allloro 9 febrer 2011\nMenjar entre 400 i 800 grams al dia de fruites o verdures variades: Aquests components de la dieta aporten fibra i moltes vitamines i minerals que poden ser preventius de diferents tipus de càncer. Entre els càncers més importants que poden contribuir a prevenir hi ha el de cavitat oral i faringe, el d’esòfag, el de pulmó, el d’estómac i el colorectal. Altres càncers per als quals l’evidència és menys sistemàtica són el de laringe, mama, bufeta urinària i pàncrees.\nMenjar diàriament entre 600 i 800 grams de llegums, cereals (gra), tubercles i altres aliments d’origen vegetal: Les dietes riques en cereals integrals i en llegums possiblement redueixen el risc de càncer d’estómac, i les dietes amb alt contingut en fècules poden ajudar en la prevenció del càncer de còlon. Fer aquest tipus de dietes amb cereals i llegums aporta carotenoides i vitamines C i E, que poden protegir contra diferents tipus de càncer.\nLimitar la carn vermella (vedella, xai, porc) a menys de 80 grams diaris: És preferible menjar peix, pollastre o altres tipus de carn. Les dietes que contenen quantitats elevades de carn vermella (vedella, xai o porc) o basades en productes elaborats a partir d’aquestes carns probablement incrementen el risc de tenir càncer colorectal, i possiblement augmenten el risc de tenir càncer de pàncrees, pròstata, mama i ronyó. Seria convenient que les calories aportades per aquest tipus d’aliments no superin el 10 % del total.\nLimitar el consum de greix d’origen animal i dels aliments greixosos en general: Les dietes riques en greix d’origen animal possiblement incrementen el risc de tenir càncer de pulmó, de mama, colorectal, d’endometri i de pròstata. D’altra banda, s’ha de tenir en compte que aquestes dietes incrementen notablement el risc d’obesitat.\nLimitar el consum d’aliments conservats en sal: Cal evitar menjars que s’hagin pogut fer malbé perquè estaven mal conservats. Aquests aliments probablement incrementen el risc de desenvolupar càncer d’estómac. Actualment ha disminuït considerablement l’ús de la sal i de determinats tipus de conservants, i prendre aliments que els continguin, de manera ocasional, no suposa cap risc.\nEvitar aliments socarrimats: Convé menjar només ocasionalment carn feta a la barbacoa, així com aliments curats o fumats. Les dietes compostes per aliments que en la seva cocció se socarrimen probablement augmenten el risc de càncer d’estómac, i quan es fan en barbacoes o molt fregits possiblement s’associen amb un augment de risc de càncer colorectal. Aquest tipus de cocció produeix amines aromàtiques que poden ser carcinògenes. Els aliments fumats poden contenir hidrocarburs policíclics aromàtics que poden ser carcinògens.\nEvitar el consum d’alcohol: Diferents estudis han mostrat que el consum d’alcohol augmenta el risc de tenir càncer de cavitat oral i faringe, laringe, esòfag i fetge. D’altra banda, si la persona que beu també fuma, es multiplica el risc de tenir càncers com el de cavitat oral, de laringe i d’esòfag. Altres càncers que possiblement estan relacionats amb el consum d’alcohol són el de mama i el colorectal. Els beneficis de consumir petites quantitats de vi, per prevenir algunes malalties cardiovasculars, desapareixen quan se supera la quantitat de dues copes al dia en el cas dels homes i una en el de les dones.\nINFERMERA VIRTUAL: http://www.infermeravirtual.com/ca-es/problemes-de-salut/malalties-transtorns/cancer/informacio-relacionada.html#alimentaciosaludable


Materials docents al moodle | Biblioteca UdG\nLes recomanacions per fer un bon ús dels materials docents publicats al campus virtual de la Universitat de Girona, l’UdGMoodle, s’emmarquen en tres eixos:\nRespectar el que diu la llei de propietat intel·lectual tenint en compte el conveni signat entre les universitats i CEDRO\nEs poden utilitzar llibres, articles de revistes i altre material per il·lustrar activitats educatives. És a dir, utilitzar lliurement textos o materials basant-se en el dret de cita. També es poden incorporar a les aules virtuals, o repartir físicament a la classe, textos o altres materials que estiguin lliures de drets i altres amb drets vigents que puguin servir per a “la il·lustració de l’activitat educativa”.\nLes condicions que s’han de complir per utilitzar aquests materials en el campus virtual de la Universitat de Girona són:\na) Que siguin únicament per a la il·lustració amb finalitats educatives i d’investigació científica.\nb) Que es limitin a un capítol d’un llibre, un article d’una revista o l’extensió equivalent, respecte d’una publicació, al 10 per cent del total de l’obra, indiferentment si la còpia es fa a través d’un o diversos actes de reproducció.\nc) Que es realitzin a les universitats o centres públics de recerca, pel seu personal i amb mitjans i instruments propis.\nd) Que es doni, almenys, una de les condicions següents:\nQue la distribució de les còpies parcials s’efectuï exclusivament entre els alumnes i el personal docent i investigador del mateix centre.\nQue només els alumnes i el personal docent i investigador del centre puguin accedir-hi a través de les xarxes internes i tancades d’un programa d’educació a distància ofert pel centre docent.\nEn qualsevol cas, la incorporació a l’UdGMoodle d’aquests materials s’ha de fer d’acord amb les quatre condicions indicades per al cas de la citació: obres no inèdites, indicació de la font i l’autor, utilització per a l’anàlisi o comentari, i ús proporcional a la docència que s’imparteix.\nUs pot interessar consultar les “Condicions d’ús dels recursos electrònics contractats per la Biblioteca de la Universitat de Girona”.\nL’ús de les citacions bibliogràfiques\nÉs molt important citar tot el material que es diposita al campus virtual, tant per complir el que marca la llei de propietat intel·lectual com per poder recuperar amb garanties la informació.\nTambé cal incloure l’autoria, tant si es tracta d’apunts propis com si són compartits amb altres professors i la seva llicència d’ús és, per exemple, Creative Commons.\nLa Biblioteca posa a disposició de la comunitat universitària una pàgina web on s’explica com citar documents en els quatre estils més usats: APA, MLA, Vancouver i ISO, a més de donar accés i suport al gestor de referències bibliogràfiques Mendeley i a altre material de suport al docent, com ara l’apartat, Propietat intel·lectual.\nL’ús de la imatge institucional\nÉs convenient utilitzar la marca institucional de la Universitat de Girona per tal de garantir la integritat del material que es publica en el campus virtual UdGMoodle. El Servei de Publicacions posa a disposició de tota la comunitat universitària documents i presentacions per poder fer ús i difusió de la marca UdG. Aquest material es pot descarregar a l’apartat de publicacions de La Meva UdG.


LAjuntament col·laborarà amb la Generalitat per iniciar la tramita\nL'Ajuntament col·laborarà amb la Generalitat per iniciar la tramitació de la declaració BIC dels tocs manuals de campanes\nGlòria Tello s'ha felicitat per vore més a prop un objectiu pel que porta treballant des de fa mesos\nEl servici de Patrimoni Històric i Artístic de l’Ajuntament de València col·laborarà amb la Direcció General de Cultura de la Generalitat per facilitar la tramitació de la declaració BIC dels tocs manuals de campanes en tot el terme municipal de València. Així ho ha anunciat la regidora Glòria Tello, qui ha destacat les iniciatives desenvolupades des del Govern de la Nau per poder fer realitat eixe objectiu, com ara la consecució d’un acord per unanimitat al Ple de març al debat d’una moció amb què Tello instava a la Conselleria a declarar BIC els tocs tradicionals de campanes.\nArran de la sol·licitud de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, Tello ha anunciat en la Comissió de Desenvolupament Humà, Educació, Joventut, Esports i Cultura que el servici municipal de Patrimoni Històric i Artístic procedirà a gestionar la recollida d’informació i l’elaboració de fitxes per facilitar-li-la a la Conselleria i agilitzar així que es protegisquen tots els tocs tradicionals de campana que ho mereixen. Serà a partir d’eixe moment quan la Comissió Tècnica de Patrimoni Immaterial dictamine quins tocs seran protegits com a Bé de Rellevància Local.\nTello ha destacat el treball fet des de fa mesos, “com ara amb la iniciativa que el senador Carles Mulet va presentar a la Cambra Alta per declarar els tocs com a Bé d’Interés Cultural Immaterial” i ha posat en valor el que considera com “un fenomen cultural de primer ordre”. En este sentit, ha explicat que “n’hi ha més de 200 tipus de tocs de campanes arreu del món, segons expliquen els antropòlegs i han servit històricament com un mitjà de comunicació per anunciar casaments, soterraments o inclús avisos d’incendis”.\nLa Creu Coberta se suma als altres 58 monuments dinterés patrimonial que silluminen per la nit


Excavacions a Vendrell | Obres amb Garantia\n| Excavacions a Vendrell\nSOL·LICITA 3 PRESSUPOSTOS PER FER UNA EXCAVACIÓ GRATIS A VENDRELL\nSeguiment i control durant tot el procés fins al final del treball contractat per part del Col·legi Professional\nVols fer una excavació o un moviment de terres? Necessites saber si pots fer els fonaments? O vols fer una excavació per construir una piscina?\nLa solució més fàcil és buscar una empresa de maquinària pesant i demanar un pressupost. Però… ells no t'ho resoldran tot i tu hauràs de fer múltiples gestions i tràmits. Abans de fer-ho, et recomanem que llegeixis tot el que has de fer per fer una excavació amb les màximes garanties:\n1. El primer que has de fer és anar a l'Ajuntament per sol·licitar la corresponent llicència d'obres i verificar-ne el marc legal que regula les excavacions.\n2. Per sol·licitar la citada llicència, cal que un tècnic especialitzat, com per exemple un arquitecte tècnic, et redacti un projecte tècnic i estudiï sobre el terreny el tipus d'excavació a realitzar.\n3. S'ha de tenir en compte que fer excavacions pot ser molt perillós i moure terres pot provocar esquerdes o danys irreparables en construccions properes. A més, en la zona d'excavació poden haver-hi instal·lacions i canonades que s'hauran de desviar.\n4. Un cop ja tenim el projecte tècnic redactat, ara sí que és moment de buscar una empresa especialitzada en excavacions. És important escollir una empresa que tingui personal capacitat, format, legalment contractat i assegurat. A més, l'empresa ha de tenir la maquinària adequada i l'assegurança de responsabilitat civil en vigor. Només així t'asseguraràs una excavació sense problemes.\n5. L'arquitecte tècnic també es responsabilitzarà durant l'excavació de la supervisió de l'obra i de l'acompliment del seu temps i del pressupost establert, així com de la contractació de les assegurances pertinents i tramitació de llicències.\nEn aquesta pàgina pots sol·licitar 3 pressupostos a arquitectes tècnics especialistes a gestionar integralment projectes d'excavacions. No ho dubtis, deix la teva excavació en mans d'un professional expert i oblida't dels problemes.\nSol·licita al tècnic que realitza la teva excavació que visi el projecte al seu Col·legi Professional. Amb el Visat, el Col·legi certifica que el tècnic que ha fet la feina té la competència necessària, la titulació corresponent i una assegurança de responsabilitat civil en vigor. A més, el Col·legi també revisa formalment la documentació lliurada per al correcte desenvolupament d'aquesta i, finalment, en cas de reclamació, existeix un servei d'atenció a què pot acudir client. El visat, una garantia per al ciutadà. Confia en un professional responsable.\nProfessionals per a Altres Treballs Excavacions a Vendrell\nVeure tots els professionals per a Altres Treballs Excavacions


Miquel Nicolau, reelegit rector de l'UdA\nSegons la nova llei de la universitat, a partir d'ara el mandat és de cinc anys\n2 min. Andorra la Vella 02/05/2019 12:35\n651x366 El rector Miquel Nicolau. / ARXIU ANA El rector Miquel Nicolau. / ARXIU ANA\nEl Consell Universitari de la Universitat d'Andorra (UdA) ha reelegit Miquel Nicolau en el càrrec de rector per a un període de cinc anys. La resolució de la convocatòria s'ha dut a terme durant la reunió celebrada aquest dijous, en la qual s'ha escollit la candidatura de Nicolau per unanimitat dels assistents. El Consell Universitari és la màxima autoritat pluripersonal de la universitat, i està format per dos representants de l'administració general, dos representants del personal docent, dos representants dels estudiants, un representant del personal administratiu i tècnic, un representant de l'àmbit empresarial i professional, i un representant de les entitats que col·laboren amb la universitat, a més del rector, que s'ha absentat en el moment de la votació.\nEl procés de renovació del càrrec es va iniciar al gener amb la publicació de les bases del concurs nacional i internacional, en el qual es van presentar tres candidats amb els seus respectius programes d'actuació. Un cop acabat el període per presentar les sol·licituds i publicats els candidats admesos al Butlletí Oficial del Principat d'Andorra (BOPA), aquest dijous ha tingut lloc la reunió en la qual s'ha resolt la convocatòria i s'ha triat el rector. Abans del pròxim 31 de maig, el Govern haurà de nomenar el nou rector mitjançant una publicació al BOPA.\nNicolau és llicenciat en Filosofia i en Enginyeria informàtica i doctor en Enginyeria Electrònica. Des del 2003 forma part del personal docent de l'UdA i ha ocupat el càrrec de rector durant els últims quatre anys. Segons la nova llei de l'UdA, a partir d'ara el mandat de rector és de cinc anys.\nL'UdA inicia el procés per escollir nou rector


