PayPal Casino Android plataformes de casino en els dispositius Android |\nPlataformes PayPal Casino Android en els dispositius Android\nQuè s'obté quan es combinen sistema de pagaments en línia segur de PayPal amb una excel·lent plataforma de jocs mòbil de Google Android? la PayPal Casino Android App que és indubtablement un dels millors i més reeixits en la categoria de jocs de casino PayPal. No només és un partit al cel, but it’s also user friendly and a super convenient way for both novice and regular mobile casino players to hone their skills.\nla PayPal Casino Android ofereix molts jocs en línia amb el casino mòbil de PayPal bo sense dipòsit, i Pagament mòbil de casino bo gratis. Aquests són bons de benvinguda als nous membres proposats pel qual no és necessari per fer dipòsits per tal de jugar jocs de casino (ranures mòbils, o jocs de taula com el blackjack o la ruleta mòbil), i es troben entre els casinos en línia de mòbils més populars. però, per tal de tenir la millor experiència de joc possible mòbil al seu telèfon, hi ha algunes coses que vostè ha de tenir en compte:\nSeguir llegint La nostra PayPal Android Casino de revisió prevista a la taula!!!\nEl que vostè necessita per experimentar el millor d'un casino de Paypal Android\nprimerament, vostè necessitarà un telèfon compatible amb Android que suporta l'oferta de llocs de casino PayPal jocs de casino de PayPal. Great options are the Galaxy S range from Samsung, Nexus de HTC, o jugar de Sony Xperia\nLlegir més sobre Nou Casino mòbil de mFortune per als clients de PayPal!\nNo es privi dels excel·lents gràfics i efectes visuals interessants! Comproveu que el telèfon té la densitat de píxels requerit; i que la pantalla és gran i prou clara per satisfer les necessitats de certs jocs.\nPer a una connexió ratxa guanyadora interrupció, vos que el seu bateria es carrega durant el temps suficient. Un telèfon Android en general no dura per molt temps, i l'última cosa que vol és una interrupció a meitat de camí a través del seu joc preferit…Els jugadors que gaudeixen d'apostar contra la marxa voldran assegurar que això no succeeixi a ells!\nHa visitat la botiga de Google Play? En lloc d'anar al seu casino mòbil preferit i descarregar el PayPal Casino Android App, fa una ullada a la botiga de Google Play. És molt més ràpid, molt més fàcil, i permet als usuaris seleccionar / vincular el seu compte de PayPal a les seves opcions de pagament. Fer i rebre pagaments mai ha estat tan fàcil ni segur!\nNo es perdi el gust de fruita de butxaca Bo de Casino Mòbil gratuït Casino Slots & Jocs!!\nQuan es tracta de jocs de casino en línia, els jugadors són, literalment, molt on triar! Amb el Casino Android App, que són capaços de triar entre els jocs de classe mundial com Android Mobile Slots, vint, Video Poker, La ruleta mòbil, i molt més- l'ésser més jugat PayPal Casino Blackjack. Per tant si es tracta d'una experiència de joc mòbil estimulant i satisfactori que està buscant, així com les opcions més segures per a les transferències de fons, PayPal Casino Android és la millor opció!


