume i Joan a casa de Simó i Andreu. La sogra de Simó era al llit amb febre, i llavors mateix ho digueren a Jesús. Ell li va donar la mà, i la va fer llevar; la febre li desaparegué i ella mateixa els serví a taula.\nAl vespre, quan el sol s’havia post, li portaren tots els malalts i els endimoniats. Tota la ciutat s’havia aplegat davant la porta, i ell va curar molts malalts de diverses malalties; va treure també molts dimonis, i no els deixava parlar, perquè sabien qui era.\nDe bon matí, quan encara era fosc, es llevà, se n’anà en un lloc solitari i s’hi quedà pregant. Simó amb els seus companys sortí a buscar-lo. Quan el trobaren, li digueren: “Tothom us està buscant”. Ell els digué: “Anem a d’altres llocs, als pobles veïns, i també hi predicaré, que aquesta és la meva missió”. I anà per tot Galilea, predicant a les sinagogues de cada lloc, i traient els dimonis.\nAquest és un passatge que es podria considerar com una descripció del que va ser la vida quotidiana de Jesús en el temps de la seva predicació. Jesús ensenyava a les sinagogues, Jesús pregava en solitud, Jesús ajudava a les persones i tenia un tracte especial amb els seus deixebles (anava a casa d’ells i hi tenia una relació de confiança).\nSovint se’ns diu que hauríem d’imitar l’estil de vida de Jesús, i aquí tenim una bona referència. Seria bo tenir un compromís amb la societat, és a dir, ajudar d’alguna manera els germans en tot allò que puguem (sigui amb el nostre temps, els nostres diners o la nostra pregària); seria bo tenir una relació amb l’Església (anant a missa per escoltar la paraula de Déu, rebre els sagraments i relacionar-nos amb altres creients); seria bo trobar estones de pregària; i seria bo relacionar-nos més amb totes les persones pròximes que ens envolten.\nLa vida actual ens porta cap a l’individualisme, i l’individualisme, crec jo, ens pot fer apartar del camí cap a Déu al provocar en nosaltres una mirada massa egocèntrica.\nIntentar sentir empatia per les persones que tracto en el meu dia a dia.


«Aturem Eurovegas», punt i... seguit | NacióDigital\n«Aturem Eurovegas», punt i... seguit\nper Redacció/ACN , 15 de setembre de 2012 a les 21:04 |\nMoment de la protesta que ha organitzat la plataforma Autrem Eurovegas aquesta tarda a la llera del riu Llobregat abans del concert a la platja del Prat que, aquesta nit, posa el punt i final a la campanya contra aquest complex Foto: ACN\nEurovegas no s'instal·larà al Delta del Llobregat. Malgrat això 200 persones han mostrat un cop més la seva indignació amb el projecte aquesta tarda caminant per la zona, convocats per 'Aturem Eurovegas'. Tenen la sensació segueix amenaçada per projectes especulatius.\n"Hem d'estar preparats per estar alerta", ha declarat un dels activistes més famosos per la preservació del Delta, el cornellanenc Jordi Évole, perquè "a molta gent li ve de gust instal·lar-se" als terrenys agrícoles i naturals. Jaume Grau, de la plataforma , ha desconfiat sobre els projectes que ara busquen els alcaldes de la zona. I ha advertit que Barcelona World s'assembla molt al model que ells han rebutjat al Llobregat.\nBarcelona Vegas (i 2)\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 16:35\nI a mi em continua fent molta pudor que un dels impulsors sigui el Moniato o Monago o Mugano aquell valenci� trasplantat al Brasil. Que no hi havia ningu mes per a posar al davant dels socis capitalistes? Vaja, ja se que al totxo hi son els que son pero jo l'hauria posat pel darrere, a bellugar els fils, pero no al primer pla de la primera foto, coi.\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 12:21\nCom es que al Barcelona World els ha donat per dir que hi posaran 6 casinos? Quanta clientela hi ha a Catalunya als casinos, si la meitat dels que hi han nomes tenen una certa afluencia algun cap de setmana i la meitat de la clientela son ludopates? Voleu dir que no estem, amb aixo dels casinos, repetint l'esquema dels camps de golf, els poligons industrials o les pistes de tenis (d'aixo ultim ja fa anys)? Es a dir, fem una urbanitzacio, li posem al costat una cosa d'aquestes que estan de moda i venem els terrenys al triple del preu normal. Aixo si no es que fan negoci directament amb les requalificacions, oi Vertix?\nICV, terrorisme ambiental\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 11:03\nEl que ha fet aquest anagrama tan horrible i lleig, com tronat i passat, caldria que el portessin a una planta de reciclatge; totalment d'acord amb el que es caga amb el desviament del Llobregat, sens dubte l'obra magna dels terroristes ambientals d'ICV\nEcologisme de garrafa i corrupció\nPer Anònim el 16 de setembre de 2012 a les 07:57\nTots aquests pallassos del tripartit a on eren quan uns terroristes ambientals van desviar el riu? parlar de Parc Agrari es una pocavergonyada d'aquesta gent que van amparar, i impulsar el desviament d'un pobre riu; quins pocavergonyes, quines ONG ambientals més corruptes!!!\nGràcies Aturem Eurovegas\nPer Gent del fang el 16 de setembre de 2012 a les 02:29\nGràcies per haver parat aquest desgavell de l'Eurovegas a casa nostra. Gràcies a tota la societat catalana per haver reaccionat a temps a la destrucció del poc que ens queda com a país. El nostre futur depen de gent com vosaltres que no volen que Catalunya sigui la Cuba de Batista de la UE. Ara cal que continueu ja que els especuladors i els del totxo també els tenim ben arrelats en aquest país!\nPer Gent del fang el 16 de setembre de 2012 a les 02:28\nElls són antitot i jo sóc antiells\nPer Jordi M el 16 de setembre de 2012 a les 00:51\nSi fem net d'Espanya però no fem net de les turbes antitot serem lliures però serem un desastre de país.\nPaís de carxofes\nPer Anònim el 15 de setembre de 2012 a les 22:30\nVisc al que en diuen territori del Delta del Llobregat, i francament ja m'agradaria que aquests terrenys servissin per crear més llocs de feina i un esponjament de la zona. Em sap greu que l'Eurovegas no s'hi hagi instal·lat. Desitjo que el Barcelona World tiri endavant segur que allà no s'hi trobaran uns beneits que com aquests de l'Aturem Eurovegas.\nPer Anònim el 15 de setembre de 2012 a les 22:23\nNomes a Catalunya es possible que continui la plataforma contra Eurovegas , despres que la seva presencia hagi estat descartada Com a minim canvieu el nom a la plataforma


Crítiques: TAP Factory al BARTS de Barcelona. Un espectacle esplèndid per a tots - Jove Espectacle\n17 d'octubre de 2014 per JMViaplana Deixa un comentari\nEls 8 joves intèrprets masculins (probablement al voltant de la trentena) d’aquest festival del moviment i el ritme, desenvolupen durant les dues parts -sí, hi ha descans, però no us estranyi- de l’espectacle, que fa que se’ns vagi a les dues hores en total, i ens ofereixen tot el que resa el meu títol, així com la publicitat de l’espectacle. I tot és veritat.\nEnergia fins a l’esgotament, sobretot d’ells. Perquè us feu una idea, és com si agaféssim les percussions d’Stomp, les ajuntéssim amb un espectacle de pantomima còmica, una companyia de claqué, uns acròbates vinguts dels millors circs, i uns ‘inventors’ de números imaginatius que, tot sigui dit, recorden als nostres ‘Camut Band’ en alguns moments.\nPerò la barreja -a diferència d’ells, que orienten les seves propostes amb un gran sentit artístic i musical, delicat i sensible-, destaca per uns protagonistes que es buiden a l’escenari, fan moooolt de soroll (i ben fet), i doten el conjunt d’un endimoniat ritme, fent-nos riure, i deixant-nos bocabadats, cada cosa al seu moment. Perquè aquest és un espectacle, com he titulat, jove i urbà. Una faula d’estètica urbana on uns barrals de substàncies perilloses, dalt d’unes bastides, són l’escenari d’una orquestra que recorda una tribu africana.\nDestacaria els números d’acrobàcia, d’aquells en que et penses que és impossible que algú aconsegueixi vèncer les lleis físiques amb la flexibilitat i la impecable tècnica que li vas descobrint, i també que segur que porta innombrables hores de treball, fins a esculpir un cos musculat i sense un gram de més. També faria esment del bateria (sí, es fan percussions, i molt ben fetes, però hi ha un bateria) que fa una veritable meravella amb dues cadires que podríem trobar a qualsevol escola. També se’m va disparar el cap amb un número de ball fet amb llaunes de cervesa (buides) que arribava a semblar una d’aquelles danses celtes que de tant en tant venen per casa nostra.\nI no acabaria. Balls tribals africans, o una cosa que se li sembla molt. Efectes de ballar sobre la sorra o fer sonar tambors vessant aigua. Còmiques competicions entre una percussió en una senzilla escala de fusta i un claquetista que ens cau simpàtic només el veiem. I en alguns moments, participació del públic dient tal o qual crit o gemec. Perquè aquí no es renuncia a la veu, tot i que no es parla cap idioma. O és que el que parla l’escombriaire còmic de l’inici és un idioma per a nosaltres desconegut? No ho he esbrinat.\nNo puc dir res més, veieu el trosset en vídeo, i sapigueu que és un espectacle per a tothom. Nens, joves i adults. A la sessió nocturna a la qual vaig assistir, un petit nombre de nens i nenes reien més que cap de nosaltres els números còmics. I se’ls sentia, i et fa pensar que els entenien més que nosaltres. I seria veritat, segurament. I pels joves, cap dubte: Aneu-hi i aprofiteu els 25 euros d’ESCENA 25.


Ingressen a l'UCI el propietari d'una embarcació incendiada a Sant Josep\nL'incendi va obligar a desallotjar fins a 200 veïns dels aparcaments dels voltants\n2 min. Palma 03/12/2018 13:05\nUn home de 38 anys, que ha resultat ferit greu a l'incendi aquesta nit en una embarcació d'un aparcament d'un edifici de Sant Josep, es troba ingressat a la Unitat de Cures Intensives (UCI) de l'hospital Can Misses, a Eivissa, amb cremades de primer i segon grau.\nEl foc va començar en una embarcació que es trobava a l'aparcament dels apartaments Pinet, al carrer del Caló de Cala de Bou, segons ha informat a l'agència Efe el Parc Insular de Bombers, que va rebre l'avís de l'incendi diumenge a les 20.55 h.\nL'Àrea de Salut d'Eivissa i Formentera ha explicat que el 061 va atendre 'in situ' dos ferits de caràcter lleu i va traslladar a Can Misses quatre persones més. Els ferits varen ingressar entre les 21.45 i les 22.30 h i després d'ells, tres argentins d'entre 20 i 61 anys varen ingressar també a l'hospital per intoxicació de fum, però ja han rebut l'alta.\nUn altre ferit, de nacionalitat espanyola, encara és a l'UCI amb cremades de primer i segon grau. Aquest era el propietari de l'embarcació que es va calar foc, segons ha explicat el Parc Insular de Bombers, i va sofrir les ferides quan intentava apagar l'incendi.\nCom a mesura de precaució, es varen evacuar unes 200 persones de l'edifici on hi ha el garatge i els blocs veïns. En total, es varen desallotjar fins a deu blocs. L'incendi va cremar cinc metres d'eslora del vaixell però no va arribar als vehicles dels voltants. A les 23 h els bombers el donaren per extingit.


