Penya Immortal Girona: Visca l'alegria!\nAmics, al futbol no hi ha grisos, passem del blanc al negre o del negre al blanc, o millor dit, al rosa en un plis plas, si diumenge passat érem els protagonistes d'un relat d'Stephen King, dijous érem d'un dels germans Grimm, demà tots els gironistes hem de ser una part important d'aquest conte tan maco que estem vivint perquè tingui el final feliç que els nostres jugadors mereixen.\nDijous tots els gironistes vam tornar a xalar de valent, els 135 seguidors que formaven l'expedició organitzada per les penyes i el club vam gaudir com mai en un estadi de primera.\nVolem donar les gràcies a la Policia Nacional que van vetllar en tot moment per la nostra seguretat i fins i tot ens van facilitar la retirada de les entrades, quan vam arribar a l'estadi ens vam trobar una cua immensa a la taquilla d'incidències que és a on les havíem de recollir i gràcies a la seva intervenció ens vam saltar aquesta cua.\nTambé agrair a en Vicente Casanova, president de la Federació de Penyes del Zaragoza i al mateix club el gest que van tenir amb el nostre president, en Pepe, de convidar-lo a la Llotja d'Honor, allà va poder saludar a jugadors històrics del club com en Jose Luis Violeta i Canario i va tenir de company de seient a l'actual entrenador del CAI Joaquin Ruiz Lorente.\nAl 106 també va haver un gran ambient i amb el resultat final es va desbordar la bogeria blac-i-vermella.\nBogeria que esperem compartir aquesta nit amb els amics de Presentes x El Escudo i demà al dinar de germanor amb ells i la resta de penyes de la seva federació. Si voleu assistir al dinar de demà que farem a la una del migdia al 106 ens ho dieu, el preu del menú és de 10 euros, al pica-pica d'aquesta nit és de franc per a tots els que vingueu al dinar de demà.\nPer acabar, volem fer una molt forta abraçada i donar molts ànims a en Marc Sellarés, el gran golejador viu el partit més important de la seva vida i com a crack que és estem segurs que aconseguirà una altra gran victòria.\nEnviat per Penya Immortal Girona a 9:40


Com és una Sessió de Teràpia | Gestalt Vida\nLa Teràpia Individual Gestalt i Corporal Bioenergètica que desenvolupo a GestaltVida es composa dels elements que explico a continuació:\nVINCLE I EXPLORACIÓ\nIniciem junts un camí terapèutic. En una primera fase, pretenc que la persona que requereix la meva ajuda confiï en la teràpia i en mi i se senti respectada, acollida i acurada. Parlem i explorem sobre el què li passa, com ho viu i què vol. Em sento humil davant la persona, realment no sé què li succeeix. Puc estar a prop per la meva pròpia vivència de la situació que m’explica, pels meus coneixements i la meva experiència amb altres persones que es troben en una situació similar, però jo no sóc la persona, sóc el terapeuta que l’acompanyo amb respecte a que comenci a descobrir per si mateixa què li passa, com li passa i què necessita i vol. Les persones que acudeixen a teràpia solen comentar que en les primeres sessions tenen una agradable sensació d’alleujament o descàrrega, ja que troben un espai on sentir-se escoltades i acceptades que no tenen en la seva vida diària.\nSeguim caminant. Proposo ampliar la consciència corporal i la respiració conscient, desbloquejar el nostre cos i l’energia que conté. Realitzo massatges o exercicis bioenergètics per baixar del cap, exercicis de respiració amb el meu acompanyament que reconforten la persona i l’alliberen d’emocions contingudes. Com a Terapeuta Corporal Bioenergètic, en aquesta part de la Teràpia, proposo donar espai al cos, atendre’l i escoltar-lo; la persona aprèn a confiar en el seu cos, a sostenir-se i a calmar-se en ell.\nVeure més sobre la Teràpia Corporal Bioenergètica\nLa teràpia avança i busquem superar els conflictes experimentant-los de nou en l’entorn segur de la teràpia. Per aquest motiu proposo experiències, la teràpia Gestalt es basa en això i aprofita la facultat del cervell per recrear les situacions i reviure-les altra vegada per aprendre d’elles i canviar la nostra manera d’interpretar la realitat. Recreem les nostres vivències de conflicte i les persones implicades per mitjà de símbols en el moment present. La sala es transforma en un teatre on la persona posa en joc el seu escenari i personatges i desplega el guió de la seva vida en referència a la problemàtica que treballem. Com a Terapeuta Gestalt, acompanyo a la persona i em baso en allò què li passa en l’aquí i en l’ara, quins gests, moviments i sensacions corporals succeeixen, quines emocions sentim, quins pensaments tenim en el present; a això se l’anomena fenomenologia i ens dóna informació molt valuosa de com som. En tot el procés, convido a la persona a expressar allò no expressat i a adonar-se de com es mou en la seva realitat, a desmuntar judicis i creences negatives que la limiten i li impedeixen sentir-se lliure; estimulo a la persona a contactar amb el que necessita i vol i a descobrir com pot canviar en favor de si mateixa i obrir la porta a potencials i recursos que fins aleshores desconeixia. Per mi és molt més valuós moure’ns així, ja que acceptem l’ocult habitualment de nosaltres mateixos i aprenem a utilitzar-lo en el nostre favor.