divendres, 28 d'agost de 2009 10:40\tadministrador\nA les acaballes del curs 99/00 als centres ens arribava un fax on companys i companyes de l'IES Tirant Lo Blanc de Gandia ens convocaven per tal de plantejar la possibilitat de constituir una associació de professorat de les famílies d'administració, comerç i de l’especialitat d'economia. L’assistència va ser més bé minsa, però sí que hi van arribar més de mitja dotzena de fax donant suport a la iniciativa.\nEls allí presents vam decidir tirar endavant la proposta i es van preparar uns estatuts, per eixir del pas, i aconseguir tenir forma jurídica. El grup promotor, de fet, estava constituït tot ell per professorat del centre esmentat. Ara bé, en la reunió de València vam acordar modificar aquests estatuts per tal d’adequar-los millor a l’esperit i necessitats de l’associació, per aquest motiu es va constituir una comissió i aquest és el resultat del seu treball. Tot i açò hi ha que reconèixer que en un percentatge important del seu contingut és similar al de l’associació semblant que hi ha a Catalunya, l’Associació d’Ensenyants d’Economia i Empresa de Catalunya, a la qual volem donar les gràcies pel seu ajut i col·laboració.\nTÍTOL I. DE L'ASSOCIACIÓ I ELS SEUS MEMBRES\nCAPÍTOL 1. LA DENOMINACIÓ, L'ÀMBIT D'ACTUACIÓ, LES FINALITATS I EL DOMICILI\nArticle 1. Condició jurídica\nAmb la denominació ASSOCIACIÓ DE PROFESSORAT D’ADMINISTRACIÓ, COMERÇ I ECONOMIA es constitueix aquesta associació que, a l'empara de l'article 22 de la Constitució, regularà les seues activitats d'acord amb la Llei 191, de 24 de desembre de 1964, i els seus estatuts.\nL'associació, que actuarà principalment en l'àmbit territorial del País Valencià, desenvoluparà la seua activitat en l'àrea d’economia de l'ensenyament secundari i cicles formatius i altres mòduls de Formació Professional. S'entén per àrea d’economia:\n1. Ensenyaments de l'ESO vinculats amb la formació econòmica i el coneixement del món de l'empresa i laboral.\n2. Ensenyaments de Formació Professional de les Famílies d’administració i comerç.\n3. Mòduls d'altres cicles formatius relacionats amb l'entorn econòmic, empresarial i laboral.\n4. Economia i organització d'empreses, Economia i altres matèries optatives del Batxillerat.\nArticle 3. Finalitats\nAquesta associació no té finalitats lucratives i els seus objectius són els següents:\n1. Promoure la difusió de tots els ensenyaments de l'àrea econòmica i contribuir a la millora de la seva qualitat.\n2. Fomentar la reflexió i la investigació entorn els temes curriculars i pedagògics relacionats amb l'educació econòmica mitjançant:\na. La divulgació de documentació científica i pedagògica.\nb. L'intercanvi d'informació curricular, didàctica o qualsevol altre tipus d'experiència educativa.\nc. El desenvolupament de nous mètodes i materials didàctics.\nd. La promoció dels contactes professionals entre el professorat a nivell nacional, estatal i internacional.\n3. Col·laborar amb les entitats públiques i privades, i en especial amb les administracions educatives, i les associacions preocupades per la difusió i millora de l'educació econòmica, tant en els ensenyaments de caràcter general com en els professionals.\n1. El domicili de l'associació s'estableix provisionalment al Carrer Amèrica, 2 de Daimús (València) codi postal 46710.\n2. Es podran establir altres domicilis referents a diferents àmbits geogràfics, que actuaran a nivell de delegacions.\nCAPÍTOL II. ELS MEMBRES DE L'ASSOCIACIÓ, ELS DRETS I LES SEVES OBLIGACIONS\nArticle 5. Socis\n1. Podran ser socis actius tots els professors relacionats amb l'àmbit d'actuació d'aquesta associació, ja estiguin en actiu o no.\n2. Podran ser socis protectors i socis d'honor les persones físiques o jurídiques que donin suport a l'associació o a les seves finalitats.\nArticle 6. Drets\n1. Són drets dels socis actius:\na. Assistir amb veu i vot a les reunions de l'Assemblea General.\nb. Elegir i ser elegits membres de la Junta Directiva i altres llocs de representació.\nc. Participar en les activitats, comissions i grups de treball de l'associació, d'acord amb les normes legals i estatutàries, i fer ús dels serveis que aquesta pose a la seua disposició.\nd. Exposar a l'Assemblea General i a la Junta Directiva propostes d'activitats, aportacions o suggeriments que contribuisquen a millorar el funcionament de l'associació i a assolir les seues finalitats.\ne. Rebre informació sobre les activitats i experiències de l'associació.\nf. Posseir un exemplar dels estatuts.\n2. Els socis protectors i d'honor gaudiran dels mateixos drets que els socis actius, amb les següents excepcions:\na. Podran assistir amb veu però sense vot a les reunions de l'Assemblea General.\nb. No podran elegir ni ser elegits membres de la Junta Directiva.\nArticle 7. Deures\n1. Respectar i complir les normes estatutàries.\n2. Complir els acords de l'Assemblea General i les normes que assenyale la Junta Directiva per dur-los a terme.\n3. Satisfer puntualment les quotes que s'establisquen.\n4. Col·laborar al bon funcionament de l'associació.\nArticle 8. Baixes\nUn soci pot ser donat de baixa de l'associació per alguna de les causes següents:\n1. Decisió de la persona interessada, que ho ha de comunicar per escrit a la Junta Directiva.\n2. No satisfer les quotes establertes en un any.\n3. Conducta que cause un desprestigi a l'associació, en opinió de la Junta Directiva, prèvia audiència de l'interessat/da.\n4. Defunció del soci.\nArticle 9. Composició\n1. L'Assemblea General està formada per tots els socis i és l'òrgan sobirà de l'associació.\n2. Tots els socis quedaran subjectes als acords de l'Assemblea General, incloent-hi els absents, els qui en discrepin i els presents que s'hagen abstingut de votar.\nArticle 10. Atribucions\n1. L'Assemblea té les atribucions següents:\n1. Valorar i aprovar el Pla d'Actuació de la Junta Directiva que permeta assolir les finalitats de l'associació, que ha d'incloure necessàriament l'edició d'un butlletí i la realització d'unes jornades periòdiques.\n2. Valorar i, si s'escau, aprovar altres propostes o iniciatives de la Junta Directiva o dels socis.\n3. Aprovar els pressupostos anuals de despeses i ingressos, i la Memòria anual d'activitats.\n4. Fixar l'import de les quotes que els associats hauran d'aportar.\n5. Escollir els membres de la Junta Directiva, destituir-los i substituir-los.\n6. Avaluar l'activitat i gestió de la Junta Directiva.\n7. Estudiar, si ho sol·licita la Junta Directiva, els informes de les comissions creades.\n8. Legitimar els acords que calgui en relació a la representació legal, gestió i defensa dels interessos dels seus membres o de l'associació.\n9. Modificar els estatuts de l'associació.\n10. Aprovar la baixa d'un associat a proposta de la Junta Directiva d'acord amb l'article 8.3\n11. Resoldre els assumptes de caràcter urgent que afectin les finalitats de l'associació.\n12. Aprovar la constitució de demarcacions territorials a petició d'un grup de socis interessats i ratificar el vocal que aquests hagin designat a la Junta Directiva.\n13. Dissoldre i liquidar l'associació.\n2. La relació de les facultats que es fa en aquest article té un caràcter merament enunciatiu i no limita les atribucions de l'Assemblea General.\nArticle 11. Sessions\n1. L'Assemblea General és reunirà en sessió ordinària una vegada a l'any.\n2. L'Assemblea General és reunirà amb caràcter extraordinari sempre que calga, a requeriment de la Junta Directiva o bé quan ho sol·licite un nombre de membres de l'associació que represente, pel cap baix, un vint per cent de la totalitat; en aquest últim cas, ho farà dins un període no superior a trenta dies.\n3. La convocatòria de les assemblees generals, tant les ordinàries com les extraordinàries, es farà per escrit a cada soci, amb una anticipació mínima de 10 dies. En ella s'especificarà el dia, l'hora i el lloc de la reunió, com també l'ordre del dia. S'inclouran preceptivament en l'ordre del dia les qüestions suscitades per cada grup de treball, sempre que prèviament s'hagen comunicat a la Junta Directiva.\n4. Les reunions de l'Assemblea General les presidirà el president de l'associació. Si no hi és, el substituiran, successivament, el vicepresident o el vocal de més edat de la Junta. Actuarà com a secretari qui ocupe el mateix càrrec a la Junta Directiva.\n5. El secretari redactarà l'acta de cada reunió amb un extracte de les deliberacions, el text dels acords que s'hagen adoptat i el resultat numèric de les votacions.\n6. Al començament de cada reunió de l'Assemblea General es llegirà l'acta de la sessió anterior, a fi que s'aprove o s'esmene. Cinc dies abans, de tota manera, l'acta i qualsevol altra documentació hauran d'estar a disposició dels socis al local social.\n7. L'Assemblea quedarà constituïda vàlidament en primera convocatòria amb l'assistència d'un mínim del 40 per cent dels socis.\n8. Quedarà vàlidament constituïda en segona convocatòria, sigui quin sigui el nombre dels socis presents. La segona convocatòria s'haurà de fer mitja hora després de la primera i en el mateix lloc, i s'haurà d'haver anunciat amb la primera.\n9. En les reunions de l'Assemblea General, correspon un vot a cada membre de l'associació.\n10. Els acords es prendran per majoria simple dels vots dels presents.\n11. Per adoptar acords sobre la separació dels membres, el cessament de càrrecs per sanció, la modificació dels estatuts, la dissolució de l'associació, la constitució d'una federació amb associacions similars o la integració en una de ja existent, caldrà un nombre de vots equivalent a les dues terceres parts dels assistents, i que representen un almenys un 25% del total del número de socis en primera convocatòria i un 15% del total dels socis en segona convocatòria. En qualsevol cas, l'elecció de la Junta Directiva, si es presenten diverses candidatures, es farà per acord de la majoria relativa dels socis presents.\nCapítol IV. Junta directiva\nArticle 12. Constitució\nLa Junta Directiva regirà, administrarà i representarà l'associació. La Junta Directiva estarà formada per:\n5. Un mínim de 5 vocals i un màxim de 10.\n6. Un vocal de cadascuna de les demarcacions territorials.\n1. L'elecció dels membres de la Junta Directiva es farà per votació de l'Assemblea General.\n2. En cas d'haver-se presentat una sola candidatura, es procedirà a la seva proclamació immediata.\n3. L'exercici del càrrec serà gratuït.\n4. Els membres de la Junta Directiva exerciran el càrrec durant un període de dos anys, amb un màxim de tres mandats consecutius.\n5. El cessament dels càrrecs abans d'extingir-se el termini reglamentari del seu mandat podrà esdevenir per:\n1. Dimissió voluntària presentada mitjançant un escrit en el qual s'exposin els motius.\n2. Malaltia que incapaciti per exercir el càrrec.\n3. Baixa com a membre de l'associació.\n4. Sanció per una falta comesa en l'exercici del càrrec, imposada d'acord amb el que estableix l'article 11.11 dels estatuts.\n6. Les vacants que es produeixin en la Junta Directiva es cobriran en la primera Assemblea General que tingui lloc. Mentrestant, un membre de l'associació podrà ocupar provisionalment el càrrec vacant.\nArticle 13. Atribucions\nLa Junta Directiva té les funcions següents:\n1. Representar, dirigir i administrar l'associació de la manera més àmplia que reconega la llei; així mateix, complir les decisions preses per l'Assemblea General, d'acord amb les normes, instruccions i directrius que aquesta Assemblea decideixi.\n2. Prendre els acords que calga en relació amb la compareixença davant dels organismes públics i per exercir tota mena d'accions legals i interposar els recursos pertinents.\n3. Proposar a l'Assemblea General la defensa dels interessos de l'associació.\n4. Proposar a l'Assemblea General l'establiment de les quotes que els membres de l'associació hauran de satisfer.\n5. Convocar les assemblees generals i comprovar que es compleixen els acords que s'hi adopten.\n6. Presentar el balanç i l'estat de comptes de cada exercici a l'Assemblea General perquè els aprove, i confeccionar els pressupostos de l'exercici següent.\n7. Elaborar el Pla d'Actuació i la Memòria anual d'activitats i sotmetre'ls a l'aprovació de l'Assemblea General.\n8. Contractar els empleats que l'associació puga tenir.\n9. Inspeccionar la comptabilitat i preocupar-se perquè els serveis funcionen amb normalitat.\n10. Promoure i establir grups de treball per aconseguir de la manera més eficient i eficaç les finalitats de l'associació, i autoritzar els actes públics que aquests grups projecten realitzar.\n11. Assignar els vocals de la Junta Directiva que coordinaran els grups de treball.\n12. Dur a terme les gestions necessàries davant d'organismes públics, entitats i altres persones, per aconseguir subvencions, ús de locals i altres ajuts.\n13. Obrir comptes corrents i llibretes d'estalvis a qualsevol establiment de crèdit d'estalvi i disposar dels fons que hi haja en aquest dipòsit. La disposició del fons es determina a l'article 27.3.\n14. Resoldre provisionalment qualsevol cas que no s'haja previst en els estatuts i donar-ne compte a la primera Assemblea General.\n15. Qualsevol altra facultat que no estiga atribuïda d'una manera específica a algun altre òrgan de govern de l'associació o que li haja estat delegada expressament.\nArticle 14. Sessions\n1. La Junta Directiva, convocada prèviament pel president o per la persona que el substitueix, es reunirà en sessió ordinària amb la periodicitat que els seus membres decidisquen, que en cap cas no podrà ser superior a tres mesos.\n2. Es reunirà en sessió extraordinària quan la convoque amb aquest caràcter el president o bé si ho sol·liciten dos dels membres que la componen.\n3. Els membres de la Junta Directiva estan obligats a assistir a totes les reunions que es convoquen encara que, per causes justificades, podran excusar-se'n. L'assistència del president o del secretari o de les persones que els substitueixin hi serà necessària sempre.\n4. La Junta Directiva prendrà els acords per majoria simple dels seus assistents. El president o el seu substitut tindrà vot diriment en cas d'empat.\nArticle 15. Comissions de la Junta Directiva\n1. La Junta Directiva podrà delegar alguna de les seues facultats en una o diverses comissions si compta, per fer-ho, amb el vot favorable de dues terceres parts dels seus membres.\n2. També podrà nomenar, amb el mateix quòrum, un o uns mandataris per exercir la funció que la Junta els confie amb les facultats que crega oportú conferir-los en cada cas.\nArticle 16. Actes\nEls acords de la Junta Directiva es faran constar al llibre d'actes. En iniciar-se cada reunió de la Junta Directiva, es llegirà l'acta de la reunió anterior, que s'haurà tramès a tots els seus membres amb la convocatòria, per tal d'aprovar-la o rectificar-la si és procedent.\nCapítol V. Atribucions dels càrrecs\nArticle 17. El president\n1. La direcció i representació legal de l'associació, per delegació de l'Assemblea General i de la Junta Directiva.\n2. La presidència i la direcció dels debats de l'Assemblea General i de la Junta Directiva.\n3. Establir la convocatòria de les reunions de l'Assemblea General i de la Junta Directiva.\n4. Visar les actes i els certificats confeccionats pel secretari de l'associació, i visar les factures que li presenti el tresorer.\n5. Les atribucions restants pròpies del càrrec i les que li deleguin l'Assemblea General o la Junta Directiva.\n6. Emetre un vot de qualitat decisori en casos d'empat.\nArticle 18. El vicepresident\nQui ocupe la presidència serà substituït, en cas d'absència o malaltia, pel vicepresident o el vocal de més edat de la Junta, per aquest ordre.\nArticle 19. El tresorer\nEl tresorer tindrà com a funció la custòdia i el control dels recursos de l'associació, com també l'elaboració del pressupost, el balanç i la liquidació de comptes. Portarà un llibre de caixa. Signarà els rebuts de quotes i altres documents de tresoreria. Pagarà les factures de despeses aprovades per la Junta Directiva, que hauran de ser visades pel president. Ingressarà el que sobre en dipòsits oberts en establiments de crèdit o d'estalvi.\nArticle 20. El secretari\nEl secretari ha de custodiar la documentació de l'associació, aixecar, redactar i signar les actes de les reunions de l'Assemblea General i de la Junta Directiva, redactar i autoritzar les certificacions que calga lliurar, i també portar el llibre de registre de socis.\nArticle 21. Els vocals\nEls vocals es responsabilitzaran de les activitats que els assigni la Junta Directiva.\nTÍTOL III. FUNCIONAMENT\nCAPÍTOL VI. LES COMISSIONS I GRUPS DE TREBALL.\nArticle 22. Comissions\nDe manera estable funcionaran, obertes a tots els socis, les comissions següents:\n1. Comissió de Comunicació, encarregada de l'edició del butlletí periòdic i d'altres publicacions de l'associació, presidida per un membre de la Junta Directiva i sota la supervisió d'aquesta.\n2. Comissió de les Jornades, encarregada de portar l'organització de les jornades periòdiques establertes en el Pla d'Actuació, presidida per un membre de la Junta Directiva i sota la supervisió d'aquesta.\n3. La creació d'altres comissions serà presentada per a la seva aprovació a l'Assemblea General per la Junta Directiva o pel deu per cent dels socis i es farà constar en el Pla d'Actuació. Aquestes comissions informaran periòdicament a la Junta Directiva de les seves actuacions.\nArticle 23. La constitució de grups de treball\n4. La creació i constitució de qualsevol grup de treball, la plantejaran els membres de l'associació que vulguin formar-la, els quals n'assabentaran la Junta Directiva i explicaran les activitats que s'han proposat dur a terme.\n5. La Junta Directiva n'aprovarà la constitució, llevat que hi hagi en contra el vot de les quatre cinquenes parts de la Junta Directiva.\n6. La Junta Directiva estarà informada i analitzarà periòdicament les actuacions de les comissions i grups de treball.\nVII. EL RÈGIM ECONÒMIC\nArticle 24. Patrimoni\nArticle 25. Ingressos\nEls recursos de l'associació es nodriran de:\n1. Les quotes que fixe l'Assemblea General per als seus membres.\n2. L'organització d'activitats.\n3. Les subvencions oficials o particulars.\n4. Les donacions, herències o llegats.\n5. Les rendes del patrimoni mateix o bé d'altres ingressos que puguen obtenir-se.\n1. Tots els membres de l'associació tenen l'obligació de sostenir-la econòmicament, mitjançant les quotes que determini l'Assemblea General, a proposta de la Junta Directiva.\n2. L'Assemblea General podrà establir quotes d'ingrés, quotes periòdiques i quotes extraordinàries a proposta de la Junta Directiva.\nArticle 27. Funcionament administratiu\n1. L'associació funcionarà en règim de pressupost anual amb aprovació i liquidació per l'Assemblea General a proposta de la Junta Directiva. L'exercici econòmic coincidirà amb l'any natural i quedarà tancat el 31 de desembre.\n2. En els comptes corrents o llibretes d'estalvi obertes en establiments financers hi figuraran les signatures del president , el vicepresident, el tresorer i el secretari.\n3. Per poder disposar dels fons n'hi haurà prou amb dues firmes, de les quals una haurà de ser necessàriament la del tresorer o bé la del president.\nTÍTOL IV. DISSOLUCIÓ\nCapítol VIII. La dissolució\nArticle 28. Tràmit de dissolució\nL'associació podrà ser dissolta si ho acorda l'Assemblea General, convocada amb caràcter extraordinari i expressament per a aquesta finalitat.\nArticle 29. Destinació del béns\n1. Un cop acordada la dissolució, l'Assemblea General prendrà les mesures oportunes tant pel que fa a la destinació dels bens i drets de l'associació com a la finalitat, l'extinció i la liquidació de qualsevol operació pendent.\n2. L'Assemblea pot elegir una comissió liquidadora.\n3. Els membres de l'associació estan exempts de responsabilitat personal. La seva responsabilitat quedarà limitada a complir les obligacions que ells mateixos hagin contret voluntàriament.\n4. El romanent net que resulti de la liquidació es lliurarà directament a l'entitat pública o privada que pugui donar continuïtat a alguna de les finalitats d'aquesta associació.\n5. Les funcions de liquidació i execució dels acords a què fan referència els números anteriors d'aquest mateix article seran competència de la Junta Directiva, si l'Assemblea General no ha conferit aquesta missió a una comissió liquidadora especialment designada.\nCERTIFICACIÓ: Per a fer constar que els presentes estatuts són modificació dels que van ser visats per RESOLUCIÓ del Servei d’Entitats Jurídiques de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques amb data de 5 de desembre de 2000, i aquesta modificació ha sigut aprovada per acord de l’Assemblea General Extraordinària de data 8 de setembre de 2001.\nDaimús, 12 de setembre de 2001