El text de compromís pel nou Reglament de la producció ecològica es va retirar de l'agenda de la reunió dels ministres d'agricultura de la UE: una possibilitat de fer que el text sigui viable.. Producció agroalimentària ecològica (PAE). Generalitat de Catalunya\nProducció agroalimentària ecològica > Notícies > El text de compromís pel nou ...\nEl text de compromís pel nou Reglament de la producció ecològica es va retirar de l'agenda de la reunió dels ministres d'agricultura de la UE: una possibilitat de fer que el text sigui viable.\nAvui, l'aprovació provisional que s’esperava que adoptessin els ministres d’agricultura europeus sobre el text acordat en la última reunió del trílog -Consell, Comissió i Parlament Europeu- va ser eliminat de l'agenda del Consell d'Agricultura i Pesca. Tot i que l'últim text de compromís que es va adoptar tingués en compte diverses preocupacions del sector ecològic, aquest continua presentant una sèrie de possibles problemes d'implementació. Aquestes qüestions hauran de ser resoltes per les parts implicades abans de l'aprovació oficial final del nou reglament pel Consell i el Parlament a la propera tardor.\nChristopher Stopes, President d’IFOAM UE, va dir: "Les negociacions sobre les normes de la producció ecològica són unes dels més llargues a causa de la complexitat del tema, que abasta des de la producció fins al sistema de control i les importacions. El sector ecològic necessita un marc legislatiu estable, per tant, agraïm que les institucions s’hagin adonat que encara hi ha diversos problemes que cal resoldre abans que aquesta nova normativa es pugui implementar amb èxit ".\nJan Plagge, el vicepresident de polítiques d’IFOAM UE, va dir: "L'objectiu principal d'aquest procés és el de poder comptar amb una regulació factible que es pugui implementar sobre el terreny. És important que el text final no perjudiqui el desenvolupament del sector ecològic, un sector que funciona molt bé des del punt de vista econòmic, ambiental i social, pels productes del qual continua augmentant la demanda dels consumidors".\nEduardo Cuoco, director d’IFOAM UE, va afegir: "Durant l'estiu, les institucions tindran l'oportunitat d'abordar les deficiències actuals que presenta el text de compromís, per millorar-lo. IFOAM EU seguirà oferint a les institucions l'experiència del sector aquests propers mesos".\nEls representants de les tres institucions de la UE -la Comissió, la Presidència maltesa del Consell i l'equip negociador del Parlament- van arribar a un acord provisional sobre el text d'una nova regulació orgànica durant el darrer trílog, celebrat el passat 28 de juny. Aquest acord encara necessita l'aprovació dels 28 ministres nacionals d'agricultura (ara previst a l'octubre) i de la Comissió d'Agricultura del Parlament (prevista a l'octubre), així com del Parlament sencer (prevista a finals d'any o per principis de 2018).\nFont: Nota de premsa d'IFOAM EU


AGRUPAMENT ESCOLTA I GUIA NUREDDUNA: 2013\nImatges acampada de Passes.\nSabem que és una mica tard, però finalment us penjam les imatges de l'acampada de passes!!\nPublicat per AEG NUREDDUNA a 18:47 Cap comentari:\nDies 5 i 6 d’octubre: Tindrà lloc la sortida de passes. En aquesta primera sortida, només hi han d’assistir els al·lots i al·lotes que l’any passat formaven part de l’Agrupament. INFORMACIÓ I CONFIRMACIÓ D'ASSISTÈNCIA.\nDissabte dia 19 d’octubre: Aquest dissabte ja hi ha Cau normal i serà el dia en el qual s’incorporaran els al·lots i al·lotes que s’hagin inscrit per primera vegada a la nostra associació. (PLÀNOL PER SABER ARRIBAR-HI)\nPublicat per AEG NUREDDUNA a 18:32 Cap comentari:\nGIMCANA PALMANYOLA 2013\nAquest estiu, el nostre Agrupament col·labora a les Festes de Palmanyola organitzant una gimcana nocturna.\nEn el següent enllaç, hi trobareu tota la informació:\nPublicat per AEG NUREDDUNA a 13:48 Cap comentari:\nPublicat per AEG NUREDDUNA a 17:35 Cap comentari:\nREVETLLA DE SANT ANTONI A L'AGRUPAMENT\nUna vegada passades les festes, reprenem de nou les activitats a l’Agrupament. Ho fem amb la nostra Revetlla de Sant Antoni al Cau. Hi trobareu tota la informació en el següent enllaç.\nPublicat per AEG NUREDDUNA a 19:16 Cap comentari:\nInformació de l’acampada de Sant Jordi escolta 201...


PROGRAMA D’ATENCIÓ I INTERVENCIÓ TERAPÈUTICA EN PERSONES MALALTES DE CANCER I LES SEVES FAMÍLIES\nEn els últims anys no ha parat d’augmentar el número de diagnòstics de càncer i, encara que també cada cop més el pronòstic de molts d’ells està millorant, l’impacte de la malaltia en els afectats i les seves famílies és molt gran.\nDes del moment del diagnòstic es passa per diferents fases,que comporten canvis molt importants en els pacients, tant a nivell físic com psicològic, i també en les relacions d’aquests amb les seves famílies i xarxes socials.\nEn el cas del càncer femení, s’afegeix una nova dificultat lligada a la concepció de la feminitat en la nostra societat i les conseqüències que produeix la cirurgia en el cos de la dona.\nEncara que l’abordatge dels afectats de càncer en el nostre context es planteja com tractament integral, l’atenció es centra en les intervencions mèdiques encaminades a millorar la supervivència i disminuir les recidives .Molts altres aspectes com el suport psicològic o el tractament dels efectes secundaris que causen aquestes intervencions no es tenen tan presents , per la qual cosa alguns pacients busquen altres opcions que els puguin ajudar.\nQuan una persona rep el diagnòstic de càncer experimenta un impacte emocional que mobilitza un munt de sentiments, dubtes, pors . En aquest context s’han de realitzar les exploracions complementàries i es fa un disseny del tractament a seguir.\nEs per això que volem oferir un suport en aquests moments inicials de la malaltia amb l’objectiu d’acompanyar al pacient i la seva família en el procés d’adaptació que han de seguir.\nDurant el procés de la malaltia poden aparèixer múltiples situacions que precisin el suport d’un professional tan a nivell individual com familiar sense que sigui precís una intervenció psicoterapèutica.\nL’objectiu de la intervenció és acompanyar , assessorar i derivar si es precís, per tal d’aconseguir el millor nivell de benestar i minimitzar els efectes secundaris del tractament mèdic.\nDonem gran importància als hàbits de vida saludables en un sentit ampli, perquè poden ajudar a aconseguir una major estabilitat física i emocional. Sabem de la importància de la dieta i de la cura del cos en el procés de tractament . A nivell de l’alimentació volem oferir un suport dietètic adequat a cada cas i circumstància.\nEn els casos en que, durant el procés d’acompanyament apareixen símptomes que precisen una intervenció terapèutica, podem oferir tractament psicoterapèutic tan a nivell individual com familiar i/o de grup.


Estudiant/s: Grecia Morales, Paola Maya, Angie Vargas y María José Piñeiros\n‘La Fábrica’ neix en resposta a la necessitat de la joventut de tenir un lloc on poder conèixer, comprendre i experimentar amb el seu cos i les seves sensacions. L'adolescència, el període de canvis constants i de recerca d'identitat, és el moment per descobrir d'explorar i experimentar. La Fàbrica brinda a aquest col·lectiu aquesta oportunitat, li ensenya a verbalitzar i a externalitzar les seves sensacions i, a més, mostra de forma clara els perills als quals les teves accions et poden enfrontar, mentre que permet que interactuïs i t’involucris activament amb tot el que succeeix en aquest període. Què és el que passa en el teu cervell durant el sexe? L'experiència 100% vivencial i interactiva està dissenyada per mitjà de diversos espais i ambients en els quals s'exemplifica, de manera lúdica i exaltant els sentits, el que passa al nostre cos durant el sexe.


Segell de Denominació d'Origen de la Mancha.\nEnvasat en pot de vidre.\nCondeix més del que costa.\nL'autèntic safrà de la Mancha 100%, sempre només amb el segell de la D.O. Mancha, sempre venut en brins. Té tanta qualitat que amb uns 6 brins per persona tindràs suficient, tenint aquest gran producte tan a prop no val la pena buscar substituts. Posa el millor safrà del món en la teua taula.\nMM01 2023-12-31 5\nEl Safrà està considerat com el rei de les espècies, l'or roig manxec. S'obté de la flor del safrà, dels tres estigmes acolorits que desperten des del seu centre. Cal recollir-los i deshidratar-los mitjançant un procés de torrat original i característic de La Mancha. Aquesta peculiaritat, al costat de les singularitats de l'espècie, el sòl i el clima, fan que el Safrà D.O. Mancha siga considerat com el millor safrà del món.\nMolineta de Minaya ofereix un safrà de la màxima qualitat, amb Segell de Denominació d'Origen de la Mancha, que es cultiva, recol·lecta, pelada i torra de forma meticulosament artesanal, amb grans virtuts culinàries i medicinals, per als amants de la bona taula que a més cuiden la seua salut.\nEnvasat en pots de vidre amb tap de suro i precintat amb fil daurat i Segell de la Denominació d'Origen de La Mancha.\nCONSELLS DE PREPARACIÓ I CONSERVACIÓ DEL SAFRÀ\nMoldre els brins que es vagen a utilitzar en un morter i diluir en una miqueta del caldo del guisat just abans d'utilitzar-lo o conservar en el frigorífic. Afegir-ho en els minuts finals de la cocció perquè aporte la plenitud de la seua aroma, color i sabor. En el cas de la paella afegir just abans de l'arròs. Conservar en un lloc fosc, fresc i sec.\nArròs Albufera 1kg\nCaldo de Caldero de peix concentrat 425g\nXocolate negre 90% Veneçuela 125g.\nXufa D.O. València ecològica - Saquet 250g.\nVi negre maceració carbònica Cartabón 2021 - D.O. Utiel-Requena\nVi rosat Flor de Ahillas 2019 - D.O. València\nXapes El Joc de l'Horta\nVi blanc criança GR-36 2020 - Serra d'Espadà\nVi dolç natural Brotons 0.75 l.\nPa torrat semi integral d'espelta Bio 120g.