Crema freda d’espàrrecs verds | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nUna crema freda com la d’espàrrecs verds és ideal per assaborir-la a la primavera.\nTraieu la base dels espàrrecs i escaldeu-los uns segons en aigua salada abundant i bullent, refresqueu-los i trossegeu-los. Talleu els tomàquets secs a daus i reserveu-los.\nNetegeu els porros i piqueu-los juntament amb l’all. Tot seguit, sofregiu-los en una paella amb unes gotes d’oli d’oliva. Quan comencin a canviar de color, afegiu-hi els espàrrecs trossejats, salpebreu-ho al gust i continueu la cocció durant 7-8 min a foc moderat. Tot seguit regueu-ho amb el vi i, passats uns 2 min, quan l’alcohol s’hagi evaporat, incorporeu-hi el brou de verdures.\nQuan el brou comenci a bullir, deixeu-ho coure 10 min i tritureu-ho amb una batedora. Afegiu-hi la nata, deixeu que arrenqui el bull i torneu-ho a triturar. Rectifiqueu-ne el punt de sal i deixeu-ho refredar.\nServiu la crema d’espàrrecs amb els tomàquets secs i unes gotes d’oli d’oliva pel damunt\n1 got de vi blanc afruitat


La nit als armaris: Galeria de personatges: La Perla\nGaleria de personatges: La Perla\nEm dic Perla i visc a la narració Una nit sense lluna del recull de contes La nit als armaris.\nTothom em té per una gata persa de pura rasa. El pèl llarg, espès i sedós; les potes gruixudes; la cara ampla i rodona, les orelles petites i el morro curt. Curt però fort. Ningú s’ha fixat mai que la punta de la meva cua no es arrodonida, com correspondria a un autèntic gat aristocràtic. Amb això n’hi ha prou, no cal que em facin cap prova d'ADN. I no parlem del meu tarannà. Però s’estimen més pensar que sóc noble que no pas una plebea.\nA la meva mestressa li és ben bé igual, potser encara s’alegraria de saber que sóc una barreja vulgar i que tot és façana. Però la Teresa, que és l’única que em pot tocar la cua, no hi entén ni una engruna de races de gat. A més, el meu temperament no és el d’aquests babaus orientals, que es passen el dia dormint, adoren les persones i els animals, i en tenen prou amb lluir el pèl. Jo tinc caràcter. He heretat la bellesa i l’elegància de la mare i el talent esmolat del pare, un gat de carrer (o europeu, que fa més fi). Però encara hi ha més: sóc una gata transgènica. Camuflat en un material genètic moixí de primera, tinc un gen de gos.\nCom els gats, sóc hedonista i interessada. M’instal·lo al coixí més tou, trio el racó més fresc a l'estiu i el més ben escalfat a l'hivern. Gaudeixo dels raigs de sol tebis i els defujo quan cremen massa. Bufo i, si cal, esgarrapo les visites molestes o que em tracten com si fos un peluix. Puc passar dos o tres dies sense menjar si el que em posen al plat no es del meu gust. A en Carles, si no hagués estat per respecte a la Teresa, el fotut gen caní, el primer dia que va venir a casa ja li hauria dibuixat la cara. Sempre he procurat posar-me en llocs on em trepitgi la cua sense voler, per poder fer un bon marrameu mentre li clavo les urpes.\nLa Teresa em va treure de la gàbia d'aquella botiga d'animals que feia una pudor insofrible i, després de dotze anys, l'estimo com diuen que els gossos estimen els amos. La meva alegria és jeure al seu costat, mentre passa pàgines dels llibres i tecleja, rebre-la quan ensumo que arriba del carrer i dormir als peus del seu llit. No era només que en Carles feia una olor horrible i que em treia del dormitori, sempre vaig saber que era una amenaça per a la meva mestressa. Esperava el moment propici per arrencar-li els ulls sense perdre l’estimació de la Teresa. Però quan ja ho tenia programat, ella se’m va desempallegar tota sola. L’aire de la muntanya li va obrir els ulls.\nLa casa de Cerbi és fantàstica, també per cometre un assassinat. Tantes cambres, tants balcons, tantes finestres, la fusta de terra, les pedres del celler, la gespa del corral... I el cap de casa, sota llosat, calent, també quan l’aire de fora és fresc. Hauria fet que en Carles hi pugés de nit, per treure un gat del poble que jo mateixa hauria deixat entrar. Com que no hi ha llum, atacat a traïció, a les foques, després d’haver vist l’altre animal, en Carles hauria pensat que el moix de carrer li havia destrossat la cara i arrencat un ull.\nPublicado por Raquel Picolo en 4:47


XIV Nit dels Museus - À Punt\nXIV Nit dels Museus\nAnit es va celebrar la Nit Europea dels Museus en espais culturals de tota la Comunitat Valenciana.\n20 de maig 2018 - 15:15\nAmb el lema "Museus hiperconnectats: nous enfocaments, nous públics", el Consell Internacional de Museus ha volgut destacar enguany el paper dels museus en les comunitats locals, en el seu paisatge cultural i en els seus entorns naturals, així com posar de manifest les interconnexions que entre tots ells s'estableixen gràcies a les noves tecnologies.\nDins de la programació del Dia dels Museus, espais culturals de tota la Comunitat Valenciana van celebrar ahir la XIV edició de la Nit dels Museus, que va permetre al públic visitar-los fins a altes hores de la nit, en alguns casos fins la matinada.\nMoltes de les propostes s'han completat amb visites guiades, concerts o actuacions adreçades a acostar la seua activitat a tot el món.\nÉs el cas del Museu de Belles Arts de València, que ha donat als seus visitants la possibilitat de sentir-se com un artista participant en una pintura col.laborativa. Tina McCallan ha sigut l'encarregada de dirigir tota la gent que ha volgut reproduir un trosset de l'obra de Tomás Yepes Natura morta amb fruiter de ceràmica. A més, aquest museu ha oferit una nit molt especial amb l'espectacle Traços, a càrrec de la companyia Marea Danza, basat en el treball de Margarita i Dorotea Macip, filles de Joan de Joanes, amb la intenció de tornar el paper rellevant que tingueren totes aquelles dones anònimes que no van poder firmar mai la seua obra.


La línia de Wallace: de febrer 2015\nDes de la meua perspectiva de biòleg i ecologista, sempre m'ha esmussat allò que podria anomenar-se paternalisme ambiental, una actitud –àmpliament estesa, fins i tot de forma inconscient, en el món occidental actual-- segons la qual la natura ens necessita, als humans, ja siga per ajudar-la a que mantinga --o recupere-- un hipotètic estat d'equilibri ideal que nosaltres mateixos ens entestem a amenaçar de forma permanent i irresponsable, o fins i tot per esmenar el que hom interpreta com "errades" en el seu funcionament (he arribat a escoltar, de boca d'algun tècnic, que si les carrasques no es poden no fan fruit; ignore com s'ho feien els pobres arbres per reproduir-se sexualment abans de l'aparició de la nostra espècie). Tot i les seues diferències aparents, totes dues visions –diguem-ne la col·laboracionista i la correctora-- coincideixen en considerar-nos, als humans, com una entitat distinta i separada de la resta de la natura; però a més, i en situar-la d'alguna forma sota la nostra tutela, també ens atribueix un paper de superioritat sobre aquella, per bé que, si més no en teoria, l'objectiu de la nostra actuació haja de ser --i d'ací l'ús del terme "paternalisme"-- conservar-la o millorar-la. No voldria ara mateix estendre'm en aquesta qüestió, que donaria per a una llarga exposició i per a no poques discussions; només apuntaré que, des del meu punt de vista, és evident que la nostra espècie (i les societats que genera) només pot entendre's com a part indissociable del medi ambient en el qual s'enquadra, i que l'eventual resolució dels impròpiament anomenats "problemes ambientals" passa, en tot cas, per una reformulació profunda de les estructures socioeconòmiques vigents i, en conseqüència, de la forma en què la nostra societat es relaciona amb els ecosistemes que, en última instància, la sustenten. Qui té un problema, i a més ben greu, no és la natura, som nosaltres.\nVinc a dir-ho, tot açò, perquè no sóc d'aquells que pensen que, si no fem res, els pobrets pardalets del camp passaran fam perquè l'hivern és molt dur i, a més, segur que ara els pardalets ho passen molt pitjor que abans per culpa d'algun equilibri ecològic que els humans hem trencat i que hauríem de compensar fent alguna cosa que ens rente un poc la consciència, però que no siga massa cara ni exigisca molt d'esforç. Així que, si al remat m'he decidit a posar enguany en el pati un menjador per als ocells --artesanal però convincent, crec-- no ha estat per res d'això, sinó simplement perquè tinc l'esperança que, si hi baixen a menjar (que pel moment, encara res) podré veure'ls més fàcilment, perquè això si que m'agrada, i molt. Paternalisme, el justet; però biofília, per donar i per vendre. Bon cap de setmana, i feliç Carnestoltes!\nInicialment, i en contra del meu costum de divendres, hui no havia afegit cap cançó a l'entrada. Però a tall del comentari de xavier pujol, m'ha vingut al cap aquesta, del gran Mikel Laboa, i m'ha semblat que pagava la pena corregir-ho. Eta nik... txoria nuen maite. Bon cap de setmana, de nou!\nPublicat per AlfredRussel a 17:14 17 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: aus, biofília, coses del pati, reflexions\nQuan va despertar, ella encara seguia traient-se roba. "Sexe, hivern i dones fredolines, mala combinació", va pensar.\nI ara jo podria dir allò de "qualsevol paregut amb la realitat...". O no. Mentre m'ho pense: bon cap de setmana, i abrigueu-vos bé; però sense exagerar...\nPublicat per AlfredRussel a 17:09 14 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: històries, hivern, ironies, Maria Coma, música\nPublicat per AlfredRussel a 16:36 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nSi, podria dir que sóc una víctima de les circumstàncies, que accepte el meu sacrifici a canvi que, després de tota una vida de treball i privacions, el meu pare ancià –i, de retruc, la resta de la família-- puga tindre una vellesa digna i sense estretors. Podria parlar de responsabilitats doloroses, de renunciar a la vertadera felicitat, de llàgrimes d'amargor vessades en la foscor de la petita i miserable cambra que compartisc amb les meues germanes... Podria dir tot això, i més; però tot, absolutament tot, seria mentida. I no perquè senta el més mínim afecte pel vell senyor, ni perquè albergue secretament cap esperança de poder arribar a voler-lo algun dia: mai no l'he estimat, mai no podré estimar-lo, i estic convençuda que ell ho sap i tampoc no li importa massa. Comptat i debatut, tots dos hem assumit el matrimoni com una mera transacció, un pacte més o menys tàcit que reportarà avantatges evidents a totes les parts: jo pose la joventut i la bellesa, ell la posició i els diners; potser no per a viure en l'opulència, tot s'ha de dir, però almenys els suficients per a garantir-me, a mi i als meus, una certa despreocupació i un futur un poc més amable del que, per origen, teníem reservat.\nDe fet, també mentiria si diguera que em vaig sorprendre quan el vell es va presentar a casa, fa unes setmanes, per proposar-li al pare un acord matrimonial que sabia que no podria rebutjar: duia mesos fent-me trobadissa a la menor ocasió, lluint davant d'ell i sempre que podia el meu millor vestit, assegurant-me discretament que les esplendors del meu cos no li passaren desapercebudes. Però va ser quan em vaig deixar sorprendre, amb fingida ingenuïtat, mentre em banyava nua al rierol del poble, quan vaig veure en els seus ulls que ja havia pres la decisió i que el meu pla havia donat resultat. Hui, finalment, estem de celebració: per tal de tancar formalment el compromís, el vell senyor s'ha presentat a casa amb uns dolços exquisits i unes quantes botelles, el pare ha reunit a la família per donar-li la notícia, i tothom brinda entusiasmat. Per la nostra felicitat, diuen, com si tots no sabéssem què és, realment, el que estem celebrant... Però no els ho retrec, ans al contrari: faig aquest pas sabent el que faig, i no me'n penedisc. I quant a la meua «felicitat», ja me la sabré buscar jo tantes voltes com calga. Ni que siga en aquest poble tan petit, no em faltaran oportunitats: el vell viatja sovint a ciutat per negocis, i amb certa freqüència marxa també de cacera i no es estrany que estiga fora uns quants dies, i unes quantes nits. No em compromet a ser cap esposa modèlica; només a que els demés ho creguen...\nLa meua proposta per als Relats conjunts de gener, tot resseguint el fil de la meua proposta per als Relats conjunts de desembre... El mes que ve? Dons depèn...\nPublicat per AlfredRussel a 17:16 20 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nA nosaltres, la intensa ponentada d'aquests dies passats ens ha deixat un rastre de cossiols tombats, branques per terra, teules alçades i, sobretot, un xiprer de grossària respectable violentament amputat en el seu terç superior, amb un tronc si fa no fa com el braç trencat com una palleta i que, per sort, va acabar caient en un dels llocs del pati on podia fer menys mal a bens o a persones. Però a ells --diria que són gafarrons, però no podria assegurar-ho del tot-- els ha costat ni més ni menys que un desnonament per via diguem-ne executiva: supose que, en cercar el caramull de l'arbre per a instal·lar-hi els seus nius, els ocellets tractaven de fugir de perills, com ara els gats, que els encalçaven des de terra; però res no han pogut fer davant un perill vingut de dalt i que, en realitat, només ha pogut abatre els nius mitjançant l'expeditiu mètode de tirar a terra el suport, aparentment sòlid, en què estaven instal·lats.\nReconec que, entre tots els efectes de la ventada, trobar a terra els niuets, sòlidament aferrats encara al brancam arrancat i caigut, m'ha sabut especialment mal. Tot i això, confie que, a aquestes alçades de l'any, els gafarrons --o el que siga-- tindran temps de sobres per tornar a instal·lar-se al capdamunt del que queda de xiprer i treure avant, en arribar la primavera, les seues fillades. Però posats a treure moralitats del succeït, no he pogut deixar de pensar que, quan es tracta de fer niu, no hi ha prou amb fugir de la vora del riu, ni tan sols de l'abast dels gats: de vegades, tractar d'estalviar-nos un perill pot fer-nos especialment vulnerables davant d'un altre, potser menys patent però potencialment igual de destructiu. I si hi ha pel mig el ponent --i el que aquest ens porta-- jo encara tindria més cura...\nPublicat per AlfredRussel a 20:39 5 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: coses del pati, política (sí, política), reflexions