La piràmide dels aliments és un esquema dels diferents grups d'aliments i de les racions que n'hem de prendre al dia. Està construïda de tal forma que els aliments que es troben a la base són més importants en la nostra dieta que els aliments que es troben en el vèrtex superior.\nEls nutrients són les substàncies de les quals obtenim l'energia que necessitem, aquests nutrients provenen dels aliments que ingerim. Hi ha tres tipus de nutrients:\nEls nutrients constructors: són les proteïnes que es troben en la carn, el peix, els ous, els fruits secs, la llet i els seus derivats. Són importants per al nostre cos i per la nostra dieta per a créixer, per defensar-nos de les infeccions i per substituir les parts del cos que es renoven constantment, com per exemple la pell o els cabells.\nEls nutrients energètics: els nutrients energètics són de dos tipus. Els més energètics són els hidrats de carboni, també anomenats sucres i es troben en el pa, la pasta, l'arròs, els cereals i la fruita. L'altre tipus d'aliments energètics són els lípids, que també es poden anomenar greixos i els trobem en els dolços, les llaminadures, els olis i les mantegues. Són importants per al nostre cos i per la nostra dieta, ja que constitueixen l'energia per al nostre organisme, sense aquesta energia no podríem caminar, ni córrer i els nostres òrgans no podrien complir la seva funció.\nEls nutrients reguladors: Pertanyen a aquest grup l'aigua, la fibra, les vitamines i les sals minerals que ho podem obtenir a través de les verdures i hortalisses, la sal, etc. Són importants per al nostre cos i per la nostra dieta perquè controlen que totes les funcions del nostre organisme es portin a terme adequadament.\nMolts experts en nutrició, com el nutricionista de Harvard el Dr. Walter Willet o el doctor Juan Revenga, creuen que la representació de la piràmide original del 1992 (la versió americana) i la majoria de les representacions que s'han fet posteriorment, no reflecteixen la última recerca en dietetica. Per exemple es dona menys importància a les verdures (4t nivell) que als cereals (5e nivell) o es posa al mateix nivell els llegums que les patates (els llegums aporten proteines i les patates hidrats de carboni) entre d'altres.\nPer tal de corregir aquest biaix s'han fet diverses representacions en forma d'un plat equilibrat amb tots els components que hauria d'incloure una dieta sana, per exemple des del 2011 als Estats Units tenen com a referència en els programes d'alimentació saludable el programa MyPlate, també ha tingut força èxit la variant que n'han fet a la úniversitat de Harvard amb el nom de Healty Eating Plat o "El Plat Saludable" a la seva traducció al català, el podem trobar a la pàgina de la Universitat Harvard \n↑ «La piràmide de l’alimentació saludable». Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT). [Consulta: 21 febrer 2017].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Piràmide_dels_aliments&oldid=22982036»\nDarrera modificació: 22 març 2020 a les 07:08


Sobre Nosaltres | WOWOW Aixetes-WOWOW Aixetes\nA WOWOW, creiem que es mereix el millor. Com a part de la nostra motivació inicial per sorgir, la nostra empresa es dedica a oferir-li el millor de tot el que podem oferir: els millors preus, els millors productes, els millors invents moderns i tot amb el millor servei al client. tens ganes de reialesa.\nDesprés d’haver estat al mercat des del 2008, la companyia d’aixetes WOWOW sempre s’ha esforçat per oferir productes de qualitat. Al llarg dels anys, hem ampliat la nostra col·lecció amb cura i intencionalitat per incloure gairebé tot el que podem per a la vostra llar:\n• Accessoris de cuina: aixetes i ferramentes de cuina moderns, simplificats i de qualitat. Tireu les aixetes de cuina que compleixin els requisits moderns de la família en termes de practicitat i professionalitat en el disseny simplificat.\n• Accessoris de bany: Assumim aquesta mateixa professionalitat i ho apliquem a tots els banys. Des d’aixetes de lavabo fins a accessoris de bany com porta-tovalloles i porta-paper higiènic fins a un sistema de dutxa complet professional, tot s’ofereix de la forma que desitgeu.\nEns adaptem com ho fan els nostres sistemes de gestió de qualitat. Per tal de satisfer les vostres necessitats, sempre farem el possible per produir els millors aixetes, maquinari i accessoris, amb tots els millors materials, mantenint una etiqueta de baix preu perquè pugueu obtenir el veritable paquet complet.\nPreparat per convertir WOWOW en el vostre centre d’atenció per a fabricants d’aixetes de qualitat professional? Poseu-vos en contacte amb nosaltres avui a [informació de contacte] i comenceu el vostre viatge.\nEl teu tema: Cuina Bany Dutxa


RECONNECTA - Pilates, Tallers de moviment i joc\nTreballem des de i a través del moviment corporal\nReeducació i millora de la postura corporal promovent l'enfortiment del nucli (core). Treballem tant l'equilibri com la flexibilitat a través de la consciència corporal.\nEl mètode PILATES és un sistema d'entrenament físic i mental. creat a principis del segle XX per Josep Hubertus Pilates, basat en el seu coneixement de diverses disciplines: gimnàstica, traumatologia i ioga, units al dinamisme i força muscular amb el control mental, la respiració i relaxació.\nEl mètode es centra en el desenvolupament dels músculs interns per mantenir l’equilibri corporal i donar estabilitat i força a la columna vertebral, fet que fa que sigui molt utilitzat com a teràpia de rehabilitació, com per exemple per prevenir i curar dolors d’esquena.\nTallers de moviment i joc\nMètode d'alliberament corporal on es treballa per recuperar i millorar capacitats com la mobilitat, la flexibilitat, la fluïdesa i la connexió cos-ment, mitjançant diferents tècniques i jocs.\nL'objectiu és aprendre a moure's amb fluïdesa, control i qualitat, alhora que aprenem a treballar de manera integral i conscient amb el nostre propi cos.\nEl joc és una qualitat humana innata imprescindible en el nostre creixement i salut tant física com mental. No estem sols, així que al compartir la pràctica amb altres persones no només desafiem al nostre cos i ment, sino que ens enfrontem a reptes més desafiants i estimulants multiplicant els beneficis (per exemple major adaptabilitat, cooperació, interpretació del llenguatge corporal, contacte físic i visual, capacitat de reacció i anticipació i... major diversió!).\n"La nostra naturalesa està en continu moviment. El repòs absolut és la mort"\nCopyright text 2019 by RECONNECTA


Grup Ferre de Restauració | Menús de nadal 2017-2018 per a grups i empresa Restaurant Melic del Gòtic al centre de Barcelonana.\nMENÚ DE NADAL PER A GRUPS Nº 1\nComençarem amb un Pica Pica per compartir: Escalivada feta a la nostra brasa, assortiment d’embotits ibèrics i provolones en cassola de fang a la brasa. De segon, entrecot de vaca a la brasa i per finalitzar, caneló de Formentera farcit de crema aromatitzada de taronja.\nI com estem de festes, copa de cava Ballbe!\nMENÚ DE NADAL PER A GRUPS Nº 2\nQue no falti el nostre Pica Pica per compartir: Pernill d’espatlla ibèrica, Scamorza fumada embolicada en pasta filo i graellada de verdures fetes a la nostra brasa. De segon, broqueta de vedella amb shiitake. De postre, el nostre especial Tiramisú a Marsala.\nI com estem de festes, copa de cava Celler Ballbe!\nMENÚ DE NADAL PER A GRUPS Nº 3\nQue no falti el nostre Pica Pica per compartir: Pernill d’espatlla ibèrica, escalivada feta a les nostres brases, formatge manxec i esqueixada de bacallà. De segon, entrecot de vedella amb D.O. Girona reposat 21 dies amb el seu Brie trufat. De postre, Coulant de xocolata amb gelat de coco.\nVOLEU MÉS INFORMACIÓ? TRUQUEU-NOS AL 93 317 19 91\nPodem personalitzar qualsevol dels esdeveniments nadalencs que tingueu, personalitzar el menú… estem al vostre servei!


Els bombers reclamen al Govern que posi fi a la discriminació salarial que pateixen en estar de baixa - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls bombers reclamen al Govern que posi fi a la discriminació salarial que pateixen en estar de baixa\nEls col·lectius sindicals critiquen l’opacitat de la comissió que gestiona la mútua de funcionaris i asseguren estar disposats, ara sí, a portar una reivindicació històrica a la Justícia\n26/02/2019 (15:45 CET)\nLes dues organitzacions sindicals que representen els interessos dels bombers, l’ABA i l’A-118, han presentat aquest dimarts un recurs administratiu a Govern com a pas previ, si cal, per portar “una demanda històrica” a la Batllia. La intenció és que d’una vegada per sempre, l’executiu ‘obligui’ la mútua de malaltia dels funcionaris a modificar el seu reglament i es posi fi, d’aquesta manera, al que consideren una discriminació salarial. L’ens mutual no reconeix tots els complements que perceben els bombers i, en conseqüència, quan estan de baixa no cobren el 100% del que és habitualment la seva nòmina.\nJoan Torra (ABA) i Miquel Àngel Adran (A-118) han acudit aquest matí a les instal·lacions governamentals per presentar a Tràmits el recurs en què posen de relleu l’anomalia i el “greuge” que pateixen. “Hi ha una disfunció respecte del que aporta la CASS i hi ha un seguit de diners que haurien de ser per al treballador i que no sabem on es queden”, ha explicat Adran abans d’apuntar, amb posterioritat, que la mútua acaba fent caixa amb el salaris dels bombers i tot i les múltiples reclamacions que han fet, la comissió de la mútua mai no ha atès les seves peticions.\nLa qüestió és que la CASS cotitza tots els complements que perceben els bombers i si aquests es posen de baixa, la parapública envia la prestació cap a la mútua. En canvi, l’ens mutual no reconeix les primes específiques del cos -i evidentment, tampoc no fa cotitzar als bombers per elles- i hi acaba havent un decalatge entre entre el que la CASS injecta a la mútua i el que la mútua finalment abona a l’assalariat, amb la qual cosa no cobren mai estant de baixa la totalitat del que habitualment ingressen.\nEl nou reglament aprovat fa poc més d’un any tampoc no va recollir les demandes dels bombers i tot porta a pensar que haurà de ser la Batllia qui hi posi ordre. “No trobem resposta” a les demandes, ha afirmat Adran. I ha posat l’exemple d’un company que estant de baixa per paternitat ha deixat de percebre gairebé 500 euros perquè la mútua no reconeix tot un seguit de complements però, en canvi, la part que ha injectat la CASS és la correcta. La que té en comptes totes les variables.\nEl màxim responsable de l’Associació de Bombers d’Andorra ha aprofitat la interposició del recurs per disparar amb bala contra la comissió de gestió de la mútua de malaltia dels funcionaris, de la qual forma part però està en franca minoria. Joan Torra ha assegurat que en el sí de la comissió “no hi ha transparència” i, per contra, alguns “s’hi han muntat un xiringuito”. El sindicalista ha posat l’exemple d’una última reunió celebrada aquest mateix dilluns que va servir per aprovar quatre actes “sense poder-les revisar ni fer-hi esmenes”.\nEl president de l’ABA ha lamentat que tot es faci “a porta tancada” i que no s’informi els mutualistes. I que la informació transcendeixi tard i a compte gotes, com per exemple que a algunes de les persones que devien diners per haver rebut més prestacions del compte o doblades o el que fos “se’ls ha fet crèdit”. “Esperem que la fiscalia actuï ràpid”, ha afirmat Torra mostrant-se disposat a acudir a declarar tan bon punt sigui citat.


Ortodoxia oriental i Església Ortodoxa Grega\nHanks és l'actor que més diners ha guanyat de tota la història del cinema amb un total de gairebé sis mil milions de dòlars (setembre 2006). És també copropietari de Playtone, una companyia de producció de pel·lícules.\nTom Hanks va nàixer a Concord (Califòrnia) el 1956. Els seus pares es van divorciar quan ell tenia cinc anys. Visqué aleshores amb el seu pare que era cuiner, i canviava constantment de feina i de parella. Per això en Tom va viure a moltes ciutats, fins que es va assentar a Oakland, (Califòrnia).\nLa foguera de les vanitats Sherman McCoy\n1993 Alguna cosa per recordar Sam Baldwin Nominació − Globus d'Or al millor actor musical o còmic\nFiladèlfia Andrew Beckett Oscar al millor actor\n1995 Apol·lo 13 Jim Lovell\n1998 Saving Private Ryan Captain John H. Miller Nominació − Oscar al millor actor\nTens un e-mail Joe Fox\n2000 Nàufrag Chuck Noland Productor\nThe Polar Express Diverses veus Veu\nEl codi Da Vinci Robert Langdon\nCharlie Wilson's War Charlie Wilson Nominació − Globus d'Or al millor actor musical o còmic\n2009 Àngels i dimonis (pel·lícula) Robert Langdon\n2013 Captain Phillips Capità Richard Phillips Nominació − Globus d'Or al millor actor dramàtic\n2017 Els arxius del Pentàgon Benjamin Bradlee\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tom_Hanks&oldid=28580218»\nDarrera modificació: 10 nov 2021 a les 12:01\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 nov 2021 a les 12:01.


El mes d'octubre tanca a l'Urgell amb 648'54 punts de risc de rebrot i una velocitat de contagi de 0'94 | Ràdio Tàrrega\nEl mes d'octubre tanca a l'Urgell amb 648'54 punts de risc de rebrot i una velocitat de contagi de 0'94\nA Tàrrega, el risc de rebrot és de 826'73 amb una velocitat de contagi de 1'07\nDurant el mes d'octubre que acabem de deixar enrere, el coronavirus ha tornat a agafar força a Catalunya i també a la nostra comarca. Per això, avui que tenim les dades actualitzades de tot el mes, fem un repàs de l'evolució de la pandèmia a la comarca de l'Urgell.\nEl mes d'octubre ha tancat amb un risc de rebrot de 648'54 segons les últimes dades publicades per salut a través del web dadescovid.cat, mentre que fa una setmana era de 853 punts. El punt màxim aquest mes d'octubre ha estat de 867 punts la setmana del 21 al 27 d'octubre.\nPel que fa a la velocitat de contagi, el mes acaba amb 0'94 de Rt, un punt per sota del màxim del mes d'octubre, que va arribar fins als 1'95 punts de velocitat de contagi la setmana del 6 al 12 d'octubre.\nSegons aquestes dades a la comarca de l'Urgell han mort 6 persones a conseqüència de la Covid durant el mes d'octubre.\nSi ens fixem en les últimes dades fetes públiques, avui hi ha 19 persones ingressades i 3 es troben a l'UCI. A la comarca de l'Urgell, des que va començar la pandèmia s'han acumulat 1.316 casos i 26 defuncions.\nPel que fa a la ciutat de Tàrrega, el risc de rebrot és de 826'73 amb una velocitat de contagi de 1'07. Actualment hi ha 618 casos positius acumulats des que va començar la pandèmia.