Un dels moments més tediosos quan visiteu un nou lloc web és omplir el formulari de registre. A SETI@home Catalunya, no haureu d'omplir un formulari de registre si ja sou un membre de Drupal. Aquesta capacitat s'anomena autenticació distribuïda, i Drupal, el programari que mou SETI@home Catalunya, és compatible amb ell.\nL'autenticació distribuïda permet a un nou usuari introduir un nom d'usuari i una contrasenya al formulari d'inici de sessió i immediatament és reconegut, fins i tot si l'usuari mai s'havia registrat a SETI@home Catalunya. Això funciona perquè Drupal coneix com comunicar-se amb les base de dades de registre externes. Per exemple, diguem que un nou usuari 'Pep' ja està registrat com un membre del fòrum de Delphi. Drupal informa a en Pep a les pantalles de registre i entrada que pot entrar amb el seu identificador de Delphy enlloc de registrar-se a SETI@home Catalunya. A en Pep li agrada aquesta idea i entre amb el nom d'usuari de pep@remote.delphiforums.com i amb la seva contrasenya habitual de Delphi. Drupal llavors contacta amb el servidor remote.delphiforums.com (utilitzant normalment XML-RPC, HTTP POST, o SOAP) i demana: "Es correcte la contrasenya de l'usuari Pep?". Si Delphi respon sí, llavors cream un nou compte a SETI@home Catalunya per en Pep i el registra. En Pep pot seguir connectat a SETI@home Catalunya de la mateixa manera i sempre estarà connectat amb el mateix compte.\nDrupal és el nom del programari que mou SETI@home Catalunya. Hi ha llocs web Drupal per tot el món i molts d'ells comparteixen les seves bases de dades de registre, per això els usuaris poden lliurement iniciar sessió a qualsevol llog Drupal utilitzant una ID Drupal única.\nSigueu lliure d'entrar amb el vostre compte a SETI@home Catalunya amb un nom d'usuari d'un altre lloc Drupal. El format d'una ID Drupal és similar a una adreça de correu electrònic: nomdusuari@servidor. Un exemple d'una ID Drupal vàlida és mwlily@drupal.org.


L'Rt puja a 0,84 i el risc de rebrot baixa a 217 (-2)\nper Marta Romera / ACN 25/08/2021 12:15h\nA la regió sanitària de Lleida hi ha acumulats des de l'inici de la pandèmia 45.208 casos confirmats per PCR/TA, 88 més. Són 46.856 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 682 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia.\nEl risc de rebrot baixa 7 punts, fins a 287, per sota del registre de la setmana anterior, quan era de 371. La velocitat de propagació es manté en 0,86, per sota de la setmana del 8 al 14 d'agost, quan era de 0,92.\nLa incidència a 7 dies és de 146. El 8,24% de les proves que es fan surten positives. Actualment hi ha 45 pacients ingressats als hospitals.\nSalut declara 13 crítics menys (443), 55 hospitalitzats menys (1.316), 27 morts i 1.643 nous contagis | LleidaDiari.cat\nRegió de l'Alt Pirineu i Aran: incidència a 7 dies de 50 casos\nA la regió sanitària de l'Alt Pirineu i Aran hi ha acumulats des de l'inici de la pandèmia 8.481 casos confirmats per PCR/TA, 10 més. Són 8.918 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 161 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia, cap defunció més notificada en les darreres hores.\nEl risc de rebrot se situa en 102 punts, 2 més que en la darrera actualització, i la velocitat de propagació puja cinc centèsimes, a 0,80. Durant la setmana del 8 al 14 d'agost era del 0,47. La incidència a 7 dies és de 50. El 3,29% de les proves que es fan surten positives. Actualment hi ha 6 pacients ingressats a la regió.\nEl Departament de Salut ha declarat que hi ha 13 pacients menys ingressats\nEl Departament de Salut ha declarat que hi ha 13 pacients menys ingressats a les Unitats de Cures Intensives (UCI) a causa de la covid-19 en les darreres hores, 443 en total. Els hospitalitzats a planta baixen i se situen en 1.316 (-55). En paral·lel, s'han notificat 1.643 nous contagis confirmats per PCR o TA, que situen el total des de l'inici de la pandèmia en 886.867.\nL'Rt puja fins a 0,84, i el risc de rebrot disminueix 2 punts, fins als 217. S'han notificat 27 morts en les últimes hores i el total de defuncions des de l'inici de la pandèmia és de 23.295. El 6,83% de les proves en la darrera setmana ha donat positiu. La incidència acumulada a 14 dies passa de 278,42 a 272,99, mentre que a 7 dies, baixa de 119,64 a 117,97.\nEl risc de rebrot era de 284 entre el 8 i el 14 d'agost i es queda a 217 en l'últim interval. Pel que fa a l'Rt, puja fins a 0,84, un valor superior al de la setmana anterior (0,80).\nLa incidència a 7 dies és de 117 entre el 15 i el 21 d'agost, per sota dels 155 de l'interval anterior. A 14 dies, la incidència és de 272 entre el 15 i el 21 d'agost, per sota dels 374 de l'interval anterior.\nPel que fa als casos confirmats per PCR o tests d'antígens, en el període entre el 15 i el 21 d'agost se n'han notificat 9.188, per sota de l'interval anterior, quan se'n van declarar 12.074. Durant l'última setmana analitzada, s'han fet 109.616 PCR i 59.649 tests d'antígens, dels quals el 6,83% ha donat positiu, inferior al valor de l'interval anterior (8,08%).\nLa mitjana d'edat de les persones positives se situa en els 35,69 anys. Des de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 956.131 casos, dels quals 886.867 per PCR/TA. Pel que fa a les morts, se n'han declarat 27 en les darreres hores, amb 23.295 defuncions des de l'inici de la pandèmia.\nEntre el 15 i el 21 d'agost s'han declarat 144 defuncions, mentre que la setmana anterior se'n van notificar 194. En l'últim interval hi havia ingressades a l'hospital 1.383 persones. La setmana del 8 al 14 d'agost n'hi havia 1.691.\nEntre les persones que viuen en residències, s'informa de 34.287 casos confirmats per PCR o TA des de l'inici de la pandèmia, 27 més. Amb la resta de proves, el nombre total de casos acumulats és de 37.958. En total, han mort des de l'inici de la pandèmia 9.066 persones.


Embriologia del sistema craneofacial  | Canvis Biològics durant el Cicle Vital: Implicacions per a la Logopèdia (UAB) | Unybook\nEmbriologia del sistema craneofacial (2017)\nCanvis biològics durant el cicle vital\nEmbriologia del sistema craneofacial\nCanvis biològics durant el cicle vital: implicacions per a la logopèdia Eunice Martínez Sintes Josep Nebot _____________________________________________________ periode prenatal desenvolupaements específics Craneofacial ________________________________________ Embriologia de la faringe,la cara,la boca,el nas,el paladar i la llengua.\nDefectes congènits físics _______ BASES DEL DESENVOLUPAMENT CRANIOFACIAL La formació de les estructures craneofacial (també coll, des del punt de vista de l'embriologia) són el resultat de una sèrie d'interaccions entre teixits que té l'embrió. Quatre poblacions interactuen entre sí creant derivats: ectoderma (pell de tot el cos) somàtic cefàlic, neuroectoderma encefàlic (especialitzat en la formació del sistema nerviós central),mesènquima cefàlic i endoderma faringi.\nDurant les setmanes inicials del desenvolupament embrionari les estructures que formaran part del coll estan encara formant part de l'estructura craneofacial, que posteriorment passaran a formar part d'àrees cervicals.\nEs tracta d'estructures que es van desenvolupant gràcies al creixement d'estructures pròximes que les envolten.\nEs van formant els arcs faríngics o branquials (panxes), que contenen les bosses faríngies (internes:endoderma), que queden separades per uns espais anomenats fenadures (hendidures) faríngies, que està cobert de l'ectoderma.\nHi ha el nucli mesodèrmic de l'arc faringi. Les bosses faríngies, internament estan recobertes de endoderma.\nMembrana faríngea: quan la bossa i la fenadura estan molt a prop diem que es forma una membrana faríngia.\nAquesta té la representació dels tres fulls embrionaris (ectoderma, mesoderma- molt poc- i endoderma).\nQuan el mesoderma creix i els fulls estan molt separats, ja no l'anomenem membrana. Per tant, la majoria de les membranes són transitòries.\nLa primera membrana faríngia forma la membrana del timpà (és la única constant) Canvis biològics durant el cicle vital: implicacions per a la logopèdia Eunice Martínez Sintes *Tall transversal APARELL FARINGI Branquial Comencen a construir-se una sèrie de parets que organitzen estructures que formaran l'aparell. Té estructures que es formen igual que les branques dels peixos, malgrat tenen altres funcions.\n1. FENEDURES,BOSSES I MEMBRANES FARÍNGIES.\nDesenvolupament i derivats Al pas de les setmanes la prolongació caudal es fusionarà amb la resta d'arcs faringis.\n2. FENEDURES,BOSSES I MEMBRANES FARÍNGIES.\nDefectes congènits físics En medicina, una fístula és una connexió o conducte anormal entre dues cavitats. Les fístules faríngies (FFs) comuniquen la cavitat interna (llum) de la faringe amb la cavitat externa (medi exterior). Per tant hi haurà un forat intern faringi i un extern cutani. Es pensa que es formen per trencament d’alguna membrana faríngia.\nQuan el conducte anòmal està tancat per un dels seus extrems es diagnostica de sinus faringi (SF) : SF intern si està tancat l’extem extern o SF extern si ho està l’extrem intern. Es pensa que un SF intern respon a la persistència anòmala de part d’una bossa faríngia i un SF extern al manteniment anòmal d’una part d’alguna fenedura faríngia, i, en alguns casos, de part del si (sinus) cervical.\nQuan als fons d’un SF s’acumulen secrecions pot formar-se una cavitat quística: llavors el SF es transforma en una FF interna o externa, segons el tipus de SF del que provingui.\nCanvis biològics durant el cicle vital: implicacions per a la logopèdia Eunice Martínez Sintes fístula:dues cavitats connectades.\nEl mateix passa amb els sinus. Amb la formació d'un quist i la secrecció d'aquest provoquen dilatació. Poden acabar convertint-se en fístules.\n3. ARCS FARINGIS: Desenvolupament Hi ha sis parells d'arcs faringis (Afs). Cadascú es forma per la proliferació del seu nucli mesodèrmic (mesenquimàtic) mesènquima/nucli mesodèrmic: les estructures encara són totes iguals i no s'han especificat.\nAquest nucli està cobert externament per ectoderma somàtic i internament per endoderma.\nCada AFs està temporalment separat dels altres veïns per una fenadura i una bossa faríngia, per la qual cosa mostren caràcter segmentari.\nEls AFs 1,2,3,4, i 6 generen derivats al seu nucli mesodèrmic, abans de perdre el seu caràcter segmentari. Per això les estructures anatòmiques que en deriven estan ordenades caraniocaudalment. No hi ha derivats dels Afs 5. El nervi no és un derivat de l'arc, sinó que entra, és a dir innerva molt ràpidament l'arc faringi.\nAquest sistema organitza l'anatomia.\n5. ARCS FARINGIS. Derivats esquelètics Canvis biològics durant el cicle vital: implicacions per a la logopèdia Eunice Martínez Sintes INNERVACIÓ Des de la regió del rombencèfal, CCN migren diferenciadaemetn segons de quins rombòmer (r) s'originen. Hi ha tres corrents de CCN que espressen patrons específics.\nHi ha diferents tipus d'elements mol·leculars que permeten que cada nervi s'innervi al lloc que li és correspost.\nCanvis biològics durant el cicle vital: implicacions per a la logopèdia Eunice Martínez Sintes 6. ARCS FARINGIS. Derivats musculars Els derivats musculars provenen del Mesoderma paraxial no segmental (pot derivar en somites: ) 7. ARCS FARINGIS. Derivats vascualars Són artèries derivades dels arcs aòrtics.\n(altres informacions) • Pericondri: teixit membranós que cobreix les barres de cartílag es poden transformar/derivar a través de diferents processos per segments.\n• Transformació per inducció sobre el mesènquima adjacent i involució del cartílag. Formació d'ós per ossificació directa (de mesènquima a ós sense passar pel cartílag:funció de inducció, demostrar experimentalment la seva importància.(un és imprescindible, un indueix a l'altre a la transformació, però no es transforma a sí mateix).\nTransformació per ossificació. Formació de d'ós per ossificació indirecta.(passant per cartílag) Persistència del pericondri. Formació de lligaments Persistència completa. Formació de cartílag.\nInvolució (desaparició) • • • • Informacions importants: 1. El primer arc es subdivideix en els maxil·lar i mandibular.\n2. Que de cada cartílag o cartílags dels arcs faríngis hi ha derivats esquelètics.\n3. Que hi ha derivats per ossificació directe de mesènquima.\nTags: cráneo craneofacial desenvolupament Embriología faringe arcs faringis cráneo,craneofacial,desenvolupament,Embriología,faringe,arcs faringis\nCanvis Biològics durant el Cicle Vital: Implicacions per a la Logopèdia - Embriologia de l'aparell respiratori (2017) Apunte\nCanvis Biològics durant el Cicle Vital: Implicacions per a la Logopèdia - Mòdul I. Lliçó 8. Embriologia del sistema nerviós cefàlic, del crani i de les meninges. (2017) Apunte\nCanvis Biològics durant el Cicle Vital: Implicacions per a la Logopèdia - Genètica. Biologia cel·lular (2017) Apunte\nCanvis Biològics durant el Cicle Vital: Implicacions per a la Logopèdia - TEMA 6. APARELL FARINGI. EMBRIOLOGIA DE LA FARINGE. DEFECTES CONGENITS FISICS. (2017) Apunte\nCanvis Biològics durant el Cicle Vital: Implicacions per a la Logopèdia - Tema 7. Embriologia de l’orella interna, mitjana, i externa. defectes congènits físics (2017) Apunte