\nVeure més sobre la Teràpia Gestalt\nLa vida és experiència i aprenentatge així que, en aquest tram del camí, recollim allò experimentat i sentit i ho incorporem corporal, emocional i cognitivament. Encara que ho descric com una part del procés, aquesta fase succeeix en major o menor mesura al finalitzar cada sessió. A més de l’exposat, la integració és tendir un pont a la quotidianitat per portar la teràpia a la realitat de la persona per manejar de nou les seves situacions vitals; es tracta de concretar allò experimentat i aplicar-ho de manera pràctica en el seu dia a dia. Exercicis, accions o noves iniciatives que li permetin a la persona incorporar a la seva vida els canvis desitjats sentint-se responsable de si mateixa.\nCom a complement a la Teràpia Gestalt i la Teràpia Corporal Bioenergètica, utilitzo eines i tècniques del Coaching i la Programació Neurolingüística que són útils i serveixen per estructurar els pensaments i simplificar les accions. Són tècniques que vaig aprendre i vaig desenvolupar en la meva activitat professional a l’empresa i que considero que funcionen com un suport en l’acompanyament terapèutic. El Coaching ens ajuda a donar forma al que volem definint objectius i concretant les accions i els passos per arribar a ells; utilitza el llenguatge i les preguntes adequades i lògiques per fer possibles les nostres aspiracions. La Programació Neurolingüística ajuda a desgranar el llenguatge que utilitzem i a entendre la nostra manera de comunicar-nos, ens ajuda a adonar-nos d’allò que volem expressar realment amb les paraules que emprem. Les seves tècniques mentals faciliten el contacte amb el nostre interior, ens calmen i ajuden a acceptar-nos i a mirar-nos amb neutralitat. A més, ens ajuden a entendre com percebem la realitat i a posar consciència sobre la nostra experiència com a observadors de nosaltres mateixos.\nLes tècniques de la PNL es van basar en part en el treball de Fritz Perls, creador de la Teràpia Gestalt i són una manera d’introduir-nos en un treball gestàltic més profund. Les tècniques de Polaritats i la Hipnosis Eriksoniana estan directament relacionades amb la Teràpia Gestalt i faciliten l’autoconeixement.


La Diputació subvenciona l’estada a València de deu xiquets palestins – Compromís Diputació de València\nLa Diputació subvenciona l’estada a València de deu xiquets palestins\nEl projecte es tradueix com a ‘llibertat assolellada’, Sunny Freedom, i reivindica el dret dels xiquets palestins a gaudir d’un entorn sense la violència que pateixen dia a dia en la Franja de Gaza i Cisjordània. La Diputació de València ha signat un conveni de col·laboració amb l’associació UNADIKUM per a finançar, amb 31.463 euros, l’estada i campament d’estiu de 10 xiquets palestins en els municipis valencians.\nEl projecte signat pel president de la corporació, Jorge Rodríguez, i el diputat de Cooperació, Emili Altur, està destinat a la sensibilització i solidaritat amb menors en situació de risc, vulnerables i víctimes del conflicte palestí. D’aquesta forma, Sunny Freedom pretén oferir als xicotets un període de descans i desenvolupament personal, així com promoure la tolerància i interculturalitat entre la societat palestina i valenciana.\nLa Corporació provincial finançarà a 10 xiquets d’entre 8 i 14 anys, acompanyats de dos monitors, el viatge, cost del campament i activitats lúdiques programades durant el mes d’agost. Així mateix, l’ajuda inclou la realització de revisions i assistència mèdica i psicològica dels menors que consideren necessari.\n←Vallés rep el mes de juliol amb la Trobada de Folklore\nMireia Ferrer, comissària de ‘Memoria de la modernidad’: “El sostre de vidre existeix també en el món de l’art”→


Villarejo accepta comparèixer al Parlament si Interior l'autoritza - Empordà\nVillarejo accepta comparèixer al Parlament si Interior l'autoritza\nVictoria Álvarez torna a carregar contra Sánchez-Camacho i De la Rosa es nega a respondre les preguntes\nL'excomissari de la policia espanyola José Manuel Villarejo està disposat a comparèixer a la comissió d'investigació sobre l'Operació de Catalunya al Parlament. Així ho va dir en una entrevista a Rac1 preguntat directament per la presidenta d'aquesta comissió, la diputada de JxSí Alba Vergés. L'excomissari va posar dues condicions més per anar al Parlament: que es preservi la seva identitat per protegir investigacions en marxa relacionades amb el jihadisme i tenir dret rèplica si els diputats l'insulten. Segons va explicar Vergés, la comissió havia aprovat la compareixença de Villarejo però el Parlament no havia pogut contactar amb ell. «Estic disposat a anar al Parlament, la meva voluntat és anar-hi, estaria encantat. No tinc animadversió cap a Catalunya», va assegurar Villarejo. María Victoria Álvarez, exparella de Jordi Pujol Ferrusola, va atacar durament ahir a la tarda a l'expresidenta del PP català Alícia Sánchez-Camacho i a l'exsecretari d'Organització del PSC José Zaragoza, a qui va responsabilitzar de la gravació de la seva conversa al restaurant La Camarga el juliol del 2010. I l'empresari Javier de la Rosa es va negar ahir a respondre a les preguntes dels diputats del Parlament en la comissió d'investigació sobre l'Operació Catalunya. Va al·legar que tot el que ha de dir ja ho va declarar davant de l'Audiència Nacional.\nPer la seva banda, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, considera que les entrevistes de les darreres hores a l'excomissari de la policia espanyola José Manuel Villarejo constata que el sistema espanyol «està corcat».