El Parc del Cadí de la Seu d'Urgell estarà més connectat a la catedral i els carrers del centre - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Parc del Cadí de la Seu d'Urgell estarà més connectat a la catedral i els carrers del centre\nLes obres de renovació de l'espai s'iniciaran al setembre i tindran un cost de 90.000 euros\nacn | la seu d'urgell 10.07.2018 | 19:43\nBatalla, (dreta) amb el tinent d´alcalde d´Urbanisme, Jesús Fierro. ACN\nL'Ajuntament de la Seu d'Urgell vol obrir l'espai que ocupa actualment el Parc del Cadí i connectar-lo amb la façana principal de la catedral de Santa Maria d'Urgell. L'objectiu d'aquesta intervenció, la qual es preveu iniciar al setembre i tindrà un cost de 90.000 euros, és dignificar i modernitzar aquesta zona situada a l'entorn de diversos elements turístics. L'alcalde de la capital alturgellenca, Albert Batalla, ha destacat que l'espai natural és "un dels principals miradors de la Seu, des d'on es pot veure la serralada del Cadí i l'absis principal de la catedral". Des del consistori també han explicat que es preveu que els treballs estiguin enllestits abans d'acabar l'any.\nEl projecte de reforma del Parc del Cadí, ubicat entre l'Arxiu Diocesà del Bisbat d'Urgell i l'edifici consistorial de la Seu d'Urgell, l'ha redactat i dissenyat l'arquitecte municipal Miquel Duelo i, segons ha explicat Batalla, té com a voluntat "donar valor al patrimoni i a l'entorn natural", actualitzant l'espai actual. Després que fa una setmana s'aprovés en la Junta de Govern Local, l'objectiu és que l'actuació s'iniciï el proper mes de setembre, un cop acabi el període d'exposició pública i s'hagi pogut licitar.\nEls treballs, que tindran un cost de 90.000 euros, podrien estar enllestits abans de finals d'any i contemplen l'eliminació de la tanca verda que actualment separa l'espai del Parc amb el carrer de Ramon Llambart. D'aquesta manera, es preveu salvar el desnivell amb unes escales de pedra natural, les quals afavoriran l'accés a la plaça. També es renovarà el mobiliari urbà, amb la col·locació de parterres de corten i bancs amb vistes a la serra del Cadí.\nPel que fa a la zona ubicada al costat de l'edifici consistorial de la capital alturgellenca, es crearà un espai perquè grups o famílies s'hi puguin asseure, el qual, a més, es podrà utilitzar com a escenari. El document també contempla la instal·lació de seients de cara a l'absis de la catedral. Finalment, també es preveu renovar la tanca del mirador, mentre que els arbres actuals es mantindran però s'executaran noves zones enjardinades que combinaran amb paviment de pedra natural.\nEl tinent d'alcalde d'Urbanisme de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell, Jesús Fierro, ha explicat, per la seva banda, que un cop executades les obres, el Parc del Cadí experimentarà una millora "molt necessària" ja que, ha afegit, "no s'hi havia fet cap intervenció des de feia molts anys".\nLa Seu vol convertir la ciutat en un tauler en el tercer Festival del Joc\nUn any després de la república que no va ser\nLa Fira de Formatges Artesans del Pirineu genera un impacte de més de 7 milions d'euros


Àudios de la secció Caipirinha Olímpica - Camí de Rio\nAvui falta just un mes perquè comencin els Jocs Olímpics de Rio. I just avui posem el punt final a la Caipirinha Olímpica d'"El club". Durant sis meso\ns, els esportistes catalans ens han explicat les seves inquietuds, com s'han preparat per als Jocs i els seus somnis. I també s'han sotmès al test olímpic de Marta Garcia. Avui, els guanyadors, l'equip masculí de waterpolo, vénen a buscar el que els vam prometre: una caipirinha!\nLa nedadora Erika Villaécija afronta a Rio els seus quarts Jocs Olímpics. Amb Marta Garcia repassem el seu currículum, els seus objectius en aquests J\nocs, on arriba amb les il·lusions renovades, i també els seus records olímpics\nÉs de Banyoles, té 26 anys i debutarà en uns Jocs Olímpics aquest estiu. Avui, Marta Garcia ens presenta Carolina Routier. Fa relativament poc que va\ncomençar a practicar el seu esport, la triatló, ja que va començar fent natació. Tot i això, ha rebut bons consells de la seva parella, amb qui compartirà experiència olímpica perquè també és triatleta.\nL'Anna i l'Aina afrontaran aquest estiu els seus primers Jocs Olímpics. Cada dia, a Banyoles, pugen a la seva embarcació de 2 sense timoner i distribu\neixen les 3 sessions d'entrenament diàries que fan amb els seus estudis. Tot i que no saben ben bé com van començar a fer rem, ara li confessen a la Marta Garcia que és com una addicció. I l'objectiu és clar: entrar a la final.\nAvui, Marta Garcia ens presenta un lleidatà d'Os de Balaguer que debutarà en uns Jocs Olímpics. Debutarà l'Albert Hermoso i Ito, el seu cavall. Partic\niparan en el concurs complet i debutaran el 6 d'agost. Fins arribar a aquell dia, Albert explica que cal preparar Ito a nivell psicològic perquè uns Jocs superen en expectació qualsevol altra competició. Us imagineu com ho fan amb els cavalls?\nLa marxadora Raquel González disputarà aquest estiu els seus primers Jocs Olímpics. L'objectiu és gaudir i aconseguir un bon resultat. Aquesta mataron\nina, que ha estudiat Comunicació, es confessa amb Marta Garcia: li encanta Antonio Orozco, la cuina mediterrània i la xocolata!\nEstudiants, cosines i ara també olímpiques en vela. Sara López i Bàrbara Cornudella han aconseguit classificar-se amb l'embarcació de 470 i aquest est\niu disputaran els primers Jocs Olímpics. Amb Marta Garcia parlen dels seus objectius i de les seves ambicions.\nTotes dues tenen experiència olímpica. Ona Carbonell i Gemma Mengual tornaran aquest estiu a Rio per disputar el duet de natació sincronitzada. L'obje\nctiu és clar: tornar a pujar al podi. Amb Marta Garcia parlen de les rutines que presentaran als Jocs, dels principals rivals i de les seves manies: sabíeu que la Gemma fa servir quatre parells d'ulleres per entrenar? Tot això, i més, a la Caipirinha Olímpica d'avui.\nAvui Marta Garcia ens presenta l'equip espanyol d'hoquei herba. Ja coneixen el calendari de competició d'aquest estiu a Rio. Però amb David Alegre i X\navi Lleonart, que ja tenen experiència olímpica, també ens endinsem en el dia a dia d'un equip espanyol d'hoquei herba que té medalles olímpiques en el palmarès.\nDesprés del bronze mundial del passat estiu a Kazan, Jessica Vall en vol més. La nedadora del Sant Andreu participarà aquest estiu als Jocs Olímpics d\ne Rio, i ho farà per partida doble, als 100 i 200 braça. Amb Marta Garcia parla dels seus objectius, ens fa algunes confessions i també passa pel test! Superarà la seva companya d'entrenaments Àfrica Zamorano?\nApuntaven a Tòquio 2020, però s'han colat a Rio 2016. Joan Herp i Jordi Xammar competiran aquest estiu en vela i amb Marta Garcia descobrim com es mou\nen en 4 metres i 70 centímetres, la longitud de la seva embarcació, i qui mana més allà dins. Ens confessen també alguna intimitat!\nAquest estiu a Rio, Àfrica Zamorano debutarà en uns Jocs Olímpics. La jove nedadora del CN Sant Andreu complirà el seu somni amb només 18 anys, i ho f\narà, de moment, en la prova dels 200 esquena. Diem "de moment" perquè Àfrica confessa a Marta Garcia que no descarta aconseguir més mínimes olímpiques... però quantes anelles del test haurà fet?\nAquesta setmana es disputa el preolímpic d'handbol i la Marta Garcia ha estat amb alguns dels jugadors catalans que formen part de l'equip espanyol. E\nns expliquen què ha de passar en aquest preolímpic per aconseguir el bitllet cap a Rio i, sobretot, ens descobreix algunes de les interioritats de l'equip: qui és el més dormilega? Quines sèries miren? El test de la Caipirinha el fan conjuntament... Superaran els de waterpolo?\nSònia Franquet és d'Ascó però viu a Madrid per motius de treball. Té l'honor d'haver estat la primera esportista catalana en classificar-se per als Jo\ncs de Rio, que seran els seus tercers. Participa en tir olímpic, i amb la Marta Garcia conversen de com es traslladen les armes per la competició i de les aspiracions que té en la capital brasilera.\nAquesta setmana es disputa el preolímpic femení de waterpolo que donarà accés a les últimes places per Rio de Janeiro. L'equip espanyol de waterpolo l\nluita per ser el pròxim agost al Brasil. Amb la Marta Garcia coneixem millor aquest equip i les seves aspiracions. Acabaran, com sempre, passant pel particular test olímpic de la Caipirinha!!


Situació: A la població de Cabanes, municipi de l’Alt Empordà (Girona).\nEstat: L’únic vestigi que queda de l’antic castell és una torre cilíndrica d’estil romànic d’uns 10 m. d’alçada i murs de 2,60 m. de gruix. Bon estat, ben conservada. No és accessible lliurament. Desconeixem si és visitable. Aparcament als carrers dels voltants.\nLocalització: N 42 18 26 E 02 58 38. Altitud: 39 m.\nAltres: A mitja alçada té una porta d’entrada tancada per una reixa de ferro. El dia de la visita, l’estreta escala de pedra que condueix a aquesta porta, està coberta d’excrements d’ocells. Dona la impressió que no es gaire transitat aquest camí.