Tapien a Tarragona les portes de Cal Pobre després de desnonar-ne els ocupes\nAquest és l'aspecte de Cal Pobre, al número 6 del carrer dels Descalços, després que hagin tapiat les entrades aquesta setmana.\nD'aquesta manera es posa punt i final a l'ocupació de la històrica casa del segle XVIII\nActualitzada 19/05/2022 a les 20:45\nDesprés de molts anys de ser un edifici ocupat, Cal Pobre, ubicat al número 6 del carrer dels Descalços de la Part Alta de Tarragona, s'ha quedat aquesta setmana sense inquilins. Agents dels Mossos d'Esquadra van acompanyar, dimecres a les 10 hores, a la comitiva judicial que va acudir a l'immoble per desallotjar les persones que ocupen la històrica casa del segle XVIII des de fa gairebé vint anys.\nEl desnonament es va produir sense problemes i, posteriorment, es va procedir a tapiar portes i finestres per evitar noves entrades a la casa. D'aquesta manera, es posa punt i final a una demanda històrica dels propietaris de l'edifici que, en diverses ocasions han mostrat la seva voluntat de vendre l'immoble.\nSegons fonts veïnals, sembla que els ocupes que estaven a Cal Pobre haurien produït destrosses a la casa i haurien malmès algunes rajoles. Les mateixes fonts apunten que «darrerament no s'ha conegut cap incident, ni festes ni sorolls ni molèsties al veïnat, però és cert que estaven deixant la casa molt malmesa per dins». «Si els propietaris de la casa volen vendre-la, s'hi hauran de fer moltes reformes i o bé el venedor o bé el comprador haurà de gastar-s'hi molts diners», afegien.\nL'edifici conegut com a Cal Pobre, antiga Casa Bertran, data del segle XVIII i va ser declarat Bé Cultural d'Interès Local. Després d'estar ocupat durant diversos anys, el 2016, un col·lectiu anomenat Plataforma Creativa Cal Pobre va negociar amb el propietari de l'immoble per poder-hi celebrar activitats socials i culturals, una iniciativa que aquest va acceptar.\nLa plataforma organitzava actes, com concerts i espectacles infantils i fires d'artesania, entre d'altres, i també oferia sales a les entitats de Tarragona per a fer-hi programació diversa. D'aquesta manera, s'encarregava de mantenir la casa i fer-hi els treballs necessaris, una tasca que el propietari no podia assumir. Durant aquell temps, l'edifici va esdevenir el Centre Social Autogestionat Cal Pobre.\nDos anys després, però, quan la casa ja era propietat de la immobiliària Solvia, es va iniciar un procés per fer efectiu el desnonament de l'immoble. Tot i les reclamacions de la plataforma per negociar amb els nous propietaris la seva cessió i conservar així l'espai per a activitats culturals i socials, la proposta no va arribar a bon port.\nQuatre anys després Cal Pobre tornava a estar ocupat i la Justícia ha optat, aquesta setmana, per posar punt i final a aquesta ocupació i tapiar portes i finestres per evitar tornar a trobar-se amb la mateixa situació.\nHola soc un antic ocupant de la casa klpobre, he de dir que es una vergonya que alguna gent prefereixi tapiar una casa tan bonica i que l'hem estat cuidan i arreglan durant molts anys amb els nostres diners i amb ajudes economiques de la gent ja que ni el propietari ni el banc MAI! S'han fet càrreg de res.. he de dir que sobre el comentari que els ocupants van destrozar la casa es obsolutament mentira... Jo vaig anar a Tenerife amb el meu pare,están allí vaig veure un anunci de una empresa que venía per wallapop els terres de klpobre ,quant vaig tornare a klpobre la meva sorpresa era que els havien arrencat... Afirmo que van venir uns arquitectes del banc per realizar unes fotos de la casa perque se está enfonçant,la Qualcosa Mai han fet res, l'ajuntament a Fer un informa sobre el tema, per acabar a sigut un acasa en la Qual durante anys hem pogut ajudar a gent sense sostre la Qual ninguna entitat Li a brindar cap ajuda, ens sentim que quatre maons son mes importants que poguer ajudar\nComenta el contingut : Tapien a Tarragona les portes de Cal Pobre després de desnonar-ne els ocupes


3 min. Barcelona 06/06/2017 20:14\n651x366 Un centenar de persones van escridassar el bisbe de Solsona a Tàrrega el 28 de maig / ACN Un centenar de persones van escridassar el bisbe de Solsona a Tàrrega el 28 de maig / ACN\nL'Ajuntament de Solsona ha tancat la polèmica per les declaracions del bisbe Xavier Novell i ha decidit deixar de participar com a institució a la processó del Corpus. A partir del diumenge 18 de juny, en finalitzar la missa a la catedral, els regidors que ho vulguin podran participar en els actes de la celebració, però ho hauran de fer a títol personal. La decisió s'ha pres en una reunió de l'alcalde i els portaveus municipals i ha sigut consensuada pels grups d'ERC, PSC i Alternativa per Solsona-CUP, però sense el suport de CiU.\nL'alcalde, David Rodríguez ha assegurat a través d'un comunicat que el canvi en la participació de la corporació local a les celebracions religioses del Corpus "queda al marge de l'episodi viscut aquests dies arran de la glossa del bisbe", tot i que ha admès que "s'ha precipitat un debat que havia quedat latent" i que, a més, és congruent amb la laïcitat de la institució. Tot i això, Rodríguez ha destacat que " no s'ha d'interpretar aquest canvi com un càstig al bisbe per les seves manifestacions".\nSegons ha explicat l'Ajuntament de Solsona, en el pròxim ple caldrà modificar l’article 12 del reglament de protocol, honors i distincions, que fa referència al Corpus i la festa major per suprimir la referència a la visita a la catifa en processó. Aquest mateix article especifica que "l’assistència dels regidors als actes litúrgics és opcional i en cap cas preceptiva, cosa que reflecteix la llibertat religiosa dels membres de la corporació".\n10 coses que (potser) no saps del bisbe de SolsonaL'1 de juny, el bisbe de Solsona va demanar disculpes als pares i mares que s'haguessin pogut sentir ofesos per la glossa en què relacionava l'homosexualitat i l'absència de la figura paterna. En una carta Novell va assegurar que "no volia ofendre ningú i que en cap cas pretenia fer aquesta relació exclusiva". Novell va assegurar també que "no vol mantenir un conflicte obert", però es va refermar en el seu dret "a ensenyar la doctrina catòlica".\nNovell ha sigut declarat 'persona non grata' per l'Ajuntament de Cervera. A més, el 28 de maig va haver de sortir escortat per la policia d'una església de Tàrrega on havia oficiat una missa de confirmació. Un grup d'unes 100 persones convocades pel col·lectiu per a l'alliberament LGTBI De Trascantó es van manifestar davant de l'església i van escridassar el bisbe quan va sortir de la cerimònia.\nCapellans de Solsona reclamen prudència a Novell\nL'associació sacerdotal Fòrum Ondara de la diòcesi de Solsona ha emès un butlletí en que respon a la polèmica glossa del bisbe Novell. Els capellans consideren que el bisbe "a cada glossa la fa més grossa", i li demanen que sigui "més prudent en les seves manifestacions" i que no es fiqui "en fangars que dificulten la veritable missió i la imatge" que ha d'oferir l'església.\nA l'escrit, els capellans també refuten les teories de Novell i asseguren que " establir una relació de causa-efecte entre les dues realitats [l'homosexualitat i la manca de figura paterna] és aplicar una interpretació dubtosa de les teories psicoanalistes de Freud, la qual cosa, pel cap baix, està molt lluny d'assemblar-se a l'actitud que ha de tenir l'Església en la lectura dels signes dels temps i en l'atenció a les persones immerses en aquesta realitat". El Fòrum Ondara també considera que " no és missió de l'Església aplicar aquestes teories" i lamenta que el bisbat de Solsona "s'associï a polèmiques estèrils".


