Promoció mensual i trimestrals exclusives amb la targeta client - Foto Llum\nPromocions trimestrals per a clients Foto Llum\nVolem agrair la teva confiança i per això, amb la teva targeta client, podràs crear un calendari de 20 x 30 cm personalitzat totalment gratuït.\nTria la foto que més t’agradi i comença a crear-lo.\nPromoció vàlida fins al 28 de febrer.\nRegala els millors moments amb un Coixí personalitzat.\nÉs l’element perfecte per decorar el sofà o el llit i reviure mil i una aventures, pots escollir entre la mida petita o la gran\nAmb aquesta promoció trimestral, aconsegueix un Coixí petit (35 x 35 cm) per 29 € o un Coixí gran (45 x 45 cm) per 39 €.\nImprimeix tots els teus moments màgics gràcies a la promoció trimestral de Foto Llum.\nTenim disponibles el pack de 100 fotos per 19,90€, el pack de 200 fotos per 38,90 € i el de 300 fotos per 56,90 €.\nEscull el format que més t’agradi, de 10 x 15 cm o d’11 x 15 cm i gaudeix de les millors fotografies en paper fotogràfic d’alta qualitat.\nCODI 100: Pack100\nCODI 200: Pack200\nCODI 250: Pack300\nPack 200 fotos\nPack 300 fotos


marfanta.com: Germà Bel reclama des de Flix que Junts pel Sí puga aconseguir la màxima força possible\nGermà Bel reclama des de Flix que Junts pel Sí puga aconseguir la màxima força possible\nFLIX (Ribera d'Ebre).- El cap de llista de la candidatura Junts pel Sí per la demarcació de Tarragona, Germà Bel, va participar dilluns al vespre en un acte a Flix, acompanyat dels també candidats Francesc Xavier Moliné i Antoni Suárez. Bel va advertir que, el 27-S, els catalans “ens juguem agafar el futur amb les nostres mans, prendre decisions, passar de la queixa a la proposta i la decisió”. El cap de llista es va mostrar molt satisfet de formar part de Junts pel Sí, una candidatura que vol traslladar la idea que hi ha ocasions excepcionals, en què hi ha un objectiu de cara endavant que és més important que no pas d’on vé la gent.\nBel va reconèixer que, si no hi hagués hagut “generositat i renúncia” per part dels partits polítics de “posar per davant l’objectiu que ens uneix”, ell no hagués acceptat l’oferiment de formar part d’aquesta candidatura. Per a Bel, l’objectiu de Junts pel Sí haurà de ser “agarrar la màxima força possible perquè després hi hagi una decisió del Parlament de Catalunya i un govern fort que gestioni tota la complexitat política del procés”. Com a la resta de països amb una cultura democràtica consolidada que fan processos de fonaments constitucionals, caldrà que aquí també s’aprovin per la majoria absoluta de diputats del Parlament i, després, que siguin sotmesos a votació per majoria dels ciutadans. Bel va recordar que, de fet, la Constitució espanyola actual es va aprovar per majoria absoluta dels diputats i per majoria simple en referèndum.\nEls altres dos candidats, Moliné i Suárez, van exemplificar la necessitat de ser independents per, així, donar solucions a fets que durant més de 40 anys l’Estat espanyol no ha volgut resoldre, com per exemple, que les estacions de Riba-roja d’Ebre, Flix, Ascó i Móra la Nova funcionessin amb uns bons serveis i horaris per connectar la Ribera d’Ebre amb el Camp de Tarragona. / Via Canal 21 Ebre\nPublicat per Gustau Moreno Pérez a 19.8.15


lo carrer del riu: 11/05/2008\nFrank Rijkaard s'ha emportat davant el Mallorca tots els aplaudiments del dia. El Camp Nou s'ha acomiadat del tècnic i ha saldat els deutes pendents amb alguns jugadors, com Deco i Etoo; i també amb Joan Laporta, que ha tornat a veure mocadors blancs a l'estadi. Al final, Dani Güiza ha donat la victòria al seu equip en el minut 93. Molts xiulets i un aplaudiment. Bronca d'entrada i de sortida per a Laporta, mocadors blancs, banderes negres i moltes pancartes en contra seu. Xiulets, molts xiulets cada vegada que Deco, Etoo i Henry tocaven la pilota, especialment en els primers minuts en els quals el Barça semblava que jugués fora de casa, excepte quan Leo Messi apareixia. Sense jugar-s'hi res, el públic ha decidit cobrar comptes pendents i ha donat les notes de fi de curs, però el més simptomàtic és que el dia que havien d'acomiadar l'entrenador que li va donar la segona Champions al Barça, els aficionats han dimitit, s'han quedat a casa i el Camp Nou ha ofert una de les pitjors entrades de l'any. El menys rellevant era el que passava al camp. El Barça, amb una alineació de circumstàncies, ha dominat la situació, tot i perdent. Ha destacat Messi, que sempre ha desbordat Fernando Navarro, i ha estat el que ha capitalitzat el joc ofensiu del seu equip.\nFOTOGALERIA SPORT: Les imatges d'un altre desastre.\nFOTOGALERIA SPORT: Les pancartes del Camp Nou.\nEl setmanari Presència dedica aquest cap de setmana el reportatge central a l'energia nuclear, arran de la fuita radioactiva feta pública no fa gaire a la central d'Ascó (Ribera d'Ebre). A l'ampli dossier, que us podeu descarregar, s'hi recullen les opinions del batlle d'Ascó, Rafel Vidal; del portaveu de Greenpeace, Carlos Bravo; i de la presidenta de Foro Nuclear, María Teresa Domínguez. Per motius de producció, l'entrevista amb el portaveu de la central, Eugeni Vives, no es va poder incloure com s'havia previst al reportatge i per això va aparèixer publicada dissabte a VilaWeb/ElPunt.\nVilaWeb/ElPunt: Entrevista amb Eugeni Vives, portaveu de la ANAV (10.05.08)\nEnmig de l’escàndol per la fuita ocultada de la central catalana, ha sortit al BOE la licitació de la construcció d’un nou magatzem de residus d’alta activitat en aquesta planta. Les darreres revelacions científiques sobre el cas eleven l’alarma que envolta la nuclear d’Ascó i la converteixen en un esperpent impropi en una instal·lació tan potencialment perillosa, segons informa El Triangle.\nTot i la manca encara de moltes dades sobre la fuita que va patir al novembre passat la central nuclear d’Ascó I, les poques que de mica en mica es van coneixent posen cada vegada més en evidència l’empresa titular de la planta, l’Associació Nuclear Ascó-Vandellòs (ANAV) i el Consell de Seguretat Nuclear (CSN). La setmana passada, el doctor Eduard Rodríguez-Farré, científic de l’Institut d’Investigacions Biomèdiques de Barcelona, del CSIC, qüestionava en una conferència informativa convocada per Greenpeace, les analítiques fetes als qui havien tingut contacte amb la central en els darrers mesos i reclamava que es tornessin a fer ampliant-ne l’abast de població i la recerca mèdica. La fuita no va ser detectada fins a mitjan març i no va ser comunicada fins al principi del mes d’abril. De tot plegat, se’n desprenen diversos interrogants.\nRodríguez-Farré i Carlos Bravo, portaveu de Greenpeace, reclamen que se n’informi de la mida. En funció d’això, «es podrà establir el seu comportament i el seu impacte», assegura el doctor.\nLes partícules escampades eren d’aquest material, que no existeix naturalment i només apareix després del procés de fissió nuclear. Un cop entra en el cos humà, pot ser-hi des de tres o quatre dies, fins i tot vuit dies, i una part molt ínfima pot arribar a restar-hi durant 800 dies. Però en tres dies té temps suficient per danyar el pulmó i, després, el fetge.\nDes que es va produir la fuita fins que es va detectar, van passar tres mesos i mig. Però l’existència de l’incident es va comunicar a l’opinió pública 21 dies més tard. Carlos Bravo diu que «amagar un episodi radioactiu és delictiu. És exposar la població a un risc radiològic». El portaveu ecologista es pregunta «per què no ho va detectar abans el CSN, quan té a Ascó tècnics residents». Per a Bravo, «és increïble que la central digui que durant quatre mesos no va trobar res. Què feien, mentrestant, els tècnics del CSN?».\nLes partícules escampades lliurement durant tres mesos i mig hauran escapat a l’exterior. Les condicions meteorològiques hauran afavorit el seu desplaçament en una direcció o altra, i, per tant, caldria analitzar-ne els recorreguts. És complicat, però és científicament possible. El doctor Rodríguez-Farré no descarta que n’hi pugui haver per tot Catalunya, pel País Valencià...\nLa normativa sobre el límit de radiacions admissibles diferencia entre els treballadors de la central –amb uns límits més alts–i la població en general. Rodríguez-Farré i Greenpeace reclamen que es diguin «quins dels dos s’han fet servir per avaluar les persones revisades». Si són els dels operaris, un col·lectiu que teòricament ja coneix els riscos del lloc on treballa, tota la feina feta «no serveix per a res». A més, el més probable és que no se’n trobin, ja que les persones que hagin rebut les partícules ja les hauran expulsat. El doctor explica que «encara que els elements radioactius hagin desaparegut, els efectes són a llarg termini i ara ja no hi ha cap possibilitat de bloquejar-los».\nDoble presència radioactiva\nTot i que les persones hagin pogut evacuar les partícules radioactives que haguessin ingerit –tant a través de l’aigua com de l’aire o dels aliments–, aquestes no han desaparegut: segueixen essent en el medi ambient. La ciutadania, doncs, pot estar exposada a una doble radioactivitat: la interna i l’externa.\nEn una ferralleria de Reus van detectar que material que provenia d’Ascó tenia presència radioactiva. Anys enrere, un episodi similar va passar a la central nuclear de Garoña, a Burgos, on també la ferralleria habitual que utilitzava la planta va trobar radioactivitat en les deixalles que els hi portaven. Llavors, el CSN va ordenar que totes les nuclears espanyoles es dotessin d’un arc detector de radioactivitat a la sortida de les seves instal·lacions. Ascó no en té, i per això Carlos Bravo reclama explicacions d’aquesta mancança.\nEl doctor Rodríguez-Farré ho reclama taxativament: «S’ha de fer un control epidemiològic de tota la població afectada». Això inclouria els treballadors de la planta, les persones que l’han visitada i la població d’Ascó. Hi ajuda el fet que el CSN primer afirmava que no hi havia afectats, després en van començar a aparèixer i cada dia la xifra augmenta fins als 2.544 que ara reconeix el Consell.\nActuació del CSN\n«Un mes després que s’informés de la fuita encara no sabem la major part de les coses», afirma Carlos Bravo. Per al portaveu de Greenpeace «el CSN no diu la veritat i tot fa pensar que l’única cosa que vol és donar carpetada a l’afer quan hi ha arguments científics de sobres per fer una investigació a fons». Greenpeace ha presentat al CSN dues reclamacions per escrit en què demana dades que encara no s’han revelat sobre la naturalesa de l’incident. De fet, a hores d’ara, el CSN ignora les causes de la fuga radioactiva.\nPaper de la Generalitat\nÉs cert que les competències són del CSN i no del Govern català, però Bravo acusa la Generalitat d’«anar a remolc del Consell». L’Administració catalana disposa, però, d’una xarxa de mesuradors «que no va detectar res».\nEnmig d’aquesta polèmica Enresa ha anunciat la construcció d’un magatzem temporal individual per al combustible gastat a Ascó. Aquesta empresa estatal porta anys buscant on instal·lar un dipòsit centralitzat per als residus nuclears. No ho ha aconseguit per l’oposició territorial a les zones afectades, fet que «revela el fracàs d’aquest model». Bravo afegeix que, quan es faci un calendari de tancament de les centrals, es podrà pactar una solució definitiva per als residus. Mentrestant serà gairebé impossible i només hi haurà nyaps parcials, com aquest».\n«No volem polítics que siguin sucursals de Barcelona o de Madrid»\nSota el lema Al Camp de Tarragona no en sobra ni una gota, Unió de Pagesos, juntament amb la Plataforma del Baix Gaià, va manifestar-se ahir a la ciutat per rebutjar la portada d'aigua en vaixell dels pous del Camp cap a Barcelona. Tot i la pluja que va caure durant tota la tarda, un centenar de persones van acudir a la cita per incomodar la determinació del govern. La concentració es va dur a terme a dos dies de la sortida des del port de Tarragona del primer vaixell que portarà aigua cap a Barcelona, cosa que consideren «una falta de respecte als pagesos i a la població de la zona». L'UP creu que el problema és «econòmic, ja que entitats com ‘La Caixa' o Agbar –adjudicatària de la canonada de la interconnexió– volen enriquir-se amb el tema de l'aigua». VilaWeb/ElPunt: Un centenar de pagesos sota la pluja contra l'extracció d'aigua dels pous\nMontilla alerta que no acceptarà que s'ajorni el finançament amb l'excusa de la crisi\nEl primer secretari del PSC i president de la Generalitat, José Montilla, considera que “no podem ajornar la negociació del finançament perquè hem de resoldre una situació clamorosament injusta; l´actual sistema ja no és útil ni just per a tothom, ni promou la solidaritat real”. “Ens la juguem tots –afegeix Montilla-, Catalunya pot negociar, sí, però ja no pot esperar més”. Montilla insisteix que si no es compleix el compromís “el risc es gran, perquè podria comportar el desafecte amb la política espanyola i la certesa que un sistema injust ha de ser substituït”. “Quin sentit té defensar el superàvit de l´Estat si aquest es produeix a expenses del dèficit de les administracions autonòmiques i locals? Qui tem complir una llei orgànica espanyola como l´ Estatut?”, es pregunta el president català. Catalunya pot negociar, sí; però ja no pot esperar més. I, sobretot, no pot acceptar que se li digui que 'Ara no toca'.\nEl País: Falso dilema (José Montilla)\nelPeriódico: Montilla augura seriosos riscos si no es pacta un nou model\nelPeriódico: Un informe de Solbes certifica que Catalunya és massa solidària\nelPeriódico: Euskadi i Navarra amplien els seus privilegis financers cada any\nelPeriódico: Els pobres a Catalunya superen la població d'Extremadura