Es redueix el temps d'espera dels pacients per ser operats i per ser atesos per l'especialista\nEls hospitals públics del Servei de Salut han reduït en 11,89 i en 15,3 dies el temps que esperen els pacients per a una intervenció quirúrgica i per a una consulta amb l'especialista, respectivament. Així doncs, en data de 31 de març de 2016 s'ha registrat una davallada d'un 11 % en la mitjana del temps de demora dels pacients que estan pendents d'una operació, i d'un 17 % de les persones que esperen per ser ateses per l'especialista. A més, ha davallat un 22 % el nombre de pacients que esperen més de sis mesos per a una intervenció quirúrgica i un 10 % el nombre de pacients que esperen més de dos mesos per a una consulta.\nEn data de 31 de març de 2016, 13.845 pacients estaven pendents d'una intervenció quirúrgica. Respecte de l'any anterior, la demora mitjana ha passat de 107,5 a 95,61 dies. En el cas dels pacients que esperen més de sis mesos per a una operació, el nombre ha davallat un 22 %, ja que ha passat de 2.375 a 1.831.\nEls professionals de l'atenció primària van atendre 1.781.268 consultes als centres de salut de Balears\nEls professionals de l'atenció primària van atendre 1.781.268 consultes als centres de salut de les Illes Balears del gener al març de 2016. Els facultatius van rebre 931.819 visites, amb una mitjana de 30 consultes per metge i dia. Per la seva banda, el personal d'infermeria va atendre 667.538 visites, amb una mitjana de 18,9 consultes per infermer i dia. Finalment, els pediatres van atendre 181.911 visites, amb una mitjana de 23 consultes per facultatiu i dia. Quant a l'atenció domiciliària, es van fer un total de 37.349 visites.\nEn els registres per illes, Mallorca va comptabilitzar 1.424.631 consultes; Menorca, 130.305, i Eivissa i Formentera, 229.332. A aquestes xifres cal afegir el nombre de consultes dels Punts d'Atenció Continuada (PAC) i del Servei d'Urgències d'Atenció Primària (SUAP), que sumen un total de 259.429.\nL'Associació d'Amics de la Ciència Ficció visita la Unitat de Pediatria de l'Hospital Son Llàtzer\nMembres de l'Associació d'Amics de la Ciència Ficció, de la Legió 501 i de la Fundació per una Infància Digna s'han disfressat d'alguns dels personatges de la saga de «Star Wars» per visitar a nens hospitalitzats a l'Hospital Son Llàtzer.\nDarth Vader i altres coneguts personatges de la saga de la Guerra de les Galàxies han visitat l'àrea de Pediatria de l'Hospital Son Llàtzer, on han conversat amb alguns dels nens ingressats. Es tracta d'una iniciativa organitzada per l'Associació d'Amics de la Ciència Ficció, i en la qual col·laboren la Legió 501, la Fundació per a una Infància Digna i la Fundació Kalonge.\nÉs la primera vegada que els voluntaris, disfressats dels personatges de Star Wars, acudeixen a l'Hospital Son Llàtzer per tractar d'amenitzar els nens hospitalitzats i repartir regals.\nLa Unitat d'Atenció a l'Usuari de Son Llàtzer ha obtingut el certificat per la norma ISO 9001:2008\nLa Unitat d'Atenció a l'Usuari de l'Hospital Son Llàtzer ha rebut el diploma que acredita l'obtenció del certificat per la norma ISO 9001:2008. El gerent de l'Hospital, Xisco Marí, ha lliurat aquest distintiu a la responsable de la Unitat, Marga Covas, en un acte en el qual també han estat presents el director assistencial, José M.ª Gámez, i la responsable de la Unitat de Qualitat i Medi Ambient, Montse García.\nLa Unitat d'Atenció a l'Usuari i la Unitat de Qualitat de l'Hospital Son Llàtzer han treballat per obtenir el certificat ISO 9001:2008, orientat a aconseguir una gestió per processos de les sol·licituds que els usuaris presenten a l'Hospital. Aquesta certificació suposa una millora basada en els principis de la norma ISO i en els valors de l'Hospital, aconseguida gràcies a l'esforç, l'entusiasme i el treball en equip de tots els integrants de la Unitat d'Atenció a l'Usuari.\nEsborrany d'una nova Llei d'accessibilitat per eliminar barreres\nLa Conselleria de Territori, Energia i Mobilitat va presidir una reunió del Consell Assessor per a la Millora de l'Accessibilitat i la Supressió de Barreres Arquitectòniques, en la qual es va informar de l'esborrany de la Llei d'accessibilitat universal de les Illes Balears, relacionada amb les persones que tenen alguna discapacitat visual, auditiva o motora.\nAlgunes mesures que s'han inclòs en aquest esborrany, millorables i en procés de diàleg, són:\nEn els espais urbans i en els espais naturals es garantirà l'accesibilitat. Pel que fa als habitatges, es reservarà un percentatge per a les persones amb mobilitat reduïda, tant si és una promoció pública com privada.\nProjecte del Ministeri de Sanitat sobre pacients amb malalties rares i les seves famílies\nEl Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat coordinarà el desenvolupament d'un nou programa europeu anomenat Innov-Care, el qual es durà a terme fins al 30 de setembre de 2018. L'objectiu és millorar l'atenció i assistència a persones afectades per malalties rares i a les seves famílies.\nA Espanya hi ha uns tres milions de pacients afectats, majoritàriament nens i adolescents, els quals pateixen una de les 7.000 patologies diferents de malalties rares.\nAl programa, entre altres aspectes, s'avaluaran les necessitats d'aquests pacients i dels models d'atenció social existents actualment. Igualment, es realitzaran intercanvis de coneixements i bones pràctiques entre els centres de referència dels estats europeus adscrits.