Durant la sessió plenària celebrada avui matí han estat rebutjades les tres esmenes de totalitat de devolució presentades pels grups parlamentaris El Pi-Proposta per les Illes Balears, Mixt (Ciudadanos-Partido de la Ciudadanía) i Popular, per 30 vots en contra (Mixt-Huertas, Mixt-GxF, Podem, MÉSxMallorca, MÉSxMenorca i Socialista), 24 vots a favor (Popular, Mixt-Ciutadans, Mixt-Aguilera, Mixt-Gijón i El Pi) i 1 abstenció (Mixt-Seijas), al Projecte de llei de pressuposts generals de la comunitat autònoma de les Illes Balears per a l’any 2019.\nPresentació del Projecte de llei\nEl punt del debat de totalitat al Projecte de llei s'ha encetat amb la intervenció de la consellera d’Hisenda i Administracions Públiques, Catalina Cladera, que ha presentat i defensat la iniciativa legislativa del Govern balear. Tot seguit, s’ha procedit al debat del contingut de les esmenes a la totalitat de devolució presentades pels esmentats grups parlamentaris.\nEsmena del Grup El Pi-Proposta per les Illes Balears\nEn primer lloc, s’ha passat a la defensa de l’esmena a la totalitat presentada pel Grup Parlamentari El Pi-Proposta per les Illes Balears (RGE núm. 13164/18), per part del diputat Jaume Font que l’ha argumentada d’acord a les següents motivacions:\nEl projecte de Llei de pressuposts generals de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears per a l’any 2019 no respon a les necessitats reals dels ciutadans de les Illes Balears i, concretament:\nSeguint la línia dels pressuposts aprovats aquesta legislatura, mantén una pressió fiscal massa elevada que deixa intacte l’impost de donacions i successions i no rebaixa el tram autonòmic de l’impost sobre la renda de les persones físiques, que afecta especialment les rendes mitjanes i baixes.\nManquen d’una aposta decidida per la millora del transport públic i les actuacions mediambientals, especialment en matèria de de depuració d’aigües residuals.\nNo garanteixen una la neteja de torrents adequada.\nNo resolen els problemes generals d’accés a l’habitatge ni les necessitats concretes de les Illes Balears en termes d’habitatge de protecció oficial.\nNo proposen una política decidida cap a la reconversió de zones turístiques madures.\nNo aposten per igualar la mitjana estatal d’inversió en investigació.\nManquen d’una aposta decidida per la diversificació del nostre model econòmic i productiu, que és excessivament dependent del sector turístic.\nEsmena del Grup Mixt (Ciudadanos-Partido de la ciudanía)\nEn segon lloc, s'ha procedit al debat de l'esmena a la totalitat del Grup Parlamentari Mixt (Ciudadanos-Partido de la Ciudadanía) (RGE 13165/18), per part del diputat Xavier Pericay, que ha defensat els punts següent en contra dels pressuposts:\n- L'augment de la despesa pública es finança principalment mitjançant impostos, que repercuteixen injustament en les economies de les llars dels treballadors i autònoms. L'actual Pressupost no contempla solució alguna a l'excés recaptatori.\n-Les irreals estimacions d'ingressos no s'ajusten a les recents desacceleracions de l'economia.\n- Insuficient inversió en diversos àmbits socials, com el tractament d'aigües o la millora d'infraestructures educatives, entre unes altres.\n- El compromís de reducció de deute és escàs, com es pot observar en l'augment de les partides d'interessos per aquest any, que impedirà inversions futures.\nFinalment, s’ha passat a la defensa de l’esmena a la totalitat presentada pel Grup Parlamentari Popular (RGE 11784/18), per part del diputat Gabriel Company, i l'ha argumentada pels següents motius:\n1.- Els pressuposts de 2019 estan basats en unes previsions macroeconòmiques molt optimistes, lo qual pot tenir una incidència negativa en la previsió de recaptació d’imposts i amb el nivell de dèficit pressupostat.\n2.- Els pressuposts de 2019 tornen a la senda del dèficit després de dos anys de superàvit i per tant suposen incrementar el nivell d’endeutament en termes absoluts, després d’un any de baixada d’aquest indicador, abandonant la senda de reducció del deute iniciat a l’any 2018.\n3.- Els pressuposts de 2019 no contemplen una reducció impositiva de calat i suficient, imprescindible per prolongar l’actual cicle de creixement econòmic.\n4.- Els pressuposts de 2019 no contemplen accions concretes ni solvents a favor dels sectors productius de la nostra comunitat, ni polítiques actives destinades a la millora de Balears com a destinació turística.\n5.- Els pressuposts de 2019 inclouen una partida d’ingrés de 120 milions d’euros corresponent al protocol d’intencions de 2015, sent conscients de que aquest import no serà transferit pel Govern de l’Estat a la nostra comunitat i, suposa, per tant, un incompliment del principi de prudència que tot pressupost hauria de complir.\n6.- Els pressuposts de 2019 no inclouen partides suficientment ben dotades en àrees tant sensibles com la d’Emergències o en inversions en instal·lacions hidràuliques per evitar el constant abocament d’aigües fecals a les zones de bany.\n7.- En els Pressuposts de 2019, mentre les inversions que necessiten els ciutadans no es materialitzen, s'incrementa molt substancialment, amb 93 milions d'euros, les despeses destinades a personal.\nTorn en contra de les esmenes\nEn torn en contra de les esmenes defensades, ha intervingut els diputats Carlos Saura (Podem Illes Balears), Antoni Reus (MÉS per Mallorca), Nel Martí (MÉS per Menorca), Montserrat Seijas (Mixt) i Andreu Alcover (Socialista).\nVotació de les quantitats globals\nDesprés d’haver rebutjat les tres esmenes a la totalitat de devolució per la majoria de vots esmentats a l’inici de la notícia, a continuació, s’ha procedit a la votació i aprovació conjunta de les quantitats globals dels pressuposts, que són les següents:\nDe la CAIB i dels seus organismes autònoms per a l'exercici de 2019 els estats de despeses i ingressos dels quals s’eleven a 5.436.318.530€\nDe les entitats públiques empresarials de la CAIB per a 2019, els estats de despeses i ingressos dels quals s'eleven a 651.347.777€\nDe les societats mercantils públiques de la CAIB per a 2019, els estats de despeses i ingressos dels quals s'eleven a 5.422.496€\nDe les fundacions del sector públic de la CAIB per a 2019, els estats de despeses i ingressos dels quals s'eleven a 93.456.297€\nDels consorcis de la CAIB per a 2019, els estats de despeses i ingressos dels quals s'eleven a 131.652.958 €\nDel Servei de Salut per a 2019, els estats de despeses i ingressos dels quals s'eleven a 1.694.111.930€\nDe l’Agència Tributària de les Illes Balears per a 2019, els estats de despeses i ingressos dels quals s'eleven a 10.629.560€\nEnumerades les quantitats globals s’ha procedit a la votació conjunta i han resultat aprovades per 30 vots a favor (Mixt-Huertas, Mixt-GxF, Podem, MÉSxMallorca, MÉSxMenorca i Socialista), 24 vots en contra (Popular, Mixt-Ciutadans, Mixt-Seijas, Mixt-Gijón i El Pi) i 1 abstenció (Mixt-Aguilera).\nRebutjades les esmenes de totalitat de devolució i aprovades les quantitats globals del Projecte de llei de pressuposts generals per a 2019, els grups parlamentaris podran presentar-hi esmenes parcials fins a dia 26 de novembre. Es reunirà la ponència per a l’elaboració de l’informe que es trametrà a la Comissió d’Hisenda i Pressuposts per a l'elaboració i l’aprovació, si pertoca, del dictamen, que serà debatut i votat durant la sessió plenària que aprovarà o rebutjarà definitivament el Projecte de llei de pressuposts generals de la CAIB per a l'any 2019.\nPrevisió del calendari de tramitació\n26 de novembre.- Finalitza el termini ampliat de presentació d’esmenes parcials.\n30 novembre, 3, 4 i 5 desembre.- Reunió de la Ponència. Elaboració de l'informe.\n11, 12 i 13 desembre.- Comissió d'Hisenda i Pressuposts, elaboració del dictamen. Sessions matí, horabaixa i vespre.\n18, 19 i 20 desembre.- Plenari. Sessions matí, horabaixa vespre.


Presentació del llibre sobre l’artista Llorenç Ugas, al Museu d’Art\nTindrà lloc avui, a les 18 h, i anirà acompanyada d’una xerrada amb dos geògrafs\nLa tarda consisteix, d’una banda, en la presentació del llibre 83.908 passes. Llorenç Ugas i Dubreuil, a càrrec del mateix artista, de Rita Andreu i d’Ignasi López. I d’altra banda, en la xerrada Quan la geografia ensopega amb les pedres: paisatge, art i creativitat, que serà a càrrec dels geògrafs Bernat Lladó i Rosa Cerarols.\nUgas es va formar com a fotògraf a l’Escola Illa de Sabadell i a l’Institut d’Estudis Fotogràfics de Catalunya, on es va especialitzar en fotografia d’autor, entorn, imatge i creació, tècniques de positivat antic i conservació de col·leccions fotogràfiques. El cos central dels seus projectes s’articula al voltant de l’estudi de la ciutat i el paisatge.\nActualment compagina l’activitat artística amb l’activitat docent a l’Institut d’Estudis Fotogràfics de Catalunya mitjançant el curs d’especialització “Paisatges múltiples”.\nHa fet diferents exposicions individuals, com ara “Tensions, impactes i fissures” (Museu d’art modern de Tarragona, 2020), “Seguir un rastre de pintura que no existeixi” (Nau Central, Antiga fàbrica Cascón, Sabadell. 2019), “1760 metres” (Centre de lectura de Reus, 2019), “Lugares al borde de la nada” (Museu de Porreres, 2018) i “9 bancos para hablar” (Galería Addaya. Palmaphoto 2015).\nA més, ha rebut diferents premis, com el 1r Premi d’Escultura de la Biennal d’Art de Tarragona (2019), el Premi AeS Fundació Banc de Sabadell (2019), el 1r Premi d’Art Contemporani de la Fundació Reddis (2016) i el Premi d’arts plàstiques UNED (2014), entre altres.\nLa seva obra forma part de col·leccions públiques i privades, com la col·lecció Recorridos fotográficos ARCO, Fundació Cajasol, Fundació Vila Casas, Fundació FUNCOAL, Fundació DKV, Fundació EXPLUM, Fundació REDDIS, Fundació UNED, la Diputació d’Alacant, la Col·lecció Kells de art contemporani, EIDON o la Fundació Banc de Sabadell.\nTags: exposició, MAS, Museu Art de Sabadell, visita guiada


El Liceu busca mecenes per donar llum i brillantor a la façana del teatre | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nUna campanya de micromecenatge espera recaptar 450.000 euros\nFaçana principal del Liceu, que serà restaurada amb micromecenatge. JOAN SANCHEZ\nAls grans teatres del món, com la Metropolitan Opera House de Nova York o el Covent Garden de Londres, no hi ha més bon reclam per omplir un sopar per buscar mecenes que tenir com a convidat d'honor una estrella de l'òpera. El Liceu en segueix l'exemple i va organitzar fa uns dies un sopar benèfic (en el qual va participar Plácido Domingo), a 250 euros el cobert, que va donar el tret de sortida de la campanya de recaptació per restaurar la façana del coliseu de la Rambla. El cost de les obres de restauració i nova il·luminació de la façana ascendeix a 450.000 euros.\nEl director general del Liceu, Roger Guasch, va explicar les característiques del nou projecte arquitectònic en un sopar celebrat al foyer del teatre després de la funció d'I due Foscari, de Verdi, al qual van assistir 255 mecenes, empresaris, patrocinadors i l'equip directiu del teatre, encapçalat pel president del Liceu Joaquim Molins, la directora artística Christina Scheppelmann, el director musical Josep Pons i el mateix Guasch.\nLa campanya, amb el lema Dóna llum al Liceu, és una iniciativa pionera a Catalunya, però habitual en altres països, especialment als Estats Units; teatres i orquestres busquen recursos amb la resplendor exclusiva que suposa poder compartir estovalles amb el divo de torn. I Plácido Domingo continua sent un imant per atreure el públic; va omplir el teatre en la reeixida versió de concert de I due Foscari, en la qual van ser aclamats l'ara baríton i l'explosiva soprano ucraïnesa Lydmyla Monastyrska.\nCal restaurar la façana del Liceu? Doncs, depèn; no necessita una acció urgent per motius de seguretat i, de fet, ha estat l'únic element del teatre que no s'ha reformat després de l'incendi de 1994. Però un informe tècnic hi recomana una intervenció per corregir alguns defectes estructurals ocasionats pel pas del temps i les agressions meteorològiques.\nEl projecte preveu recuperar el Liceu com a epicentre cultural i arquitectònic de La Rambla; una nova il·luminació integral amb tecnologia LED donarà vida, jugant amb diverses intensitats i colors, a una façana que amb prou feines crida l'atenció de passejants i turistes per la seva austeritat, que contrasta amb el luxe de l'interior de la sala. Es tracta, en definitiva, de fer-la més visible.\nLa iniciativa va néixer amb bon peu: Domingo no va escatimar en amabilitat, proximitat i bon humor, i va romandre al foyer fins passada la una de la matinada, signant autògrafs i fent-se fotos amb els seus admiradors. I com alguns mecenes van aportar una quantitat més gran que el preu de 250 euros per cobert, el teatre va recaptar 69.000 euros en l'inici de la campanya.\nEntre altres personalitats, van assistir al sopar la filàntropa i mecenes Paloma O'Shea, l'advocat Miquel Roca i Junyent, l'oftalmòleg Joaquim Barraquer; Salvador Alemany, president de la mutinacional Abertis; la princesa austríaca Irina zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg i Hoda Ibrahim Al Khamis Kanoo, fundadora de l'Abu Dhabi Music & Arts Foundation, que estudia dur a terme un projecte de col·laboració artística amb el Liceu.\nLa campanya coincideix amb la commemoració dels 15 anys de l'incendi del teatre i fa servir el micromecenatge com a via de recaptació de fons privats a través de donacions, a partir de 75 euros, que abonats, aficionats i ciutadania poden efectuar a través de la pàgina web del Gran Teatre del Liceu —liceubarcelona.cat— o al mateix teatre.