Esdeveniments i Celebracions a l'Aquari | Palma Aquarium\nDies inspiradors per valorar\nFestes d’aniversariNocesPeticions de matrimoniBatejosPrimera ComunióAniversarisCorporatiusFamília\nCelebra un aniversari per nens envoltat de taurons!\nUna festa d’aniversari inoblidable\nSi estàs buscant un tema o una idea original per a la festa d'aniversari dels teus fills pots comptar amb el nostre equip de professionals per organitzar una festa per nens de qualsevol edat, des dels 3 anys fins als 10 anys o més.\nUn autèntic aniversari feliç a Mallorca amb jocs, activitats perquè els més petits coneguin i gaudeixin dels tresors del món marí i per descomptat d'un espectacular berenar.\nCerca el paquet de festa d'aniversari i reservar el teu dia ja!\nEl paquet de la festa d'aniversari inclou:\nTargetes d'invitació pel Cumple Shark\nJocs i activitats al parc infantil a l'aire lliure\nAccés a la font d'aigua (portar vestit de bany i tovallola)\nVisita al Gran Blau, l'aquari de taurons\nNosaltres som la teva "cosa blava" pròpia dels casaments\nEl nostre equip de wedding planners s'ocupa de l'organització del vostre casament perquè gaudiu al màxim del vostre dia i no us preocupeu del restaurant, servei d'àpats, fotògraf, flors o qualsevol altra cosa que us faci il·lusió aquest dia, nosaltres ens encarreguem.\nLes noces a Palma Aquarium són diferents, un marc incomparable i singular a l'illa de Mallorca. Zones a l'exterior, a l'interior, als jardins o fins i tot a la zona amb l'aquari de taurons de fons. Et podem oferir espais en base a les teves pròpies necessitats, tant si vols u casament íntim o un de gran. Vols unes fotos de noces amb el fons del blau de la mar o en un exòtic jardí?\nPeticions de matrimoni\nDemana matrimoni d'una forma original\nT'ajudem a que la teva proposta de matrimoni sigui realment original tant si vols un moment íntim com si vols fer partícips als teus familiars. Tenim diferents espais als jardins i als nostres aquaris. Tu només has de portar el teu anell de compromís i estar preparat per a una petició pròpia de les pel·licules i, per suposat, amb unes fotos inoblidables!\nEls nostres guies i bussos seran els teus còmplices per sorprendre la teva parella. I si tens llicència de busseig fins i tot pots demanar-li tu mateix sota l'aigua i que digui Sí" en presència taurons, uns testimonis del vostre amor realment especials.\nUna benvinguda màgica pel teu bebè\nEt preparem la celebració pel bateig del teu bebè, ja sigui religiós o una celebració laica pel nou membre de la família. L'equip d'esdeveniments i entreteniment de Palma Aquarium t'ajudaran perquè aquest dia es converteixi en un recordatori únic de l'arribada al món del teu fill.\nT'organitzem el menú i també jocs o activitats per nens i nenes. En acabar el menjar de celebració, tant nens com adults podran gaudir una visita a l'aquari de taurons i fer-se fotos de record del bateig.\nUn record per la família i amics\nPalma Aquarium és un dels llocs més sol·licitats per la celebració de comunions a Mallorca. Un marc incomparable per l'organització de festes de Primera Comunió. El nostre equip de professionals t'ajudaran a coordinar-ho tot: servei d'àpats, menús adaptats a cada comensal, fotos, animació o recordatoris.\nDisposem d'equip d'animació pròpia i d'una gran varietat de jocs infantils com la cerca del tresor pirata, una visita guiada al gran aquari de taurons o la jungla.\nPels més originals es pot allargar la celebració amb una festa pijama: Dormir amb Tauron, una experiència on els nens podran seguir amb els seus jocs fins que arribi l'hora del sopar i quedar-se a dormir al costat de l'impressionant aquari de taurons.\nUna forma original de recordar el vostre dia més feliç\nOrganitzem la celebració més original per les vostres noces d'or, de plata o platí. Si el que vols és sorprendre els teus pares però no saps molt bé què fer, t'ajudarem a crear una sorpresa ben especial pel record d'aquest dia tan feliç i que tot sigui perfecte. Palma Aquarium t'ofereix el seu equip, les seves instal·lacions, la seva experiència i la màgia dels seus espais amb el fons dels oceans.\nSopar amb taurons\nSi estàs buscant un espai únic, el Big Blue és perfecte per a sorprendre els teus convidats. Sopar al costat d'un dels tancs de taurons més profunds d'Europa és com fer-ho al fons del mar. Impressiona veure-ho de dia, però sopar amb ells de nit és una experiència màgica.\nPer a completar aquest espectacle meravellós tal i com es mereix, hem dissenyat una oferta gastronòmica d'alta qualitat, que inclou opcions de luxe i sofisticades per a grans ocasions, però també una proposta per a esdeveniments més informals.\nUna idea innovadora pels teus actes corporatius\nEl nostre recinte és el lloc més original per realitzar qualsevol tipus d'esdeveniment corporatiu a Mallorca com presentacions, conferències, congressos, sopars de cap d'any, cerimònies de lliurament de premis, festes, còctels, workshops, activitats per crear team building, o qualsevol altre tipus d'esdeveniment o incentiu que estiguis planejant per la teva empresa i el teu equip.\nEsdeveniments familiars i corporatius\nConferències i incentius d'empresa\nA Palma Aquarium oferim gran varietat d'activitats per fer team building i promoure el treball en equip en un ambient distès: gimcanes, visites privades guiades al parc, busseig amb taurons, etc.\nSales i espais per esdeveniments\nDisposem de diferents espais i sales. La Sala Oceà ha estat dissenyada per realitzar esdeveniments i activitats corporatives i la Sala Neptú és un gran restaurant que compta amb vistes panoràmiques a la Badia de Palma i una enorme terrassa semicircular.\nCátering i menús per esdeveniments\nLa qualitat és sempre una prioritat en els nostres menús i serveis d'àpats pels teus esdeveniments. Oferim alternatives vegetarianes, veganes o celíaques per adaptar-nos a les necessitats de cada comensal. Tots els nostres plats estan elaborats amb els productes locals de Mallorca i de la Mar Mediterrània.\nRepetiu el correu\nAccepto el Política de privacitat\nDesitjo rebre informació i promocions de Palma Aquarium\nGràcies pel teu interès. En breu ens posarem en contacte amb vosaltres\nNo s'ha pogut enviar el vostre correu electrònic. Siusplau torna-ho a provar.


Dogmes de la secta catalanista | Accio Nacionalista Valenciana\nEn el catolicisme existix un eixemple mayuscul de dogma de fe, que es la virginitat de la mare de Deu. La creença en si es una contradiccio: per a ser mare no se pot ser verge. Es contrari a la rao i creure que es aixina nomes te explicacio per mig de la fe i per l'assuncio d'un dogma.\nEl catalanisme fa us de la metodologia catolica per a expandir els seus postulats, es servix de dogmes. Obliden els catalanistes que ells no son una religio i que la credibilitat dels dogmes, fora de l'ambit religios, tenen un recorregut molt curt.\nLa secta catalanista mante afirmacions que en si son pures contradiccions. Anem a vore alguns eixemples:\nEl dogma de la repoblacio\nPretenen que una representació infima de tropes que participaren en servici al rei aragones i no en representacio propia, arribaren a tindre influencia cultural i llingüistica en una poblacio molt superior en numero i nivell cultural.\nEls fets apunten que no hi ha transferencia cultural ni de costums, ni de tradicions, ni de gastronomia, ni d'entreteniments ni de cap atre tipo dels catalans cap als valencians. Per contra, si podem trobar i constatar l'existencia de costums i tradicions dels valencians arreplegades pels catalans i adoptades com a propies, sense perdre la consciencia del seu orige valencià com eixemple tenim "els castellets" coneguts com el ball dels valencians.\nEls fets demostren que les interpretacions del "llibre del repartiment", utilisades per a donar soport a les teories repoblacionistes, varen ser sesgades i manipulades. Els estudis recents de l'Institut d'Estudis Catalans, al voltat del ADN dels suposts descendents dels catalans atenent als llinages, ha resultat inapelable. No existix relacio de parentesc entre els llinages catalans i els valencians per molt que puguen coincidir en el nom. Per tant l'atribucio de catalanitat donada en base als noms i llinages dels personages carix de tot rigor.\nLa teoria del repoblament ya havia segut rebatuda amplament sense dispondre dels alvanços del ADN. Les comparatives en els llibres d'aveïnament, els erros detectats en les atribucions de l'orige dels beneficiats del repartiment, les senyes demografiques que demostraven que encara que els catalans haveren emigrat massivament a terres valencianes, deixant les seues terres despoblades, no haurien tengut capacitat d'influencia en un poble mes gran, demograficament parlant i mes cult a tots els nivells, son alguns dels factors que tiren per terra les tesis catalanistes. Pero la mes determinant es la que atribuix la parla valenciana en les zones costeres a "repobladors" catalans i la parla castellana en l'interior, a repobladors aragonesos, es trenca en les contradiccions que introduix l'existencia de numeroses poblacions atribuides a repoblacio a "carta aragonesa" a on es parla valencià i numeroses poblacions atribuides a repoblacio a "carta catalana" a on es parla castellà. Ademes, seguint en les contradiccions, el castellà que es parla en les zones de parla castellana no te raïls aragonesas, i el valencià que es parla en les zones valenciaparlants no correspon a la variant llingüistica corresponent als catalans que se supon portaren la llengua. Si es dubtos que els catalans que vingueren nos transferiren la seua llengua, mes dubtos resulta que nos transferiren una variant diferent a la que parlaven.\nMolts catalanistes ya no usen la teoria de la repoblacio, per obsoleta, desfasada i estar completament invalidada, pero sempre queda l'enterat que fa us d'ella com a "fet irrefutable".\nEl dogma de l'inteligibilitat\nArguments com l'inteligibilitat de les llengües per a afirmar que son nomes una, es un recurs molt utilisat (fa poc ho feren Javier Nart i Vidal Quadras, ridiculisant als valencianistes). Diuen: nos entenem per tant parlem lo mateix. Sense donar-se conte que en eixa teoria se carreguen totes les variants de llengües d'orige comu. Seguint la teoria, entenc el castellà, per tant el castellà no existix, tambe es catala; entenc el gallec, per tant no existix, tambe es catala; entenc el portugues, per tant no existix, tambe es catala; entenc l'italià, tampoc existix, tambe es catala; m'entenc en part de França, ¿tampoc existix el fances? ¿tambe es catala?. "Me cachis" l'enteniment de les llengües pareix que no es determinant per a dir si dos llengües son diferents o son la mateixa llengua. ¿I els parlants? ¿saben els parlants qué parlen? ¿la consciencia de pertanyer a un grup llingüistic dels parlants es valida? Els valencians des de l'epoca dels classics hem tengut consciencia de parlar una llengua propia a la que hem donat nom: Llengua Valenciana. Eixa mateixa consciencia de que parlem una llengua diferent i diferenciada ha segut compartida pels pobles veïns que s'han interrelacionat en nosatres i en els atres veïns de parles similars. ¿Era Miguel de Cervantes un blaver i per aixo distinguia entre valencià ("llengua dolça i melodiosa") i catala ("llengua aspra i malsonant")? No faltarà qui diga que Cervantes feu eixes afirmacions per "clares influencies franquistes". Per a defendre un dogma, tot val.\nEl dogma del cientifisme\nAmagar-se darrere de la cuiraça del cientifisme per a descalificar a tot aquell que no assumix el dogma, es una atra tecnica d'us comu entre la secta catalanista. Baix la maxima: qui no seguix el dogma no es cientific, no dubten en descalificar i tildar d'incults a tots aquells que neguen el dogma. ¿Quin dogma defenen com irrefutable? El dogma de l'orige catala del valencià.\nLo primer que ha de quedar clar, es que el plantejament es qualsevol cosa, menys cientific. Quan no es seguixen els parametros cientifics, mai es pot aludir a un resultat cientific. Un dogma es tot lo contrari a un plantejament cientific, per tant afirmar que es un fet cientific, es impondre un atre dogma. Si no seguix els patrons cientifics, si no concorda en els plantejaments cientifics sera perque no es cientific. Si hi ha variables que no son observades; si fets que no son demostrables es prenen com bases argumentatives; si senyes que han segut rebatudes es prenen com senyes de referencia, l'unica ciencia que pot donar per bo el resultat es la "ciencia ficcio".\nEl dogma de l'unitat de la llengua\nPer un atre costat tenim la manca d'uniformitat de les teories catalanistes. Van des de les que afirmen categoricament que el valencià es un dialecte del catala, fins a les que sostenen sense rubor que es tracta exactament de la mateixa llengua.\nLa teoria dialectal ha segut amplament rebatuda, tant que ha donat lloc a obviar-la i passar a la teoria següent que afirma que son la mateixa llengua. Ha quedat patent que la Llengua Valenciana complix mes requisits que el catala per a ser considerada llengua i no dialecte.\nLes ansies per defendre el dogma fan que no dubten en canviar la teoria que ho sustenta. Ya no es un dialecte ara el valencià es el nom que els valencians li donem al catala. Uns anys mes de sumersio llingüistica pot ser que conseguixquen fer-ho realitat. En els coleges valencians no s'ensenya el valencià, sino directamet el catala i les formes catalanes. Per a la secta catalanista la segona opcio es millor, la primera, implica que hi ha diferencies, ademes, un dialecte pot acabar prenint forma de llengua, per tant, fora lo de dialecte, a partir d'ara es catala en un atre nom.\nL'unitat llingüistica es un fet per als catalans. Ells han introduit en els seus diccionaris totes les variants valencianes, han assumit com a catala les expressions valencianes. Paradogicament, paraules que agarrant un diccionari catala son acceptades, si prenim com a referencia el diccionari normatiu de la AVLl nos trobem que o be no figura o be nos remitix a la forma "culta" que no es una atra que la catalana.\nEl dogma de la comunitat llingüistica\nEste dogma dona mostra del cientifisme de les afirmacions de la secta catalanista. Tots hem pogut escoltar frases com "tota la romanistica recolza els nostres plantejaments", o "tota la llingüistica internacional recolza l'unitat de la llengua". La qüestio està en vore que entenen ells per "tota".\nEs molt usual que nos diguen que deixem la llengua en mans dels llingüistes, o dels filolecs, com dient-nos que quí som nosatres per a opinar d'un tema que no entenem... Que no hi ha ningun filolec que defenga lo que nosatres diem.\nQuan nosatres fem mencio de filolecs i llingüistes valencians que defenen l'autoctonia de la nostra llengua, els descalifiquen afirmant que son blavers, i per tant "els seus coneiximents estan contaminats per l'ignorancia", com a resposta tiren ma de llingüistes i filolecs internacionals... per a passar a afirmar que tots opinen com ells.\nLa contradiccio la trobem quan contactem en filolecs internacionals que trenquen les teories de l'unitat de la llengua i defenen, des de la seua independencia, l'autoctonia de la Llengua Valenciana. Aço dona lloc a preguntar-se ¿realment quants filolecs internacionals recolzen l'unitat de la llengua? La resposta la trobarem en un congrés de romanistes que juntà vora 750 especialistes entre llingüistes i filolecs. En acabar el congrés els participants defenedors de l'unitat de la llengua demanaren una adhesio a un manifest en favor de l'unitat de la llengua catalana. "Tota la romanistica" es va traduir en poc mes de 30 participants que recolzaren l'iniciativa. Trenta son molts, sempre que no se comparen en els vora 750 que participaven. "Me cachis", pareix que afirmar que tota la romanistica o tots els filolecs recolzen l'unitat de la llengua es com a minim una exageracio, per no dir una falsetat manifesta.\nEl dogma dels Països Catalans\nCom a dogma entre els dogmes tenim el dels països catalans. Emulant als romans que no tenien un passat glorios del que enorgullir-se i s'ho inventaren, els catalans han inventat la seua propia historia. Aixo de tindre com orige set tribus barbares i semi salvages no era digne del gran imperi roma, lo de Romulo i Remo, quedava molt mes heroic i bonico. Els catalans no poden assumir que no han segut mai un païs independent, sino que lo mes a lo que han arribat es a ser una serie de condats sense nexe d'unio politica entre ells, fora d'estar adscrits a la Corona d'Arago.\nEl primer pas es apropiar-se de l'ent al que estigueren adscrits i subordinats. Ya no es Corona d'Arago, sino Corona Catalano-Aragonesa. Per a poder assumir la seua identiat li furten l'ensenya i la fan propia. Arago passa de ser la mare de les quatre barres a tindre que afegir un escut per a poder tindre senyera propia. Per a justificar l'apropiacio de les quatre barres els catalans s'inventen una llegenda que els otorga la "paternitat" de les mateixes. No importa que el personage siga atemporal i no haja vixcut en l'epoca en la que se li atribuixen els fets, els dogmes no s'han de justificar en documents. La llegenda del pelut, Wifredo el Velloso, s'ensenya com historia en els coleges catalans. Cientifisme pur.\nPer un atre costat, hi ha un fet historic, que tendenciosament s'oblida. Els condats catalans fins 20 anys passats de la conquista de Jaume I del Regne de Valencia estaven adscrits a la corona francesa. Fins al tractat de Corbeil rendien vasallage al rei de França, per tant no formaven part de la Corona d'Arago. Eren coneguts com "la marca hispanica" dins de França. Per tant no podien ser en manera alguna "pares" de la Corona d'Arago.\nLa teoria de parlem la mateixa llengua i per tant som la mateixa nacio la va usar l'home del bigot per a anexionar-se Austria. El tema llingüistic es una excusa per a perseguir l'unitat politica. Una unitat que mai va existir en l'antiguetat, pero canviant les senyes alla a on siga necessari, se pot donar com a "fet historic". Els llibres ara parlen de monarquies i dinasties catalanes. No importa que un comte no siga un rei, ademes, si fa falta s'inventa. ¿No ho feren els romans en Romulo i Remo? Els catalans no han de ser menys.\nAnexionar-se a Valencia tot son ventages. Ya no els podran dir mes que no tenen sigle d'Or de Lliteratura, lo aportarém "els catalans" de Valencia. L'unica que pert es Valencia. Deixariem d'existir per a fer real la ficcio catalana, el somi de la gran Catalunya, eixe proyecte de països catalans en el que tant de temps porten treballant.\nEl dogma de l'herencia franquista\nL'existencia de la Real Senyera trenca les tesis catalanistes d'unitat. Es simbol de lo que som els valencians i posa en evidencia lo que ells mai han segut. La Real Senyera es simbol de l'Estat valencià, en el que no entraren mai els catalans. Es senyal d'autogovern, es mostra d'unitat de tots els valencians, per tant es un simbol a descalificar i menyspreuar per a que no siga obstacul a les pretensions de la secta catalanista.\nYa en temps de Franco s'inventaren el fals peno i foren els falangistes els primers en traure-lo en provesso el 9 d'octubre. Es tractava de suplantar l'ensenya que nos representava a tots i era mostra del nostre passat i la nostra independencia.\nEl següent pas, ya en la democracia va ser llançar la falacia de que la Real Senyera va ser una imposicio de Franco, per a que les noves generacios la rebujaren. Per a donar mes força ad esta falacia l'acompanyaren d'una atra: la Real Senyera nomes correspon a la ciutat, la senyera del regne son les 4 barres.\nNo importen les montanyes de documents que senyalen i mostren la Real Senyera com la bandera del Regne, no importa que fora la bandera que Franco capturà als republicans valencians en el transcurs de la guerra civil en el camp de batalla. Ells extengueren la falacia i molts els cregueren. Es qüestio de fe, es lo que te el defendre dogmes.\n¿I tu, fas cas dels dogmes?\nImage Wikimedia Commons 1997