Per visitar >> Parròquies >> Encamp >> Breu resum\nEncamp és una parròquia d'uns 8.200 habitants situada al centre geogràfic d'Andorra. L'expansió econòmica del Principat d'Andorra dels darrers decenis també ha afectat la seva fisonomia urbana. Dels cinc pobles que la formaven antigament (Encamp, el Tremat, la Mosquera, les Bons i Vila) només aquest darrer poble ha quedat actualment diferenciat de l'aglomeració principal.\nEl centre urbà es troba a una altitud de 1.300 metres. Aquesta situació i l'entorn fan que sigui un centre d'activitats i de lleure relacionats amb la natura important. La vall dels Cortals d'Encamp proposa una oferta múltiple i rica per a tots els amants dels espais oberts, des de l'escalada professional fins al grup familiar. D'altra part, l'enllaç directe des del poble amb el camp de neu més important del Principat d'Andorra, el Pas de la Casa - Grau Roig, fa que Encamp s'hagi convertit també en peu de pistes.\nLes infrastructures de què disposa Encamp també en fan el lloc ideal d'estada per a altres tipus de visitants. El nombre i la qualitat dels hotels i restaurants permeten allotjar-se en condicions idònies.\nL'oferta cultural i especialment els monuments i els museus, permet satisfer, cada cop més, els interessos d'un sector específic de turisme, i serveix també de complement per a les persones que ens puguin visitar per altres motius, com poden ser la realització d'estades esportives en alçada, l'assistència a congressos o trobades de negocis o, senzillament, la voluntat de gaudir d'uns dies de descans.\nEn els comerços trobaran també el motiu de triar Encamp per les seves vacances o per una visita puntual.


Mesures especials de contenció i prevenció del coronavirus a la ciutat de València – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nMesures especials de contenció i…\nLa consellera de Sanitat Universal i*Salut Pública, Ana Barceló, ha anunciat aquest dijous mesures especials de contenció i prevenció del coronavirus a la ciutat de València. Aquestes limitacions afecten l’hostaleria i l’oci nocturn, a l’àmbit de l’espai familiar i social, i a les residències de majors.\nEls canvis, que entraran en vigor a partir d’aquest divendres, venen motivats per l’evolució dels contagis a la ciutat de València, que ha experimentat un augment de brots en les últimes setmanes. La majoria de brots (97,8%) es donen en l’àmbit comunitari i quasi la meitat afecten persones d’entre 15 i 34 anys.\nD’altra banda, la consellera ha destacat el paper de les persones rastrejadores. En aquest sentit, ha anunciat que la Comunitat Valenciana ha incorporat ja a 1.210 persones rastrejadores que s’encarregaran de les labors de seguiment dels casos de *coronavirus.\n“Son una figura primordial, ja que són fonamentals per a detectar contagis i aïllar-los a temps per a evitar que un brot derive en una transmissió comunitària. Tenen una gran responsabilitat, però el treball depén sobretot de la col·laboració ciutadana”, ha recalcat.\nLa Comunitat Valenciana ha sumat en les últimes 24 hores 358 nous casos de coronavirus, que situen la xifra total de positius en 16.306 persones. Per províncies, la distribució és la següent: 28 a Castelló (2.020 en total); 84 a la província d’Alacant (5.256 en total); i 246 a la província de València (9.019 en total), a la qual s’ha reassignat 1 cas anterior. A més, cal sumar altres 11 casos no assignats de dies anteriors.\nEl nombre total de proves dutes a terme per a la detecció del *coronavirus ascendeix a 670.168, de les quals 533.412 han sigut a través de PCR i 136.756 mitjançant test ràpid.\nActualment es troben sota vigilància activa de control sanitari 3 residències en la Comunitat Valenciana: 0 a la província de Castelló, 1 a la província d’Alacant i 2 a la província de València\nActualització brote de coronavirus


la pedra i el marge / LPM: de març 2016\nAquest colp els viatgers han pogut satisfer el desig que una vegada, una vintena d'anys enrere, els va portar per aquests viaranys de l'Empordà per veure i viure la Dansa de la Mort a Verges. Només que llavors, confiats a les mans inconscients de la improvisació, hi van arribar en divendres, quan la cendra ja era cendra i tothom descansava de la plaent feinada del comboi popular del Dijous Sant, que és quan la processó hi té lloc, amb comprensible menyspreu de pensades d'última hora, casualitats i altres juguesques del destí. I ho han fet gràcies a l'acollida que els han dispensat els millors amfitrions que podien tenir, el Jordi Roca (director de la processó durant vint anys i destacat rapsode de molts dels versos d'aquesta passió) i la seua dona, la Rosa Maria Llauró, músic i protagonista d'un dels moments àlgids de la nit, la interpretació coral d'un Stabat Mater d'autor desconegut que els ha posat, per enèsima vegada, la pell de gallina. El poble del costat de Verges es diu Ultramort (pronunciat, amb literal sentit comú, Altremort pels de la contrada), i allà van fer cap els passos perduts dels nostres viatgers un dia lleganyós de la primera vivència frustrada de la processó, tot i que aprofitada per altres bandes. Potser l'extremitud toponímica dels llocs explica en part la força amb què aquesta Passió ancestral i la seua cèlebre dansa va arrelar en aquest poblet que ella i Lluís Llach han fet mundialment conegut (si més no en el món, ni gran ni petit, dels Països Catalans). Guiats, doncs, de la mà impecablement organitzada i previsora dels nostres amfitrions, els viatgers han estat tan matiners com els soldats romans (els populars manages o manaies encarregats de custodiar les imatges fins a l'església de Sant Julià i Santa Basilissa), que comencen la seua desfilada incansable a les cinc de la vesprada. El pròleg a la processó, amb la representació a la plaça d'uns episodis que van de l'entrada triomfal de Jesús a Jerusalem a la seua presa a l'hort de Getsemaní, s'estén des de les deu de la nit fins a quasi les dotze. Després comença la processó, quan la invariable lluna plena de Dijous Sant (però amb tot de matisos que la fan singularment distinta d'un any per l'altre, segons que ens comenten els nostres amics) ja és senyora de la nit, amb el permís de la Dansa de la Mort, i acabarà quasi a les tres de la matinada no sense posar a prova, amb el concurs d'un fred humit a què semblen escàpols només els actors principals del drama, la capacitat de resistència de tothom. Vista des de molts cantons, a peu de carrer i des de l'alçada d'un pis, aquest paisatge sonor –que n'ha dit Rosa Maria–, aquesta solemnitat dels silencis al pas de la Dansa (el Pare amb la dalla, la Mare amb la bandera "Lo temps és breu", un fill amb el rellotge sense agulles, l'altre amb el plat de la cendra, i al darrere l'insistent batec del tabal i quatre torxes) avança reiteratiu, en una espiral eterna, el triomf de la mort, el misteri renovat de la vida sota la nit estrelada i empordanesa. Una vida i una mort que des de Verges dansen i dansen, caminen, ressonen, s'eixamplen, refan, amb la tossudesa exemplar de tot un poble, el mistèric i profund, el lleuger i alat, del nostre pas vacil·lant per la terra.\nEtiquetes de comentaris: La dansa de la mort\nCom tothom sap, la llengua és l'espill de l'ànima. Tant o més que la cara, que a pesar de tot sempre hi ha tingut més anomenada. Aquests dies membres de la dinastia regnant (a Espanya) han il·lustrat els lligams entre paraula i psiquè. La llengua, com l'amistat, és selectiva –i en els cims socials que estem explorant, summament interessada. És el cas que el presumpte corrupte Javier López Madrid, investigat pel finançament il·legal del PP i l'ús de les famoses targetes black (traduït: negres o opaques) de Caja Madrid-Bankia, és o era amic íntim del matrimoni regent, i per això quan en 2014 El Mundo va publicar un reportatge sobre els vincles entre els monarques i l'empresari, l'actual Reina va enviar-li un missatge de suport que la Guàrdia Civil ha localitzat en el mòbil de l'encausat. La llengua i l'ànima es troben en l'escrit de Leticia reflectides en un estil molt rudimentari –que desacredita el nivell de les escoles de periodisme espanyoles– i un lèxic que és pura escatologia. Així és, la llengua i l'ànima reial es reflecteixen en l'espill de la paraula «mierda», repetida també en francès, «merde», en una exhibició de poliglotisme esnob complementat amb l'agramatical «miss you». El castellà és molt eloqüent al respecte: «Dime con quién andas…». Però tornem a la psicolingüística. No tenim moltes notícies sobre com parlaven els ancestres de l'espècie borbònica, perquè els diaris de sessions i altres papers oficials són asèptics i poc reveladors de l'estil personal, de manera que ens conformarem amb la cara que feien i que retratà magistralment Goya. Quant a l'actual Rei emèrit tot indica que va cagar-la el dia que abandonà la comoditat dels discursos escrits pels seus negres, als quals hem de reconèixer les virtuts anestèsiques que ens sumien en un son profund si en un descuit n'escoltàvem un fragment, i va començar a desmelenar-se verbalment. Acostumats al seu castellà pastós i anodí dels missatges nadalencs, vam quedar esborronats quan en una reunió internacional va interrompre Hugo Chaves per etzibar-li un «Por qué no te callas?» d'autèntic sabor casernari. Per no dir res de les patètiques disculpes als súbdits per l'afer paquidèrmic. L'abdicació fou, doncs, i fortunes personals sota sospita a banda, efecte d'una macabra orgia verbal. Es veu, a més, que aquest tret distintiu de la dinastia s'encomana ràpidament als consorts. Amb el permís de la «mierda» de Leticia, Iñaki Urdargarin va batre tots els rècords quan es van fer públics els seus missatges a Diego Torres, que signava com «El Duque empalmado». Fora que es tractés d'un cas de priapisme, no s'entén la relació entre el títol nobiliari i l'erecció del membre viril, comuna a tots els animals, humans plebeus inclosos, que gaudeixen d'una certa jovialitat. A aquestes alçades de la corrupció verbal i no verbal que ens governa, ja no val la pena preguntar-se si tan pregonada erecció es devia al sex appel de la Infanta Cristina (veient-la ara aquesta seria una hipòtesi ben poc consistent) o a l'eròtica del poder inflada pels vasos comunicants de les finances i la carta blanca per al robatori. Ai la llengüeta, ai les ànimes en pena!\n[Publicat també el dissabte 12 de març de 2016 a Tipografia La Moderna.]\nEtiquetes de comentaris: Llengua de borbó\nDes del Pas de Calais a Idomeni, a la frontera grecomacedònia, des de l'estret de Gibraltar a l'illa de Lesbos, filferrades i policia, el fred i la neu (negra) dels Balcans, pluja i fang per pàtries estranyes que els neguen el pa i la sal. Exiliades d'una fam que vénen a una altra fam, refugiades dels horrors de Síria o Iraq en el refugi inclement d'un continent atarantat on aquests dies s'escriuen en papers improvisats, damunt els arams de la por, les preguntes més difícils, que de moment només responen els silencis. Donald Tusk, president del Consell Europeu, els demana que no vinguen a la terra promesa, i això és tant com demanar a l'assedegat que no bega, al desesperat que no espere. Se les rifen d'una banda a una altra sobre els taulers del gran joc estúpid, les fan perir en barquetes de paper contra la fúria de les onades cegues, i elles carreguen els seus fills, caminen, fan cua, acaricien, encenen el foc, cuinen quatre brins de poca cosa, ofeguen les llàgrimes, abriguen. Es mouen entre l'espasa d'unes guerres que s'engreixen en despatxos encatifats i factories d'armes i la paret de la incompetència dels qui tenen les paelles i els mànecs. El 8 de març és un horitzó que potser desconeixen, un cel tan límpid és negat a l'ull que només pot mirar la terra fangosa que xafa. Només hi ha ulls per sobreviure lluny de l'esperança, carregar els fills que tenen gana, els malalts que es dessagnen, per custodiar els papers que diuen els seus noms atònits i que cobegen els guardians de les fronteres. Els ulls es desvetlen: cal protegir la mainada també contra les canilles feixistes que sotgen en la nit, llevar-se el mos de la boca per alimentar els homes que els han de plantar cara. Tan lluny el dia necessari de les dones, el somni d'una llar en pau i justa, alliberada del malson masclista que branda l'espasa de la guerra i aixeca el mur de la injustícia. Tan prop, en canvi, dels calls polonesos de l'any 1939, o potser del 1940 o… Per la plana, nit i dia. / Pluja i vent, pluja i vent. / On van, em dius, aquesta gent / com ombres grises a ponent? / Això, fill meu, ho sap el vent que els cansa, / això ho sap la nit que a poc a poc avança. En jiddisch o en àrab, en urdu o en suahili, en kurd o en mandinka, les llengües dels parracs articulen paraules que no poden entendre les oïdes benestants d'Europa. En l'anglès xipollejat en els camps de refugiades, runes verbals de vides que juguen a l'amagatall amb la fam i la mesquinesa. Que lluny el 8 de març de les mans solidàries, dels crits que diuen que tot és possible encara. Però tu dorm, fill meu, tu dorm. / Tu oblida pluja i vent. / Sent com el vent gemega, / és la nit un llarg lament. Els peus de les refugiades van llaurant la terra, n'arranquen llavors i pedres, arrels de veus anònimes que encara broden des dels guetos de Varsòvia poemes escrits amb fils de sang, flors que s'alcen des dels camps de l'horror de totes les guerres, des dels suburbis on s'amunteguen totes les misèries contemporànies. Però tu dorm, fill meu, tu dorm. / Tanca la nit ben lluny de tu. / Jo no puc deixar de veure'ls / caminant amb pluja i vent.\n[Publicat el dissabte 5 de març de 2016 a Tipografia La Moderna]