Es venen més tractors – Girona A cop de post\nEs venen més tractors\n24/02/2016 24/02/2016 ~ Raül Muxach\nLa venda de tractors nous va pujar un 15% l’any passat a les comarques de Girona i, en els últims quatre anys, l’augment és del 35%. Són dades del registre oficial de maquinària (ROMA) que, malgrat tot, constaten que la majoria de pagesos segueix comprant tractors de segona mà. Tot s’explica per la crisi del sector agrari.\nEl primer tractor amb direcció assistida que vaig menar (era petit… jo, el delicte ha preescrit) era un John Deere. La sensació encara la recordo, acostumat com estava a la duresa dels Ebro. (Apunt nostàlgic que res té a veure amb el tema) Imatge: Utilben.ro\nEl 2015 es van inscriure 155 tractors nous. Són 20 més que l’any anterior i 40 més que el 2012. El nombre de tractors de segona mà que van canviar de mans va anar a la baixa però, tot i així, se’n van vendre 358. És a dir; de cada 5 tractors que es venen a les comarques de Girona, un és nou i 4 de segona mà.\nVol dir això que la crisi ha passat, el problema de la llet són ganes de queixar-se o l’accés a la terra s’ha aplanat? Recorrem a l’expert perquè, com us podeu imaginar, res d’això.\nEl responsable de maquinària del sindicat Unió de Pagesos, Rafel Verdiell, diu que la crisi ho explica tot. “La majoria d’explotacions han perdut rendibilitat”, diu, i el pagès es decanta per un tractor més barat. A més, les ajudes per comprar tractors nous “s’han restringit “exclusivament als joves que s’incorporen al món laboral”.\nAixò explica aquesta proliferació del tractor vell però, ¿per què augmenta la venda de tractors nous si estem en crisi? L’explicació és que l’abandonament del camp (sobretot de gent que es jubila sense relleu) fa que les explotacions es facin més grans i que alguns pagesos (pel que es veu, cada cop més) “pensin que és millor pagar les quotes d’un tractor nou que gastar-s’ho en mecànic”. També depèn del recorregut diari que s’ha de fer de casa al camp.\nA més, segons Verdiell, hi comença a haver tractors que han quedat superats per les novetats mecàniques i tecnològiques. Malgrat tot, encertar la decisió no és menor perquè els preus d’aquestes màquines es mouen entre els 60.000 i els 90.000 €.\nLa comarca on es van vendre més tractors l’any passat va ser el Gironès, una quarantena, seguit de l’Alt Empordà i el Baix Empordà amb 30 unitats cadascun i, en menor mesura, la Selva, la Garrotxa i el Pla de l’Estany. La majoria de màquines que es venen són John Deere o New Holland.\nPosted in Agricultura\tagriculturajohn deerenew hollandpagesostractorsverdiell\n‹ PreviousRepunta el furtivisme\nNext ›Efectes no desitjats del vidre super reduït


Torrevieja presenta la tercera edició del 'Bono Consumo'\nL'1 de desembre s'obrirà la venda presencial de bons 3.0 a l'oficina de comerç i ocupació de via pública.\nL'alcalde de Torrevieja, Eduardo Dolón, amb la regidora de Comerç i Hostaleria, Rosario Martínez, el regidor d'Hisenda, Domingo Paredes i el president d'APYMECO, Jorge Almarcha, han presentat hui la tercera edició del "Bono Consum", que començarà l'1 de desembre del 2021 fins al 31 de desembre del 2021.\nIgual que a les dos campanyes anteriors la inversió de l'Ajuntament de Torrevieja puja a 500.000€, amb una injecció econòmica de 1.000.000€. Això suposa una quantia total d'inversió de 1.500.000€ per part de l'Ajuntament de Torrevieja als sectors productius, que es transforma en una injecció de 3.000.000€.\nCom a novetat en esta tercera edició del “Bono Consum” s'obrirà un termini de tres dies per adquirir els bons de manera presencial totes aquelles persones que, en la passada edició, no els van poder adquirir. Tal com ha comentat el president d'APYMECO, “el bo consum va evolucionant, perquè s'adapti cada cop més a les necessitats dels ciutadans”. Esta venda presencial començarà l'1 de desembre, fins al 3 de desembre a les 14 hores.\nS'hi han destinat 150.000€, dels quals s'emetran 7.500 bons de 10€ i 3.750 bons de 20€, per a la venda presencial que es durà a terme a l'oficina de Comerç i Ocupació de Via Pública ubicada al mercat d'abastaments “La Plasa” (c/Joaquín Xapaprieta esq. Plaça Isabel II). La venda estarà oberta per a totes aquelles persones que no van poder adquirir-los a la passada edició, per la qual cosa la seua adquisició serà personal i intransferible.\nEn paraules de Eduardo Dolón “esta tercera campanya de bo consum, com ja vam anunciar després de l'èxit de venda de la segona edició, estarà disponible per a totes les persones que no van poder adquirir bons 2.0, això vol dir que les persones que van adquirir els bons a la segona campanya no podran fer-ho, ja que estes DNIs estaran restringits”.\nSerà necessària la sol·licitud de cita prèvia per acudir a l'oficina, a partir de dilluns 29 de novembre es podrà adquirir a l'oficina de Comerç i Ocupació de Via Pública la cita, lloc on s'adquiriran els bons de manera presencial. Per fer este servei l'oficina comptarà amb dos persones de l'associació APYMECO. També s'ha habilitat un telèfon d'informació 965 07 43 10, així com un servei de suport tècnic mitjançant telèfon (617 294 443) i correu electrònic ([protegit per correu electrònic]).\nL'horari de venda presencial serà dimecres 1 i dijous 2 de 09:00-14:00 hores i de 16:00-20:00 hores, divendres 3 de desembre serà des de les 09:00-14:00 hores. Este mateix divendres 3 de desembre s'obrirà la venda en línia a totes les persones que no van poder adquirir el bo a la segona edició a partir de les 16:00 hores.\nEls bons es podran bescanviar fins al 31 de desembre. A diferència dels bons de la segona campanya que tenen validesa fins al 15 de desembre. Per això s'indicarà la data en una mida més gran en els bons.\nL'adquisició online de bons per a aquelles persones que no van poder adquirir-los a la passada edició començarà el divendres 3 de desembre a les 16 hores i finalitzarà el dijous 00 de desembre. A partir de les 9 hores del dijous 16 de desembre s'obrirà el sistema per a totes les persones, sense restricció de DNI.


Biblioteca Marcel·lí Domingo: d’octubre 20, 2010\nNou Club de Lectura en Alemany a càrrec de Markus Miesch\nEl dia 20 d’octubre del 2010 comença a la Biblioteca Marcel·lí Domingo un nou cicle del Club de lectura en llengua alemanya. Es dirigeix a persones amb un nivell mitjà-alt d’alemany que desitgin perfeccionar la seva capacitat de lectura i conversa i que vulguin passar una bona estona parlant de literatura, temes d'actualitat...\nPer suposat, el Club està també obert a persones que tinguin l’alemany com a llengua materna. Es tracta, doncs, d'una activitat que combina el plaer de la lectura i de la conversa en alemany.\nCada club es reuneix en una sessió mensual, d'una durada aproximada d'una hora, entre els mesos d'octubre a juny. Cada mes es parla d’un tema d'actualitat o que hagi proposat el coordinador del club. El mes anterior, la Biblioteca posa la lectura a disposició dels lectors. A més a més estarà a la seva disposició diversos materials de suport, llibres, vocabularis, diccionaris i gramàtiques del fons bibliogràfic de la biblioteca.\nEls objectius del Club de lectura en llengua alemany son:\nServir d’eina per a augmentar el nivell d’alemany entre els tertulians.\nDonar a conèixer la tradició literària escrita en alemany.\nCrear un punt de trobada, relació i intercanvi utilitzant la llengua alemanya com a vincle.\nNou Club de Lectura en Alemany a càrrec de Markus ...


Fantasia - Snafu Store\n> Jocs de taula>Fantasia\nOthers - Altres - Otros (12)\nSense filtres 2 (3)\t4 (10)\t5 (3)\t6 (4)\t7 (1)\t8 (2)\nUna estona (19)\nFantasia Hi ha 23 productes\nEn Argoat, el món es construeix progressivament al llarg de el joc. Hauràs reunir coneixement a mesura que apareguin nous elements. De vegades tindràs l'oportunitat de negociar amb altres per obtenir aquest coneixement.\nCrypt of Chaos és un joc nou i emocionant per a un o dos jugadors ambientat en una cripta esgarrifosa que s'arrossega amb criatures decidides a evitar que assoleixis el teu objectiu. No calen daus, bolígrafs ni paper!