\nProcés d'unificació de la versió dels sistemes d'informació hospitalària a l'Hospital de Manacor\nL'Hospital de Manacor ja disposa de la versió d'HCIS de Hewlett Packard Enterprise. Això ha suposat un procés d'unificació de la versió dels sistemes d'informació hospitalària amb els hospitals d'Inca, de Menorca i Son Llàtzer.\nLa migració a HPE-HCIS 3.8.1 permet realitzar les aplicacions següents: consultes telemàtiques entre els diferents serveis de l'Hospital i gestionar de forma més fácil les multicites i el preingressos, unificar fonts d'informació, eliminar sistemes paral·lels i permetre implantar el mòdul de prescripció electrònica. D'aquesta manera s'espera millorar la qualitat de l'atenció i la seguretat dels pacients.\nTal com expliquen els responsables del programa, es preveu —a més de l'actualització tecnològica— incorporar millores en la majoria dels circuits, entre les quals destaca una gestió integral i unificada de tot el procés quirúrgic, des de la inclusió dels pacients en la llista d'espera fins a la resolució del procediment.\nAnàlisis Clíniques de Son Espases manté i amplia l'acreditació segons la norma UNE-EN ISO 15189:2013\nEl Servei d'Anàlisis Clíniques de l'Hospital Universitari Son Espaases, després de l'auditoria feta recentment, manté i amplia l'acreditació segons la norma UNE-EN ISO 15189:2013.\nLa Comissió d'Acreditació de l'Entitat Nacional d'Acreditació (ENAC) ha acordat mantenir l'acreditació al Servei d’Anàlisis Clíniques segons la norma UNE-EN ISO 15189: 2013, “Laboratoris Clínics. Requisits Particulars per a la Qualitat i la Competència”. Aquesta acreditació declara la competència tècnica del Laboratori per desenvolupar les seves activitats i garanteix l’acompliment dels requisits establerts per les normes internacionals de qualitat. Així mateix, cal recordar que el Laboratori ha ampliat el seu abast d’acreditació fins a un total de 222 proves, fet que implica que sigui un dels laboratoris amb més determinacions acreditades d’Espanya.\nEl Servei d’Anàlisis Clíniques va ser acreditat per primera vegada el mes de març de 2010 i ha mantingut i ampliat el seu abast fins avui en dia, en què, aproximadament, el 90 % de la seva activitat, s’efectua amb el reconeixement de l’ENAC. La competència tècnica abraça tot el procés de l’anàlisi, des de la preparació i la identificació dels pacients, la presa de mostres i el transport, fins a la validació i la interpretació de l’informe del laboratori.


CALOR🔥🔥🔥🔥🔥PERÒ MIRANT ELS MODELS SEMPRE,PER SI DE CAS⛈⛈⛈⛈⛈🔥☀👇👇👇 - MeteoPoble\nCALOR🔥🔥🔥🔥🔥PERÒ MIRANT ELS MODELS SEMPRE,PER SI DE CAS⛈⛈⛈⛈⛈🔥☀👇👇👇\n14 maig, 2021 admin\nBon dia,ens alcem mirant al cel i tenim el cel pràcticament lliure de núvols o com a molt algun nuvol decoratiu sense massa importància.\nNIT EN GENERAL CÀLIDA\nNit càlida la que tenim a bona part del territori Valencià on només a les comarques de l’interior nord fa fresca i les mínimes estan per davall dels 10 °C. Temperatures mínimes entre 5 i 8 °C trobem a localitats com la Pobla de Benifassà, Xodos,Olocau del Rei, Vilafranca, El Toro, Vistabella del Maestrat, Cirat, Castielfabib o el Portell de Morella. Aquestes Temperatures contrasten amb les mínimes tan càlides que tenim a la costa i sobretot a les comarques més centrals com els vora 21 °C de Xàbia, Gandia,Oliva, Xeresa,Miramar o Benirredrà. També tenim registres al voltant dels 20 °C a moltes altres localitats com Pego, Vilallonga,Xeraco, el Verger, Favara,Bellreguard, Tavernes de la Valldigna o la Font d’en Carros.\nSOL I CALOR PER ALS PROXIMS DIES 🔥🔥🔥🔥☀☀☀☀\nSol i calor per als pròxims dies on continuarà el predomini del ponent al territori Valencià,això junt a una massa d’aire càlida provinent de l’Àfrica farà pujar els termometres entre 30/35 °C alguns observatoris.\nEl dilluns i dimarts tindrem un respir amb el gir del vent a llevant el que farà baixar els termòmetres quedant-se els valors màxims més alts entre els 20/25°C,però per poc de temps.\nDe nou dimecres i amb el gir del vent a ponent es disparan els termometres que de nou s’aproparan o superaran els 30° C,tot això amb el sol com a protagonista.\nAl final de la pròxima setmana les tendències dels models veuen un ascens de l’anticicló cap a França que podria portar llevant I baixada de temperatures així com el possible despenjament d’una Dana sobre el mar Mediterrani i Itàlia, situació que aniré vigilant per si de cas.\nAixí que encara que estem practicament a l’estiu des de Meteopoble mai llevem ull als models per veure que passa i que pot passar al nostre territori.\nMoltes gràcies i fins la nit.\n← CALOR🔥🔥🔥🔥🔥🔥PERÒ PODRIEM TINDRE CANVIS ENCARA AQUEST MES? ⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈⛈\nCAP DE SETMANA TORRID🔥🔥🔥🔥PERÒ AMB TENDÈNCIES DE BAIXADA DE TEMPERATURES🌡🌡🌡🌡🌡🌡🌡⛅⛅⛅⛅⛅⛅⛅⛅⛅⛅⛅⛅⛅ →