Medi Ambient, Creu Roja i els IES alteans realitzen unes jornades de voluntariat ambiental - Altea Digital\nAmb l’objectiu d’apropar a la societat la necessitat de vetllar per la conservació dels rius, com a recursos naturals essencials que són, la regidoria de Medi Ambient, Creu Roja i els IES Altaia i Bellaguarda, han posat en pràctica unes jornades de voluntariat ambiental al riu Algar.\nCom explica l’edil d’àrea, Jose Orozco, “estes jornades han tingut lloc el passat 29 d’octubre i hui divendres 5 de novembre i hi ha participat l’alumnat dels IES als quals se’ls ha impartit formació sobre hàbits respectuosos en entorns naturals i especialment a la zona humida del riu Algar. Creu Roja, com a agent sensibilitzador, ha abordat qüestions sobre la problemàtica ecològica”.\nDurant estes jornades de voluntariat ambiental, s’han realitzat diferents activitats com la identificació d’espècies invasores; neteja de residus a l’entorn del riu Algar i control de la qualitat de l’aigua a la desembocadura del riu.\nJose Orozco recorda que “els rius són recursos naturals essencials no només per l´elevat nombre d´espècies animals i vegetals que allotgen, sinó també pel gran nombre de beneficis i serveis que aporten a les persones”. “La conservació dels sistemes riparis forma part dels objectius de desenvolupament sostenible, en concret de l’ODS 15 i entre les metes a aconseguir està el vetllar per la conservació, el restabliment i l’ús sostenible dels ecosistemes interiors d’aigua dolça”. Ha conclòs el responsable municipal de Medi Ambient.\nEl voluntariat ambiental de "De Amicitia" participa…\nLa Plataforma de Voluntariat de la Comunitat…


Sembla que per fi, de mica en mica, el fred extrem que hem tingut tots aquests dies comença a retirar-se i les temperatures van tornant paulatinament a la normalitat.\nNormalitat que vol dir també fred, doncs estem a pocs dies d’entrar a l’hivern, que arribarà el proper dijous dia 21 a la tarda. Hem tingut una tardor molt i molt freda i aquesta setmana les temperatures finalment han remuntat un pel i les màximes han estat entre els 8 i els 14 graus. Al matí ha continuat fent fred, però no tant, només hem tingut un dia amb -6, la resta de dies les mínimes han estat entre els 2 i els -2 graus. També hem tingut alguna pluja poc important, d’un 5 litres per metre quadrat.\nI aquest cap de setmana tindrem moltes estones de Sol i cel clar, sobretot el dissabte i el diumenge, divendres encara tindrem força intervals de núvols.\nAquest núvols agafaran força al Pirineu, a on descarregaran pluja i neu, especialment als Pirineus occidentals i a la vessant nord, fora d’aquestes zones a Catalunya no plourà.\nDissabte doncs farà un dia clar , amb domini del Sol. Les temperatures seran baixes, al migdia tindrem màximes d’onze graus i la mínima estarà al voltant d’un grau positiu, fregant la glaçada.\nI el diumenge tindrem la mateixa situació de calma, amb un grau més de màxima, fins als 12-13 graus i mínimes una mica més fredes, de 0 i -1, no tindrem pluges i diumenge a la tarda creixeran alguns núvols per decorar el cel.\nLa mar aquest cap de setmana estarà força més tranquil·la que dies enrere i no tindrem onatge important a la costa, però mar endins podem tenir onades de fins a 6 metres. L’aigua del mar estarà a uns 14 graus.\nLa setmana vinent continuarem amb aquesta situació, amb domini del Sol amb alguns núvols que no deixaran pluja i les temperatures entre els 0 de mínima i els 12 de màxima per donar la benvinguda a l’hivern.\nMés en aquesta categoria: « Recuperació de les temperatures mínimes\tPrimer cap de setmana de l’hivern anticiclònic »


La gran intèrpret de guitarra a nivell internacional, Raphaella Smits, el proper 20 d'abril a l'Auditori\nDes de 20/4/2018 fins 20/4/2018 a les 21.00 h\nRaphaella Smits és una de les intèrprets més importants del món de la guitarra a nivell internacional. Ella interpreta amb excel·lent mestratge la guitarra de vuit cordes i altres instruments històrics, fent gires internacionals arreu del món. Ha enregistrat 21 treballs discogràfics, tots ells imprescindibles segons la crítica especialitzada. Deia d'ella el gran guitarrista José Tomás: "Les seves versions són el resultat d'un respectuós i profund estudi dels textos musicals en les que brilla una sensibilitat exquisida servida d'una tècnica pulcra i precisa, rica en matisos".\nAmb aquestes credencials es presenta Raphaella Smits a l'AJC amb un programa molt interessant i predominant sobre Bach i Barrios, lligats entre ells per la inspiració i respecte al gran compositor del barroc que Barrios va donar a les seves obres. Un programa molt atractiu per a tot tipus de públic i, en especial, per a amants de la guitarra.


... Joves seleccionats a la Col·lectiva Sant Lluc ‘08\nÀlvar Sàez i Puig. Historiador de l’Art\nDijous, 18 Juny 2009 11:53\nL’Ateneu Caixa Laietana presenta, del 27 de maig fins al 28 de juny, l’exposició de Joves Seleccionats a la Col·lectiva Sant Lluc 2008. Els artistes escollits han estat Pol Codina, Beth Fornas, Núria Hurtado, Àlex López i Àlex Valls.Notable mostra que demostra que els joves talents maresmencs s’han de recolzar i esperonar en la seva trajectòria artística. Qualsevol de les cinc propostes arriba a uns nivells de qualitat molt dignes.Pol Codina, reconegut en el món de l’escultura, destaca per obres plenes de moviment, icones clares i un joc espaial que no deixa indiferent a l’espectador. Hi ha molta solidesa en les seves execucions.Beth Fornas, en un treball molt personal com a ceramista, sobresurt per la seva experimentació contínua amb la matèria, alhora que la dota d’un llenguatge simbòlic i proper. Enorme professionalitat en les combinacions cromàtiques i de textures.Núria Hurtado, especialista en la tècnica del gravat, no s’oblida que l’art també és poesia i que cada passa esdevé en un missatge sòlid i engrescador. Artista a tenir en compte per la seva projecció.Àlex López, lligat a l’art urbà i la tècnica del graffiti, ens recorda en bona mesura les serigrafies del Pop Art. Destaca emprant registres que parlen, diuen i mostren estats anímics.Àlex Valls, amb una tècnica a cavall entre la il·lustració i la pintura, juga amb interiors propers i simpàtics, la línia corba l’ajuda a redefinir un espai ple de vida. Hauria d’atrevir-se amb una atmosfera més mediterrània.