A propòsit del Full Verd: Sobre... L'inadvertit\n—Avi, què és la paraula?\n—La paraula és una cosa que no s’acaba mai, que sempre està parlant\n—I perquè està parlant sempre?\n—Perquè si no ho fes es trencaria la cadena\n—La cadena que transmet la vida als dies\n—Quins dies? Tots?\n—No, només els dies que tenen nits\n—I quins són aquests dies?\n—Els més silenciosos, els que amb prou feines els sents la veu, els inadvertits\n—Però si no tenen veu com ho saps tu això?\n—Per l’escalfor que surt d’un extrem del cel i volta fins a l’altre, perquè res no s’escapa a aquesta escalfor, perquè omple el cor de goig, perquè il·lumina els ulls i perquè la seva paraula és més dolça que la mel\n—Així, la paraula és dolça, oi?\n◊◊◊ El cel parla de la glòria de Déu, l’estelada anuncia el que han fet les seves mans. Els dies, l’un a l’altre es transmeten la paraula, l’una a l’altra se la revelen les nits. Silenciosament, sense dir res, sense que ningú els senti la veu, el seu anunci s’escampa a tota la terra, arriba el seu llenguatge fins als límits del món.\n◊◊◊ En el cel hi ha posat un pavelló per al sol, i el sol en surt com un espòs de la cambra, radiant com un atleta que es llança a la cursa. Surt d’un extrem del cel i volta fins a l’altre: res no s’escapa de la seva escalfor.\n◊◊◊ És perfecta la llei del Senyor, l’ànima hi descansa; és ferm el que el Senyor disposa, dóna saviesa als senzills. Els preceptes del Senyor són dreturers, omplen el cor de goig; els manaments del Senyor són transparents, il·luminen els ulls.\n◊◊◊ Venerar el Senyor és cosa santa, dura per sempre; els determinis del Senyor són ben presos, tots són justíssims. Són més desitjables que l’or fi, més que l’or a mans plenes; són més dolços que la mel regalimant de la bresca.\n◊◊◊ El teu servent hi troba la claror, és molt profitós d’observar-los. Però qui s’adona d’una falta involuntària? Purifica’m del que em passa inadvertit. Preserva’m de l’orgull, que no s’apoderi del teu servent. Així seré irreprensible, i net d’una gran culpa.\n◊◊◊ Que et complaguin les paraules dels meus llavis i es mantinguin davant teu els pensaments del meu cor, Senyor, penyal meu, redemptor meu! Sl 19\n— Pel Josep —\nEl Josep, el nostre fill primogènit :), té la malaltia de Crohn. Va estar força temps ingressat després d'unes quantes operacions complicades. Ara temia una recaiguda, però ens acaba de dir la seva esposa que han tingut una bona alegria en saber que el mal era per una pedra al ronyó, un còlic nefrític, i no una recaiguda del Crohn.\nGràcies, Santi. És preciós el que escrius!\n4 d’agost de 2015 a les 13:29


T'agrada la samarreta? — Aquest nen està a la Lluna!\nAquest nen està a la Lluna! Primeres aportacions!!!\nAls teus amics i amigues els podria agradar?


Com cuinar galetes de coliflor | l-groop.com\nCom cuinar galetes de coliflor\nPoques coses són tan reconfortants com una galeta casolana. Però, ja que solen fer-se farina de blat, poden estar fora de límits per a persones amb sensibilitat al gluten. Afortunadament, la coliflor és un excel·lent reemplaçament de la farina de blat i els podeu fer igual de saborosos que els seus homòlegs tradicionals. Feu petites galetes de coliflor formatge amb iogurt grec i formatge cheddar. O prova galetes de coliflor formatge que es fan amb cansalada i jalapeno.\nElaboració de galetes de coliflor formatge\nEscalfeu la coliflor i escalfeu el forn. Enceneu el forn a 200 º F (400 ºC). Rentar 1 cap de coliflor i descartar-ne les fulles. Trossegeu la coliflor en trossos mentre escalfeu una olla amb una mica d’aigua. Poseu la coliflor dins d’una cistella de vapor i poseu-la a l’olla. Tapeu l’olla i feu al vapor la coliflor fins que quedi molt suau. \nHaurien de passar de 10 a 12 minuts perquè la coliflor es torni tendra.\nTritureu la coliflor i els alls. Col·loqueu la coliflor al vapor en un processador d'aliments juntament amb 3 grans d'all picats. Poseu la tapa al processador i remeneu-la algunes vegades, de manera que es purifiqui la coliflor. La barreja ha de ser completament suau. \nCom més suau sigui la seva coliflor, més suau serà una vegada que la purifiqueu. Per això és important girar-lo fins que quedi completament tendre.\nCombina el puré de coliflor amb el iogurt, el formatge i els ous sencers. Obteniu un bol gran i barregeu-hi la barreja de coliflor purada. Remeneu més dels ingredients de la pasta de galetes amb una cullera de fusta o una espàtula de goma fins que es barregi completament la barreja. Haureu de barrejar: \n1/3 de tassa (95 g) de iogurt grec sense greix\n1/2 tassa (50 g) de formatge cheddar triturat\nBatem les clares i les pleguem a la massa de galetes de coliflor. Surtiu un altre bol barrejant i poseu-hi 2 clares d'ou. Utilitzeu una batedora elèctrica o de peu per batre les clares d’ou a gran velocitat. Batem les clares d’uns ous uns minuts perquè quedin rígides. Doblegueu suaument les clares d'ou a la barreja de coliflor. \nPer plegar les clares d’ou, mantingueu una espàtula i utilitzeu amb molta cura un moviment de gir amb el canell per combinar la barreja de coliflor amb les clares d’ou més clares. L’objectiu és mantenir el volum de les clares d’ou.\nOmpliu una llauna de mini magdalenes i coeu les galetes de coliflor. Ruixeu una llauna de mini magdalena amb esprai de cuina, per evitar que s’enganxi. Ompliu les tasses amb la massa de galetes de coliflor, de manera que la massa arribi a la part superior de cada tassa. Coure les galetes de 20 a 25 minuts. Haurien de daurar-se i quedar una mica cruixents per les vores. Deixeu que les galetes es refredin en un bastidor fins que quedin prou fredes com per servir i servir. \nPenseu en utilitzar una cullera petita de galetes per omplir les tasses de magdalena. També podríeu fer servir algunes culleres petites per coure la massa.\nPreparació de galetes de coliflor amb cansalada i jalapeño (Paleo)\nTritureu la coliflor i escalfeu el forn. Enceneu el forn a 200 º F (400 ºC). Treure 1 cap de coliflor i rentar-lo. Eliminar les fulles i utilitzar un ganivet afilat per tallar la coliflor en flors. Necessitareu unes 2 tasses (650 g). Col·loqueu les floretes de coliflor en un processador d’aliments equipat amb una fulla de fulla trituradora. Triturar la coliflor. \nPer estalviar temps, podríeu adquirir coliflor enriquida al departament de productes de la vostra botiga de queviures.\nSalteu la coliflor, el jalapeno, la cansalada i les espècies. Aboqueu 2 cullerades (29,6 ml) d’oli d’oliva verge extra en una paella gran. Escalfeu l’oli a mitja i afegiu-hi la coliflor ratllada. Piqueu 1 jalapeno i incorporeu-lo a la paella juntament amb 1/3 tassa (50 g) de cansalada cuita i picada. Salteu la mescla durant uns 7 minuts, de manera que la coliflor es suavitza una mica i quedi una mica clara. Condimenteu la barreja amb: \nRetireu la barreja del foc i remeneu els ingredients que s’uneixen. Apagueu el foc i transferiu la barreja saltejada a un bol de mescla. Pica 2 ous al bol i afegeix 1/2 tassa (48 g) de farina d'ametlla. Utilitzeu una cullera de fusta o una espàtula de goma per barrejar els ingredients fins que no estiguin completament combinats. \nCom que no hi ha gluten a la massa, no us preocupeu de barrejar-la.\nFormeu les galetes de coliflor. Col·loqueu un full de paper de pergamí sobre un forn. Utilitzeu una tassa de mesurar 1/4 tassa per extreure una part de massa de galeta al paper pergamí. Hauria de sortir fàcilment de forma circular, tot i que és possible que hagueu de picar amb força per aconseguir que la massa se'n caigui. Continuar repartint la massa en galetes. Hauríeu d’acabar amb unes 12 galetes al full. \nSi la massa s’enganxa a la tassa, podeu submergir la tassa en una mica de farina d’ametlla.\nEnfornem les galetes de coliflor. Introduïu la fulla de galetes al forn preescalfat i poseu-les al forn durant 35 a 40 minuts. Haurien de tornar marró daurat i cruixent al voltant de les vores. Traieu la fulla de forn una vegada que hagin acabat de coure. Deixeu-los reposar sobre el llençol durant 5 minuts abans de treure’ls a un bastidor refrigerat. \nUtilitzeu les guàrdies del forn quan manegeu el forn calent.\nPodeu guardar les galetes sobrants en un recipient hermètic a la nevera.\nCom coure galetes guisades saladesCom fer galetes Cheddar BayCom fer galetes de farina de blat de moro CheddarCom fer crackersCom fer galetes de mantega sense glutenCom fer crackers de Graham sense glutenCom fer galetes de sèsam sense glutenCom fer crackers de civadaCom fer coques de civadaCom fer galetes de parmesà i sàlviaCom fer galetes Red Crawdar de llamàntol vermellCom fer galetes russes amb fruita secaCom fer galetes salades d’oli d’oliva


Urban Nature - UB, amb la complicitat del TRESC\n«Urban Nature» és una obra de Rimini Protokoll, una companyia que porta el teatre més enllà dels seus límits. En aquesta estrena mundial de la seva última instal·lació performativa, el col·lectiu posa el focus en la vida a les grans ciutats.\nCom si estiguessis caminant per dins d'una pel·lícula, «Urban Nature» et proposa un recorregut per les històries reals de set personatges que tenen vides creuades i, en alguns casos, oposades: un catedràtic d'història econòmica i ambiental, un empresari de les noves economies vinculades a la tecnologia i les ciutats, una noia que va viure al carrer, una nena del barri del Raval, una treballadora de l'economia submergida, un guarda de presons i una assessora financera.\nA les obres de Rimini Protokoll, el públic esdevé actor i protagonista. A «Urban Nature» podràs submergir-te en les històries dels personatges i anar adoptant-ne els rols. A través d'un relat audiovisual, la visita t'empeny per una escenografia que funciona com a set cinematogràfic. Un recorregut immersiu que et convida a posar-te a la pell d'altres persones i a adquirir experiències d'una manera nova, a partir de punts de vista i biografies diversos.\nTot i que la vida a les grans urbs i la reclusió que ha provocat la pandèmia poden fer-nos sentir més aïllats, «Urban Nature» posa de manifest que no estem sols a la ciutat. Les nostres accions i decisions en l'àmbit privat afecten l'esfera pública.\n«Urban Nature» reobre el debat sobre la gestió de recursos naturals com l'aigua, el dret a l'habitatge digne, l'expansió de noves economies i models de feina, les desigualtats entre els veïns o la mirada de les generacions més joves sobre el futur de les ciutats.\nDurada1h30 min aprox\nReserva les teves invitacions a través del web del Tresc\nEntrades limitades disponibles a partir del dimarts 22 de juny a les 10h\nTria la sessió que més t'interessi:\nUn cop hagis acabat la sessió prèvia podràs gaudir d'una trobada exclusiva amb la companyia Rimini Protokoll a les 20:30h\n18:48 h CCCB\n18:48 h CCCB - Barcelona Afegeix a calendari Afegeix a calendari de Google\n19:04 h CCCB\n19:04 h CCCB - Barcelona Afegeix a calendari Afegeix a calendari de Google\n19:20 h CCCB\n19:20 h CCCB - Barcelona Afegeix a calendari Afegeix a calendari de Google\nCosmoNits de pel·lícula 2021\nTornen les CosmoNits en el format original: projecció i concert previ!\nTots els dijous fins al 26 d'agost