Roba infantil pels camps de refugiats de Grècia\nAlpicat Solidari ha organitzat una recollida de roba infantil pels camps de refugiats que hi ha a Grècia per pal·liar en lo possible els efectes de l'intens fred de l'hivern en unes persones que viuen en una situació molt precària. Laa roba recollida a Alpicat s'afegeix a la que l'associació Lleida pels Refugitats ha organitzat a la ciutat.\nA la Sala La Unió d'Alpicat es va habilitar el lloc de classificació i preparació de les caixes de roba que Seur es va encarregar d'emportar-se-les. Voluntaris d'Alpicat Solidari van participr activament durant uns quants dies per fer tota la feina. Des d'aqui volem agraïr a tots els que van participar.\nNomés comptant la roba infantil es van fer 89 caixes amb un pes total de 862 kg de roba. La roba d'adults que ens va arribar, no està comptabilitzada i va ser donada sense classificar a Càritas i es aquesta entitat que en farà l'ús que cregui convenient.\nEls punts de recollida que van participar en aquesta activitat van ser l'Escola Dr. Serés, el Pavelló d'Alpicat, la Llar d'Infants l'Estel, la Biblioteca Sant Bartomeu, el Punt Jove La Unió i el Col·legi Terraferma. També es va recollir roba en un punt ubicat a la sortida de la Duatló d'Alpicat.


Mòbils FIMA: d’abril 2013\nLa CILIP (l'associació de bibliotecaris més important del Regne Unit) ha posat en marxa una iniciativa que consisteix en una xarxa de bibliotecaris d'arreu del món que s'ofereixen per acollir durant uns pocs dies un col·lega estranger.\nEl Hosts directory és la llista de bibliotecaris internacionals que estan disposats a acollir, durant un dia o dos, un company o treballador del món de la biblioteconomia que vagi a visitar la seva ciutat o regió. Els amfitrions es troben arreu del món! Aquí trobareu el mapa de localitzacions.\nTota la informació és anònima; la idea és poder allotjar-se a casa d'un col·lega en comptes d'anar a un hotel quan viatges a l'estranger amb motiu d'un congrés, una exposició o simplement per turisme.\nHi ha una guia per a possibles amfitrions disponible a: https://docs.google.com/file/d/0B9MrbUSiW3eDWnNOT2ZYRjBDZG8/edit\nEl registre en línia per formar part d'aquesta xarxa es troba a: https://docs.google.com/spreadsheet/viewform?formkey=dHFhSUFOR0wxdzRMbU5zVkhGeWJJSlE6MQ#gid=0\nI per a més informació: https://www.cilip.org.uk/members/group_content_view.asp?group=201303&id=690019\nPublicat per Unknown a dijous, d’abril 25, 2013 2 comentaris:\nUneix-te a Recruting Erasmus i contacta amb empreses de primer nivell que valoren el talent internacional! Plataforma que facilita el contacte entre les empreses i els estudiants.\nPer més informació, click aquí\nPublicat per Unknown a dilluns, d’abril 22, 2013 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Erasmus, Recruiting Erasmus, treballar a l'estranger\nJa s’ha fet pública la convocatòria per al proper estiu del programa de pràctiques a l’estranger de la nostra Facultat.\nS’hi poden presentar estudiants del grau d'Informació i Documentació, la diplomatura de Biblioteconomia i Documentació i el màster de Gestió de Continguts Digitals, per a pràctiques tant en l’àmbit de biblioteques públiques com en biblioteques especialitzades i universitàries i arxius. El termini de presentació de sol·licituds és del 8 al 26 d’abril.\nCliqueu aquí per més informació i inscripció\nPublicat per Unknown a dijous, d’abril 11, 2013 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: convocatòria, pràctiques estiu 2013\nEl programa Rosetta Stone és un mètode d'autoaprenentatge de llengües, permet aprendre fins a 23 llengües per Internet. Els estudiants poden adquirir una llicència semestral o anual, fet que els permetrà treballar amb el programa durant la seva estada a l'estranger. A més, enguany s'ofereix una modalitat nova, Rosetta Stone TOTALe, que també inclou jocs, xat i sessions orals personalitzades.\nEl període de matriculació és del 8 al 28 d'abril. Aquells usuaris que no coneixen el programa poden utilitzar una llicència temporal de prova que trobaran al Campus Virtual de Rosetta Stone.\nTrobareu més informació al web www.ub.edu/sl/rosetta\nPublicat per Unknown a dimarts, d’abril 09, 2013 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: aprendre idiomes, llengües estrangeres\nPublicat per Unknown a dilluns, d’abril 08, 2013 Cap comentari:\nA Irlanda han obert una pàgina que reuneix totes les empreses de tecnologies de la informació, amb un mapa on es localitza cadascuna, un enllaç a l'empresa i específicament, a les vacants de feina que tenen.\nInteressant per trobar treball a Irlanda!\nPublicat per Unknown a dijous, d’abril 04, 2013 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: empreses, Irlanda, treballar a l'estranger\nS’han convocat 1.050 beques Faro Global per a estudiants universitaris d'últims cursos que vulguin realitzar pràctiques formatives a l’estranger. El programa va començar al gener de 2010 i acaba el 31 de desembre de 2013 i es concediran 550 beques per fer pràctiques a Europa, 250 per a Àsia i 250 per als Estats Units i Canadà. L’objectiu del programa és facilitar la inserció professional dels universitaris.\nL’import de cada beca inclou una quantitat per a la manutenció que oscil·la entre els 625 € i els 1.300 € mensuals, a més del cost del viatge d'anada i de tornada, el visat i les assegurances. La durada de l’estada és de sis mesos en el cas d'Europa i de set mesos pel que fa als Estats Units, Canadà i Àsia.\nPer poder ser candidat a una beca Faro Global cal:\n- Ser estudiant de qualsevol titulació impartida a universitats espanyoles amb una càrrega lectiva aprovada igual o superior al 70 % dels crèdits.\n- No podran ser-ne candidats els ja titulats, ni els estudiants que hagin gaudit prèviament d'una beca Leonardo o d'una beca de pràctiques de mobilitat internacional subvencionada amb fons públics.\nPer registrar-vos-hi, heu d'omplir aquest formulari amb dades d'aptitud, dades personals bàsiques i les destinacions preferides entre les àrees geogràfiques ofertes. A continuació, el sistema us enviarà les vostres dades d'accés i haureu d'entrar a l'àrea privada del web per completar el vostre CV.\nPublicat per Unknown a dimarts, d’abril 02, 2013 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: beques Faro, pràctiques a l'estranger


Lathai Hotel Sisaket Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n38 m.8 s.lathai d.kanthararom, Centre de Sisaket, Sisaket, Tailàndia, 33130 - Veure al mapa\nBarri Centre de Sisaket Centre de Sisaket Centre de Sisaket Centre de Sisaket Centre de Sisaket Centre de Sisaket Centre de Sisaket Kantharat Centre de Sisaket Centre de Sisaket\nConvenientment situat a Sisaket, Lathai Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 37.9 km, i normalment només es triga 30 minuts per arribar a l'aeroport. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Lathai Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara tovalloles, connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com karaoke que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Lathai Hotel.\nAny de construcció de l'hotel: 2554