Costa prou coincidir amb la Gemma Galdón: normalment, el seu argumentari tòpicament demagògic guarnit amb un posat sempre tens i esquerp acostuma a predisposar-me en contra. Fa tres dies, però, les coses com siguin, va escriure un bon article al diari de l'esquerra nacionalista espanyola. Es referia a les diverses possibilitats que es plantegen per disposar d'un cens electoral propi que permeti al Govern de Catalunya organitzar la Consulta del 9 de novembre d'enguany. Comparteixo amb ella la idea que el padró municipal no constitueix una bona base. No només perquè la seva cessió comporta una problemàtica legal densa, sinó també perquè plantejarà problemes logístics greus en aquells consistoris on el dependentisme és fins ara majoritari. Un boicot d'entre mig i un centenar d'Ajuntaments deixaria certament tocada la credibilitat del procés. Continuo pensant, doncs, que la Generalitat ha d'assumir la logística a partir del seu personal i infraestructura propis. El sistema de Col·legis Públics i Instituts, juntament amb la Xarxa de Centres d'Assistència Primària seria una bona base per distribuir eficientment al territori els centres de votació: només allà on els ajuntaments hi volguessin col·laborar s'hi podria comptar amb altra mena d'equipaments municipals.\nTambé pel que fa a les bases de dades de possibles electors, la Generalitat ha de comptar com a suport essencial amb la informació sanitària i estadística de la qual ja disposa a hores d'ara. Tal i com apunta la Gemma Galdón, en la fase final prèvia a la convocatòria, a fi de respectar la legislació sobre protecció de dades personals, caldria que el Govern enviés nominativament una carta a tots els electors censats informant-los de la creació oficial del Cens de Consultes i de la possibilitat de restar-ne exclosos si no volen que les seves dades hi figurin. Alguns se'n donarien de baixa, però caldria advertir-los (dissuadir-los) que seria per a totes les consultes en el futur. Molt més incerta em sembla la proposta a l'americana d'un cens elaborat de bell nou a partir de la inscripció dels propis interessats: encara que els tres milions de catalans que, previsiblement, volen votar de totes totes ho fessin, crec difícil que el resultat d'una consulta celebrada amb un cens escassament inferior a la meitat del cos electoral habitual en les eleccions (5,3 milions), generés un mandat democràtic que fos efectivament interpretat i respectat com a tal a nivell internacional. En tot cas, caldrà anar-hi parlant aquests propers mesos.\nAdministració Consulta Eleccions Govern Referèndum\nRamon Llull 30 de gener de 2014 a les 12:46\nJo creia que la Generalitat ja hi estava treballant amb la BBDD del CatSalut. Almenys, és el que vaig escoltar farà gairebé un mes. Trobo que és la millor solució. Aquesta BBDD és nostra, no ens la pot discutir ningú, tampoc, i està permanentment actualitzada. Molt més que la que es fa servir per les eleccions quotidianes. Sí, a la Gemma Galdon li sobra cafeïna per tots costats. Se li nota, comença a parlar assossegada i ràpidament va accelerant fins a fer-se insuportable. Esclar, quan es troben aquesta persona i en Bolaño, l'incendi està servit. Avui, en Bolaño ha estat moderat, potser per ausència de la Galdón. Ha dit un tema molt interessant per esgarrifós: En Wert pretén que els nens de 9 anys (NOU anys!) valorin les cinc millors empreses de la borsa. Sí, tal com ha dit en Bolaño, en Wert vol ensinistrar els nens a entrar en l'economia especulativa!


Es reforça la murada del mirador (1774)\n07 maig 2021 23:53\nMiquel Ferrà i Martorell | 23 agost 1999\nMentre tot Europa tenia notícia dels primers moviments de la França revolucionària que havien de posar fi a l'Antic Règim, a Mallorca hi havia una certa activitat de caràcter defensiu i militar. Així, en començar aquest període, 1774-1799, que causaria una gran commoció social i política dins i fora del territori francès, a Ciutat de Mallorca es van amuntegant els mitjans que han de reconstruir i reforçar la muralla, especialment en el punt anomenat del Mirador. El regiment d'Àfrica, que havia estat a l'Illa prop de dos anys, havia marxat en el vaixell Atlante el 1771 i aquí restaven el Regiment de Llombardia i el de Dragons d'Almansa, com també els dos regiments suïssos de Betschart. En aquest anar i venir de tropes, marxaven els suïssos el 1792 i el Regiment de Tarragona, que havia guarnit l'Illa per espai de dinou mesos i set dies, el 1796. També abandonarien l'Illa dos batallons del Regiment de València el 1796. Però amb tot això, mentre a París, Turgot, Necker, Calonne i Brienne intentaven evitar la desfeta reial, Mallorca vivia encara dins la seva calma habitual. Eren numerades les cantonades de Ciutat per tal de posar-hi enllumenat públic, es construïa el Seminari de Sant Pere amb un cost de trenta mil escuts, s'acabava la construcció del portal major de l'església de Sant Jaume, era aixecada la Carnisseria nova d'Amunt i l'escorxador. Un tal Monsieur Pierre, francès, posava botigó per a vendre estampes de «Sant Ramon Llull», venda que li era prohibida pel bisbe mentre no canviàs el títol de tals impressions. I l'estiu del 1778, còmics del país divertien els ciutadans amb representacions a la Casa de les Comèdies, sense cap dona, malgrat que fossin femenins molts personatges. L'obra de més èxit fou La Gran Zenobia. Les reformes urbanes foren importants. Empedregaren els carrers més cèntrics, posaren número a tots els cantons i construïren el passeig de la Porta de Jesús i l'avinguda de la Rambla. També es va obrir el carrer dels Forats, donant sortida a la nova muralla de la Portella i aplanant el gran fossat que hi havia entre la Portella i la Porta del Moll. I pel moll arriba un batalló del Regiment de Borbó i després el Regiment de Sòria, que converteix en caserna el convent extramurs de Jesús. No havent-n'hi prou, es dóna la benvinguda a sis companyies d'un regiment de guàrdies espanyoles, altres de guàrdies valones i un batalló del Regiment de Sòria i altre tant de voluntaris de la corona. Llavors, en el bastió del Príncep era bastit el forn de «bala roja», per a fondre bales de canó i amb el qual es completava el pla de defensa, especialment de les muralles de mar. També és el temps dels generals Antoni Alós i Antoni Barceló, dos homes que tendran un cert protagonisme. Mentrestant, a França, la burgesia exigeix una liberalització de l'economia i una redistribució del poder polític. L'aristocràcia, rica i culta, enemiga de l'ascens social dels burgesos, ocupa els alts càrrecs eclesiàstics i militars. Resisteix els atacs, augmenta els seus privilegis i en la seva caiguda, hi arrosseguen l'Estat i el rei. Tot això, a la Mallorca nobiliària i clerical, els vents revolucionaris de més enllà dels Pirineus, sona a música del diable.


Safont: “Detenim als delinqüents tots els dies però tornen a eixir al carrer”\nLAURA HERRERAS - 31/01/2020\nL'alcaldessa lamenta l'onada de robatoris que està patint Burriana i demana als veïns que siguen previnguts\n“Lamente molt el que està passant però estem fent tot el possible per a evitar que es repetisca”. L'alcaldessa de Burriana, Mª Josep Safont, s'ha referit així a l'onada de robatoris que està patint Burriana en les últimes setmanes, amb pics que han generat gran preocupació entre els veïns.\nLa primera edil reconeix que diàriament s'estan produint detencions encara que els delinqüents tornen a ser al carrer de seguida: “Van al jutjat però entren i tornen a eixir fins al punt que arriba el delinqüent abans que el propi policia que l'ha portat”. En una compareixença davant els mitjans de comunicació per a parlar sobre diferents temes d'actualitat, la primera edil qualifica aquesta situació de “lamentable”.\nSafont reconeix que hi ha un problema, que no s'ha de baixar la preocupació, però llança un missatge de tranquil·litat als veïns: “Estem treballant i fent el possible per a evitar que es produïsquen més robatoris, continuarem treballant en aqueixa línia”, conclou l'alcaldessa al mateix temps que, encara que existeix una estreta col·laboració entre Policia Local i Guàrdia Civil, reconeix que existeix una falta d'efectius.\nNo obstant això, pel que respecta a la Policia Local, després del Nadal es va fer una remodelació de torns i s'està iniciant la contractació d'interins, tot això amb l'objectiu final de reforçar la seguretat.\n“Hi ha unes persones identificades”\nEls cossos policials han identificat a un grup de persones, a les quals s'està vigilant constantment, detalla l'alcaldessa. Una vigilància que ha tingut els seus fruits, “perquè s'està detenint a aquests delinqüents”. En aquesta mateixa línia, demana col·laboració ciutadana i precaució: “S'han arribat a obrir cases amb les claus que la gent s'ha deixat en els cotxes, i el mateix amb les targetes de crèdit”.\nPer aquest mateix motiu, Safont demana als veïns que no deixen cap mena d'informació en els seus vehicles i que, davant qualsevol sospita, donen avís tant a la Policia Local com a la Guàrdia Civil per a afavorir la col·laboració entre tots dos cossos: “Són situacions cícliques, lamentables i que precisen de col·laboració ciutadana”. Així mateix, l'Ajuntament ha estat mantenint reunions amb els comerços i està treballant en l'organització de diversos cursos de seguretat per a comerciants.\nCal destacar que només l'any passat la Policia Local va rebre més de 11.000 trucades telefòniques, això sí, no totes relacionades amb robatoris, sinó amb incidències a la ciutat. Una xifra que per a Safont demostra la confiança que la ciutadania té en el seu policia: “La ciutadania ha d'estar tranquil·la perquè la Policia Local està al seu servei al 100% i davant qualsevol dubte o sospita sobre aquests delinqüents impresentables, ha d'avisar per telèfon”.


El Defensor del Poble demana al Govern una solució extrajudicial per als afectats per l'índex IRPH — idealista\nEl Defensor del Poble demana al Govern una solució extrajudicial per als afectats per l'índex IRPH\n9 de març 2020, Redacció\nEl Defensor del Poble, Francisco Fernández Marugán, ha demanat al Govern que estudiï la possibilitat de posar en marxa una solució per als afectats per l'índex IRPH de les hipoteques, després que Europa hagi dictaminat que és susceptible de ser considerat abusiu. Considera que la via extrajudicial evitarà el col·lapse dels tribunals i que beneficiarà els consumidors que no es puguin permetre reclamar per via judicial.\nEl passat 3 de març, el Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) va dictaminar en una sentència que l'IRPH és un índex oficial que pot ser abusiu o no, depenent de com s’incorporés en el contracte hipotecari del consumidor. Aquest índex ha de tenir una redacció clara i comprensible i, a més, les conseqüències han de ser compreses pel consumidor. En cas que la redacció no hagi estat clara o el banc no hagi facilitat al client la suficient informació, l'IRPH pot ser abusiu o ser declarat com a tal, segons recorda Carmen Giménez, advocada titular de G&G Abogados.\nTanmateix, serà potestat dels jutjats espanyols analitzar-ho cas per cas, segons ha dictaminat el Tribunal de Luxemburg. Precisament per això el Defensor del Poble ha demanat al Ministeri d'Economia que estudiï la possibilitat de crear una via extrajudicial per evitar un col·lapse com el que van provocar les reclamacions per clàusules sol i altres clàusules abusives.\nLa institució recalca en el comunicat que una solució extrajudicial evitaria que nombrosos afectats acudissin als tribunals per al reintegrament de les quantitats pagades indegudament i la substitució per un altre índex més favorable.\nAixí, considera que un mecanisme extrajudicial podria evitar, d'una banda, el col·lapse dels tribunals de justícia "davant la previsible onada de reclamacions i, de l’altra, beneficiar també aquells ciutadans que no es poden permetre acudir a la via judicial per reclamar l'anul·lació de l'IRPH".\nA més, recalca que la xifra d'afectats podria situar-se entorn del milió de persones i recorda que el 2017 ja va recomanar al Govern que eliminés l'IRPH com a índex oficial de referència en les hipoteques per a compra d'habitatges protegits. De fet, l'organisme liderat per Fernández Marugán recorda que ha rebut més de 200 queixes per part de consumidors afectats, per la qual cosa va proposar a l'Executiu que aquest índex se substituís per l’euríbor o un altre índex oficial per tal corregir els efectes de clàusules potencialment abusives. Una recomanació que, no obstant això, va ser rebutjada.\n» Consulta aquí com reclamar l'IRPH