APLEC.CAT – Pàgina 2 – Associació per a l'ensenyament del català\nPublicat a 19 d'abril de 2022 21 d'abril de 2022\nAquesta setmana es fa una operació històrica a tots els establiments escolars del departament. Per primera vegada, 40.000 alumnes reben un fulletó per informar-los -a ells i les seues famílies- de les possibilitats d’ensenyament en català a l’Escola.\nFulletó “Aprendre català al col·legi“\nFulletó “Aprende el català al liceu”\nFulletó “Aprendre català a l’escola”\nPublicat a 4 d'abril de 2022\nINSTAL·LACIÓ del CONSELL NACIONAL DE LES LLENGÜES I CULTURES REGIONALS: LA FLAREP N’ÉS MEMBRE\nEl president de la FLAREP, Thierry Delobel, – de la qual és membre l’APLEC – va ser convidat a prendre la paraula dijous 31 de març a Matignon en presència del primer ministre Jean Castex a la reunió d’instal·lació del Consell nacional de les llengües i cultures regionals. El nou organisme del qual formarà part la Federació té com objectiu « d’institucionalitzar el diàleg » i de « donar-li més coherència i visibilitat » gràcies a una concertació transversal i interministerial (ja que el Consell depèn directament del gabinet del primer ministre). Castex va insistir sobre la vocació « perenne » del Consell, la seua « plusvàlua institucional » i el seu caràcter « d’estructura operacional ».\nAltra perspectiva : la DGLFLF – Delegació general a les llengües de França – podria passar a dependre del primer ministre (en lloc del ministeri de Cultura) per reforçar la transversalitat i l’efectivitat de les polítiques a favor de les llengües.\nEls 3 eixos de treball del nou CNLCR són : la formació dels ensenyants, els mitjans de comunicació, i el numèric. El Consell té previst de tornar-se a réunir a la tardor. Les oficines públiques de les llengües eren representades per les seues presidències. Les escoles immersives per federació Eskolim.\nMés detalls : www.flarep.com et www.aplec.cat.\nFoto : Thierry Delobel, president de la FLAREP, entre el primer ministre Jean Castex i el ministre d’Educació.\nPàgina prèvia Pàgina 1 Pàgina 2 Pàgina 3 … Pàgina 47 Pàgina següent


Ajuntament de Súria/L'Ajuntament convoca una nova edició del Taller de la Memòria per a la gent gran entre març i abril\nData i hora oficials: 04/12/2020 12:45\nL'Ajuntament convoca una nova edició del Taller de la Memòria per a la gent gran entre març i abril\nÚltima revisió 04-03-2020 17:01\nL'Ajuntament de Súria organitza una nova edició del Taller de la Memòria per a la gent gran, entre els mesos de març i abril. Aquesta iniciativa és una activitat gratuïta adreçada a persones de 65 anys o més, que vulguin enfortir els mecanismes de la concentració, la retenció i el record a través d'exercicis pràctics en grup.\nEls Tallers de la Memòria són una de les activitats que l'àrea de Benestar Social de l'Ajuntament organitza al llarg de l'any per a la gent gran de la vila.\nEl nombre de participants estarà comprès entre vuit i dotze persones. Les places són limitades i les inscripcions s'atendran per rigorós ordre d'arribada.\nCal presentar les inscripcions a les dependències de l'àrea de Benestar Social de l'Ajuntament (planta baixa de la Casa de la Vila) en horari d'atenció al públic.\nImatge del Taller de la Memòria per a la gent gran.


amando wargame: Hannibal: Rome vs Carthage\nEl joc centrat en la segona guerra púnica quan el vàrem jugar ens va semblar interessant, de totes maneres crec que té dues coses a millorar: Les batalles es tornen farragoses i el pas dels Alps pot definir en bona mesura com serà la resta de la campanya.\nEl primer s’arregla substituint la baralla de batalla per una taula de combat on es comparen les cartes del atacant amb les del defensor, l’atacant tira 1d20 i si treu el numero del encreuament o més alt, el guanya. S’apliquen com a modificadors al dau les capacitats dels generals que en el joc tenen habilitats tàctiques. Aquests modificadors els teniu llistats a sota de la taula, així com la taula de baixes a aplicar als dos bàndols.\nEl segon aspecte es soluciona amb la modificació del desplegament.\nTambé podreu trobar a la BGG moltes ajudes i variants del joc que sempre ajuden a renovar-lo.\nEtiquetas: antiguitat, estratègic, regles\nSemblen unes idees molt interessants.\nM'agradaria fer una partida per email fent servir aquest desplegament inicial i la taula de combats.\nAquest joc va ser dels primers a usar cartes com a motor de joc i el fet d'usar-les també pel combat no s'ha repetit en altres jocs, cosa que vol dir que és un mecanisme que no ha acabat de barrufar.\nI pel que fa al desplegament inicial, és qüestió de provar-lo. Crec que és cert que en el joc, si el romà manté una estratègia conservadora, aconsegueix desgastar bé a Hannibal. Històricament els romans van patir tres grans derrotes abans d'entendre la qualitat d'Hannibal però això no queda forçat en el joc.\nAl joc For The People han forçat aquestes decisions 'dolentes' amb algunes cartes de campanya que obliguen a la Unió a atacar Richmond, la capital Confederada. Si no tenen les forces a punt o les defenses són massa fortes... és el seu problema. L'atac és obligatori. Això recrea les escandaloses derrotes del nord als primers anys de la guerra. Potser en aquest joc es podria fer alguna cosa similar.\n4 d’agost de 2009, a les 12:00\nSilverman ha dit...\nMoltes gràcies per la informació. Un saludo!\n1 de maig de 2018, a les 0:50


A part dels avantatges de la gestió d’etiquetes, Google Tag Manager també té suport natiu per a aplicacions com Google Analytics que voldreu aprofitar. Com que la nostra agència treballa bastant en les estratègies de contingut per als nostres clients, estem configurant GTM entre els nostres clients. Amb Google Tag Manager i Universal Analytics, podem configurar estadístiques addicionals amb les agrupacions de contingut de Google Analytics sense haver d’editar el codi bàsic als llocs dels nostres clients. Configurar els dos perquè treballin els uns amb els altres no és gens feble, així que vull documentar-lo per a vosaltres.\nEscriuré un futur article sobre la configuració Agrupació de contingut amb Google Tag Manager, però per a l'article d'avui tinc tres objectius:\nSi mai no heu configurat cap compte de Google Tag Manager, hi ha un bon assistent que us ajudarà a configurar el vostre primer compte i contenidor. Si no enteneu el verb que estic fent servir, assegureu-vos de veure el vídeo en aquesta publicació que us recorre.\nSi configureu GTM mitjançant un complement o una integració de tercers, normalment només se us demana el vostre Identificador del contenidor. He avançat i ho he encerclat a la captura de pantalla de dalt. No us preocupeu per escriure-ho ni oblidar-lo, GTM facilita la cerca al vostre compte de GTM.\nFeu clic a Desa i veureu un resum dels canvis que heu fet. Tingueu en compte que l'etiqueta encara no es publica al vostre lloc; aquesta és una gran característica de GTM. Podeu fer un munt de canvis i verificar tots els paràmetres abans de decidir publicar els canvis al vostre lloc:\nAra que la nostra etiqueta està configurada correctament, la podem publicar al nostre lloc. Feu clic a Publica i se us demanarà que documenteu el canvi i el que heu fet. Això és extremadament útil si teniu diversos administradors i socis d'agències que treballen al vostre lloc.