«Gràcies a la música hem millorat l'absentisme un 15%, venen molts més alumnes a classe»\nHelena Aznar, directora de l'escola Magraners\nL'escola Magraners de Lleida té un percentatge elevat de famílies d'ètnia gitana i de famílies amb pocs recursos econòmics, un context que es traduïa en un elevat absentisme escolar. Per això van decidir fa quatre anys replantejar el projecte educatiu, eliminar una part del material escolar i dels llibres i començar a treballar per projectes i amb la música per incentivar els alumnes, un model educatiu que van batejar amb el nom de Pentagram@ i que ha guanyat recentment el premi d'Innovació UOC Baldiri Reixac. Aquests premis volen ajudar a donar resposta als reptes de l'escola d'avui a les terres de parla catalana. Parlem amb l'Helena Aznar, directora de l'escola des de fa quatre anys i una de les impulsores del projecte. L'Helena és una convençuda que l'educació artística ha de liderar els aprenentatges d'uns alumnes que, segons ella, han de ser intuïtius, creatius i revolucionaris.\nCom arribeu a la conclusió que la música podia millorar el procés educatiu?\nTot ho va motivar l'alt absentisme escolar que patim a l'Escola Magraners. Som en un entorn on viuen moltes famílies amb necessitats i desfavorides per a les quals l'escola no és una prioritat, i els nens s'encomanen d'això. Vam decidir que havíem de canviar aquesta dinàmica i dissenyar algun projecte per aconseguir que vinguessin sols i estiguessin motivats. Els ritmes musicals són molt presents al barri i vam intuir que la música els podia motivar i així va néixer Pentagram@. Teníem tan clar el que volíem fer que no ens vam documentar ni vam estudiar altres models. Amb el pas del temps sí que l'hem anat modificant introduint-hi petits canvis. D'això fa ja quatre anys.\nAquest canvi de model va rebre de seguida el suport de la direcció?\nSí, quan el vam presentar al claustre va haver-hi unanimitat total. Tothom ho va veure molt encertat des del principi tot i que quan ens vam posar a treballar ens vam adonar que no existia un manual per seguir, que havíem de concebre-ho tot nosaltres i que això representava una feinada ingent. Amb tot, però, m'enorgulleix la reacció del claustre, ha estat molt valent. Dels nens t'esperes molta capacitat d'adaptació i de canvi però d'un claustre no, i aquest ha estat al 100% bolcat amb el projecte.\nEn què consisteix Pentagram@?\nEs tracta de fer de la música l'eix de l'aprenentatge tot treballant per projectes. Hem tret tots els llibres de cop: no hi ha llibre de llengua catalana, matemàtiques o història. Nosaltres ensenyem amb la metodologia de Pentagram@ tot respectant el currículum de la Generalitat. Vam agafar tots els continguts de totes les àrees i els vam lligar a partir de la música en totes les vessants: la història, les biografies de compositors, els instruments, les cançons i les melodies musicals són el fil conductor de l'aprenentatge.\nCom vau informar els nens d'aquest canvi de model?\nDoncs l'estratègia va passar per fer una prova l'any anterior a la seva posada en marxa amb els alumnes de cicle superior, sense avisar-los. Durant el tercer trimestre vam començar amb Dràcula emmarcant el llibre en la història, lligant amb la literatura i amb la música com a eina, i els va encantar. Aleshores vam decidir que podíem provar el projecte amb tots els alumnes del centre.\nQuines millores heu notat?\nGràcies a la música hem millorat l'absentisme un 15%, venen molts més alumnes a classe. Només ens queden dos casos d'absentisme greu i cinc d'absentisme moderat. Els nens arriben més motivats, a classe els veus contents i treballant. No fan deures, aquest debat ni el tenim, però la resta del comportament és impecable. Del programa s'han beneficiat 140 nens, tots els de l'escola. Constantment avaluem el seu grau de satisfacció i estan molt contents. És més, ens proposen millores i experimentacions. Ara volen que els barregem entre cursos.\nÉs un model que es pot reproduir a altres escoles?\nSí, sens dubte. El projecte és obert i el tenim tot penjat en un web d'accés obert, qualsevol escola el pot estudiar i implementar. El nostre fil conductor és la música però altres escoles poden utilitzar-ne un altre. El més important és demostrar als nens que aprenen i que les coses tenen un sentit i fer-ho amb temàtiques que els interessin i motivin.\nL'escola, però, continua afrontant molts desafiaments...\nTots els del món, som una escola de màxima complexitat i víctima dels prejudicis. El barri ens gira l'esquena, moltes famílies encara no hi confien. Per població podríem tenir dues línies educatives però només en tenim una... Però vull que quedi clar que el projecte no s'ha fet per aconseguir-ne una altra sinó per consolidar els alumnes que ja tenim. La reflexió que sempre faig és que no anem a les escoles buscant projectes educatius, anem a les escoles buscant nens que s'assemblin als nostres. És així de simple.\nAl setembre comencem 1r. d'ESO i aquest serà un gran repte perquè l'any vinent tindrem un segon. Aquesta línia d'ESO la plantejarem seguint el model de l'escola, a partir de la tecnologia i de Pentagram@ per lligar-ho tot.\nConsideres que l'escola actual ha de replantejar el model i començar a innovar més?\nSí, fem tard. Les escoles poc o molt han anat canviant però anem molt a poc a poc. Hem de canviar molt més, però els que han de canviar radicalment són els instituts perquè reben els nens de primària i aquests tornen enrere metodològicament parlant. L'ensenyament ha de ser motivador i innovador i els nens han d'anar encantats, no amargats.\nCom heu rebut el premi?\nHa estat molt engrescador. Les escoles sempre pateixen pels diners i la nostra encara més, pensa que no podem ni comptar amb aquest ajut extra que sempre representa l'AMPA. La dotació econòmica de 4.000 € del premi ens permet comprar materials, instruments, un kit de robòtica i, per primer cop a la nostra història, fer colònies.


Conclòs el projecte de reforma integral de la vivenda senyorial de propietat municipal, l'Ajuntament la convertix en museu i nou espai cultural\nDesprés d'un any i mig de reforma, el Museu Casa Ayora d'Almussafes ja és una realitat. L'Ajuntament ha rehabilitat esta històrica infraestructura per a evitar el seu afonament i convertir-la en un nou centre de creació cultural en què es puguen celebrar activitats tan diverses com a recitals, exposicions o inclús cerimònies civils. La inauguració es durà a terme el pròxim 13 de juliol i després de la mateixa es programaran visites guiades perquè la ciutadania puga conéixer este nou espai públic. La reforma ha sigut possible gràcies a la col·laboració entre el consistori, la Generalitat Valenciana i la Unió Europea.\nLes investigacions realitzades fins ara situaven l'origen de la infraestructura en el segle XVIII. No obstant això, algunes troballes trobats durant la reforma fan pensar als experts que en realitat la construcció inicial puga remuntar-se a algun segle anterior. Excepte l'escut d'armes que presidix la fatxada i que està protegit com BIC, l'edifici, ara oficialment Museu Casa Ayora, encara no és Bé d'Interés Cultural (BIC), encara que la intenció de l'Ajuntament és iniciar els tràmits perquè compte amb este distintiu.\nI és que, més enllà de les mostres artístiques que puga acollir a partir d'ara, l'immoble és en si un museu, donada la seua impressionant riquesa interior. Tant en les seues parets com en els sostres poden contemplar-se nombrosos frescos i papers d'origen francés i de gran valor i els seus sòls ceràmics també són originals. L'equip de restauració al capdavant dels treballs de recuperació assegura que no hi ha un altre espai en tota la Comunitat Valencià que compte actualment amb este tipus d'elements tan rics i ben conservats.\nDolores Ayora Olcina, procedent d'una acabalada família burgesa que va atresorar una gran fortuna gràcies al negoci del petroli a finals del segle XVIII, va adquirir la vivenda i les 22 faneques d'horta que s'estenien a continuació de la part posterior de la mateixa en 1901 per 45.000 pessetes amb l'objectiu de convertir-la en la seua residència estiuenca i vacacional. Posteriorment, la va sotmetre a una profunda reforma en què tan sols va conservar la fatxada i després de la seua mort, en 1962, la va deixar en herència a la família almussafense Garcerán Moscardó, que havia treballat durant diverses dècades al servici de la propietària.\nDesprés de trenta anys deshabitada i en clar risc d'afonament, en 2005 l'Ajuntament la va adquirir per 1.300.000 euros amb l'objectiu de rehabilitar-la per al seu ús per part de la població. “En 2015, inici de la primera legislatura al capdavant del govern municipal, ja havien transcorregut deu anys des que la casa havia sigut comprada i el deteriorament de la mateixa comportava un gran risc d'afonament. Urgia procedir a una intervenció integral i de recuperació de l'immoble, per al que requeríem de finançament externa, per la qual cosa de manera immediata iniciàrem les gestions per a obtindre els fons necessaris”, explica l'alcalde, Toni González.\nLa busca de suport financer va fructificar. La Generalitat Valenciana va concedir 300.000 euros al projecte i la Unió Europea, a través dels Fons FEDER, va aportar altres 369.977 euros, que units als 489.000 consignats pel consistori municipal van sumar els 1.158.000 euros necessaris per a la rehabilitació, en la que s'ha pogut actuar sobre pràcticament el 100% de la parcel·la, inclòs el pati. Tan sols queda per reformar un xicotet edifici annex, per al que ja ha començat la busca de respatler econòmic. “Hem mantingut l'essència i recuperat l'aspecte original, a excepció de la nova construcció en què s'han instal·lat els banys i l'ascensor, que ha quedat perfectament integrada en el conjunt”, afig el primer edil.\n“L'empresa Trazia que ha executat la intervenció ha realitzat un treball exquisit i el resultat salta a la vista. He tingut l'oportunitat d'acompanyar-la durant el procés des que vaig ser anomenada regidora d'Urbanisme i he comprovat com s'han mantingut i recuperat tots els elements originals de la vivenda, una tasca res senzilla tenint en compte que havíem de conjugar esta conservació amb el compliment de la normativa”, assenyala Davinia Calatayud, primera tinent d'alcalde. “Com apassionada de la història ha sigut un camí molt enriquidor”, afirma.\nL'obra ja està recepcionada i el Museu Casa Ayora d'Almussafes ja està preparat per a entrar en funcionament. Per això, l'Ajuntament inaugurarà este nou espai públic de manera oficial dilluns que ve 13 de juliol, dia del patró de la localitat, Sant Bertomeu. Tal com explica el regidor Cultura, Àlex Fuentes, “ha arribat el moment que la infraestructura passe a formar part, junt amb la Torre Racef i l'església parroquial, del conjunt de joies arquitectòniques de la població, i pensem que hem de fer-ho amb tots els luxes, amb un acte que servisca com a punt de partida a esta nova vida d'una casa que ja és de tots i totes”. Esta obertura vindrà acompanyada des del mateix dia 13 i fins al divendres 17 d'una sèrie de visites guiades perquè la ciutadania puga conéixer de prop el resultat de la rehabilitació d'un edifici amb molta història, però també amb molt futur.