Estructura de la Comunicació - Tema 6-8  | Estructura de la Comunicació (UAB) | Unybook\nEstructura de la Comunicació - Tema 6-8 (2013)\nEstructura de la Comunicació - Tema 6-8\nESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 39 6. Finançament de les corporacions públiques de mitjans Els\tfons\tpoden\tprovenir\tde\t4\tllocs:\t1. Impostos\t(cànon).\tImpost\tespecífic\tper\tpagar\tun\tservei\tconcret.\tPer\ttinença\t(tenir)\ti/o\tús\tdels\taparells\treceptors\t(pagues\tl’impost\tal\tcomprar\tl’aparell,\to\tamb\tfactures\telèctriques).\tGeneralment\tés\tx\tfinançar\tsector\tpúblic.\t(El\t2011\ta\tEspanya\ts’elimina).\tÉs\tespecialment\testès\ta\tEuropa,\ten\tel\tcas\td’Amèrica\tel\tcànon\tno\texisteix.\tInicialment,\ta\talguns\tpaïsos\tes\tcomença\ta\tpagar\tper\ttenir\taparells\tde\tràdio,\tamb\tl’aparició\tde\tTV\ttrobem\tun\tcànon\ttambé,\ti\tn’hi\thavien\tdos:\tdesprés\ts’ha\teliminat\tel\tde\tla\tràdio\ti\tha\tquedat\tnomés\tel\tde\tla\tTV,\tque\tserviran\tper\talimentar\ttota\tla\tradiotv\tdel\tpaís.\t2. Fons\tpúblics.\tPressupostos\tde\tl’Estat\to\taltres\tautoritats\tgovernamentals\t(regionals\to\tlocals).\tEs\tfixa\tuna\tquantitat\tindependentment\tdel\tnivell\tde\trenta:\tdes\td’un\tpunt\tde\tvista\tprogressista\tno\tés\tbo.\tTambé\tes\tcentrada\ten\tel\tsector\tpúblic.\tPublic\tbroadcasting\tService\t(PBS).\tEmissores\tpetites\tque\tes\tdirigeixen\ta\tun\tcaràcter\tcol·∙lectiu,\ti\tpoden\trebre\tuna\tpetita\tpart\tdels\tfons\tde\tl’estat.\t3. Publicitat.\tNormalment\tes\tconcentra\ten\tel\tsector\tprivat\tperò\tels\tmitjans\tpúblics\ttambé\tpoden\trebre\tdiners\tds\td’aquesta\tbanda.\tQuan\tun\tmitjà\tes\tfinança\tamb\tla\tpublicitat,\tnosaltres\tcom\ta\taudiència\tsom\tvenuts.\tQue\tun\tmitjà\ttingui\tpublicitat\tfarà\tnomés\tprogrames\tamb\tmes\taudiències\ti\tno\ten\tfarà\tde\tmenys\tper\ttenir\tmés\tbeneficis.\tLa\tpublicitat\tté\tlimitacions\tsobre\tquantitat,\tfreqüència,\tnaturalesa\ti\tprocedència\t(segons\tl’àmbit\tde\tcobertura:\temissores\tlocals\tque\than\tde\tconcentrar-‐se\ten\temetre\tla\tpublicitat\tde\tcomerços\tdel\tseu\tàmbit).\tEls\tmitjans\tpúblics\ttenen\tmés\tlimitacions\tque\tels\tprivats,\ti\tsegons\tel\tmitjà\tpoden\thaver-‐hi\tcondicions\tdiferents\t4. Recusros\tcomercials.\tVenda\tde\tprogrames\to\tprestació\tde\tserveis.\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 40 Habitualment\tes\tbarregen\tdues\to\tmés\tformes\tde\tfinançament\tper\tarribar\ta\tfinançar\tles\tradiotv\tpubliques.\tAquestes\tformes\tvenen\tdeterminades\tper\tllei,\ttot\ti\tque\ta\tvegades\taquestes\tlleis\tno\testan\taplicades.\t6.1 Finançament\ta\tRTVE\t• Inicis\t(1957)\tVa\tiniciar\ten\tun\tmoment\tde\tpostguerra\ti\tpenúria\teconòmica,\ten\tuna\tespanya\tdictatorial\ten\tsituació\tdesenvolupista.\tEra\tun\tmonopoli\tque\tva\tpoder\tgaudir\tdes\td’un\tprimer\tmoment\tal\tfinançament\tde\tpublicitat,\túnica\tfont\td’ingressos.\tEn\taquell\tmoment\taquest\tmodel\tcomercial\tno\tera\tfreqüent\ta\tEuropa,\ta\taltres\tllocs\tes\tfinançava\tamb\tcànon.\tA\tEspanya\thi\thavia\tpoques\tTV\tAmb\tl’Estatut\tde\tla\tràdio\ti\tla\tTV\t(1980)\tveiem:\tModel\tmixt.\tSubvencions\tpúbliques,\tingressos\tcomercials\t(publicitat\ti\tventa\tproductes)\ti\tcànon\t(que\tno\tes\tva\testablir).\tLa\tfont\tprimordial\tera\tla\tpublicitat.\tEra\tuna\tsituació\tcaòtica\tperquè\tel\tcànon\tsabien\tque\tno\ts’establiria.\tTemporalment\tes\tva\tsuprimir\tles\tsubvencions\testatals\t(govern\tsocialista,\tCalviño)\t• Anys\t90\ti\tprincipis\tde\t2000\tInicia\tla\tcompetència\tamb\tla\ttelevisió\tprivada\t(Telecinco,\tantena\t3\ti\tcanal+).\tRTVE\tcomença\ta\tendeutar-‐se\t(tenia\tdiverses\temissores,\tcanals,\tinstitut\tde\tformació,\tuna\torquestra,\tcoral...\t)\td’una\tmanera\texagerada,\tfins\tal\tpunt\tque\tel\t2001\tes\tva\tadscriure\ta\tla\tSociedad\testatal\tde\tparticipacions\tIndustriales\t(SEPI)\t.\t1994\tes\tcrea\tla\tUnión\tde\tTelevisiones\tComerciales\tAsociadas\t(UTECA).\tÉs\timportant\tperquè\tveiem\tcom\tcanvia\tel\tfinançament:\tun\tdels\tprimers\tobjectius\tdemanava\treducció\tde\tminuts\tde\tpublicitat\tde\tRTVE\ti\tmés\ttard\teliminació\tde\tpublicitat.\tConsell\tper\ta\tla\treforma\tdels\tmitjans\tde\ttitularitat\testatal.\tDes\tdel\tpunt\tde\tvista\tdel\tfinançament,\tla\tseva\tproposta\tera\tun\tmodel\tque\tla\tpublicitat\ti\tel\tpatrociini\tfos\tun\t40%\tdel\tpressupost,\tla\tvenda\tde\tproductes\tun\t10.-‐15%\ti\tels\tpressupostos\tde\tl’Estat\t(45-‐50%).\tReduccio\tgradual\tdel\tfinançament\tpublicitari,\ti\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 41 desaconsellava\tel\tcanon\to\tuna\ttasa\ta\tempreses\tprivads\tde\tradiotv\tper\tus\tde\tlespectre\tradiolectric.\tEn\tsintonia\tamb\tles\tpropostes\tdel\tconsell\tde\tsavis:\tnecessitat\td’establir\tun\tfinançament\testable\ti\tevitar\tel\tdèficit\tamb\tendeutament.\tSistema\tmizt,\tpublicitat,\tsubvenció\tdirecta\tper\ttasca\tde\tservei\tpúblic\ti\tvenda\tde\tproductes.\tNo\tespecificava\tel\tpes\tde\tcada\tfont\td’ingressos.\tPossiblitat\tde\tlimitar\tla\tpublicitat.\tRevisió\tdel\tmodel\tDesembre\t2009\tinvestigació\tComissió\tEuropea\t(vulneració\tnormes\tsobre\tajudes\tpúbliques)\tRaons\tde\tRajoy\tper\tcanviar\tradicalment\tel\tmodel\tdel\t2007\tal\t2009:\t-‐\tPressions\tper\tpart\tde\tla\tUTECA,\tles\ttv\tprivades\tpressionaven\tper\teliminar\tla\tpubli.\t-‐\tQuestionament\tper\tpart\td’h\t+\tCCRTV\tfinançament\t+\tcontracte\tprograma\tIngressos\tCCMA.\tGràfica:\tveiem\tque\talgunes\tde\tles\tdades\tde\tpubli\t(vermell)\tno\tsón\tcertes\tperquè\tera\tel\tfinançament\tque\tes\tsuposava,\tno\tel\treal,\tque\tacabava\tsent\tmenor.\tHi\tha\tcada\tcop\tun\tprogressiu\tdescens\tdel\tsubvenció\tde\tl’Estat\ti\tde\tla\tpubli.\tLlei\t11/2007\tde\tla\tCCMA.\tReitera\tla\tnecessitat\tdel\tcontracte\tprograma\t(vigència\tde\tquatre\tanys),\ti\tuna\tnecessitat\td’elaborar\tun\tmandat\tmarc(\tvigència\tde\tsis\tanys).\tEs\tremarca\tla\tDisposició\taddicional\tsobre\tla\treducció\tde\tla\tpublicitat\t–\tno\tcompeteix\tamb\tles\tprivades,\tper\ttant\tha\tde\ttendir\ta\treduir-‐se.\tMandat\tmarc:\tels\tmdc\t“poden”\ttenir\tun\tsistema\tde\tfinançament\tmixt.\tA\tmés,\ten\taquest\tmandat\tmarc,\tles\ttarifes\tpublicitàries\ts’han\td’adaptar\tals\tpreus\tde\tmercat:\tno\tpot\tnegociar\ten\tel\tmercat\tamb\tuns\tpreus\tque\tjuguin\tamb\tla\tcompetivitat\tque\tdóna\tdisposar\tde\tsubvencions\tpúbliques.\tÉs\tuna\tobsessió\tperquè\tla\tradiotelevisió\tpública\tno\tfaci\tuna\tcompetència\tavantatjosa\ta\tla\ttelevisió\tcomercial.\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ Consell\tdel\tgovern\tCCMA,\tel\tmarç\tde\t2011\tfa\tun\tpaquet\tde\tmesures:\t42 -‐\tAbsorció\td’Activa\tMultimedia\tDigital\ti\tCCRTV\tInteractiva\tper\tpart\tde\tTVC\t-‐\treduccions\tsalarials\ttreballadors\t(referèndum)\t-‐\tRacionalització\testructura\tdirectiva,\timmobles.\tÉs\tun\tintent\tper\tintentar\treduir\tel\tdeute\ti\tintentar\tque\tno\trebi\tdiners\tper\tfons\tpublicitaris.\tAssociació\tCatalana\tde\tRàdio\tpressió\tsobre\tel\tfinançament\tpublicitari\tde\tCatalunya\tRàdio\t(compareixença\tal\tParlament\tl’octubre\tde\t20119\tLlei\t2/2012\tde\t22\tde\tfebrer,\tde\tmodificació\tde\tdiverses\tlleis\ten\tmatèria\taudiovisual\tPlanteja\tl’eliminació\tde\tla\tpubli...\tAfectacions:\tClausura\tdel\tcanal\t3XL,\tfusió\tSuper\t3\ti\tCanal\t33\tFi\temissions\tper\tFM\td’ICAT\tFM\tTancament\tdistribució\tper\tsatèl·∙Lit\tdel\tcanal\tinternacional\tde\tTVC\tTancament\tcorresponsalies\ta\tSud-‐Amèrica\ti\tel\tMarroc.\tLa\tSeu\td’Urgell,\tTerres\tde\tl’Ebre\ti\tPerpinyà.\tERO\t(juliol\t2013,\t225\ttreballadors)\tExternalització\tdel\tdepartament\tcomercial\t**\tBuscar\tinfo\tgrup\tGodó\ti\tGrupo\tz\tClasse\t14\tmaig\t2014.\tCCMA.\tAl\tgener\tde\t2014\ts’inclou\tuna\tclàusula\tque\tderoga\tl’eliminació\tprogressiva\tde\tla\tpublicitat\tde\tCatalunya\tRàdio.\tEls\tmotius\tque\tfan\tque\tla\tGeneralitat\tcanviï\td’opinió\tha\testat\tque\tCiU\tnecessitava\tun\tsoci\tper\tajudar\ta\tvalidar\tels\tpressupostos\ti\taquest\tva\tser\td’ERC,\tque\tsempre\thavia\testat\tcontrari\ta\tl’eliminació\tde\tpressupostos.\tEl\tnou\tplantejament\tque\tes\tvol\tvendre\tés\tque\tes\ttira\tcap\ta\tun\tmodel\ten\tque\tes\tbusca\tles\t“sinèrgies”\tentre\tels\tdiferents\tMdC\ti\tles\tdiferents\tplataformes\td’Internet\ti\tes\tvol\tfer\tun\tmodel\tconjunt\tdel\tfinançament.\tEl\tque\trealment\tha\tpassat\tha\testat\tque\tel\tfinançament\tsigui\tfet\tpel\tgrup\tGodó\thagués\ttingut\tmolta\tpolèmica,\tque\tla\tprivatització\tque\tja\thavia\tfet\thavia\testat\tmolt\tpressionada.\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 43 CRISI\tDE\tCREDIBILITAT\tDELS\tMITJANS.\tACTUALITAT Francesc Homs denuncia el tancament que es parlaria en el consell de ministres.\nLes eleccions 25M han influït a parlar ara de s’ha hagut d’anular el procés d TEMA 8 | El control del funcionament dels mitjans audiovisuals FORMES DE REGULACIÓ I CONTROL RTVE CCMA Autoregulació L’acció reguladora el que vol evitar és que hi hagi una concentració i que hi hagi pluralisme Com es controla el funcionament dels mitjans audiovisuals FORMES E REGULACIÓ I CONTROL 1. Autoregulació w Té a veure amb la teoria de la responsabilitat social (independència dels mitjans + obligacions envers la societat).\nw L’autoregulació pot afectar tan en els mitjans públics com els privats.\nw Regulació interna L’autoregulació pot ser interna (que només afecta a un mitjà i que ell mateix s’autoimposa).\nEx. Codi d’autoregulació de RTVE per a la defensa dels drets del menor (2010).\nESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ w 44 Acord entre mitjans o fins i tot amb altres actors.\nL’autoregulació pot ser externa à autèntic acord que posa en relació els mitjans amb altres actors.\nEx. Codi d’autoregulació sobre continguts televisius i infància (2004).\nMinisterio de Industria, Turismo y Comercio, Autocontrol, RTVE, diverses TV privades, associacions de consumidors i de protecció de la infància.\nControl parlamentari Ens estem referent NOMÉS ALS MITJANSPÚBLICS w De manera regular hi ha unes compareixences periòdiques del responsable de la radiotelevisió pública davant d’una comissió parlamentària.\nw Representació de les diverses forces polítiques. De vegades les compareixences poden implicar respostes orals en el moment, o per escrit.\nw En el cas espanyol comissió mixta de membres procedents del Congrés dels Diputats i membres del Senat. Normalment la periodicitat és mensual w Respostes orals o per escrit a les preguntes dels diputats.\nControl governamental Repartiment competències fixat a la Constitució espanyola.\nArt. 148 competències exclusives de les CCAA (sense referències a mitjans).\nArt. 149 estableix les competències de l’Estat: w 149.1.21 L’Estat té la competència del règim general de comunicacions.\nw 149.1.27 competència exclusiva sobre les normes bàsiques de tots els mitjans de comunicació social, sense perjudici de les facultats que en el seu desenvolupament corresponguin a les comunitats autònomes. Aquesta seria una competència compartida. Les comunitats autònomes poden desenvolupar alguns aspectes, l’Estat només fixa les normes mare.\nAquestes competències que poden desenvolupar les comunitats autònomes tenen llicencies per atorgar freqüència modulada i canals de televisió. En general les CCAA tenen competència en les concessions de ràdio en FM i en l’atorgament de llicències de televisió d’àmbit autonòmic i local.\nControl governamental i competències (Espanya) MINISTERIO DE INDUSTRIA, ENERGÍA Y TURISMO.\nESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 45 Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información (SETSI). Vigila el correcte funcionament des del punt de vista tècnic i de continguts.\nAspectes que toca: w Concessions radiodifusió en ona mitjana w Control de la publicitat. [que no superin els minuts màxims permesos com el contingut en sí de la publicitat].\nw Que es compleixin les obligacions dels operadors: accessibilitat (subtitulació, llenguatge de signes…), la necessitat d’anunciar amb antelació la programació, diferenciar la publicitat de la resta de continguts [que no hi hagi la barreja entre la informació i la propaganda], respecte als menors i als drets fonamentals de les persones.\nw Promoció de la producció audiovisual.\nMINISTERIO DE EDUCACIÓN, CULTURA Y DEPORTE: competències en cinema, audiovisual i indústries culturals en general.\nw Té a veure amb la teoria de la responsabilitat social (independència dels mitjans + obligacions envers la societat).\nControl governamental i competències (Catalunya) DEP. PRESIDÈNCIA /DIR. GRAL. DE MITJANS DE COMUNICACIÓ: qüestions relatives a la comunicació. En governs anteriors no depenien de presidència sinó d’un departament diferent.\nQuè es fa des d’aquest departament?: w Vigilar i sancionar: control i sanció mitjans audiovisuals w Fer tasques de suport a tot tipus de mitjans w Fer tasques de gestió i propostes de planificació de l’espectre radioelèctric.\nDEP. EMPRESA I OCUPACIÓ /DIR. GRAL. DE TELECOMUNICACIONS I SOCIETAT INFORMACIÓ Èmfasi en la inspecció i control tècnic de mitjans audiovisuals DE LA DEP. DE CULTURA Hi ha ajudes i subvencions per fomentar les indústries audiovisuals catalanes.\nw Dir. Gral. De Política Lingüística (doblatge i subtitulació) w Institut Català d’Empreses Culturals (subvencions empreses audiovisuals).\nAutoritats reguladores independents Aquest concepte d’independent, per comprendre’l l’hem de relacionar amb el grau d’independència respecte el govern: - les figures que existeixen.\nESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ - w w w 46 la quantitat de persones que pot assegurar més o menys pluralitat la forma d’escollir-les (a través de majoria qualificada/..).\nla valoració del currículum professional del candidat.\nel període del mandat (que si coincideix amb les legislatures serà més probable que coincideixin amb la ideologia que governi).\nDesignació parlamentària / independència: es veu influïda per la llista de factors anteriors N’hi han algunes que només es dediquen Ràdio i televisió i d’altres als nous serveis.\nPossibles funcions: (de més bàsiques a menys) ¨ Observar com són els continguts i vetllar perquè es compleixin les normatives (publicitat, menors, pluralisme...).\n¨ Atorgar o no títols habilitants perquè tinguin llicencies per emetre.\n¨ Responsabilitats gestió de l’espectre.\nw Associació que existeix a EUROPA: European Platform of Regulatory Authorities (EPRA), 1995. Fòrum de trobada on es posen d’acord a nivell europeu Fòrum informal de relació entre autoritats reguladores.\nLes més importants Conseil Superieur de l’Audiovisuel (França) Office of Communications (Regne Unit) Les més importants espanyoles Presents CAC, CAA i CNMC (anteriorment la CMT –Comisión del mercado de las telecomunicaciones-).\nw Federal Communications Comission (EUA) En el cas dels estats units, en el país on es més extrem les tendències liberals, fins i tot en aquest context tenen un organisme regulador (i amés, potent).\nEs fixa més w Consejo Estal de Medios Audiovisuales (CEMA) Previst a la llei 7/2010 General de la Comunicació Audiovisual. Mai creat.\nAquesta llei incloïa la premissa que existís un organisme de regulació audiovisual espanyol. Ni per una banda ni per l’altra no van ser capaços de fer un organisme regulador de l’audiovisual w Les seves funcions són assumides per la Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia (entra en funcionament octubre 2013). Que ha absorbit les competències que que havia de tenir la CEMA.\nESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ w 47 Es va concentrar tot en un à CNMC.\nArguments contraris: econòmics / censura (necessitat de garantir drets protegits per llei).\nLa Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia assumeix les funcions de diverses institucions reguladores, a banda del CEMA: ÉS UN BATIBULL: n Comisión Nacional de la Competencia n Comisión Nacional de la Energía n Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones n Comité de Regulación Ferroviario n Comisión Nacional del Sector Postal n Comisión de Regulación Económica Aeroportuaria Àrees: competència, telecomunicacions i serveis audiovisuals, energia, transports i sector postal Consells audiovisuals autonòmics Consejo Audiovisual de Madrid Creat el 2001 i suprimit el 2006. Només era consultiu, no tenia competències fortes. Vida curta i poc intensa.\nConsejo Audiovisual de Navarra Creat el 2001 i suprimit el 2011 per raons pressupostàries, també.\nConsejo del Audiovisual de Andalucía Creat el 2005. 11 membres. Elecció parlamentària per cinc anys amb una possible reelecció.\n30/4/12 Programa de reformes de l’executiu de Rajoy enviat a Brussel·les per reduir el dèficit públic, proposa eliminar organismes per evitar duplicitats, entre els quals els consells audiovisuals autonòmics.\nConsell de l’Audiovisual de Catalunya (abraça tots els mitjans: també internet) Abraça tots els Mitjans audiovisuals (ràdio, TV, Internet).\nAfecta a Privats i públics.\nAfecta als mitjans amb un àmbit d’actuació autonòmic i local (a Internet sobre els establerts a Catalunya).\nCompetències n Es centren en el mitjans públics n TV privades d’àmbit català n TV locals, públiques i privades n Ràdios en FM, públiques i privades n Prestadors nous serveis (Internet) establerts a Catalunya ESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ n 48 Continguts de les desconnexions a Catalunya de les cadenes estatals Funcions n Títols habilitants n Continguts: o Compliment normativa, pluralisme polític, social, religiós, cultural i de pensament.\no Pluralisme lingüístic.\no Protecció menors.\no Compliment missions de servei públic.\nLlei 2/2000, de 4 de maig, del CAC.\nAmpliació competències llei 3/2004.\nTambé regulada per la llei 22/2005 de comunicació audiovisual de Catalunya Llei 2/2012, de 22 de febrer, de modificació de diverses lleis en matèria audiovisual: n Reduir els membres: 6 membres (abans 10) n Reducció del ventall dels partits polítics. Elecció com a mínim dos grups parlamentaris (abans tres). No s’obté una majoria de dos terços, majoria absoluta en segona votació a la mateixa sessió (rebaixa majoria qualificada) n S’ha mantingut el mandat de sis anys 21 / 05 / 2014 TEMA 9 | Els blocs electorals: un excepcional i controvertit sistema de protecció del pluralisme Espanya Mitjans públics europeus CAC Crítiques professionals TVE w Professionals contraris (periodistes) à per l’escassa representació dels partits minoritaris.\nw Publicitat: No són espais de publicitat: són espai d’informació i ara s’han convertint en propaganda.\nw Mitjans públics, i ara també privats w Distribució del minutatge ESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ w 49 Legislació A la majoria de democràcies s’hi fa referència a: o les normes fonamentals (de manera genèrica i per a tots els suports) o la legislació específica (principalment per a l’audiovisual) Espanya Protecció del pluralisme polític Constitució espanyola.\nn Art. 1 n Art. 20 (llibertat d’expressió): dret que tenim a rebre informació veraç.\nn Art. 149 competència exclusiva de l’Estat en les normes bàsiques de tots els mitjans de comunicació, sense perjudici de les competències autonòmiques En període electoral la protecció del pluralisme polític queda en mans de la legislació electoral.\nLlei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general (LOREG –Llei Orgànica de Règim Electoral General–).\nArt. 66: “El respeto al pluralismo político y social, así como la neutralidad informativa de los medios de comunicación de titularidad pública en período electoral, serán garantizados por la organización de dichos medios y su control previstos por las leyes” Parla dels continguts informatius, com s’ha de produir la info en els mitjans públics. Ha de ser plural ideològicament. Aquests continguts dels mitjans audiovisuals els vigila les autoritats reguladores.\nEn cas que els partits polítics no estiguin d’acord poden anar a queixar-se a la Junta Electoral.\nPossibilitat de recórrer a la Junta Electoral Art. 67 Es centra en la propaganda Atorga a la Junta Electoral l’atribució dels temps de propaganda electoral gratuïta als partits, en funció dels vots obtinguts a les anteriors eleccions equivalents (blocs ponderats).\nLa junta electoral no té per què donar un minutatge pel que fa a la informació electoral: només intervé si hi ha algun tipus de demanda.