LA INDEPENDÈNCIA DE CATALUNYA - Catalunya Universal - Gabitos\nHistòria Catalana: LA INDEPENDÈNCIA DE CATALUNYA\nFrom: festa (Original message) Sent: 08/02/2014 16:16\nCatalunya, Nació amb més d'1.000 anys d'història, pugna per restaurar el seu Estat independent i la seva unitat territorial, articulat en la Unió Europea.\n* Catalunya: una Nació oprimida i fragmentada, sense Estat propi\n* La Nació Catalana\n* El dret a formar un Estat nacional propi. Una llarga historia\n* Valors universals que Catalunya defensa i comparteix\n* Les Nacions, patrimoni de la Humanitat actual\nFrom: festa Sent: 08/02/2014 16:19\nCatalunya: una Nació oprimida i fragmentada, sense Estat propi\nCatalunya és una nació oprimida per Espanya. Castella (després transformada a Espanya) es va annexionar a la nació catalana en 1479, donant-li un vernís de "unió dinàstica". El poble català constitueix una nació estable de persones formada històricament al voltant de quatre caràcters principals:\n1. El mil·lenari idioma català procedeix del llatí i és l'única llengua de la nació catalana.\n2. El territori: de Salses a Guardamar i de Garrotxa fins a Maó. És a dir, de la serra de les Corberas, fins al riu Segura i del riu Cinca fins a la illa de Menorca.\n3.- La cultura.\n4.- La història.\nCatalunya és una nació oprimida perquè no pot exercir plenament els seus drets nacionals: drets jurídics, polítics, administratius, lingüístics, culturals, socials i econòmics. Com a nació, Catalunya no és diferent de les altres nacions de la seva al voltant europeu, França, Espanya, Itàlia, Alemanya... L'única diferència és que aquestes són nacions lliures, amb estat nacional propi, mentre que Catalunya, desgraciadament, no.\nEls drets nacionals de Catalunya es fonamenten en una llarga història política. La nació catalana consta de deu milions d'ànimes; està situada a l'oest del Mar Mediterrani. Durant més de mil anys s'ha anat configurant amb un idioma i una cultura propis; amb unes arrels religioses i una evolució social i política netament diferenciades, les quals han donat aportacions remarcables en la cultura universal.\nDurant 700 anys, Catalunya, la nació catalana, ha tingut el seu propi estat independent i encara, avui dia, ho vol restaurar sota la forma d'una república sobirana. En sintonia amb les aspiracions de llibertat, justícia i pau. I d'acord amb l'emergent i general reconeixement dels drets dels pobles a la llibertat i a unes institucions pròpies de govern, per mitjà de l'exercici del dret a l'autodeterminació.\nAvui dia, després de 25 anys d'autonomia i malgrat l'existència de parlaments propis, de governs autònoms i de pràctiques polítiques democràtiques, es constaten les greus limitacions d'un marc polític que nega la reunificació i independència de Catalunya.\nEspanya i França posen en perill la continuïtat del nostre idioma, de la nostra cultura i del nostre dret civil. manté un tracte fiscal discriminatori. Impedeix la presència directa de Catalunya a Europa i en la sorra política internacional. Fa impossible l'articulació i posterior unió entre les institucions de les quatre regions de la nació catalana: entre la Catalunya del Nord, la del Centre, la del Sud, la Insular i Andorra.\nActualment, l'extensió de la consciència nacional catalana, la composició soci-política i la voluntat de restablir l'estat nacional català, són una mica diferents a cada regió de Catalunya. Això condiciona el ritme per aconseguir-ho.\nPer tant, primer afirmem el dret que té tota Catalunya a recuperar la independència que Espanya li va usurpar. Sota el vernís subtil d'una unió dinàstica, s'ocultava l'annexió pura i simple de Catalunya per part de Castella (després transformada a Espanya).\nFrom: festa Sent: 08/02/2014 16:23\nCatalunya té les següents regions històriques:\nLa Catalunya del Nord (administrada i ocupada per França).\nLa Catalunya Central (o Principat de Catalunya, amb la Franja de Ponent, sota administració aragonesa).\nLa Catalunya del Sud (o País Valencià).\nLa Catalunya Insular (o Illes Balears i Pitiuses).\nSón regions que comparteixen una sola identitat nacional, caracteritzada per la mateixa llengua, la catalana, la cultura i el marc geogràfic.\nEl poble català, amb una consciència col·lectiva comuna, aspira a continuar sent protagonista de la seva pròpia història. Això significa la recuperació de la seva reunificació, independència i sobirania. És a dir, restablir el seu estat nacional, que ha d'englobar tot l'espai territorial català; de Salses fins a Oriola i de Garrotxa fins a Maó.\nLa nació catalana té dret a l'autodeterminació. A exercir-la quan lliurement la consideri oportuna. L'autodeterminació de Catalunya l'han de decidir els deu milions de catalans, no tots els habitants de l'Estat espanyol.\nLa nació catalana té dret a recuperar la seva independència, dins de la seva integritat territorial. Té dret a dotar-se de les institucions polítiques, pròpies d'un estat independent, lliure i sobirà.\nLa constitució de l'estat nacional català s'iniciarà quan ho decideixi tota la nació catalana, per iniciativa una o més de les seves regions.\nAfirmem el dret dels homes i dones de la nació catalana i de les seves organitzacions, a seguir treballant per a la reconstrucció de la unitat nacional.\nCatalunya s'ha de dotar de les institucions pròpies d'un estat independent, lliure i sobirà.\nCatalunya ha de poder establir lliurement les seves relacions internacionals i ha de participar en la construcció d'àmbits polítics més amplis i d'un món més just i solidari.\nCatalunya ha de ser membre de les organitzacions del sistema de les Nacions Unides, de la Conferència sobre la Seguretat i la Cooperació a Europa; així com de la resta d'organitzacions intergovernamentals mundials i regionals.\nCatalunya ha de formar part de la Comunitat Europea, amb els mateixos drets i deures que la resta d'estats membres. I tots els estats europeus han d'evolucionar fins a la consecució de la unió política i econòmica.\nCatalunya ha d'establir unes noves relacions amb la resta de nacions que configuren l'Estat espanyol. Sobre la base de la igualtat i el reconeixement de les respectives sobiranies; i amb la voluntat de cooperació.\nCatalunya ha d'exercir els poders legislatiu, executiu i judicial, sense més limitacions que les derivades de la lliure pertinença a instàncies internacionals. Catalunya ha d'organitzar el seu propi model d'administració.\nCatalunya ha de recaptar els seus impostos i disposar dels seus recursos financers, en el marc del procés europeu d'integració econòmica. I ha d'exercir, amb llibertat, la solidaritat envers les altres nacions.\nCatalunya ha de regular el marc d'actuació dels agents econòmics i de les seves relacions. I ha de decidir el disseny de la política econòmica, demogràfica, laboral i social.\nCatalunya ha de regular el règim de la sanitat i de la seguretat social; i si finançament adequat, amb la finalitat de garantir el benestar social de tots els seus ciutadans.\nCatalunya s'ha de dotar d'un exèrcit nacional, regular, professional i permanent. L'exèrcit català assegurarà la defensa del territori i la seguretat interior, quan els Mossos d'Esquadra no donin proveïment; sota la primacia del poder civil en temps de pau. Ha de contribuir a una nova estratègia de pau i seguretat europea i mundial, en el marc de les Nacions Unides.\nCatalunya ha d'estar en condicions de conjurar qualsevol agressió militar o demogràfica. En temps de pau tindrà un exèrcit mínim de 100.000 soldats, en files. En guerra, tots els catalans i catalanes de 18 a 45 anys podran ser mobilitzats.\nCatalunya ha de restablir la institució mil·lenària del *somatén (protecció civil armada), com una gran reserva estratègica de l'exèrcit i dels Mossos d'Esquadra (la policia catalana). Catalunya s'ha de dotar d'un servei de policia integral, el dels Mossos d'Esquadra, amb plenes competències i degudament ampliat.\nCatalunya ha de delimitar l'ús i l'ordenació del seu territori. Ha de protegir i restaurar el medi ambient i el paisatge. Ha de fomentar un model de desenvolupament *autosostenible i harmònic envers la naturalesa.\nEl català serà l'únic idioma nacional i oficial en tota Catalunya. L'anglès serà l'únic idioma de les relacions internacionals. Tant el català com l'anglès seran d'ensenyament obligatori a l'escola pública i privada de Catalunya. A Catalunya, la llengua espanyola sempre serà estrangera, independentment de si es parla molt o poc.\nLes institucions de govern han d'assegurar la primacia social, en tots els usos públics, de l'idioma català. Catalunya ha de garantir el respecte dels drets lingüístics personals, referents a altres llengües usades al seu territori. L'occità continuarà sent la llengua oficial del la Val d'Aran.\nCatalunya ha de fomentar el desenvolupament de la seva identitat cultural i ha de participar en l'elaboració de la política cultural europea. Ha de desenvolupar, també, una política científica i de recerca tecnològica, d'acord amb les seves prioritats.\nCatalunya ha de determinar el seu model educatiu, d'acord amb la seva tradició pedagògica, amb la finalitat de crear una escola que asseguri la catalanitat en l'idioma, els continguts i les actituds; i que fomenti els valors democràtics.\nCatalunya s'ha de constituir com a espai nacional de comunicacions, que garanteixi el desplegament dels mitjans de comunicació catalans i els drets personals de tots els residents al seu territori.\nCatalunya ha de participar en l'elaboració d'un nou model comunicatiu europeu, que permeti la protecció de les comunitats culturals més febles i la pluralitat informativa.\nCatalunya ha de fomentar la participació internacional de les seves organitzacions no governamentals (ONG). Catalunya ha de participar directament en el moviment olímpic mundial i en la pràctica esportiva internacional, mitjançant el seu propi comitè olímpic i les corresponents seleccions nacionals.\nCatalunya es reserva el dret sobirà de ser solidària amb qui vulgui. Això vol dir que Catalunya pot ajudar a alguns països del Tercer Món, i no fer-ho amb Andalusia, Extremadura i Aragó (Espanya), si així ho determina el govern català.\nCatalunya ha d'establir la seva política immigratòria. Ha de decidir sobre quan cal obrir o tancar les portes de la nació a la immigració, facultat que li dóna la sobirania. Catalunya ha d'eliminar totes les discriminacions entre els ciutadans i ha de promoure models de societat més lliures i fraternals.\nCatalunya ha d'establir una política demogràfica, poblacional. Si arriba el cas d'un creixement zero o en el pitjor dels casos, que hi hagi més defuncions que naixements, sense vacil·lacions, Catalunya ha d'adoptar una política *natalista, a fi d'assegurar la seva continuïtat física.\nEl poble català, les seves institucions, formacions polítiques, entitats i associacions de tot gènere, han d'actuar de forma decidida, pacífica i democràtica, amb la finalitat d'aconseguir aquests objectius.\nEl poble català demana al poble espanyol, a la resta de pobles europeus i de tot el món, als seus representants; que reconeguin el dret que té tota Catalunya a la seva independència i reunificació. Demanem que no entorpeixin el seu camí cap a la sobirania plena.\nDemanem a les Nacions Unides i a la resta d'institucions internacionals que reconeguin la legítima aspiració de Catalunya a formar part, directament, de la comunitat de les nacions, a fi de contribuir a l'enfortiment de la democràcia, a l'establiment de la justícia, al desplegament de les llibertats i a la consolidació de l'estabilitat, la governabilitat i la pau.\nFrom: festa Sent: 08/02/2014 16:28\nEl dret a formar un Estat nacional propi. Una llarga història.\n1.- La realitat nacional catalana.\nLa nació catalana és va formar a partir del segle IX, a cavall del Pirineus. Inicialment va constituir la marca o frontera entre l'imperi franc i l'àrab.\nJa des del seu origen, Catalunya ha estat vinculada sempre a Europa. Des de si territori inicial, el poble català va avançar enfront de l'islam fins a arribar a Múrcia i a les Illes Balears i *Pitiusas. En menys d'un segle, entre el 1148 i el 1245, Catalunya pren la seva configuració nacional.\nL'espai nacional sota la casa comtal de Barcelona, es va estructurar en tres grans unitats internes: el Principat de Catalunya i els regnes de València i Mallorca; entorn dels centres urbans més grans: Barcelona, València, Ciutat de Mallorca i Perpinyà.\nEl poble català s'ha constituït al llarg de la història, a partir de la confluència, sobre els elements autòctons, de moviments migratoris procedents, en diverses èpoques, d'Occitània, Aragó, Murcia i Andalusia.\nCatalunya i la seva consciència nacional es basen en un procés permanent d'assimilació social, lingüística i cultural, d'elements heterogenis dins d'una societat que ha demostrat una capacitat remarcable d'evolució econòmica i de transformació social.\n2.- La independència de la nació catalana\nEn la memòria històrica del poble català, hi ha la consciència d'haver gaudit durant 700 anys d'una independència total i secular. Ja des de l'Alta Edat Mitjana, els comtes de la casa de Barcelona es transformen en sobirans de fet, per sobre del conglomerat de comtats catalans i també en relació amb els reis i emperadors francs.\nA partir del 1137, els comtes de Barcelona són també reis d'Aragó, per unió dinàstica. I a partir de 1516 Catalunya-Aragó i Castella tenen el mateix rei; també per una funesta unió dinàstica que en realitat va ser l'annexió de Catalunya-Aragó per part de Castella. Per tant, va anar en 1516 que Castella-Espanya va liquidar la independència de Catalunya. Ja que sense un rei propi, va deixar d'existir l'estat nacional català. En les monarquies absolutistes, solament la persona del rei encarnava i representava la independència i sobirania d'un estat.\nMalgrat aquesta annexió, Catalunya va continuar amb un règim constitucional i una autonomia important. Va conservar una administració, una jurisprudència, una política fiscal, monetària i econòmica, pròpies. I en ocasions, fins a unes relacions internacionals pròpies.\nEntre 1640 i 1652, Catalunya, amb ajuda francesa, va lluitar per la seva independència en la Guerra de Separació o "*dels *Segadors", contra Espanya. El Tractat dels Pirineus del 1659 va establir la pau i el rei d'Espanya va cedir al de França el nord de Catalunya, que encara avui està annexionat a l'Estat francès.\nPortugal va aprofitar que els espanyols estaven molt ocupats a fer la guerra contra Catalunya, per separar-se d'Espanya, amb l'ajuda de la diplomàcia anglesa.\n3.- L'època de submissió i de resistència\nA conseqüència de la guerra de Successió (1702-1714) es va signar el Tractat de *Utrecht, pel qual la nació catalana se sotmetia a les lleis d'Espanya i el seu territori va quedar dividit amb la cessió de Menorca a la corona britànica.\nEls intents d'Espanya de centralitzar el seu estat, de tall castellà, van xocar sistemàticament amb l'oposició dels diversos sectors socials i polítics del poble català. Ja en el 1769 representants catalans van presentar al rei espanyol un memorial de denúncia del tracte colonial que es donava a Catalunya. Es reivindicava l'idioma, l'economia i l'administració pròpies. Durant la Revolució Francesa, *Robespierre en persona va visitar Catalunya, a fi de guanyar-la per a la seva causa. Va entrar a Barcelona portant en una carpeta la "Constitució de Catalunya" ja redactada; no li van fer cas. Napoleó *Bonaparte va voler fundar un govern català titella, no independent ni sobirà, que li ajudés en la seva guerra contra Espanya; va fracassar.\nDes de la segona meitat del segle XVIII, Catalunya està present en el desenvolupament industrial europeu. Això fa incrementar encara més les diferencies soci-econòmiques entre Catalunya i Espanya.\nAl final del primer terç del segle XIX, sorgeix el moviment cultural català, la "Renaixença". És paral·lel als moviments de ressorgiment nacional característics en aquells anys en molts llocs d'Europa.\nEl 5 de Març de 1873 és proclamat l'Estat Català, dura dos dies i és aixafat per la força.\nDesprés d'altres intents de reivindicació de la sobirania nacional de Catalunya, el 1892 l'assemblea de la Unió Catalanista aprova les Bases de Manresa; un projecte de constitució catalana.\nEn la I Guerra Mundial, 18.000 voluntaris catalans (no ciutadans francesos) van lluitar al costat de França, molts dels quals van morir en el front contra Alemanya. Malgrat això, els drets de la nostra infortunada nació van ser passats per alt, una vegada més, per la Societat de Nacions. El 1914 es va fundar la Mancomunitat de Catalunya. Institució administrativa que va fer una gran obra de cohesió nacional catalana, especialment lingüística, cultural i d'infraestructures. El 1919 la Mancomunitat va presentar al govern espanyol un projecte d'estatut d'autonomia que la situació política i finalment la dictadura de Cosí de Rivera la van frustrar.\nLes eleccions municipals del 1931 van ser guanyades per les candidatures nacionalistes catalanes i republicanes. Van fer possible que el 14 d'Abril de 1931 Francesc Macià proclamés la República Catalana, que dies més tard es transformaria en Generalitat de Catalunya, després de negociacions amb el govern provisional republicà espanyol.\nLa Generalitat va elaborar un projecte d'estatut d'autonomia (Estatut de Nuria) aprovat en referèndum per una amplìssima majoria de catalans. Però els poders del projecte d'estatut són notablement reduïts, retallats, durant el procés de discussió. Per fi, la qual cosa queda, una autonomia molt limitada, és aprovada per les corts espanyoles el 1932.\nEn la guerra 1936-1939, 150.000 joves catalans van morir per eradicar el feixisme i assegurar la subsistència de la democràcia.\nLa qüestió catalana ha estat la causa principal de tot el malestar i dels disturbis polítics esdevinguts en l'Estat espanyol, en els tres últims segles.\n4.- L'intent d'extermini de la Nació Catalana\nEl sistema democràtic i republicà establert el 1931, després de tres anys de guerra, 1936-1939, queda suprimit pel general Franco, després del triomf de la seva rebel·lió militar. La raó més important que Franco va al·legar, per justificar la seva rebel·lió, va anar la submissió de Catalunya, Euskadi i Galícia. És a dir, obligar-les a ser espanyoles, contra la seva voluntat.\nSota la *autocracia franquista, el poble català sofreix una repressió feroç en tots els aspectes de la vida social i col·lectiva. Quan França va ser ocupada pels alemanys, el president de Catalunya, Lluís Companys i Jover, exiliat a Bretanya, és detingut pel *Abwehr, el servei d'informació militar alemany, a petició de Franco. Després de ser interrogat i torturat a Madrid, va ser conduït a Barcelona. Companys va ser sotmès a un judici-farsa i condemnat a mort per un tribunal militar espanyol. La majoria de dirigents polítics, sindicals fins i tot intel·lectuals que no es van exiliar, van ser detinguts i assassinats en el tristament cèlebre Camp de la Bota. Falangistes, monàrquics i guàrdia civils componien els escamots d'afusellament.\nLa major part de la intel·lectualitat catalana s'ha d'exiliar a Mèxic, Argentina, Estats Units, Veneçuela, etc. Espanya prohibeix i reprimeix l'ús públic de la llengua catalana, a Catalunya. A les universitats i centres d'ensenyament públic i privada, Franco imposa la *españolización obligatòria, introdueix la versió de la història d'Espanya dels vencedors.\nEl poble català, durant 40 anys de dictadura franquista, sofreix la falta de llibertats democràtiques, elementals, i la persecució de la seva identitat nacional.\n5.- Els últims anys\nLa mort de Franco i la creixent oposició, fan que en 1970 s'hi haurà el camí cap a la recuperació de les llibertats. Les negociacions entre representants catalans i espanyols, va donar lloc a la Constitució espanyola de 1978 que ha permès les actuals autonomies de la Catalunya Central, la Catalunya del Sud (País Valencià) i la Catalunya\nInsular (Illes Balears i *Pitiusas).\nMalgrat tenir diverses deficiències donis del punt de vista nacional, aquestes autonomies van ser acceptades per la major part del poble català. Però cal dir que esperava una interpretació dels textos constitucionals, més a to amb els drets de la Nació Catalana.\nEl 12 de desembre de 1989 el Parlament de la Catalunya Central va aprovar, sense un sol vot en contra, que la nació catalana té dret a l'autodeterminació. A l'agost de 1993, uns 20 nacionalistes catalans es podrien a les presons espanyoles, acusats de cometre actes terroristes.\nL'Estat espanyol actual, sota una aparença democràtica amb que s'ha dotat, és un estat policial i militar, que practica la tortura als detinguts. Té a les seves presons a presos polítics independentistes. Mentre el problema català no és resolt satisfactòriament, amb la restauració de la independència nacional, mai hi haurà autèntica pau en l'Estat espanyol.\nEls punts bàsics de les aspiracions de Catalunya no canvien amb l'existència a Espanya d'un règim més o menys liberal; ni tampoc amb un grau menor o major de persecució.\nCatalunya és maltractada per Espanya, sigui el que sigui el seu règim polític; per dictadures civils i militars, monarquies absolutistes i parlamentàries, per repúbliques, per regentis, per governs provisionals... La mort de Franco no va significar, per si sola, la solució del problema català. Com tampoc ho significaria si ara fos enderrocada la\nmonarquia borbònica i en el seu lloc s'instaurés una república espanyola. Amb l'eliminació de Franco, es va alliberar Catalunya del feixisme, però no del domini espanyol.\nHi ha gent que comet l'error de creure que el problema català és merament un problema intern espanyol. Hi ha una tendència a classificar la qüestió catalana entre els problemes interns d'Espanya, és una equivocació.\nEl litigi hispà-català, com qualsevol altre problema entre nació oprimida i nació opressora, sempre ha estat un plet de naturalesa internacional. En definitiva no és un problema espanyol, sinó europeu.\nConsiderar la qüestió catalana entre els problemes interns de l'Estat espanyol, és designar a l'opressor de Catalunya únic jutge i jurat en una causa en què el jutge és part. Ni Catalunya ni cap altra nació dominada, no pot esperar justícia del seu propi botxí.\nTal com la història demostra, ni una Espanya liberal i democràtica no és capaç de resoldre el problema nacional català. La unitat política de l'Estat espanyol, amb referència a Catalunya, és un mer accident històric, desgraciat, contingent; que naturalment encara es pot solucionar amb la llibertat de tota Catalunya, amb un estat nacional propi. L'annexió de Catalunya per part de Castella, en 1516, va anar el resultat de l'expansionisme militarista castellà, que s'ha perpetuat fins als nostres dies, en mala hora.\nEspanya no només ataca la unitat de la llengua catalana, sinó que també ataca la unitat del seu territori històric i lingüístic.\nFrom: festa Sent: 08/02/2014 16:30\nValors universals que Catalunya afirma i comparteix\nDesafiaments i esperances del nostre temps. La consciència dels problemes comuns de la humanitat, suscita en el nostre temps moltes iniciatives culturals, econòmiques i polítiques, que es proposen trobar respostes més adequades a les aspiracions de les persones i de les nacions.\nLa caiguda de visions unilaterals d'ordre polític, científic i ideològic, contribueix a una recerca intel·lectual més lliure, més modesta i més complexa. S'obren nous camins pera alliberar-nos dels aspectes negatius de les ideologies de la modernitat, del progrés i de la tecnologia.\nLa crisi dels sistemes de valors interpel·la a les grans tradicions culturals i religioses. Convida a buscar nous fonaments per a la sensibilitat ètica i aconsella exercir les responsabilitats comunes, sobre la base del diàleg.\nEl desenvolupament de la ciència i de la tecnologia obre perspectives que han de ser utilitzades en favor de la qualitat de la vida humana i no per perfeccionar els mecanismes de dominació i opressió.\nLes contradiccions del model de desenvolupament econòmic dels estats avançats, han de generar noves propostes econòmiques que siguin viables ecològicament i compatibles amb el respecte a les diversitats culturals i nacionals.\nLes escandaloses diferències en el nivell de vida dels pobles, exigeix un altre ordre internacional que asseguri efectivament la justícia i la fraternitat humanes.\nEl perill de domini cultural i polític exercit pels estats més poderosos i industrials de la comunicació, ha de ser equilibrat per a la protecció efectiva dels drets culturals de les nacions.\nLa persistència de règims polítics autoritaris i agressius, no és compatible amb les creixents i irreversibles aspiracions de tots els pobles a la democràcia, a la llibertat, a la cooperació i a la pau.\nLa interdependència és una novetat en la història de la humanitat. Convida a considerar d'una manera diferent els conceptes d'independència nacional i d'estat sobirà. Avui dia, l'estat sobirà és imprescindible per a cada nació. Cada nació ha de tenir el seu estat propi.\nLa defensa dels drets culturals i polítics de les nacions sense estat propi, és l'antítesi del colonialisme, de l'imperialisme i de l'expansionisme; sempre excloents, agressius i insolidaris. Això contribueix al fet que emergeixin els valors universalment reconeguts. Convida a donar respostes concretes als desafiaments globals del nostre temps i genera noves esperances de convivència i de pau.\nFrom: festa Sent: 08/02/2014 16:33\nLes Nacions, patrimoni de la Humanitat actual\nLa diversitat de cultures i de nacions és una riquesa del món actual. Cada cultura és patrimoni de la humanitat sencera, tal com proclama la UNESCO. Els processos d'autodeterminació de les nacions, en tots els continents, generaran un ordre internacional més democràtic.\nJa és hora de demanar als Nacions Unides que complementin la Declaració Universal dels Drets de l'Home, amb una Declaració Universal dels Drets de les Nacions sense Estat Propi.\nEl món ha experimentat uns canvis extraordinàriament positius amb la caiguda dels règims totalitaris i amb la independència de nacions oprimides durant molts anys.\nEn tots els continents, la consolidació de la democràcia representarà el fiançament de les comunitats nacionals.\nEn aquest context, Europa viu un moment important de la seva història i els pobles europeus es disposen a configurar políticament unes institucions comunes que expressin els valors compartits i permetin una presència responsable i eficaç d'Europa en la gestió dels problemes comuns de la humanitat.\nEls estats, a Europa, estan en procés de redefinir les seves funcions. Cediran una part de la seva sobirania a les institucions europees i s'ocuparan de l'execució de molts dels acords comunitaris, als seus territoris. No es tracta d'una desaparició dels estats, sinó d'una transformació de les seves funcions.\nÉs oportú recordar que les institucions europees d'avui dia, sempre han invocat els grans textos referents a la Declaració Universal dels Drets de l'Home. I han creat instruments efectius per assegurar la seva aplicació.\nS'ha de recordar l'existència de la Comissió Europea dels Drets de l'Home i del Tribunal Europeu dels Drets Humans, encarregats de vigilar per a l'aplicació de la convenció del 1950, per a la salvaguarda dels drets i llibertats fonamentals dels homes i de les dones.\nL'estabilitat i la pau d'Europa s'aconseguiran si les seves institucions evolucionen en el sentit de protegir totes les cultures i nacions sense estat que hi ha encara a Europa. El projecte d'unió europea obre una gran esperança si els criteris d'aquesta unió són prioritàriament l'acceptació de la diversitat de tots els pobles i el reconeixement dels seus drets.\nLa defensa de les identitats nacionals és una labor comuna de les nacions sense estat i dels estats de dimensions relativament reduïdes. Perquè els fenòmens de dominació cultural i política, es perpetren mitjançant l'agressió demogràfica, econòmica i dels mitjans de comunicació.\nEuropa ha començat una etapa de cerca de models propis en l'ordre moral, polític i cultural; perquè s'han esgotat molts dels criteris vigents.\nLa proposta de l'Europa de les nacions i de les cultures, se cenyeix en el gran debat actual sobre les alternatives raonables, desitjables i possibles.\nLa independència de Catalunya és viable, políticament i econòmicament. En canvi no és viable el model colonial espanyol. Dins de l'Estat espanyol, el futur de Catalunya no pot ser més alarmant. Per tant, no hem de parlar de la viabilitat de la Catalunya lliure, abans bé de la urgència, de l'absoluta urgència, de la independència de la Catalunya completa. Catalunya pot prescindir d'Espanya, sens dubte. Solament la independència política pot garantir el desenvolupament ple i harmònic de l'economia catalana.\nLa nació catalana es va formar l'any 987 i va gaudir d'independència fins que Castella la hi va usurpar en 1516. Després van ser 529 anys de vida nacional plena i sobirana, amb estat propi sempre viable.\nLa independència de Catalunya mai serà el resultat de les concessions d'Espanya, destrals molt a pesar seu. Serà el resultat del coratge, de la voluntat, de la determinació i de l'abnegació de tot el poble català. El problema català no ho ha creat Catalunya, sinó Espanya amb el seu expansionisme colonialista.\nEspanyols i catalans serien amics, si tinguessin una frontera estatal en Fraga, Vilanova de la Reina, el *Racó, *Jumella, *Escull del Molló... Al món hi ha una gran quantitat d'estats de menor Producte Interior Brut, de menor població i de menys extensió que Catalunya; i cap vol deixar de ser estat.\nUn estat català no pot interferir les relacions econòmiques ni la integració política europea. Abans bé, s'inscriu en el llarg procés descolonitzador mundial. L'estat català independent no camina contra la història, camina amb ella i és la mateixa història. Qui va contra la història és el nacionalisme espanyol expansionista que sotmet i depreda a Catalunya.\nSolament en segle XX s'han format els estats següents, arran de moviments independentistes, nacions sense estat que han conquistat el seu:\nPanamà es va separar de Colòmbia en 1903\nNoruega es va separar de Suècia en 1905\nBulgària es va separar de Turquia en 1908\nAlbània es va separar de Turquia en 1912\nArmènia es va separar de Turquia en 1918\nGeòrgia es va separar de la Unió Soviètica en 1918\nFinlàndia es va separar de la Unió Soviètica en 1917\nTxèquia i Eslovàquia es van separar d'Àustria en 1918\nHongria es va separar d'Àustria en 1918\nEslovàquia es va separar de Txèquia en 1939\nCroàcia es va separar de Iugoslàvia en 1941\nIslàndia es va separar de Dinamarca en 1944\nEslovàquia es va separar definitivament de Txèquia en 1993\nIrlanda es va separar del Regne Unit en 1937\nLes Moluques es van separar d'Indonèsia en 1950\nSenegal es va separar de Mali en 1960\nKatanga es va separar del Congo en 1960\nBiafra es va separar de Nigèria en 1967\nPakistan es va separar de l'Índia en 1947\nBangladesh es va separar del Pakistan en 1971\nLa República Turca del Nord de Xipre es va separar de la República Grega del Sud de Xipre en 1975\nMalawi es va separar de Rhodèsia en 1963\nSingapur es va separar de Malàisia en 1965\nEritrea es va separar de *Etiopia en 1993\nEstònia, Letònia, Lituània, Armènia, Geòrgia, Ucraïna, Bielorússia, l'Azerbaitjan, Kazakhstan, Turkmenistan, Kirguizistan, Tadjikistan, es van separar de Rússia, amb motiu del desmantellament de l'imperi marxista rus.\nEslovènia es va separar de Iugoslàvia en 1990\nCroàcia es va separar definitivament de Iugoslàvia en 1990\nBòsnia-Hercegovina es va separar de Iugoslàvia en 1992\nMacedònia es va separar de Iugoslàvia en 1991\nFrom: festa Sent: 08/02/2014 16:36\nEl corol·lari d'aquest website és manifestar al món sencer que la mil·lenària nació catalana, Catalunya, té el propòsit de restaurar la seva independència política, dins de les seves fronteres lingüístiques i històriques. L'espai nacional català abasta de Salses fins a Guardamar i de Garrotxa fins a Maó. O si es vol, de la serralada de les Corberes fins al riu Segura i del riu Cinca fins a la illa de Menorca. L'estat nacional català serà independent i sobirà; articulat a Europa. La independència de la Catalunya re-unificada: un imperatiu democràtic, una exigència moral a la llum del dret internacional.\nTerritori: 69.822,93 km2.\nPoblació: 10.257.632 ànimes.\n(Font: Naciò Catalana)\nFrom: festa Sent: 08/02/2014 17:26\nSi voleu comentar qualsevol cosa, si us plau ovriu un nou missatge en el panell "Debats i mès"\n- Gràcies per la vostra col.laboració -