'Lluny, enllà de la mar...'\nActualitzada 09/03/2017 a les 06:39\nEls qui ens paguem d’admirar el vers i la prosa de Verdaguer ens exclamem sovint que el primer poeta romàntic en llengua catalana, de projecció universal, sigui ben poc present a l’escola, si no totalment absent. Però, i els altres? Qui fa conèixer a les noves generacions, a vint-i-cinc anys de la seva mort, Salvador Espriu, el poeta de raig fi de les cançons d’Ariadna i de la pell de brau? Qui recorda el poète maudit Pere Quart, profeta que no ho fou a la seva terra, que des de la tomba etziba encara amb una rialla sarcàstica bestiaris franciscans i cristianes malediccions per als rics? Qui coneix l’elegíac Agustí Bartra, que cantà Mèxic i Arinsal; Gabriel Ferrater i el seu poema inacabat; Josep Palau i Fabre, que plorà pel sexe, o Foix, de Sarrià, Joseph-Vicenç, que emulà els clàssics i magnificà onze Nadals i un cap d’any? O clàssics moderns com el sanguini Sagarra, pel camí dels horts i “un tuf de cementiri em puja al nas”? O l’hel·lènic Riba, el de Bierville, traductor de Rilke i Hölderlin? O l’excels Fages de Climent i el seu Crist de la tramuntana, que els mandarins literaris van enviar a l’ostracisme? O don Joan Maragall (“Jo no sé com, però un vent de profecia / corre d’ací d’allà: / jo no sé quan, però vindrà un dia / que el Pirineu regnarà”)? O el cavaller Ausiàs Marc, “lleixant a part l’estil dels trobadors”? Quants escolars han llegit a classe versos pletòrics de Miquel Martí i Pol?\nLa poesia és –m’ho diu un mestre– un dels dèficits notoris de l’escola d’avui. A tot estirar s’ensenyen uns noms, uns corrents literaris i unes etiquetes a secundària, i es deixen per a un altre dia els versos, que és el que més importa. Versos plens de meravella com aquests de Foix: “El meu país és un roc / Que fulla, floreix i grana, / Franc de caça hi tinc cabana / Sense pallera ni soc. / No hi ha omeda ni pineda, / I la nit s’ajoca, freda, / Sense brossalla ni bruc, / El cel hi venç la fatiga / I si la lluna hi espiga, / Jo peixo, dòcil, el duc.” O suggestius com aquests d’Espriu: “Lluny, enllà de la mar, / se’n va la meva barca. / De terra endins, un cant / amb l’aire l’acompanya.” Però la poesia no és un valor que es cotitzi gaire en els parquets escolars del món d’avui.


Lichtschloss Charlottenburg Berlín Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCharlottenburg, Berlín, Alemanya - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Lichtschloss Charlottenburg\nLichtschloss Charlottenburg, ubicat a Charlottenburg, Berlín, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Berlín. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Lichtschloss Charlottenburg.


Un gat de tonyina saludable tracta la teva mascota - Recepta\nUna tonyina sana tracta que el vostre gat es tornarà boig\nCom fer llaminadures per a gats tan saludables per al vostre gat com delicioses.\nDe vegades, la universitat es pot quedar sola, per això no és estrany que molts portin el seu pelut amic quan es traslladen al seu primer apartament; les despeses d’animals de companyia seran una condemna. I com a agraïment per salvar-nos de l’aïllament social, defenso que les nostres mascotes mereixen un parell de delícies de tant en tant. Però pot ser difícil quan la majoria de llaminadures comprades a la botiga teniu massa gra i molt poques proteïnes, una combinació poc saludable per al vostre millor amic.\nPer assegurar-me que els meus gats estan sent més saludables, vaig començar a fer les seves delícies jo mateix. No només sé què passa amb el menjar, sinó que és molt menys costós que comprar llaminadures comprades a la botiga. Assegureu-vos d’utilitzar-los com a llaminadures, ja que no tenen el valor nutritiu que proporciona el menjar del vostre gat.\nTractaments de gats de tonyina\nTemps total:40 minuts\n1 llauna de tonyina a l’aigua, escorreguda\n1 cullerada sopera de catnip sec\nPoseu els ingredients i preescalfeu el forn a 350 ° F.\n#SpoonTip: Assegureu-vos que amagueu el gatet perquè els vostres gats no hi puguin entrar abans de fer aquestes delícies impressionants. Ho vaig aprendre de la manera més difícil.\nFeu servir un robot de cuina o un batedor manual per combinar tots els ingredients fins que es formi una massa. Si no teniu una batedora manual, assegureu-vos que la tonyina es talla finament abans de combinar-la amb una espàtula. La massa ha de ser una mica enganxosa, però no tant que sigui inmanejable. Afegiu farina una cullerada a la vegada si la massa sembla massa enganxosa.\nFeu rodar boles de la mateixa mida i aplaneu lleugerament amb el dit. Col·loqueu-ho sobre una safata de forn folrada amb paper sulfuritzat.\nquant de sucre hi ha en un tret de vodka\nEs cou al forn durant 10 minuts, o fins que les delícies siguin una mica daurades. Serviu-ne alguns al gatet de seguida i guardeu la resta en un recipient hermètic.\nquè és un amfitrió en un restaurant\nmillors llocs per menjar al comtat de Orange\nhi ha msg en panda express menjar\nStarbucks va rebre el nom d’un personatge en el qual es va fer famosa novel·la


Gestionar l’ús de les apps amb l’app Aula - Assistència d'Apple\nGestionar l’ús de les apps amb l’app Aula\nPots gestionar l’ús de les apps als dispositius d’un alumne, incloent-hi les opcions d’obrir, bloquejar i compartir informació en diverses apps. Tant tu com l’alumne heu de tenir les mateixes apps als vostres dispositius.\nObrir una app al dispositiu d’un alumne\nPots obrir una aplicació per a un alumne. Per completar la tasca, tant tu com l’alumne heu de tenir les mateixes apps als vostres dispositius.\nFes clic a Obrir a la barra d’eines i, a continuació, fes una d’aquestes accions per obrir l’app al dispositiu de l’alumne seleccionat:\nSelecciona una app de la llista.\nEscriu el nom d’una app a la barra de cerca i, després, selecciona l’app.\nFes clic a Obrir per obrir l’app al dispositiu de l’alumne i, després, fes clic a Fet.\nTambé pots obrir l’app al teu dispositiu.\nPer obrir una app per a més d’un alumne, consulta Obrir una app als dispositius dels alumnes.