\nDoctrina erràtica de la Junta Electoral central ESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 50 Primera etapa (1977-1988) sense criteri explícit. Ratifica els criteris de RTVE, però no considera que la proporcionalitat directa sigui d’aplicació a la informació electoral.\no Segona etapa (1989-2005) assumpció progressiva del criteri de proporcionalitat dels vots.\no Tercera etapa (a partir de 2005) fixa cada vegada criteris més específics, com l’ordre d’aparició dels blocs informatius minutats o l’exigència que la minutació sigui diària. à els professionals de la informació han d’elaborar-la amb el cronòmetre a la mà.\nAPLICAR EL TEMPS SEGONS ELS VOTS: es desconfia dels periodistes en període electoral, estan segrestats i no poden valorar la informació.\nà gravíssim des d’un punt de vista democràtic.\no Llei orgànica 2/2011, de 28 de gener, per la qual es modifica la LOREG.\nImposa els blocs electorals a les televisions privades.\nTVE Els blocs electorals no s’aplicaven durant els primers anys de democràcia.\nApareixen a partir de 1982 (govern PSOE). La direcció de RTVE instaura el minutatge per la cobertura de la informació electoral (blocs).\nReacció partits de l’oposició: protestar perquè creien que no s’estaven comptant bé els minuts.\nConsens polític per a l’aplicació d’aquest criteri. Únicament queixes per la seva aplicació (aliança de tota l’oposició el 1989 per l’aplicació dels criteris de la propaganda electoral a la informació).\nCrítiques professionals o o o 1996 Sindicat de Periodistes de Catalunya S’intensifiquen les denúncies a partir de 2003. Primer manifest conjunt dels comitès professionals de mitjans públics 2008 recurs contenciós administratiu del Col·legi de Periodistes de Catalunya, l’Associació de la Premsa de Madrid i el Colexio Profesional de Xornalistas de Galicia contra el pla de cobertura de RTVE (no admés a tràmit).\nCAC 2007 recomanacions amb criteris de referència: es podrien matisar: n equitat, n professionalitat n interès informatiu n igualtat d’oportunitats ESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 51 Es té en compte la representació electoral, però matisant-la.\nMitjans públics europeus A la majoria de països occidentals la informació política en períodes ordinaris i electorals no està subjecta al sistema de blocs.\na) Control per part de les autoritats de l’audiovisual.\nb) Només Portugal atorga jurisdicció a un òrgan electoral.\nc) Alemanya, Finlàndia i Regne Unit, el control de les emissores públiques és intern.\n8. Ajuts a la premsa Europa Després\tde\tla\tII\tGuerra\tMundial,\tper\tinvertir\tel\tprocés\tde\tdeclivi\ten\tel\tnombre\tde\tdiaris\ti\tper\tsalvaguardar\tel\tpluralisme\ten\tla\tpremsa,\tes\tva\tacordar\tfer\tun\tsegutis\td’ajuts\ta\tla\tpremsa\ta\tnivell\teuropeu.\t8.1\tContext\tcrisi\tactual\tDevallada\tnombre\tde\tcapçaleres\ti\ttirada;\tprocessos\tde\tconcentració.\tLes\tcauses\td’aquesta\tcrisi\tsón:\t• Davallada\tde\tl’índex\tde\tlectura\t(joves).\tLes\tnoves\tgeneracions\ttendeixen\ta\tllegir\tmenys\tpremsa.\t• Competència\tmitjans\t(lectors\ti\tpublicitat)\tper\taquesta\tdisminució\tde\tlectors\t(de\ttotes\tedats,\tno\tnomés\tjoves),\tperquè\thi\tha\tmés\tserveis\ten\tlínia\ti\tla\tpublicitat\tes\tdivideix\ten\tmés\tserveis\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 8.2\tCrítiques\t52 Hi\tha\tdues\tposicions\tcontraposades,\tla\tlínia\tintervencionista\ti\tla\tliberal.\tLes\tcrítiques\tsón\tdel\tvessant\tliberal,\tque\tcreuen\tque:\t» Atemten\tcontra\tel\tprincipi\td’una\tpremsa\tlliure\ti\tindependent.\tLes\tajudes\ta\tla\tpremsa\tsón\tcontraries\ta\tque\tla\tpremsa\tsigui\tindependent,\tperquè\tquan\ts’ajuda\tes\tpot\tmodular\tla\tlínia\teditorial:\thi\tha\tuna\tamenaça\ta\tla\tindependència\tde\tla\tpremsa.\t» Distorsionen\tel\tlliure\tmercat.\tLes\tajudes\tintervenen\ten\tles\tlleis\tde\tlliure\tmercat.\tPotser\thi\tha\tcapçaleres\tque\ttanquen\tperquè\tno\thi\tha\tsuficient\tdemanda,\ti\tper\ttant\tno\tcal\tajudar-‐les:\tles\tlleis\tde\tlliure\tmercat\tno\ts’han\tde\tdistorsionar.\t» Dubtes\tsobre\tl’efectivitat\tper\tmantenir\tel\tpluralisme.\tEn\tel\tsistema\td’ajudes\tno\tqueda\tmassa\tclar\tque\tes\tpugui\tmantenir\tun\tsistema\tde\tmitjans\tplural.\tAixò\tpot\ttenir\ta\tveure\ten\tel\tsentit\tque\tpot\thaver\tun\tcert\trisc\tque\tles\teditorials\tes\tvegin\tinfluenciades\tper\tla\tsubvenció.\t» Si\tdonem\tdiners\ta\taquests\tmitjans\tcomporta\tque\tno\tes\tcontrolin\ttant\taquests\tmitjns\ti\tper\ttant\tinhibeixen\tla\treestructuració\tque\tcaldria\tfer\tper\tafrontar\tla\tcreixent\tcompetència\tentre\tels\tmitjans.\t» Crisi\tde\tlegitimitat.\tNo\tes\tjustifica\tque\tes\tdonin\tdiners\ten\tdiaris\tde\tpaper\ti\tno\tes\tsubvencionin\tsuports\tdigitals.\t8.3\tJustificacions\tde\tles\tsubvencions\t» Aturen\tla\tdavallada\tde\tcapçaleres\t» Permet\tmés\tcompetència\tentre\tmitjans\ti\tcombatre\tla\ttendència\ta\tla\tconcentració\t(oligopolis)\ten\tun\tentorn\tcompetitiu\ti\tcomercialitzat.\tAixò\tajuda\ta\tla\tpluralitat\t(mantenir\tla\tdiversitat\td’opinió\ta\tla\tpremsa)\ti\tsalvaguardar\tla\tdiversitat\tlingüística,\tper\ttant\tvetllar\tpels\tdrets\tde\tles\tcomunitats\tminoritàries.\t8.4\tTipus\td’ajudes\tSegons\tla\tfunció\t• Puntuals\t-‐\tNous\tdiaris\to\tdiaris\tamb\tdificultats-‐\to\tcontinus\t-‐per\tpromoure\tla\tcompetència-‐.\t• Alguns\tajuts\tincideixen\ten\tels\tcostos\tde\tproducció\to\tdistribució\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 53 • Compensar\tdavallada\tde\tvendes\ti\tpublicitat\t• Cooperació\tentre\tdiaris\ti\tdistribució,\testalviar\tcostos\ten\tdistribució\tper\ttant.\t• Inversió\tde\tcapital\ti/o\treestructuració\t• Formació\tde\tperiodistes\t• Projectes\tespecials.\tPer\texemple,\tun\tdiari\tque\ttingui\tuna\tbase\tde\tdades\thistòrica\timportant\tque\tvol\tdigitalitzar:\tés\td’interès\tpúblic\tque\trebi\tsubvencions\tpúbliques.\t• Premsa\tminoritària\tamb\tuna\tcerta\tvàlua\tsocial\t(per\texemple,\tdiaris\tde\tpartit).\tSegons\tl’abast,\thi\tha\tdos\ttipus\td’ajuts:\t• Indirectes\t(generals,\tafecten\ta\ttota\tla\tpremsa)\t» Tarifes\tpreferencials\tper\ta\tla\tdistribució\t(postals,\tferrocarril)\ti\ten\ttelecomunicacions\t» Reducció\td’impostos\t(exempció\ttemporal\tsobre\tles\tinversions,\tIVA)\t» Subvenció\tpreu\tpaper\tde\tpremsa.\tAquests\tajuts\tgeneren\tnormalment\tmenys\tcontrovèrsia\tperquè\ttothom\ts’hi\tveu\timplicat,\ttot\ti\tque\tla\tproporció\tmés\tgran\tvagi\tals\tmitjans\tmés\tforts.\t• Directes\t(selectius,\ten\tun\ttipus\td’empresa\tde\tpremsa).\tEn\tforma\tde\tcrèdit\to\ttransferència\tde\tdiners.\tA\tvegades,\tnomés\tles\tcapçaleres\tmés\tgrans\tes\tveuen\tmés\tbeneficiades\tsegons\tels\tcriteris\tque\ts’hi\tapliquin,\tper\ttant\tes\tsospita\tde\tpossibles\tmanipulacions.\tCom\ts’ha\tde\tvalorar\ta\tqui\tse’ls\thi\tdona\tles\tsubvencions\ti\ta\tqui\tno,\tpot\thaver\tinfluències\tpolítiques.\tEls\tcriteris\tque\ts’utilitzen\tsón\trespecte\tla\ttirada*,\tsituació\teconòmica,\tcapacitat\td’atraure\tpublicitat,\trellevància\ten\ttermes\tde\tdiversitat\td’opinió\ti\tde\tvàlua\tsocial,\tcultural\to\tpolítica.\t*\tCal\tsaber\tal\tdiferència\tentre\ttirada\ti\tdifusió:\tTirada\tsón\tla\tquantitat\tque\ts’imprimeix\td’exemplars,\tla\tDIFUSIÓ\tés\tl’audiència\tque\tacaba\tllegint\tels\texemplars.\t8.5\tSistemes\td’ajuts\ta\tEuropa\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 54 En\tfunció\tde\tles\tcaracterístiques\tpolítiques,\tsituació\teconòmica\to\tdes\tdel\tpunt\tde\tvista\tcultural\tdel\tpaís\t(índex\tde\tlectura,...),\ttrobem\tdiferents\ttendències\td’organitzar\tla\tpremsa\ti\tde\tdonar\tajuts.\tEn\talguns\tpaïsos\ts’ha\tdecidit\tretirar\tels\tajuts,\ts’ha\trevisat\taquestes\tvariables\tper\tveure\tsi\tcalen\taquestes\tsubvencions.\t8.5.1 Nord\tEuropa\t-‐Àustria,\tFinlàndia,\tNoruega,\tSuècia\tSón\tels\tpaïsos\tque\treben\tmés\tsubvencions,\ti\tels\tsistemes\td’ajuts\tsón\tmés\tdesenvolupats.\tAixò\tes\tdeu\ta\tque\thi\tha\tuna\ttradició\tde\tconsensos\tpolítics\ti\tamb\tcultures\tpolítiques\ti\teconòmiques\tsocialdemòcrates\ti\tdemocràtiques\tcorporatives.\tHi\tha\tuna\tclara\torientació\tcap\tal\tbenestar\tsocial\ti\tel\tpluralisme\tEls\tajuts\tsón\tmotivats\tper\tfactors\tpolítics,\tperquè\taixí\tla\tsocietat\tés\tmés\tenriquida\tde\tdebat\tsocial:\tper\ttant\thi\tha\timportància\tdel\tmultipartidisme.\tEn\taquests\tpaïsos\thi\tha\talts\tíndexs\tde\tlectura\tde\tdiaris\t8.5.2\tPaïsos\tmediterranis\t-‐\tFrança,\tItàlia,\tPortugal,\tEspanya\tÉs\tuna\tindústria\ttant\tdèbil\tque\tcal\tsubvencionar-‐la.\tÉs\ttant\tdèbil\tpels\tbaixos\tnivells\tde\tdifusió\t–índexs\tde\tlectura\tbaixos\ti\tmenor\tcapacitat\tper\tatreure\tpublicitat-‐.\tInicialment\thi\tha\tun\talt\tnivell\tde\tsubvencions\tperò\tcada\tvegada\tva\ta\tmenys.\t8.5.3\tOrientació\tliberal\t–\tAlemanya,\tRegne\tUnit,\tIrlanda,\tSuïssa.\tNo\than\tconsiderat\tnecessàries\tles\tsubvencions\ti\tper\ttant\than\tevitat\tels\tajuts\ta\tla\tpremsa.\tParticularment,\tRegne\tUnit\ti\tAlemanya\ttenen\tuna\tpremsa\tmolt\tforta\ti\tpotent\ti\tel\tRegne\tUnit\tl’única\tsubvenció\tconcedida\ta\tla\tpremsa\tés\tl’exempció\tde\tl’IVA.\t8.6 Cas\td’Espanya\tDurant\tla\ttransició\tdemocràtic,\ttrobem\tun\tpaís\tque\ts’ha\tde\tconstruir\tdes\tdel\tpunt\tde\tvista\tdemocràtic\ti\ttambé\tde\tla\tpremsa.\tÉs\tun\tperíode\td’efervescència\ttot\ti\tque\tdurant\tels\tanys\t70\ti\t80\thi\tha\tuna\tcrisi\tde\tcaràcter\tindustrial\ten\tel\tsector\tde\tla\tpremsa.\tEls\tdiversos\tanàlisis\td’aquella\tpremsa\tque\ts’han\tfet,\than\ttrobat\taquests\ttrets:\t• Sobredimensió\tde\tplantilles.\tEren\tplantilles\tamb\tmassa\tpersonal\ti\tsovint\tpoc\tprofessional.\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 55 • Gestió\tempresarial\tdeficient.\t• Costos\tde\tproducció\td’exemplars\ti\tdistribució\talts.\tÉs\tun\tmoment\tde\treconversió\ttecnològica\ti\tper\ttant\tés\tun\tmoment\tdelicat.\t• Deutes\tamb\tl’Estat.\tEl\tpagament\tde\tla\tseguretat\tsocial,\tper\texemple,\to\tdeutes\tde\ttipus\tfiscal\tque\tno\ts’havien\tliquidat\ttal\ti\tcom\ts’havia\td’haver\tfet.\tA\tmés,hi\thavia\tuna\tsituació\tde\tpermissivitat,\ti\tper\taixò\tel\tdeute\tes\tva\tacumular\ttant.\t• Baixos\tíndexs\tde\tlectura\ti\tadquisició\tde\tpremsa\tescrita.\tAquests\tíndexs\tvariaven\tentre\tcomunitats\tautònomes,\tperò\ten\tcomparació\tamb\tla\tresta\td’Europa\tl’índex\tdeixa\tmolt\ta\tdesitjar.\tA\tpartir\tde\tl’any\t1982\tamb\tl’arribada\tde\tFelipe\tGonzález\t(UCD\t1977-‐82)\tal\tgovern\tcomencen\tles\tajudes\tper\tpart\tde\tl’Estat\ta\tla\tpremsa.\tFins\tel\t1983,\tels\tajuts\teren\tde\tcaràcter\tdiscrecional\t-‐arbitraris-‐\tamb\tcriteris\tno\tprou\tclars,\ti\tper\ttant\tes\tdonava\tsituació\tde\t“Fons\tde\trèptils”\t–subvencions\ta\tclients\tamb\tafinitats\tpolítiques-‐.\tA\tpartir\tde\tl’any\t1994\tcomença\ta\tcanviar\tla\tsituació.\tS’estableix\tla\tLlei\t29/1984\tque\tera\tun\tseguit\td’ajudes\ta\tempreses\tperiodístiques\ti\tagencies\tinformatives\tper\tafavorir\tel\tpluralisme:\tes\tfeia\tun\tinforme\tanual\tal\tParlament\tamb\tel\tbalanç\tde\tles\tajudes\tconcedides.\tModalitats\td’ajuts:\t• Directes\t(generals)\t» Segons\tla\tdifusió,\ttenint\ten\tcompte\tla\tdifusió\ta\tl’estranger.\t» Segons\tel\tconsum\tde\tpaper\tde\tpremsa\tnacional\t» Segons\tla\treconversió\ttecnològica,\tper\tactualització.\tEn\taquest\tcas\ttambé\ts’acollien\tagències\tde\tnotícies,\ti\tera\tun\túnic\tajut\tper\tagències.\t• Indirectes.\t» Inclouen\tdes\tde\tbeneficis\tcrediticis,\tdesgravacions\tfiscals,\tIVA\treduït...\t» Afectava\ta\tnivell\tgeneral,\tagències\tinformatives\ti\ta\tmés\ta\tles\tpublicacions\tno\tdiàries\td’informació\tgeneral.\tLa\tLlei\tde\t29/1984\ttenia\tun\tseguit\tde\trequisits:\t> Nacionalitat\tespanyola\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 56 > Que\tno\thi\thagués\tvinculació\tentre\tempreses\teditores\ti\tpublicitàries,\tper\ta\tevitar\ttendències\tde\tconcentració\tentre\taquests\tmercats\t> Si\trebies\tl’ajut,\thavies\tde\tlliurar\texemplar\ta\tl’Administració.\t> Si\tes\trebia\tajut\ttecnològic,\taquest\tpla\td’ajut\thavia\tde\tconsultar\tprèviament\tamb\tels\ttreballadors,\tper\tevitar\tcontrovèrsia\ti\tpossibles\tobres\tno\tnecessàries.\t> S’havien\tde\tfer\trecomptes\tdels\tbalanços\ti\tcomposició\tde\tla\tpropietat,\tper\ttant\tclaredat\tde\tqui\thi\tha\tdarrere\tde\tles\tempreses\tperiodístiques.\tEl\t1986\tingressa\ta\tla\tComunitat\tEuropea,\ti\ten\taquell\tmoment\ts’estableixen\tunes\tclàusules\tque\tno\ts’adapten\ta\tles\tespanyoles,\tper\ttant\tal\t1988\ts’eliminen\td’una\tbanda\tles\tajudes\tal\tpaper\tde\tpremsa\tde\tproducció\tnacional\t(per\tvulnerar\tla\tnormativa\tsobre\tal\tcompetència)\ti\td’altra\tbanda\tel\trequisit\tde\tla\tnacionalitat\tespanyola\tper\taccedir\tals\tajuts.\tA\ttravés\tde\tla\tllei\tde\tsupressió\tde\tclàusules\t(37/1988\tPressupostos\tgenerals\tde\tl’Estat),\tEspanya\tva\tmés\tenllà\ti\tderoga\tparcialment\tla\tnormativa\tsobre\tajuts\ta\tla\tpremsa:\tsuprimeix\ttotes\tles\tmodalitats\td’ajuts\tdirectes\t–excepte\tla\tpublicitat\tinstitucionals-‐.\tAixò\tes\tva\tjustificar\tamb\tque\thi\thavia\tuna\tmillora\tde\tsector\tpremsa,\thi\thavia\tmés\tbeneficis\ti\tuna\tmillora\tde\tla\tinversió\tpublicitària\ti\tdifusió.\tMés\ttard,\tal\t1990\t(31/1990)\tEs\tsuprimeixen\ttambé\tla\tmajoria\td’ajudes\tindirectes.\tNomés\tes\tmantenen\tles\ttarifes\tpostals\treduïdes\t(perquè\tla\tmajor\tpart\td’empreses\ttenen\tdistribuïdora\tpròpia)\ti\tel\ttipus\treduït\tde\tl’IVA\t(4%).\tA\tbanda\td’aquesta\tqüestió,\tes\tvan\tmantenir\tsubvencions\tper\tpart\tdel\tMinisteri\tde\tCultura\ta\tpublicacions\tde\tcaràcter\tcultural.\tSobre\tla\tpublicitat\tinstitucional,\tés\tun\taspecte\tproblemàtic\tdes\tdel\tpunt\tde\tvista\tde\tcom\ts’organitza\ta\ttravés\tdels\tgoverns.\tLa\tprimera\tvegada\tque\tes\tplanteja\tregular\tla\tpublicitat\tinstitucional\tés\ta\tl’any\t1992\tper\tpart\tdel\tPP,\tque\testava\taleshores\ta\tl’oposició\tdel\tgovern.\tAl\t1995\thi\tha\tla\tprimera\tllei\taprovada\ta\tAndalusia,\tperò\ta\tnivell\td’Estat\tés\ta\tl’any\t2005\t(Llei\t29/2005\tde\tPublicitat\ti\tcomunicació\tinstitucional),\tamb\tl’objectiu\td’aportar\ttransparència\tde\tles\tcampanyes\tde\tl’Administració\tGeneral\tde\tl’Estat.\tAquesta\tllei\taporta:\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 57 > Comissió\tde\tpublicitat\ti\tcomunicació\tinstitucional,\tadscrita\tal\tministeri\tde\tpresidència,\tamb\trepresentants\tde\ttots\tels\tministeris.\tRecull\ttotes\tles\tpropostes.\t> Cada\tany\tcaldrà\taprovar\tun\tpla\tde\tcomunicació\tdel\tgovern\ton\tqueden\trecollits\tquines\tcampanyes\tes\tvolen\tfer,\tamb\tquins\tobjectius,a\tqui\taniran\tadreçades.\tcost...\tuna\tplanificació\tde\tl’acció\tgovernamental\tque\tes\tdurà\ta\tterme.\t> Obligatorietat\td’enviar\ta\tles\tCorts\tun\tinforme\tanual\tsobre\tles\tcampanyes\tfetes\t(import,\tadjudicatari...)\tA\tEspanya,\tveiem\tque\tla\ttelevisió\tés\tel\tmitjà\tpredominant\ten\tel\tque\ts’hi\tinverteix\tmés\ten\tpublicitat\tinstitucional\ti\tal\tllarg\tdels\tanys\ts’ha\tinvertit\tde\tmanera\testable.\tDe\ttotes\taquestes\tcampanyes\tinstitucionals,\tl’Estat\tinverteix\ta\tla\tpremsa\tde\tmanera\toscil·∙lant\ten\tpublicitat:\tcada\tany\tcanvia\tla\tinversió,\tdepenent\tde\tvaris\tfactors\t–polítics\tmajoritàriament-‐.\tHi\tha\tun\tmoment\tdeterminat\tque\tes\treclama\tla\tnecessitat\tde\tposar\tajuts\ta\tla\tpremsa\ti\tdesprés\tveiem\tcom\tes\ttendeix\ta\tsuprimir\taquestes\tajudes.\tLa\tsituació\tactual\tdemana\tmés\tajudes\ta\tla\tpremsa.\tEs\tfa\tun\tprimer\tpas\tper\tdebatre\tel\ttema\tde\tla\tpublicitat\t(Proposició\tno\tde\tllei),\ti\tplantejaven\tajuts\tdiferents:\tde\treconversió\ttecnològica,\tformació\tcontinuada\ti\treconeixement\tde\tdrets\td’autor.\tAquests\tobjectius\tsorgeixen\tper\tl’avanç\tde\tla\tdigitalització.\tTambé\tes\tproposen\tfacilitats\tper\tafrontar\tles\tquotes\tde\tla\tseguretat\tsocial,\tcrèdits,\tsubvencions...\tDe\ttotes\tmaneres,\taquesta\tProposició\tno\tde\tllei\tno\tes\tva\tarribar\ta\taprovar,\ttenia\tvots\ten\tcontra\tdel\tPP,\tUPN,\tForo\tAsturias\ti\tabstenció\td’UPyD.\tComunitats\tautònomes.\tAtorgament\td’ajudes\tnomes\tpromogut\tper\tles\tcomunitats\tautònomes.\tJustificació\tmajoritària\tper\traons\tlingüístiques,\tperò\ttambé\ten\tcomunitats\tsense\tllengua\tpròpia\t–per\texemple\thi\tha\tplans\tde\tfoments\tde\tlectura\to\ttransport-‐,\taixí\tcom\tajudes\tno\tlingüístiques\ta\tcomunitats\tamb\tdues\tllengües.\t8.7 Catalunya.\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 58 A\tpartir\tdels\tanys\t80\tels\tajuts\tes\tdonen\tdes\tdel\tDepartament\tde\tPresidència\ti\tCultura.\tHi\thavia\tun\tmercat\ten\tdesequilibri\tentre\tcatalà\ti\tcastellà\ttant\ta\tl’oferta\tcom\ta\tla\tdemanda:\tper\ttant\teren\tajuts\tautomàtics\tper\traons\tlingüístiques\t(estructurals),\tper\ta\tfer-‐ho\ts’introdueixen\tfactors\tde\tla\tdifusió\ti\taudiència.\tL’altra\tgran\tcategoria\td’ajuts\tsón\tels\tajuts\ta\tprojectes,\tdonats\tcom\ta\tsuport\tempresarial\tconcrets.\t(mitjans\tanys90).\tAmb\tel\tnou\tgovern\tde\t2003\tes\treforma\tels\tsistema\td’ajudes.\tA\tpartir\tde\t2005,\tles\tsubvencions\tde\tla\tSecretaria\tde\tComunicació\t(Presidència)\ts’atorguen\tper\tconcurs\ti\tes\tfan\tpúblics\tels\tcriteris.\tAmb\tel\tnou\tgovern\tde\t2006\tes\tcrea\tel\tnou\tDepartament\tde\tCultura\ti\tMitjans\tde\tComunicació,\ti\tentra\tcom\ta\tConseller\tTresserras:\tfa\tque\tles\tajudes\tde\tpremsa\tes\tdespengin\tde\tPresidència\ti\tpassen\ta\tCultura\ti\tMitjans\tde\tComunicació.\tAmb\tel\tgovern\tde\tCIU\t(2010)\ttornen\ta\tpassar\tal\tDepartament\tde\tPresidència,\tes\trecupera\tla\tSecretaria\tde\tComunicació.\tEls\tajuts\ta\tmitjans\tsón\ta\tla\tDirecció\tGeneral\tde\tMitjans\tAudiovisuals\t(també\tpremsa\tescrita).\tLa\tcultura\tnomés\tes\tqueda\ten\tajuts\tde\tcaràcters\tlingüístics\ti\tperd\tla\tcapacitat\td’ajuda\ten\tcaràcter\tde\tpolítiques\tde\tcomunicació.\tA\tcomençaments\tde\t2013\t(febrer)\ts’eliminen\tels\tajuts\ta\tprojectes\ti\tnomés\tes\tmantenen\tels\tajuts\tper\tl’ús\tdel\tcatalà\to\tl’aranès.\tAquesta\tés\tla\tsituació\tactual.\tA\tmés\tde\tles\tsubvencions\treglades,\ta\tCatalunya\thi\tha\tuna\tgran\timportància\tde\tles\tsubscripcions\ten\tbloc\ti\tpublicitat\tinstitucional.\tSuscripcions\ten\tbloc.\tA\tadministracions\ti\tempreses\t(Es\tdifonen\texemplars\ta\tempreses\tde\tmanera\tque\tes\tpuguin\tadquirir\tgratuïtament).\tPublicitat\tinstitucional.\tLa\tprimera\tvegada\tque\ts’intenta\tregular\tla\tqüestió\tés\tel\t1996\tamb\tuna\tproposta\t(ERC),\tun\tany\tdesprés\tque\tAndalusia.\tLa\tproposta\tés\tretirada\tamb\tel\tcompromís\tde\tCiU\tde\tfer\tun\tprojecte\tde\tllei\tper\tl’any\tsegüent.\tEl\t1997\tno\tes\tfa\tperò\tes\tcrea\tla\tComissió\tAssessora\tsobre\tPublicitat\tInstitucional,\tamb\tpoques\tcompetències\t–\tnomés\tla\td’opinar-‐\ti\tdependent\tde\tla\tSecretaria\tde\tcomunicació\tdel\tdepartament\tde\tpresidència.\tESTRUCTURA DE LA COMUNICACIÓ 59 Assessora\ta\tqui\tdona\tels\tajuts\ti\tpreveu\tque\thi\thagi\tmembres\tde\tla\tGeneralitat,\tpersones\td’associacions\tmunicipalistes\ti\trepresentants\tacadèmics\ti\tprofessionals.\tEs\tcrea\tla\tLlei\t18/2000\tque\tregula\tla\tpublicitat\tinstitucional\tque\tafecta\ta\ttotes\tles\tadministracions\tcatalanes,\ttant\tlocals\tcom\tsupralocals.\tRestriccions\tde\tla\tllei\t18/2000:\t> No\tes\tpot\tfer\tpublicitat\tinstitucional\ten\tperíode\telectoral\t(que\ts’incompleix)\t> No\tes\tpoden\tfer\tús\td’eslògans,\tsimbologia\to\tpublicitats\tidentificables\tamb\tun\tpartit\tpolític.\tAquesta\tllei\tté\tcriteris\td’implantació\tsocial\ti\tdifusió\tdel\tmitjà\ti\tremarca\tque\ts’ha\tde\tconsiderar\tespecialment\tels\tmitjans\tlocals\ti\tcomarcals.\tSobre\tel\ttema\tdels\tcontractes\tremet\ta\tla\tllei\tsobre\tcontractes\tde\tles\tadministracions\tpúbliques\t(13/1995),\ti\tno\tobliga\ta\tcrear\tinformes\td’aquests\tcontractes,\tamb\tdespeses\ti\tbeneficiaris.\tLa\tllei\t22/2005\tde\tla\tcomunicació\taudiovisual\tde\tCatalunya\tdiu\tque\tno\tes\tpoden\tpromoure\tcampanyes\tamb\tla\tfinalitat\tde\tdestacar\tla\tgestió\to\tels\tobjectius\tassolits\tpels\tpoders\tpolítics.\tLa\tgeneralitat\ten\tels\túltims\tanys\tés\tla\tinstitució\tque\tha\tinvertit\tmés\ten\tpublicitat\tdins\tde\tCatalunya\t(i\tCatalunya\tés\tla\tsegona\tcomunitat\tautònoma\tque\tinverteix\tmés\td’Espanya,\tseguida\tde\tMadrid),\ti\tl’Ajuntament\tde\tBarcelona\tés\tl’ajuntament\tque\tinverteix\tmés.\t...