Aprovat el decret que desenvolupa la Llei de Patrimoni Arbori Monumental de 2006. 30-09-2018 | Samarucdigital\nAprovat el decret que desenvolupa la Llei de Patrimoni Arbori Monumental de 2006\nLa Llei diferencia tres categories d'arbres: Monumentals, Singulars i Monumentals d'Interés Local. Amb el nou decret podran protegir-se arbres que no arriben a les dimensions o l'edat que fixa la Llei 4/2006.\nEl Consell aprova el decret que desenvolupa la Llei 4/2006 de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana per regular la protecció, conservació, difusió, foment, recerca i ampliació de tots els arbres i arbredes del territori les característiques botàniques del qual de monumentalitat o circumstàncies extraordinàries els faça mereixedors de protecció i conservació.\nDesprés de dos anys de retallades en pressupost i efectius humans, a final de 2015 es va iniciar una senda de recuperació per tornar a comptar amb els recursos necessaris i un pressupost específic per a l'equip tècnic de la Generalitat dedicada a la conservació i gestió de l'arbrat monumental. A dia de hui, l'òrgan gestor del patrimoni arbori es troba al Centre per a la Recerca i Experimentació Forestal (CIEF) de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.\nEntre les tasques del centre es troba la gestió del catàleg d'arbres monumentals de la Comunitat, l'execució d'accions de conservació o la valoració d'exemplars susceptibles de ser protegits.\nAmb el decret que ara s'aprova s'aclareixen dubtes d'interpretació de la Llei 4/2006 i s'estableix el procediment de càlcul del coeficient de monumentalitat. A més es contempla la possibilitat de donar protecció als conjunts arboris més rellevants del nostre territori, que podran ser qualificats d'Arbreda Monumental.\nFoto de Enrique Íñiguez Rodríguez de l'Om de Navaixes.\nLa Llei diferencia tres categories d'arbres: Monumentals, Singulars i Monumentals d'Interés Local. Aquests últims són declarats pels ajuntaments.\nMonumentals són aquells arbres amb característiques excepcionals d'edat, dimensions, històriques, culturals, científiques, d'esbarjo o ambientals. Si tots aquests factors són notables però no arriben a ser considerats excepcionals, estem davant exemplars Singulars. El coeficient de monumentalitat és l'índex que estima el valor d'un exemplar ponderant totes les característiques esmentades.\nFins avui solament podien protegir-se aquells arbres que complien amb unes dimensions o edat fixades en la Llei 4/2006 (350 anys, 30 metres d'alt, 6 metres de perímetre de tronc, 25 metres de diàmetre de copa), ara podran entrar en protecció genèrica automàtica arbres que no complisquen amb aquestes condicions però que siguen considerats excepcionals d'acord als criteris fixats pel coeficient de monumentalitat.\nFoto de Joanbanjo del Ficus a la glorieta de València.\nActualment, al Catàleg Valencià d'Arbres Monumentals hi ha inventariats 1.477 exemplars protegits genèricament i 573 exemplars monumentals d'interés local. Entre els més destacats es troba l'arbre més alt de la Comunitat Valenciana, l'eucaliptus de Benimàmet (València) amb 41,2 metres. El de tronc més gruixut, un ficus dels Jardins de Monfort de València amb 15,7 metres, i el de copa més ampla, un altre ficus, aquesta vegada en la Glorieta de València amb 42,3 metres. Altres exemplars destacables per les seues dimensions poden ser la garrofera de Foia Brell de l'Alfàs del Pi, el roure de Trencacaps d'Alcoi, la carrasca de Culla, el roure de les Berrugues d'Ares del Maestrat o l'om de Navaixes.\nArbres arbres de ciutat Arbres monumentals Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal (CIEF) Comunitat Valenciana Conselleria d’Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desen Patrimoni Arborari Roures


Embolics temporals: de març 2006\nSobre les multiples grips del pollastre\nSom febles per naturalesa. Quan sortim al carrer, quan som a casa, quan dormim...necessitem dur alguna peça de roba a sobre. A la mínima que el temps esdevé un xic advers ja ens raja el nas i comencem a estornudar, mal de cap, malestar en general...i el cos reacciona elevant la temperatura: ja l’hem agafada! La grip (provocada per algun tipus de microorganisme) i el refredat comú són malalties habituals en l’ésser humà, potser no s’han conegut sempre amb aquest nom i els seus efectes tampoc són ara tant letals com ho havíen sigut, però sempre han existit. I això de la grip del pollastre? és realment una grip com la nostra - provocada per algun microorganisme - o és algún tipus de refredat dels animals? com és que no se n’havia sentit a parlar fins ara? com és que és tant letal per les aus i sembla que també ho és pels humans? com és que no en troben cap remei, és que potser no interessa? Esdevindrà una catàstrofe (allò que abans s’anomenava epidèmia i que ara he sentit anomenar pandèmia) humanitària? estem realment exposats a un perill al consumir pollastre?\nUn dels problemes que crec que tenim és l’excés d’informació. No cal dir que en alguns casos i fruit de l’evolució de la societat i la democràcia és necessària aquesta informació, encara que només sigui per poder-se refiar de la gent, que ja és trist també. Però en alguns casos, com en aquest i en el d’altres crisis alimentàries, crec que l’excés d’informació només ajuda a crear alarma social, a que estiguem realment preocupats pel que mengem d’una forma malaltissa i irracional. Abans també hi havia grip aviària, potser li deien la peste del gall d’indi, vés a saber, i la gent menjava tranquil·la ell que tenia...això sí, morien i no es sabia de què.\nPublicat per Joan a 19:24 2 comentaris:\nEl temps passa inexorablement\nJa no sé quant temps fa que vaig començar a la facultat...diria que uns 7 anys i escaig. En aquest temps he viscut moltes vivències, sobretot he conegut a molta gent i crec que m'he fet gran amb ells. A l'inici vaig conèixer de seguida al Damià i al Javi i quedàvem sovint a casa seva, al pis del carrer Entença davant de la Model, una mena de caixa de mistos de 60 m2, per dinar, estudiar o fer una mica l'animal. Amb en Damià i la Fanny vam anar uns 3 anys a les falles, on vam conèixer els seus amics, l'ambient de festa d'allà i tb em vaig fer gran...Després vaig anar coneixent més gent, més dinars a la facultat, hores de cafè, de cartes, de birres i futbol els divendres...i definitivament va arribar el viatge a Tuníssia. No cal dir-ne res més, va ser realment una experiència única. Després de "Sidi bou Saïd, típico pueblo azul y blanco" la cosa va anar encara a millor, ja que coneixíem més gent, fèiem sopars i calçotades vàries i es va formar un grup força gran. Però més endavant la cosa va anar a pitjor...llei de vida que diuen, el grup es va anar separant, la gent acaba la carrera, alguns fan màsters, altres doctorats, erasmus...i les hores de dinar, les hores de cafè i cartes cada vegada són menys: finalment l'altre dia em vaig adonar de que realment el temps havía passat massa ràpid, la gent que abans trobaves a qualsevol lloc i amb qui podies qdar una estona per fer un cafè o simplement xerra una mica havia desaparescut. Tot de mirades estranyes i desconegudes es fixaven en la meva persona...i vaig haver de marxar i dinar sol. Que potser en algun altre moment he buscat la solitud com una cosa normal, però en aquell moment no. Què hi farem.\nPublicat per Joan a 13:51 4 comentaris:


Empreses de Territori de Masies – Tasta Territori de Masies\nSalut, territori, i bons aliments!\nEmpreses de Territori de Masies\nPorta Disseny és un nou estudi de Disseny Gràfic especialitzat en Marca, Identitat visual, Disseny Editorial i Disseny Web. Web: portadisseny.catTelèfon: 646 108 255Mail: hola@portadisseny.catInstagram: @portadissenyTwitter: @portadisseny\nLa tardor del 2019 la Raquel i el Jordi donen llum al projecte «La petita granja de Claret». Ubicada al nucli de Claret dels Cavallers (Sant Mateu de Bages) és…\nLa baCiCleta és una petita empresa familiar de lloguer de bicicletes elèctriques i complements, ubicada a Calaf. Ofereixen l'oportunitat de gaudir del territori, el lleure i l'esport d'una manera còmoda,…\nViticultura biodinàmica El Celler Masia Tonicoll és un projecte de viticultura a Pinell de Solsonès, caracteritzat pel respecte a la natura, l’absència completa d’additius, la recerca en l’àmbit de les…\nFormatges artesanals d’ovella La formatgeria del Miracle és un projecte cooperatiu situat en un dels espais del conjunt monumental del Santuari del Miracle, concretament a les antigues cuines del monestir.…\nOli d’oliva verge extra Migjorn és un projecte dedicat al cultiu d’oliveres i a la producció d’oli d’oliva verge extra ecològic a l’entorn de la vall del riu Cardener. El…\nPomes ecològiques per diversificar cap a l’agroecologia Biolord és una cooperativa que neix amb l’objectiu de revitalitzar econòmicament les zones de muntanya per mitjà del cultiu de poma ecològica de…\nIntegració sociolaboral en el sector agroalimentari Riuverd treballa per a la integració i formació sociolaboral de joves en risc d’exclusió social com a trànsit a l’ocupació ordinària. Realitzen diferents activitats…\nPlantes aromàtiques i medicinals i horta El Parc de les Olors de Claret és una plantació de plantes aromàtiques i medicinals i productes elaborats amb les mateixes: infusions, herbes culinàries,…\nForn d’elaboració artesanal amb llenya de pi El forn de pa de Guerres es comença a gestar el 2004 arran de la troballa d’una recepta familiar. Fruit de les indicacions…\nConills lliures d’antibiòtics Cal Palà és una finca pagesa que ha apostat per la diversificació. Entre les seves activitats, hi ha una granja de conills que combina la producció intensiva,…\nGastronomia local d’un projecte familiar El restaurant Cal Paradís està situat al càmping que porta el mateix nom. Ofereixen cuina de proximitat i gastronomia local. El negoci va ser fundat…\nCasa Palà, Cal Mestre i Cal Canestró. Descans tranquil i amb història Cal Mestre i cal Canestró són dues cases de turisme rural situades dins el tranquil i petit nucli…\nDecoració contemporània en un entorn rural L’Hostal de Su compta amb un seguit d’apartaments estrenats a final de l’any 2011. Destaquen per l’alta comoditat i confort pensat pel descans en…\nHorta i poma de muntanya ecològica Torna Terra crea xarxes d’horts recuperats (de moment: el de la Bassa del Coll, el Tros del Cirerer de Nicolau i el de Ratera)…\nGastronomia solsonina de llarga tradició El Gran Sol és un dels referents de la restauració i l’Hostaleria solsonina, amb una llarga tradició. Avui, els actuals responsables ens ofereixen una combinació…\nAjuts a la cooperació per al foment de cadenes curtes i mercats locals (operació 16.04.01)