\nBloquejar una app oberta (només a l’iPad)\nPots obrir una app a l’iPad de l’alumne i impedir que la tanqui o que obri qualsevol altra app. Per completar la tasca, tant tu com l’alumne heu de tenir les mateixes apps als vostres dispositius.\nFes clic a Obrir a la barra d’eines i, a continuació, fes una d’aquestes accions per obrir l’app a l’iPad de l’alumne seleccionat:\nDesplaça’t per situar l’app a la llista.\nEscriu el nom de l’app a la barra de cerca.\nMarca la casella “Bloquejar en l’app en obrir‑la”.\nFes clic a Obrir per obrir l’app a l’iPad de l’alumne i, després, fes clic a Fet.\nPer bloquejar una app oberta per a més d’un alumne, consulta Bloquejar una app oberta (només a l’iPad).\nTancar una app bloquejada (només a l’iPad)\nSi has activat l’opció “Bloquejar en l’app en obrir‑la”, hauràs de seguir aquests passos per desactivar-la. Per completar la tasca, tant tu com l’alumne heu de tenir la mateixa app als vostres dispositius.\nObre l’app Aula al teu Mac i selecciona l’alumne que tenia activada l’opció “Bloquejar en l’app en obrir‑la”.\nFes clic a Desbloquejar a la barra d’eines per desactivar “Bloquejar en l’app en obrir-la” i, després, fes clic a Fet.\nPer tancar una app bloquejada per a més d’un alumne, consulta Desbloquejar els dispositius bloquejats a una app (només a l’iPad).\nVeure tambéVisualitzar i bloquejar la pantalla d’un alumne amb l’app AulaCompartir ítems amb l’app AulaContingut de l’AirPlay amb l’AulaRestablir la contrasenya d’un ID d’Apple gestionat d’un alumne amb l’app Aula\nAnterior Veure els arxius compartits Següent Visualitzar i bloquejar una pantalla


El Govern acorda amb FOQUA i els agents socials i econòmics el model de formació dual com a eina estratègica contra l'atur juvenil i la millora de la competitivitat\nDarrera actualització: 09 setembre 2021\nLa presidenta es reuneix amb els màxims representants d’UGT, CCOO, CAEB i PIME a les Illes i el president de FOQUA, per ratificar un acord que contribueix a la qualitat de la formació i l’ocupació a les illes\nLa presidenta del Govern, Francina Armengol, ha presidit una reunió per debatre i acordar un document sobre el model de formació dual a les Illes Balears, en la qual han participat els agents econòmics i socials de les Illes (representats per UGT, CCOO, PIMEB i CAEB), i l’associació FOQUA, entitat de representació empresarial que treballa amb persones amb discapacitat.\nEn aquesta trobada, a la qual també han assistit el conseller de Model Econòmic, Turisme i Treball, Iago Negueruela, i els directors generals de Model Econòmic i Ocupació, Llorenç Pou, i de Formació Professional, Antoni Baos, s’ha acordat el full de ruta que reforçarà el model de formació dual, ja implantant amb èxit a les Illes des del 2015, moment en què va començar com a instrument per a millorar la integració de les persones amb discapacitat.\nAixí, el Govern, a través del SOIB, du programant cursos de formació dual des de fa 6 anys, un fet que ha permès adquirir una ampla experiència, i que ha estès el model al col·lectiu de joves com a instrument que permet la seva entrada al món laboral en termes de qualitat. La formació dual per a l’ocupació impulsada des del SOIB se suma als cursos de dual que s’imparteixen des de la Conselleria d’Educació i Formació Professional.\nLa presidenta ha celebrat que, amb aquesta estratègia, «es garanteixi i consolidi l’estratègia de formació dual que es va començar a desenvolupar la passada legislatura de la mà de Foqua». Armengol també ha agraït el seu paper a l’entitat, a les conselleries implicades i als agents socials econòmics, a més de posar en valor que el model acordat «s’elevi al diàleg social», ja que es tracta d’un tipus d’ensenyament «amb un grau d’inserció laboral enorme» que «garanteix una societat inclusiva» i que té «un retorn social molt important: amb treballadors més preparats i empreses més competitives».\nContractes de formació i aprenentatge i tutors d’empresa\nLa experiència assolida durant aquests anys fa que ara es faci una passa cap a la consolidació de la formació dual, des del consens amb els agents econòmics i socials. En concret, des de les Illes s’ha apostat pel contracte de formació i aprenentatge per facilitar la incorporació dels joves al mercat laboral, una modalitat que, d’una banda, permet un ingrés a la persona que rep una formació i, de l’altra, ajuda les empreses a formar perfils de treballadors ajustats a les seves necessitats concretes. El contracte de formació ha estat una de les claus de l’èxit de la formació dual, que les Illes Balears ja apliquen des de fa anys de forma pionera.\nEl document acordat avui també posa de manifest la importància de reforçar el paper dels tutors d’empresa, elements clau per posar en relació l’empresa i l’àmbit formatiu, i que requereix també una mínima formació per a poder tutoritzar els beneficiaris d’aquesta política activa d’ocupació.\nAmb aquest esperit d’innovació, el Govern i els agents econòmics i socials també han acordat fer aportacions al desplegament de la futura Llei de formació professional, que ahir mateix va aprovar el Consell de Ministres per al posterior debat parlamentari, i que s’enfoquen a estendre la figura del contracte de formació i aprenentatge, i reforçar el paper del tutor d’empresa.\nEntre la formació dual del SOIB i la formació dual d’educació, cada any passen per aquest tipus d’aprenentatge uns 1.400 alumnes gràcies a una inversió de gairebé 17 milions d’euros.