El projecte solidari Casa Terra es presenta a Sant Joan de les Abadesses - Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses\nLa presentació de Casa Terra es farà a les 12 h, al Palau de l’Abadia, i comptarà amb la conferència Volem un món on hi càpiguen tots, a càrrec d’Alguer Miquel i Indira Ranamagar. Ranamagar és una activista nepalí de l’organització Prisioner’s Assistance Nepal, que fa 28 anys que vetlla pels drets i les condicions dels presos del seu país. Treballa creant oportunitats dins i fora dels centres penitenciaris; escolaritzant als fills de les preses i als de les famílies més vulnerables; educant en la importància de la cultura comunitària, la sostenibilitat i l’ecologisme; lluitant pels drets de les dones; i fent pressió als responsables polítics del seu país per acabar amb la presència massiva de nenes i nens vivint en condicions inhumanes a dins les presons. La xerrada anirà acompanyada d’una exposició de fotografies de gran format del seu projecte\nEl mateix dia, a les 17.30 h, l’Era d’en Serralta serà l’escenari d’un concert a càrrec d’Els Carbonell Coma Vergés. Aquest grup reuneix el teclista de Txarango, Sergi Carbonell, i el seu pare, l’actor Janot Carbonell. També comptarà amb la participació d’altres components de Txarango.