La producció de residus aquesta Setmana Santa va tornar als mateixos nivells del 2019 - Notícies de Torredembarra i Baix Gaià a diari d’informació local\nHome Agenda La producció de residus aquesta Setmana Santa va tornar als mateixos nivells...\nLa producció de residus aquesta Setmana Santa va tornar als mateixos nivells del 2019\nS’ha observat un increment en el percentatge de reciclatge\nLa Regidoria de Sostenibilitat de l’Ajuntament de Torredembarra ha dut a terme un estudi comparatiu de les dades de producció de residus durant els dies de Setmana Santa que mostren com aquest 2021 es van generar prop de 300 tones (paper, vidre, envasos, orgànica i rebuig), una quantitat gairebé igual a la generada en el mateix període del 2019, a diferència de les 137 tones que es van produir l’any 2020, en ple confinament domiciliari per la Covid-19. Amb aquestes dades, i considerant una producció d’aquestes fraccions a Torredembarra de 1,37 kg/persona/dia, es pot calcular una ocupació d’unes 20.000 persones, els dos anys (2019 i 2021) aproximadament.\nCuriosament, també són molt semblants les dades referents a producció comercial de residus de la Setmana Santa del 2019 i la del 2021. Tot i la limitació horària d’alguns sectors comercials, bars i restaurants, el cert és que s’ha generat una quantitat similar de vidre i matèria orgànica (7 t de FORM i 3 t de vidre) mentre que s’ha incrementat en una tona la generació de cartró comercial.\nEl regidor de Sostenibilitat, Joan Torras, ha comentat que amb les dades generals de Setmana Santa també s’ha observat un increment del percentatge de reciclatge de les fraccions abans esmentades, passant del 21,2 % el 2019 al 23,04 % el 2021, un increment que es justifica, principalment, per la consolidació del sistema de recollida porta a porta, àmpliament acceptat també per les persones usuàries de les segones residències.\nPel que fa a voluminosos, s’ha observat una disminució aquest 2021 (13,5 t) respecte a les 18 del 2019 (6 tones el 2020), tot i que s’ha recollit el mateix nombre de matalassos (50). Una dada que ha destacat molt és la de generació de poda, que s’incrementa d’11,5t l’any 2019 fins a 20 t l’any 2021. Aquest increment és multiplica per 3 en zones com Sant Jordi, Marítimes o Babilònia, mentre que l’abandonament en zones verdes o al voltant dels contenidors ha caigut quasi bé la meitat en aquest període. Moltes persones usuàries de les segones residències van justificar l’increment de les seves aportacions particulars en el fet que el confinament comarcal podia decretar-se en qualsevol moment com, realment, va succeir just després de Setmana Santa.\nD’altra banda, el regidor de Sostenibilitat, Joan Torras, destaca l’eficiència aquesta Setmana Santa en la recollida d’abocaments incívics al voltant dels contenidors per part de l’empresa adjudicatària del servei, després d’actuacions anteriors deficients. En aquest àmbit, els serveis tècnics municipals van dissenyar els equips d’emergència necessaris per a mantenir els voltants de les illes en bon estat.\nAnterior articleEl 10 de maig s’obre el període de preinscripció del Pla de Transició al Treball\nSegüent articleAquest cap de setmana es disputa a Torredembarra el Campionat de Catalunya, modalitat Solo Dance\nDel 3 al 9 de maig, campanya coordinada de control de vehicles de mobilitat personal (VMP)\nEl 8 de maig, jornada de neteja del litoral de Torredembarra amb motiu del ‘Let’s Clean Up Europe 2021’\nTorredembarra no cobrarà les subvencions d’Ensenyament ja que l’Ajuntament no ho va denunciar\nJordi Guasch - 16 gener, 2018\nEl Torredembarra Bàsquet Club guanya (54-51), ampliant a set la ratxa de victòries consecutives.\nJordi Guasch - 11 abril, 2016\nPLAGA PORCS VIETNAMITES A TORREDEMBARRA\nTorredembarra acull el Campionat d’Espanya de Karate Kyokushin amb 120 participants...\nDel 3 al 9 de maig, campanya coordinada de control de...\nEl 8 de maig, jornada de neteja del litoral de Torredembarra...