Sessió informativa sobre les obres dels nous eixos verds i places de l'Eixample | Ecologia, Urbanisme, Infraestructures i Mobilitat\n/ Sessió informativa sobre les obres dels nous eixos verds i places de l'Eixample\n23/06/2022 - 12:03 h\nAquest estiu començaran les actuacions d’urbanització dels eixos verds i places dins el programa Superilla Barcelona als carrers Consell de Cent, Girona, Rocafort i Comte Borrell.\nPer explicar a veïnat, associacions i comerç el calendari i la incidència d’aquestes actuacions, s’ha convocat una primera sessió informativa que tindrà lloc dijous 30 de juny, a les 18h, a l’Institut Escola Eixample (c. de València, 252).\nL’objectiu d’aquests model Superilla Barcelona és posar el vianant al centre generant nous eixos verds i noves places a les cruïlles amb espais d’estada i més verd, que permetin desplaçar-se a peu amb comoditat, confort i seguretat, reorganitzant la mobilitat per reduir la pressió del trànsit rodat, millorant la qualitat de l’aire i reduint l’impacte del soroll.\nMés informació al web de Superilles Barcelona.\nCartell sobre la sessió informativa\nEl futur ja és present a les places i els eixos verds de l’Eixample


Explicar la seva veritat: Olga Moreno ja té data per a plantar-li cara a Rocío Carrasc\nFotomuntatge amb imatges de Rocío Carrasco i Olga Moreno | GTRES\nExplicar la seva veritat: Olga Moreno ja té data per a plantar-li cara a Rocío Carrasco\nOlga Moreno s'asseurà en un plató a defensar la seva família després de la final de Supervivents\nper Bianca Munteanu 23/07/2021 18:42h\nOlga Moreno ho va advertir: no pensa permetre que ningú li faci mal als seus. I arriba d'Hondures disposada a complir amb la seva promesa.\nSe'n va anar amb el cor en un puny, sent conscient que deixava enrere a la seva família enmig de l'huracà Rocío Carrasco. L'impacte i la magnitud del documental en tots aquests mesos supera amb escreix tot allò que pugui imaginar.\nEl seu marit ha aparegut com un home completament enfonsat. Ha estat acusat de maltractador i de ser un ésser menyspreable, capaç de posar a uns fills en contra de la seva mare. I Olga des d'Hondures ha fet tot el possible per defensar-lo i donar la cara per ell quan ha pogut.\nOlga Moreno arriba disposada a explicar la seva veritat\nEl retorn d'Olga Moreno també implica que haurà d'enfrontar-se de ple amb la polèmica que manté la seva família amb Rocío Carrasco. I és que té diversos fronts oberts, entre els quals es troba respondre als nombrosos atacs que la filla de 'la més gran' li ha llançat a la docusèrie.\nÉs Olga realment una còmplice d'Antonio David, tal com assenyalava Rociíto? La malaguenya també haurà d'explicar la intencionalitat que tenia a l'hora d'esmentar constantment els fills del seu marit.\nMolts han entès que el seu principal objectiu no era altre que fer mal a Carrasco, donant a entendre que és ella la que compta amb l'amor dels seus fills.\nPerò, més enllà d'això, si alguna cosa esperem tots amb moltes ganes, és que l'empresària contesti a les paraules de Rocío Carrasco. Aquell famós «no té cony de dir-m'ho a la cara, no en té» encara espera resposta.\nOlga haurà d'explicar què va succeir exactament aquell dia en què es va trobar cara a cara amb Rocío Carrasco als jutjats. Un moment de màxima tensió durant el qual s'atrevia a assenyalar que la dona de Fidel Albiac es va negar a saludar el seu fill David.\nSegons la filla de la Jurado, va ser la malaguenya qui li va girar la cara al seu fill perquè no la veiés. Un acte que va despertar la seva ira i que gairebé provoca una baralla entre les dues .\n«Jo anava directa a buscar-la i podia passar que d'allí sortíssim emmanillades», assegurava en el seu docusèrie. «Encara sort que l'advocat em va dir que no fes cap bogeria».\nMoltes qüestions per abordar, i que segons acaba d'anunciar en exclusiva el diari La Razón, Olga Moreno té pensat respondre a totes i cadascuna d'elles en un especial.\nFonts pròximes a la dissenyadora asseguren que dimarts que ve Olga Moreno s'asseurà per fi en un plató de televisió de la mà de Bulldog TV. Així, per fi, podrà defensar la seva família, cosa que porta esperant des de fa mesos.\nAna Milán, de nou soltera: trenca la seva relació amb Luis\nRocío i David Flores exploten a llàgrima viva en veure Olga Moreno a la final