Barbara Victoria Niveyro – Can Serrat\nManifest de l’artista extracte de “Carta Daurada”\nRespir profund i ho porto a la pelvis. Als meus òrgans sexuals. El passeig és el que em fa feliç, el que em surt bé. Em són benvinguts els sons i els reflexos entre les branques, entre els passos i les persones a les cantonades, a les portes quietes de les coses. Es traspapela el temps com un tràmit i em dóna mal de cap. Es em tensa el coll, l’esquena és una argila seca que vol desarmar-se.\nNo vull viure els meus dies i les meves hores com si fossin un tràmit. Perquè ser aquí és l’atzar que m’abraça. I perquè és l’excusa per no gaudir mai. Per això passeig. Sóc tan radiant i bella quan goig sense pensar totes aquestes coses. Et proposo una vida en què tot sigui una possibilitat per caminar, o per teixir un coixí. (…)\nSobre el projecte “Els Cavalls Imaginaris”\n“Els cavalls imaginaris” és un llibre de contes que retrata artistes del present. Treball amb ells furgant en la intimitat del seu procés creatiu. S’enutgen amb mi, em odien m’estimen, em amaguen coses que intento treure a la llum. Aquests retrats de vegades són ancorats als fets. D’altres, s’abracen a l’atmosfera que l’artista crea, la prenc i construeixo amb això un món que espero reflecteixi el nucli de l’artista. M’agrada aquesta cantonada on la realitat i la fantasia es prenen juntes un glop. La crido la cantonada de Sarmiento i Agüero.\nUn altre límit difús en aquest projecte són els llocs. Els artistes del llibre vénen de diferents ciutats. Algunes vegades lluitem amb els estereotips. Aquestes històries són una invitació per deixar-los a un costat. O per anar a dormir amb ells si cal. Aquest és un llibre llatinoamericà.\nM’agrada pensar que aquest llibre és també una col·laboració. En el meu somni, la presentació del llibre és la presentació del treball dels artistes retratats en els contes.