Bloc CALdesplugues: CORRELLENGUA D'ESPLUGUES: GUIXOT DE 8\nCORRELLENGUA D'ESPLUGUES: GUIXOT DE 8\nDissabte 17 d'octubre, dins del marc del Correllengua 2009 d'Esplugues, des de les 11 del matí fins a les 2 del migdia, podrem gaudir dels jocs de Guixot de 8. Uns jocs mai vistos, per a totes les edats construïts en material reciclable.\nDes de fa molts anys, la companyia catalana Guixot de 8 recorre el món amb una furgoneta carregada de ferralla que es converteix en jocs una vegada arribats a la plaça. Aquests fantàstics jocs, lluny de sortir del no res, surten precisament de reciclar tot el que és lúdicament reciclable. Una autèntica fira de jocs com si fossin invents del TBO. No només per jugar-hi grans i petits sinó també per pensar plegats, investigar, descobrir, trobar, provar... Una autèntica passada. Artefactes i artefactes que van més enllà del joc.\n"Estem convençuts que als prestatges de les botigues no hi ha totes les joguines. Creiem que no tot està inventat i menys en el món del joc. Estem segurs que els materials tenen una vida més llarga que per a allò que foren concebuts. I també ens agrada recuperar el paper del joc com a passatemps."\nMés fotografies a l'espai del Facebook\nPublicat per CAL d'Esplugues a 20:01


El debat sobre la independència a Aljazeera, transcrit i traduït al català - VilaWeb\nDivendres 21.09.2012 14:33\nEl debat sobre la independència a Aljazeera, transcrit i traduït al català\nHi van participar el diputat Alfred Bosch i els professors universitaris Clara Ponsanti i Carles Muntaner\nL'escriptora i editora Liz Castro ha publicat la transcripció i traducció del debat que dilluns va emetre la cadena Aljazeera sobre la independència de Catalunya al programa 'The Stream', sota el títol 'Adéu Espanya?'. A més, el vídeo es pot mirar amb subtítols clicant el botó 'cc' de Youtube. La traducció l'ha fet Jaume Soler, un català que viu a Nova York.\n'Catalunya serà el pròxim nou estat europeu? Un milió i mig de catalans van sortir als carrers de Barcelona la setmana passada per demanar la independència', comença dient la cadena. Per parlar-ne, va convidar el diputat d'ERC al congrés espanyol Alfred Bosch, la professora d'Economia de la Universitat de Georgetown, Clara Ponsanti, i el professor de la Universitat de Toronto, Carles Muntaner. Des de dimarts, el debat ja es pot veure en diferit (vídeo).\nLa web del programa, a més d'oferir el vídeo, acompanya la informació amb un extens reportatge, en què s'exposen les dades del dèficit fiscal i l'evolució creixent de l'independentisme, segons les dades del Centre d'Estudis d'Opinió. També recull el documental 'Spanish secret conflict', de Sobirania i Progrés, sobre la independència de Catalunya:\nTambé el discurs de Pau Casals a l'ONU:\nUnes declaracions de Pep Guardiola a favor de les seleccions catalanes:\n...i el vídeo del documental 'Adéu, Espanya?', de Dolors Genovès:\nInformació relacionada: La premsa internacional es fa ressò de la multitudinària manifestació independentista\nEl vídeo íntegre del debat.


Informació important sobre el desenvolupament de les Proves d'Accés a Cicles Formatius d'Arts Plàstiques i Disseny de Grau mitjà i Grau superior\nEn el context social actual, degut a l’emergència sanitària ocasionada per la COVID-19, i d'acord amb el previst en el pla PROCICAT us detallem les mesures concretes que cal aplicar durant el desenvolupament de les Proves d'accés a l'escola.\nTots els aspirants han de dur mascareta, la documentació (DNI, NIE, Passaport) i tot el material que els calgui per a la realització de les proves ja que l'escola no pot proporcionar cap material.\nPer tal d'evitar aglomeracions a l'accés, s'han establert uns horaris per a la convocatòria.\nConsulteu els llistats de torns\nProva de matèries comunes\n25 de juny de 2020, a les 8.30h\nConsulteu la llista de material necessàri per a la realització de la prova específica de Grau mitjà\n26 de juny de 2020,\na les 8.30h\nRepresa de la lectivitat\nEl Departament d’Educació, seguint instruccions del Departament de Salut i com a mesura excepcional per contenir el coronavirus, va prendre la decisió de tancar, a partir del dia 13 de març, tots els centres educatius del país i, per tant, van quedar suspeses les classes presencials i tots els procediments i tràmits escolars.\nL’Ajuntament de Vilafranca, en compliment d’aquestes instruccions, va suspendre tota activitat presencial, a l’Escoles de l’Institut Municipal de Formació a partir de la data fixada.\nAquesta aturada escolar és lectiva, no és un període de vacances, el professorat continua actiu de manera telemàtica per tal de gestionar de la millor manera possible el treball competencial amb l’alumnat. Cal tenir en compte que l’aprenentatge en els tallers i les aules tècniques és difícilment substituïble. L’equip docent del centre, en compliment de les instruccions del Departament, continua tenint la responsabilitat de coordinar i regular les activitats didàctiques que es proposin durant aquest període excepcional.\nTots el serveis educatius, direcció, coordinació, tutoria, administració, etc., també continuen treballant per tal de poder atendre, de la millor manera possible, la gestió acadèmica del centre que ha de continuar fins a la finalització d’aquest curs. S’ha habilitat, també, un sistema d’atenció a l’alumnat i les seves famílies que tant pot ser per via telefònica com telemàtica.\nÉs per tot això que l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès preveu mantenir les quotes actuals, per tal de poder fer front a la despesa ordinària i de personal que fan possible la continuïtat del centre en aquestes circumstàncies tan adverses. De fet, us recordem que els rebuts mensuals corresponen a un import global de matrícula que es prorrateja en 10 rebuts anuals per tal de facilitar-ne el pagament. En aquest sentit, es garanteix que l’alumnat podrà acabar graduant el curs, tot i que amb les adaptacions corresponents derivades d’una situació tant excepcional com la que estem vivint.\nUs recomanem que intenteu mantenir oberts els canals de comunicació amb l’escola. Seguiu les indicacions, recomanacions i protocols que estableix el Departament de Salut pel que fa a la prevenció del virus i que podeu trobar al web http://canalsalut.gencat.cat/coronavirus\nAl web de l’escola http://arsenal.cat i al moodle del centre us mantindrem informats de qualsevol canvi que es pugui produir.\nSi has acabat el cicle, inscriu-te a la borsa de treball de l'escola\nEls cicles formatius de grau mitjà i de grau superior són estudis professionalitzadors que acrediten els coneixements i habilitats necessaris per al desenvolupament de la teva activitat professional.\nLes pràctiques en empreses, les pràctiques realitzades a la UE mitjançant el programa ERASMUS i la Formació en Entorn Laboral (FEL) permeten el primer contacte dels nostres alumnes amb les empreses del sector.\nL'escola ofereix a tots els alumnes que finalitzen els seus estudis formar part de la borsa de treball que gestiona l'Oficina Municipal de Treball per tal d'accedir a les ofertes de feina realcionades amb la seva formació.\nSi vols formar part de la Borsa, tan sols has de comunicar-ho a secretaria de l'escola, on t'informaran de quins passos cal seguir i quina documentació cal aportar.\nLes empreses poden adreçar les ofertes de feina a l'Oficina Municipal de Treball\nServei d'Assessorament i Reconeixement acadèmic per professionals que no disposen de la titulació acadèmica\n25 juliol de 2018\nEl servei d'Assessorament i Reconeixement permet a aquests professionals obtenir el reconeixement acadèmic de la seva experiència professional acreditada i optar, mitjançant els cicles formatius, a una titulació técnica que els acrediti. Actualment l'escola ofereix assessorament en totes les especialitats d'Arts Plàstiques i Disseny i el reconeixement de les especialitats de Joieria i disseny gràfic i audiovisual.\nInformeu-vos de les convocatòries d'Assessorament i de Reconeixement al web de l'escola o bé a la secretaria del centre.