Vols dir que ara hem d’anar a fer aquesta xerrada?\nConsultor entitats a l’àrea de Consultoria i Estudis\nLa planificació estratègica a les entitats no és un tema menor. Imaginem una entitat que fa atenció social en el camp d’una afectació determinada. Aquesta entitat que fa tallers, gestiona diversos equipaments i treballa amb les famílies de les persones afectades, li demanen molt sovint que faci xerrades a les escoles ja que el “seu tema” desperta molt interès. Les ha de fer si els pren temps i recursos per la seva tasca? Això els passa molt sovint i els genera angoixa. Si diem que no..., quedarem malament? És la nostra “obligació” fer-ne? Cada setmana, el mateix dilema...\nÉs un bon exemple per introduir el tema de la reflexió estratègica a les entitats socials. En la reflexió estratègica l’entitat, s’atura i es pregunta, entre moltes altres coses: volem que sigui una tasca nostra fer sensibilització a les escoles? Hi volem destinar recursos perquè és clau o més aviat ens allunya de la nostra finalitat? Ens aturem, ho debatem i prenem una decisió... i aleshores ja sabem què fer quan ens truquen: si responem sempre que sí, o bé diem que sí però amb remuneració, o fins i tot encetem una gran campanya per arribar al màxim de centres educatius..., perquè hem vist que la sensibilització és la clau! Ens hem aturat, hem decidit, i no cal que cada setmana repetim el debat. I d’aquí a dos anys, tornarem a obrir la reflexió.\nLes persones i les organitzacions de tant en tant, ens preguntem com estem i si volem estar on volem estar, si volem fer el que estem fent. O si faríem el mateix si naixéssim ara... La reflexió estratègica és un exercici que es pot fer més formalment o més informalment, però que sempre és important fer-lo! Avaluem on estem, com canvia el nostre entorn i ens imaginem, somiem, on voldríem estar en un, dos o tres anys. I, és clar, què hauríem de fer per aconseguir-ho. Els exercicis de reflexió estratègica a les entitats son útils i agraïts sempre que tinguin en compte alguns elements:\nEn primer lloc que arribin a conclusions fàcils de recordar. No llistes inacabables de propòsits i dades, que potser en alguns casos també, sinó sobretot idees clau que marquin línies. No pas un llistat de moltes coses sinó un relat amb idees força: una guia que es pugui aprofitar per solucionar els dilemes quotidians. Això que fem és el que vam dir que volíem fer?. El moment per decidir, per exemple, que invertirem en xarxes socials, o simplement que les gestionarem a mínims... o que volem obrir noves línies d’actuació a partir de les noves necessitats que hem detectat. És important que les conclusions quedin escrites, que es comuniquin internament i que tota l’organització se les faci seves.\nEn segon lloc, que la reflexió sigui feta de manera col·lectiva, amb representants dels diferents agents que tenim a l’organització. On s’hi sentin les veus dels associats, dels treballadors, dels usuaris, dels finançadors, de l’entorn més immediat... No cal que tothom participi en tot el procés ni amb la mateixa intensitat, però si en algun moment del procés, sigui responent un qüestionari, fent propostes o bé assistint a un taller. La reflexió estratègica, a part de ser aprovada per l’òrgan que pertoqui, junta, assemblea o patronat, serà molt més completa si recull les diferents veus i, sobretot, es podrà aplicar millor. Quan participes en l’elaboració d’un document i hi dediques temps, acabes assumint-ne el resultat i fent-lo teu. Si no hi has participat, és un document que “arriba des de dalt” i que amb prou feines te’l llegiràs...\nEn tercer lloc, és important que aquesta reflexió s’adapti a la complexitat i al volum de l’organització. Depenent de l’entitat podem tenir plans estratègics “de manual” elaborats durant mesos de treball, seguint una metodologia determinada i amb un suport tècnic extern. Són plans que poden ocupar moltes pàgines, incloure indicadors per a totes les actuacions i que parteixen d’un diagnòstic molt acurat... Però amb entitats petites que no disposen de les capacitats i recursos per elaborar grans plans, podem fer igualment reflexió estratègica. Podem aturar-nos unes hores a parlar sobre el futur, dedicar, per exemple, una junta directiva temàtica a aquest tema, unes hores de debat on no calgui solucionar les urgències del dia a dia. Una reunió, per exemple, dirigida per un exmembre de la junta directiva que pot actuar de facilitador... Entre fer-ho com diuen els manuals i no fer-ho, sempre recomano fer de tant en tant encetar debats estratègics. Si no es fan, tot es dona per entès i aleshores tothom entén coses diferents...\nFent acompanyaments a entitats, des de l`àrea de Consultoria i Estudis, hem tingut l’oportunitat de donar un cop de mà a entitats de tota mida en els seus processos de reflexió estratègica. Totes elles, de les més petites a les més grans, agraeixen aturar-se sigui unes hores o sigui uns mesos per repensar-se. I mirar cap endins, mirar cap enfora i decidir plegats cap a on volen avançar!


Can (grup) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1968 , Colònia\nRock, música electrònica, krautrock, funk, rock psicodèlic, rock experimental\nCan va ser un grup alemany de rock experimental format a Colònia (RFA) al 1968 per quatre membres: Holger Czukay (baix), Irmin Schmidt (teclats), Michael Karoli (guitarra) i Jaki Liebezeit (bateria). Can va tenir diferents cantants, principalment Malcolm Mooney (1968-1970) i Damo Suzuki (1970–1973); després, d'altres membres del grup (o convidats ocasionals) van fer les funcions de vocalista. Arrelats en les avantguardes i el jazz, Can incorporaren elements minimalistes, electrònics i ètnics a llur estil, sovint descrit com a "swing còsmic i bàrbar". Han estat considerats com els pioners de l'escena musical krautrock alemanya de finals dels anys 60 i principis dels 70.\nOcasionalment han conegut l'èxit comercial amb senzills com ara "Spoon" i "I want more". Alguns dels àlbums de Can (principalment Monster Movie, Tago Mago, Ege Bamyasi o Soon over Babaluma) han estat molt influents de cara al desenvolupament no tan sols de diferents estils de música experimental i electrònica (com, per exemple, la New wave o la música Ambient), sinó també en diversos músics i grups de rock com els Primal Scream o els Red Hot Chili Peppers.\n1.1 Primers anys: 1966-68\n1.2 Primera època de Can: 1968-1970\n1.3 Etapa de plenitud: 1971-73\n1.4 Últims anys: 1974-79\nPrimers anys: 1966-68[modifica]\nEls orígens de Can són a un viatge que Irmin Schmidt va fer a Nova York el 1966. Al principi Schmidt estava en contacte amb músics d'avantguarda com Steve Reich, LaMonte Young o Terry Riley, però més tard descobrí el món de l'artista Andy Warhol. Ell mateix va admetre que aquest viatge el transformà i començà a interessar-se en les possibilitats de la música rock. Havent tornat a Colònia, Schmidt formà un grup amb el flautista David C. Johnston i el professor de música Holger Czukay per tal d'explorar les seves noves idees musicals.\n« Quan vaig formar el grup jo era un compositor, director i pianista clàssic que feia recitals de piano i tocava molta música contemporània però també Brahms, Chopin, Beethoven, etcètera. Volia crear un estil que fusionés tots els estils contemporanis. Especialment a Europa, la música contemporània, la nova música era clàssica: Boulez, Stockhausen… Jo ja ho coneixia, tot això; havia estudiat Stockhausen, però ningú no considerava que el rock de Sly Stone, James Brown o la Velvet Underground fos música contemporània. També hi havia el jazz, i tots aquests elements formaren la nostra música contemporània, era un nou estil. Es podria dir que era molt més nova que la nova música clàssica que s'autodefinia com 'la nova música'. »\n— Schmidt, en una entrevista del 2004\nFins aquell punt els interessos musicals dels tres membres eren clàssics i avantguardistes; de fet, Schmidt i Czukay had estudiat amb l'influent compositor Karlheinz Stockhausen. Schmidt escollí tocar l'orgue i el piano, mentre Czukay s'encarregaria del baix i enregistraria la música del grup amb una enregistradora multipista. Més tard s'hi afegiren dos nous membres, el jove (19 anys) guitarrista Michael Karoli —alumne del mateix Czukay— i el bateria Jaki Liebezeit, decebut després del seu pas per diferents grups de free jazz. L'aproximació del so del grup cap al rock provocà la sortida de Johnson a finals del 1968.\nPrimera època de Can: 1968-1970[modifica]\nEl grup utilitzà els noms "Inner Space" i "The Can" abans d'adoptar definitivament el nom "CAN". Liebezeit suggerí posteriorment que el nom era un acrònim dels mots "Comunisme, Anarquisme, Nihilisme". Encara al 1968 el grup fitxà un cantant, l'esculptor nord-americà Malcolm Mooney, rítmic i creatiu però psicològicament inestable. Establerts com a quintet, Can enregistraren material per publicar el primer disc, que s'hauria d'haver anomenat Prepared to meet thy Pnoom. En no trobar cap companyia discogràfica que volgués publicar, Can continuaren enregistrant més material, publicat al que finalment esdevindria el disc de debut de Can, anomenat Monster Movie, que també incloïa dos dels temes que havien d'aparèixer a "Prepared to meet thy Pnoom" ("Father cannot yell" i "Outside my door"); els temes restants van ser publicats finalment el 1981 amb el títol de Delay 1968. El peculiar estil de Mooney afegia encara més personalitat a aquestes primeres cançons de Can, influïdes pel rock psicodèlic, el garage rock i el funk. La secció rítmica (baix i bateria) interpretava patrons repetitius, com es pot comprovar al tema "Yoo doo right", provinent d'una improvisació de sis hores que es reduí a poc més de vint minuts per ocupar tota la cara B d'un disc de vinil. Jaki Liebezeit tocava la bateria d'una forma molt precisa i variada, que era un suport bàsic per a les improvisacions de la resta de músics.\nMooney tornà als Estats Units poc després per consell del seu psiquiatre, que (segons Schmidt) "els aconsellà tornar-lo a Harlem abans no es tornés completament boig". Al llibret de "Monster Movie" s'especificava que Mooney va patir una crisi nerviosa mentre sonava una cançó de Can i cridava contínuament "upstairs, downstairs". El seu substitut va ser el cantant Kenji "Damo" Suzuki, un jove viatger japonès que Liebezeit i Czukay havien conegut mentre cantava a l'exterior d'una cafeteria de Munic. Tot i que només coneixia alguns acords de guitarra i que només improvisava les seves lletres (en comptes d'escriure-les), Suzuki actuà amb els seus nous companys aquell mateix vespre. El primer disc de Can amb Suzuki va ser Soundtracks, un conjunt de temes enregistrats per a diverses pel·lícules alemanyes de cinema underground (el disc inclou també alguns temes cantats per Malcolm Mooney). Les lletres de Suzuki eren normalment en anglès, amb algunes excepcions (com ara els temes "Oh Yeah" i "Doko E", en japonès).\nEtapa de plenitud: 1971-73[modifica]\nDurant els anys següents Can publicaren llurs obres més aclamades. Si bé les primeres cançons del grup seguien un esquema relativament pròxim al de les cançons convencionals, els temes d'aquest període tenen una estructura més dispersa i espontània. El doble àlbum Tago Mago (1971) és considerat sovint com un disc innovador, influent i original, ple de ritmes complexos inspirats en el jazz, frases solistes improvisades de teclats i guitarra (sovint superposades), cintes d'efectes sonors i la peculiar veu de Suzuki. Segons Czukay, "(Tago Mago) fou un intent de construir un món musical misteriós, de la llum a la foscor i viceversa."\nEl 1971 el grup compongué un tema per a Das Messer (el ganivet), una minisèrie policíaca de tres capítols per a la televisió alemanya i dirigida per Rolf von Sydow. La cançó es diu "Spoon" i va tenir èxit a les llistes alemanyes.\nUn any després de Tago Mago el grup publicà Ege Bamyasi, un disc encara experimental però més comercial, amb temes com l'accessible "Vitamin C" o "Spoon", que havia entrat al Top 10 alemany. Czukay comentà que "vam aconseguir un so excel·lent, cru i ambiental alhora... [Ege Bamyasi] mostra una cara més afable del grup."\nEl seu successor fou Future Days (1973), un exemple primerenc de música ambiental amb un tema més pop anomenat "Moonshake". Czukay afirmà que "'Bel Air' (un tema de 20 minuts que ocupava tota la cara B de l'edició original de "Future Days" en vinil) mostrava els Can convertits en un grup elèctrico-simfònic en plena interpretació d'un paisatge sonor pacífic però ocasionalment dramàtic."\nSuzuki deixà el grup poc després de l'enregistrament de Future Days per casar-se amb la seva xicota alemanya i fer-se testimoni de Jehovà. Karoli i Schmidt van encarregar-se de les veus, però després de la sortida de Suzuki el grup continuà explorant l'estil ambiental iniciat a "Future Days" i, per tant, la majoria dels nous temes eren instrumentals.\nÚltims anys: 1974-79[modifica]\nSoon Over Babaluma (1974) continuà amb l'estil ambiental de Future Days però conservant part de l'agressivitat de Tago Mago o Ege Bamyasi. El 1975, Can signaren un contracte amb Virgin Records al Regne Unit i EMI/Harvest a Alemanya; aquell mateix any van aparèixer al famós programa Old Grey Whistle Test on el grup interpretà Vernal Equinox en una actuació en què Schmidt tocà els teclats fent cops de karate. Poc després d'aquesta actuació Schmidt es trencà una cama i el grup hagué de cancel·lar una gira programada per Gran Bretanya.\nEn els discos posteriors (Landed, de 1975, i Flow Motion, de 1976) Can van evolucionar cap a un estil més comercial i convencional tot incorporant-hi els últims avenços en tecnologia musical i tècniques d'enregistrament. En conseqüència, el senzill "I Want More" (d'estil disco i inclòs a l'àlbum Flow Motion) va esdevenir l'únic èxit destacable de Can fora d'Alemanya. Escrit en col·laboració amb Peter Gilmour (tècnic de so en directe de Can), arribà al número 26 de les llistes britàniques al mes d'octubre de 1976; com a resultat, el grup interpretà aquest tema al programa Top of the Pops amb Czukay tocant el contrabaix. El 1977 entraren al grup dos nous membres: Rosko Gee i Rebop Kwaku Baah, baixista i percussionista respectivament de Traffic. Tots dos, a més, van fer de cantants als discos Saw Delight (1977), Out of Reach (1978) i Can (1979). Durant aquesta època les contribucions de Czukay al so de Can van disminuir progressivament; de fet, al final només es dedicava a crear efectes de so amb ràdios d'ona curta, generadors de codi Morse, cintes i d'altres objectes no-musicals. Czukay deixà el grup a finals de 1977 i no participà ni al disc Out of Reach ni a Can, si bé va encarregar-se de la producció d'aquest últim àlbum. Aleshores les activitats del grup van quedar en suspens, però posteriorment hi ha hagut diverses reunions dels membres originaris.\n↑ 1,0 1,1 Can a Allmusic\n↑ [enllaç sense format] http://www.spoonrecords.com/history/can.php\n↑ «Entrevista per Jason Gross», Febrer del 1997. [Consulta: 10 juliol 2015].\n↑ [enllaç sense format] http://docslide.net/documents/martin-adolfo-la-nueva-musica.html Arxivat 2018-02-07 a Wayback Machine.\n↑ 5,0 5,1 5,2 «Holger Czukay Can discography». Perfect Sound Forever / furious.com. Arxivat de l'original el 20 abril 2008. [Consulta: 27 gener 2011].\n↑ Rose, Steve «Can: the ultimate film soundtrack band? | Music». The Guardian, 11-03-2011 [Consulta: 27 juliol 2014].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Can_(grup)&oldid=29856256»