Distribuïdors de productes de neteja i parament - Disnova\nDisposem de productes de neteja a nivell industrial: rentadors, detergents i productes químics de neteja. Podem oferir, tantmateix, els protocols necessaris per complir amb la legislació vigent.\nLa nostre linea de drogueria és molt extensa, al nostre catàleg trobarà qualsevol estri o producte de menatge especial per hosteleria (vaixella, cristalleria, etc.) en diferents formats.\nPer últim, també disposem d’un ampli catàleg de neveres i frigorífics, així com mobiliari per terrasses.\nTot amb la qualitat indispensable que requereix el nostre client de l’hosteleria.\nDrogueria i complements


L’Ajuntament de Tàrrega amplia la dotació d’aparcabicis\nLa Regidoria de Serveis Municipals, Mobilitat i Medi Ambient també ha instal·lat aquests elements de mobiliari urbà als centres educatius apostant per la sostenibilitat\nper L.B. 31/08/2020 12:05h\nImatge dels nous aparcabicis instal·lats a l'avinguda del Raval del Carme de Tàrrega. | LleidaDiari.cat\nL’Ajuntament de Tàrrega ha ampliat la dotació d’aparca-bicicletes a les avingudes de Catalunya i Raval del Carme, dues de les principals artèries viàries del centre de la ciutat. Gràcies a aquesta acció, la Regidoria de Serveis Municipals, Mobilitat i Medi Ambient vol continuar fomentant els desplaçaments en bici pel nucli urbà en favor de la sostenibilitat i el respecte vers l’entorn. En aquest sentit, el consistori targarí també ha habilitat aparcabicis als centres educatius de la localitat. A hores d'ara només queda pendent habilitar aquests espais a l’Escola Oficial d’Idiomes i al Centre de Formació de Persones Adultes, treballs que es faran molt aviat.\nEn concret, al llarg de les avingudes de Catalunya i Raval del Carme de Tàrrega, s’han instal·lat aquesta setmana 8 nous aparcabicis. Amb els ja existents anteriorment, ambdós vials en disposen ara d’un total de 26 (també se n’han reposat dos que es trobaven malmesos). Val a recordar que les avingudes de Catalunya i Raval del Carme són ‘zona 30’ amb prioritat de pas per a vianants i bicicletes. D’altra banda, l’any passat també ja s’instal·laren tres nous aparcabicis a la plaça Major.\nLa regidora de Serveis Municipals, Mobilitat i Medi Ambient, Teresa Sala, afirma que «volem promoure entre la ciutadania l’ús de mitjans de transport més sostenibles enfront del vehicle privat». A més, «la inversió realitzada és mínima, ja que és la mateixa Brigada Municipal qui s’encarrega dels treballs d’instal·lació», diu l’edil tot afegint que «properament adquirirem més aparcabicis per estendre aquesta mesura en altres punts de la ciutat».\nL’acció posa també en relleu el suport del consistori a la Setmana Europea de la Mobilitat, que se celebrarà del 16 al 22 de setembre. En aquest marc, la capital de l’Urgell prepara altres propostes de conscienciació mediambiental que s’anunciaran els propers dies.\nPolèmica: Censuren un mural a Torrefarrera\nPer fi: Arrenca el Tren dels Llacs quatre mesos i mig després del previst\nAjuntament de Tàrrega Tàrrega


L’Ajuntament de València arranca la fase final de votació dels pressupostos participatius 2020-2021, DecidimVLC. Des de hui i fins al 7 de març la ciutadania podrà votar directament a través de la web decidimvlc.valencia.es als millors projectes per als barris i pobles de València fins a completar els 8 milions d’euros assignats del pressupost municipal de 2021 dedicat a inversions.\nUn total de 281 propostes d’inversió (234 en els districtes i 47 dels pobles) han passat a la fase de votació d’entre tots els projectes presentats per la ciutadania en les fases anteriors i després de l’estudi de viabilitat tècnica, jurídica i pressupostària dut a terme pels servicis tècnics municipals. Este estudi de viabilitat ha seleccionat les propostes d’inversió que són competència municipal i sobre les quals l’Ajuntament pot iniciar la seua execució durant els pròxims mesos.\nLa regidora de Participació Ciutadana i Acció Veïnal, Elisa Valía, ha ressaltat “la gran mobilització de les veïnes i veïns de València en esta edició, com demostra el fet que les inversions viables que passen a votació superen els 38 milions d’euros de millores per a la nostra ciutat. Una quantitat que és quasi cinc vegades superior a l’import disponible per al procés participatiu, que són 8 milions d’euros, i que demostra l’altíssima implicació de la ciutadania i la qualitat i consistència de les propostes presentades per a millorar València”.\nPer a la regidora, les propostes ciutadanes que passen a votació final, centrades en les àrees de cultura, esport, tecnologia, mobilitat, protecció del patrimoni, millora dels espais públics, gestió de residus, educació, jardineria, protecció animal o ampliació d’equipaments, “reflectixen que la ciutadania confirma l’aposta per una ciutat a escala humana, més verda, més habitable, amb millors espais compartits i de convivència per a ser gaudits, eixos d’actuació de l’Ajuntament i en línia amb els Acords per a la Recuperació i la Reconstrucció del consistori”.\nValía sosté que “ha sigut tan alt el volum de projectes presentats enguany i la seua qualitat que han requerit d’un esforç extra i molt treball en equip entre tots els servicis municipals en l’àrdua tasca d’avaluació de les propostes. A més, en un context complex de restriccions derivades de la pandèmia”.\nLa regidora ha apuntat que “esta edició del DecidimVLC es va iniciar en un context de crisi sanitària, econòmica i social per covid-19, que va fer que altres ajuntaments de grans ciutats a Espanya descartaren processos participatius com el nostre. Per sort, València va mantindre la seua aposta per ampliar les eines de democràcia directa i els espais de participació, consultar amb la ciutadania sobre les prioritats d’inversió en els seus barris i fer partícips a veïnes i veïns en la co-governança de la ciutat. I els resultats ens han donat la raó”.\nEsta sisena edició dels pressupostos participatius s’ha convertit en la de major implicació ciutadana de totes les realitzades per l’Ajuntament de València des de 2015. I ho ha fet amb una altíssima participació tant en la fase de presentació de propostes de projectes d’inversió, amb més del doble de les propostes presentades en els anys anteriors, com en la fase de suports, amb un 50% més de suports que en l’edició anterior que se centrava en projectes de ciutat i un 250% més de suports que en 2018-2019, amb projectes de districte i pobles com l’edició actual.\nEn DecidimVLC poden participar totes les persones empadronades a València majors de 16 anys. Després de registrar-se en la plataforma podrà visualitzar i triar entre totes les propostes incloses en el seu districte o poble. Podrà votar per totes les propostes que desitge fins a completar el pressupost disponible en el districte o poble. Així, a la finalització de la fase, les inversions més votades fins a completar el pressupost per districtes seran les que inicien el seu procés d’execució este mateix any.\nLa regidora de participació ciutadana ha ressaltat que “en data de hui, ja s’han executat més del 75% de les propostes triades per la ciutadania en les cinc edicions anteriors de DecidimVLC, inversions que són una realitat als nostres carrers i contribueixen a fer de València una ciutat més amable i sostenible”\nTemas: Ajuntament de ValénciaDecidim VLC\nDetienen en Gandia a un hombre por robar en la casa en la que había realizado unos trabajos\nCliment: “La capitalidad mundial del diseño está generando un sinfín de proyectos que ayudarán a posicionarnos internacionalmente”


La CUP gestionarà 4 alcaldies i inicia una nova etapa amb la vista posada en les eleccions espanyoles ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dissabte, 17 d'abril de 2021 00:52 h\nPolítica Última actualització Diumenge, 12 de juny de 2011 11:21 h\nGovernarà Viladamat amb majoria absoluta i Arenys de Munt, Navàs i Celrà amb el suport de CiU, ERC i independents respectivament\nLa Candidatura d'Unitat Popular (CUP) disposarà per primera vegada de quatre alcaldies als municipis del país. Després d'haver obtingut més de 62.000 vots les darreres eleccions municipals que li van proporcionar 104 regidors. El proper repte per a la formació de l'Esquerra Independentista Revolucionària serà decidir si vol concórrer a les properes eleccions estatals previstes pel març de 2012. La CUP no hi ha participat mai com a tal i no ho ha situat en el seu llistat de prioritats tot i que els bons resultats del 22-M poden esperonar aquesta possibilitat entre alguns nuclis de militància que aposten per donar batalla en tots els fronts institucionals. A més, la més que possible presència de Bildu en aquests comicis -com ja ho va fer Herri Batasuna als 80 i 90- podria servir d'estímul per tal de conformar un front de lluita unitari al bell mig del sistema polític espanyol.\n2011, 22-M, 22M, bildu, CUP, eleccions municipals\nMentrestant, la CUP entrarà a diversos governs municipals i en quatre, Viladamat, Arenys de Munt, Navàs i Celrà, ho farà directament des de l'alcaldia. A Viladamat, un petit poble de l'Empordà, és on el 22-M la CUP va obtenir la seva primera majoria absoluta i per tant ja estava clar que en tindria l'alcaldia. Però també la tindrà a Arenys de Munt; Josep Manel Ximenis, impulsor de la primera consulta sobre la independència, en serà l'alcalde amb el suport de CiU. A Celrà la CUP es repartirà l'alcaldia durant la legislatura amb independents vinculats a ERC, que han desbancat la llista més votada, Entesa per Celrà. A Navàs l'alcalde també serà de la CUP després d'haver-se assegurat el suport dels regidors d'ERC del municipi. A Artés la CUP donarà suport al GUA, grup independent vinculat a ERC, que obtindrà l'alcaldia i comptarà també amb el suport del PPA (vinculat al PSC).\n14 de juny de 2011, 00.38 h\n#8 Volia dir que ERC va tenir els mateix nombre de regidories (4) i uns quants vots de menys.\n14 de juny de 2011, 00.37 h\nEl més lamentable és el cas d'Arenys de Munt en la qual la CUP volia l'alcaldia els quatre anys quan ERC, que va tenir el mateix nombre de vots i uns pocs regidors menys, volien compartir-la. Ara s'ha aliat amb la dreta regionalista per comptes de fer un front sobiranista. Sí, donem-los un premi a la CUP! Esperem que la ciutadania d'Arenys el ho faci pagar.\n13 de juny de 2011, 20.24 h\n#6 Pena de desconeixement històric. Vostè sap el què era la república Social?\n13 de juny de 2011, 12.20 h\nFelicitats i ànims!!! Sense cap mena de dubte el projecte de la CUP és l'únic projecte amb cara i ulls per a poder conseguir la répública social dels països catalans lliures!!! Tot el meu suport, com s'ha de fer, de baix a dalt, passanty pel poble, fins que el poble governi!!\nVISCA CATALUNYA LLIURE!!!(D'espanyolistes PSOE, de feixistes PP i de neoliberals corruptes CiU)!!\n13 de juny de 2011, 10.06 h\nEl que haurien de fer les CUP és presentar-se a les eleccions espanyoles en una candidatura unitària independentista sense que cap partit posi cap condició de caps de llista ni collonades d'aquestes. Total, com que el PP guanyarà per majoria absoluta, seria un bon moment perquè tots junts (cup, erc, si, dc, rcat...) plantegessin aquestes eleccions com un pre-referèndum per a la independència. Qui sap, si ho sabessin fer sense discussions, potser es tibarien sectors importants independent... Llegir més\n13 de juny de 2011, 10.05 h\nel que no m'agrada no ho llegeixo.\n12 de juny de 2011, 17.28 h\nEi! collons o ovaris qui sap, però de dignitat ens en sobra, i molta!. Però del que segur que no n'hi ha a les CUP són favors ni diners a tornar a banquers i empresaris...com ERC i altres...\n12 de juny de 2011, 14.43 h\nlamentable el directe.cat i la seva qualitat, quan us paga ERC per a fer d'altaveus del seu discurs?¿?\n12 de juny de 2011, 14.11 h\nNo hi ha collons d'anar a les espanyoles!