Enric I. Canela » Blog Archive » Unir universitats ara no té sentit\nEl Diari de Tarragona diu que la Crisi planteja la possible unió entre les universitats públiques. Ho planteja en clau catalana.\nAixò hagués estat possible, fins i tot lògic si la llei s’hagués flexibilitzat, l’any 1991 o 1992. Ara és absurd. Jo crec que el que caldria fer és disposar d’un model de finançament just basat en resultats, però amb possibilitat real de seleccionar l’alumnat. Competència real i transparència. L’especialització que planteja el rector de la UPF a El futur de les universitats espanyoles passa per llur especialització es donaria sola.


Warning: include(/home2/joseper1/public_html/barcelonainteriorstudio-cat/wp-content/plugins/rapidranker/inc/front/process.php): failed to open stream: No such file or directory in /home/barceintestucat/public_html/wp-content/advanced-cache.php on line 7\nWarning: include(): Failed opening '/home2/joseper1/public_html/barcelonainteriorstudio-cat/wp-content/plugins/rapidranker/inc/front/process.php' for inclusion (include_path='.:/opt/cpanel/ea-php56/root/usr/share/pear') in /home/barceintestucat/public_html/wp-content/advanced-cache.php on line 7\nCom a interioristes recomanem una bona insonoritzaciÃ³ per tenir una llar silenciÃ³sa | Barcelona Interior Studio\nBCN INTERIOR STUDIO\nPROVEÃ�DORS I MARQUES\nCuina a Barcelona 1\nCuina a Barcelona 2\nCasa al VallÃ¨s Oriental – 1\nCasa al VallÃ¨s Oriental – 2\nPis a MÃ laga\nCom a interioristes recomanem una bona insonoritzaciÃ³ per tenir una llar silenciÃ³sa\nPosted Abril 30th, 2016 at 12:00 amComments Closed\nLa tranquilÂ·litat i el confort del silenci son un luxe per un interiorista expert.\nDescobreix com un interiorista projecta i calcula la insonoritzaciÃ³ per un habitatge.\nQuan decidim fer una reforma o bÃ© construir una casa habitualment pensem en els aspectes estÃ¨tics dels materials i del disseny perÃ² oblidem altres aspectes no menys importants com Ã©s el confort del silenci.\nA vegades tambÃ© els passa aixÃ² als estudis d’interiorisme per centrar-se en el disseny en excÃ©s.\nEls sons no nomÃ©s desperten emocions; tambÃ© provoquen reaccions fisiolÃ²giques.\nViure en una llar sense sorolls representa una de les millors experiÃ¨ncies. El soroll Ã©s un contaminant ambiental tan perjudicial com qualsevol substÃ ncia quÃmica. Des del punt de vista dels projectes dÂ´interiorisme hem de pensar que un bon disseny arquitectÃ²nic juntament amb la correcta elecciÃ³ dels materials ens ajudarÃ a que la nostra casa sigui una barrera infranquejable contra l’excÃ©s de decibels.\nLa seva percepciÃ³ Ã©s tan subjectiva que un mateix so pot ser estimat per uns i deslletat per uns altres. Hi ha sons que exerceixen beneficiosos efectes en el cos i en la ment, com la mÃºsica, el bressolar de les ones del mar o el mateix silenci.\nI hi ha sons que emmalalteixen, com els constants estÃmuls sonors als quals la societat actual estÃ exposada, sorolls que es perceben com a molestos, com el trÃ nsit, indÃºstries, obres, llocs comercials o d’oci.\nAquest so indesitjat, el soroll, estÃ reconegut com un contaminant ambiental que suposa un problema per a la salut publica. AixÃ² tan senzill ho hem de tenir en compte a les reformes integrals projectades per les empreses d’interiorisme.\nActualment Espanya, al costat de JapÃ³, lidera la llista de paÃ¯sos amb major Ãndex de poblaciÃ³ exposada a alts nivells de soroll. Les xifres ho deixen ben clar que el silenci s’ha convertit en un bÃ© escÃ s a les nostres vides, amb mÃ©s de 9 milions d’espanyols que conviuen dia a dia amb sorolls que superen el lÃmit marcat per l’OrganitzaciÃ³ Mundial de la Salut (OMS) de 65 decibels (dB) per al dia i de 45 (dB) per a la nit. Viure contÃnuament per sobre dels 65dB genera estrÃ¨s crÃ²nic.\nUn murmuri pot tenir una intensitat de 15 dB; la remor de l’aigua, uns 30 dB; una conversa assossegada, 50 dB; un carrer amb trÃ nsit tranquil, uns 70 dB; i un martell pneumÃ tic arriba als 130 dB. L’OMS marca valors lÃmit de 65 dB de dia i de 45 dB per la nit. Dormir en un ambient amb un soroll inferior a 30 dB durant el son garanteix la qualitat del descans reparador i dels ritmes de l’organisme.\nDarrere de l’exposiciÃ³ habitual al soroll subjacents problemes de salut com l’estrÃ¨s, cefalees, fatiga, nerviosisme, irritabilitat, sordesa, trastorns de pressiÃ³ arterial, molÃ¨sties digestives, alteracions del son, depressiÃ³, alteracions de la conducta o minva de la capacitat de concentraciÃ³.\nL’habitatge no sempre compleix les funcions de refugi personal a manera de pell que protegeix del mÃ³n exterior, on regnen les presses i el bullici. Tanquem la porta intentant deixar-los enrere, perÃ² el soroll es cola per parets, finestres, sostres i paviments, i resulta impossible que el silenci trobi cap racÃ³ on viure a casa.\nEntendre aquests aspectes sÃ³n crucials als projectes dÂ´interiorisme. Una arquitectura interior que mimi la salut dels seus habitants ha de contemplar prÃ ctiques encaminades a evitar el risc derivat de les molÃ¨sties o malalties que el soroll pugui produir als habitants, primar el disseny d’espais interiors que promouen la convivÃ¨ncia en un ambient calmat perquÃ¨ el nostre organisme se senti equilibrat.\nPer a aixÃ² l’empresa d‘interiorisme, en el disseny del projecte d’interiorisme i la construcciÃ³, aixÃ com en l’Ãºs i el manteniment, han d’incorporar elements i materials constructius amb les caracterÃstiques acÃºstiques especifiques que permetin reduir la transmissiÃ³ del soroll i vibracions de les instalÂ·lacions prÃ²pies de l’edifici, i limitar el soroll reverberant dels recintes; aixÃ s’exigeix des de l’any 2009 amb l’entrada en vigor del document bÃ sic de protecciÃ³ enfront del soroll del Codi TÃ¨cnic de l’EdificaciÃ³ (CTE). Sense oblidar l’arquitectura interior, amb materials “tous” que absorbeixin i mitiguin els sorolls d’impacte: catifes, moquetes, suro, fibres naturals.\nL’entorn, les formes de la casa, el disseny i l’execuciÃ³ de la construcciÃ³ i els materials escollits poden estar darrere de la presÃ¨ncia de soroll en l’espai interior. La forma, la textura o el tipus de material influeixen en la difusiÃ³ del so. Les formes convexes utilitzades a les reformes integrals actuen com a bones difusores, reflectint i dirigint les ones en totes direccions; les cÃ²ncaves tendeixen a focalitzar el so en un punt.\nUna superfÃcie irregular dispersa el soroll. Els materials tous (cortinatges, catifes i moquetes) ajuden a “engolir” el soroll, al contrari que els materials durs. Quan la font de soroll procedeix de l’exterior de la casa, com una via de trÃ nsit rodat intens, intercalar plantacions vegetals Ã©s un recurs eficient que actua a manera de pantalla acÃºstica intercalada entre la font emissora i la faÃ§ana de la casa, evitant que es coli a l’interior, un detall a l’hora d’afrontar els projectes dÂ´interiorisme.\nUna faÃ§ana amb cambra d’aire ventilada i materials aÃ¯llants en murs exteriors, sostres i paviments aconsegueixen una envoltant protegida del soroll. Materials naturals com el panell aÃ¯llant de fibra de celÂ·lulosa i les mantes de llana d’ovella donen bons resultats per aÃ¯llar entre la carcassa de les parets, envans, sostres i forjats. A mÃ©s el soroll es transmet per l’aire no cal oblidar que per on passi l’aire passarÃ el so, i per aixÃ² resulta crucial aconseguir una adequada hermeticitat, especialment en totes les obertures, escletxes i forats, finestres, portes, caixes de persianes , airejadors.\nEntre les mÃºltiples propietats de les plantes destaca la seva capacitat per mitigar i reduir el soroll. Arbres, tanques i parets verdes amb espÃ¨cies perennes, frondoses i espesses actuen a manera d’excelÂ·lents barreres verdes entre la font i l’edifici, absorbint, difractan o reflectint el soroll de fons, garantint un entorn i ambient interior mÃ©s confortable i assossegat per als seus habitants.\nDavant les noves exigÃ¨ncies d’eficiÃ¨ncia energÃ¨tica dels edificis es comercialitzen productes certificats i homologats que garanteixen no nomÃ©s l’aÃ¯llament tÃ¨rmic, sinÃ³ tambÃ© l’acÃºstic, com a sistemes de doble finestra o vidres amb cambra d’aire.\nEl soroll tambÃ© es pot transmetre per la massa, per aixÃ² en l’execuciÃ³ cal considerar evitar la connexiÃ³ fÃsica de les parts de l’edifici que actuen com a elements transmissors, com ara els forjats o paviments, o utilitzar juntes elÃ stiques per evitar vibracions en paviments.\nFins aquÃ aquest article sobre la insonoritzaciÃ³ d’habitatges en els projectes dÂ´interiorisme.\nSi ens continues llegint et informarem sobre el mÃ³n de lÂ´arquitectura dÂ´interiors.\nPots llegir aquest altre article sobre:\nEns podeu visitar a www.barcelonainteriorstudio.cat i tambÃ© estem en www.barcelonainteriorstudio.es on podeu llegir aquest article en castellÃ aquÃ.\nContacta i et detallarem tot sobre lÂ´arquitectura dÂ´interiors com distribucions, preus, acabats, en aquest enllaÃ§.\nUN INTERIORISTA DE BARCELONA ACONSEGUIRÃ€ UNA DISTRIBUCIÃ“ ADAPTABLE AMB UN DISSENY PERSONALITZAT\nEl nostre estudi d’interiorisme de Barcelona t’aconsella com colÂ·locar parquet de fusta a la cuina o el bany\nOMPLE CASA TEVA DE ENTUSIASME AMB L’INTERIORISME A BARCELONA. 2Âª PART\nOMPLE CASA TEVA DE ENTUSIASME AMB L’INTERIORISME A BARCELONA. 1Âª PART\nRehabilitaciÃ³ de cuines\nPÃ¡gina web diseÃ±ada por:\n© Copyright BCN Interiior Studio\nEste sitio web utiliza cookies propias y de terceros para gestionar las sesiones de usuarios registrados, analizar las visitas y trÃ¡fico, asÃ como mantener sus preferencias por medio de esta herramienta. Cualquier acciÃ³n que no sea el rechazo u oposiciÃ³n a las cookies implicarÃ¡ el consentimiento para su recogida y tratamiento conforme a nuestro Aviso Legal.AcceptarLlegir mÃ©s\nAvÃs legal i polÃtica de cookies