Intervenció de Cil Buele en la presentació del llibre “El vicari d’Albopàs” - Rodamón\nAmb motiu de la presentació del llibre de l’escriptor pobler Miquel López Crespí que porta per títol «El vicari d’Albopàs» i que es realitzà a les instal·lacions magnífiques de Can Planes, Espais d’Art i Cultura de sa Pobla, vaig intervenir-hi aportant-hi algunes de les observacions que me n’havia suggerit la lectura feta l’any passat.\nEs tracta d’un llibre editat l’any 2020 per la Regidoria de Cultura de l’Ajuntament de sa Pobla dins la col·lecció Uialfàs, que, per mor de la pandèmia, no s’ha pogut presentar en públic fins que les condicions sanitàries ho han permès.\nL’enregistrament d’imatges ha anat a càrrec d’Agustí Baró. Mentre que l’acompanyament musical del vídeo que se n’ha editat, correspon a l’Orquestra de Joves Intèrprets dels Països Catalans, dirigida pel mestre Salvador Brotons, que n’interpreta un fragment de la peça musical “Recull Popular Balear”.\nVet ací allò que hi vaig voler aportar durant uns 18 minuts:\nGràcies per haver-me convidat una altra vegada a presentar un altre llibre del bon amic pobler Miquel López Crespí, aquí a la vila de sa Pobla.\nM’agradaria que em permetéssiu de fer avui dues introduccions, abans d’iniciar una sèrie de preguntes que li vull formular, a Miquel López Crespí, sobre aquest llibre de 245 pàgines, amb dues dotzenes de capítols, que acaba de veure publicat, gràcies a l’Ajuntament de sa Pobla, “El vicari d’Albopàs”.\nLa primera part de la meva intervenció gira en torn del paper que té un pobler com en Miquel López Crespí a l’àmbit de la cultura i, més concretament, de la literatura, a l’illa de Mallorca i arreu dels Països Catalans.\nVaig per endavant que consider que Cultura i Literatura poden ser considerades avui dia, entre d’altres aspectes, com a dues de les millors píndoles que podem prendre, en temps d’això que en diuen “pandèmia” i que alguns pensen que és, ni més ni pus, que l'”enverinament massiu del planeta”.\nQualcú molt més savi que jo s’ha atrevit a dir que “amb cultura i literatura se’n poden arribar a preveure, se’n poden suportar més suaument, i, fins i tot se’n poden arribar a curar millor els efectes perniciosos de la covid 19!\nHe de reconèixer que, a més d’amic d’en Miquel, en som també fervent seguidor i presentador en públics diversos, arreu de Mallorca. Cosa que ens ha duit a recórrer plegats pobles nombrosos, mirant de difondre cultura i literatura, procurant sanejar una mica més aquesta societat nostra mallorquina on ens ha tocat viure: durant els darrers anys, a més d’aquí a sa Pobla, també hem anat a Búger, Inca, Manacor, Vilafranca de Bonany, Muro, Pollença, Santa Maria, Lluc, Palma i segurament me’n deix altres indrets que ara no em vénen a la memòria.\nLi he presentat llibres de poemes, novel·les, obres de teatre, assajos, etc.\nCom saben els seus lectors, gairebé tot quant publica Miquel López Crespí manté una temàtica eminentment política. Fent suport, de manera clara i explícita, als plantejaments de formacions polítiques que lluiten mes fermament a favor de la República i dels valors republicans que fins al dia d’avui perduren dins l’ànim de bona part de la població, tot i que s’hi manifestin gaire públicament.\nLa segona part de la meva introducció, a primer cop d’ull pot semblar que hi té poc a veure amb l’objecte d’aquesta presentació. Es tracta d’una caminada d’antics seminaristes.\nCom tots els dimarts, em vaig sumar a un grup de caminants que acostumam a fer a peu una dotzena de quilòmetres, o més,per la la serra, la costa o el pla de Mallorca. En aquella ocasió anàrem a Monti-Sion de Porreres.\nTots 11 participants havien estudiat al Seminari diocesà de Mallorca. Un Seminari Conciliar(de Trento). A la mateixa institució on es formà el vicari d’Albopàs alguns anys abans, tot i que l’edifici físic i material en sigui un altre, hi rebérem les mateixes instruccions i influències. Exactament les mateixes, invariables des del Concili tridentí (1545-1563) que incideix de manera molt intensa en l’administració i la disciplina eclesiàstiques.\nEl fet és que tant ell com nosaltres, ens hi passàrem tretze anys seguits en règim d’internat estricte. Amb una disciplina molt fèrria. Guardant silenci la major part del dia i de la nit. Només se’ns permetia xerrar durant el temps d’esbarjo que no arribava a les dues hores diàries…\nUn indret on no podia entrar mai cap dona…\nUn indret on estudiàvem a fons els clàssics grecs i, sobretot, els llatins, amb molta dedicació i cura…\nUn indret on la pregària i l’estudi eren les tasques gairebé úniques que dúiem a terme…\nUn indret on ens inculcaven de ser fidels seguidors del papa de Roma, partidaris fervents de la monarquia, declaradament anti-republicans, favorables a la santa inquisició, enemics declarats de militars no monàrquics i d’il·lustrats liberals, contraris a la manera progressista d’actuar d’altres congregacions religioses…\nUn indret on estudiàvem Humanitats, Filosofia i Teologia…\nD’Humanitats, estudiàvem un munt d’assignatures. Si no m’he errat de comptes, eren prop d’un centenar (36+30+30). Però per damunt totes, el llatí clàssic, sobretot de Ciceró (oratòria), Cèsar (història militar) i Virgili (poeta bucòlic) i Horaci (poeta líric i satíric).\nDe Filosofia, dedicàvem tot el temps a l’anomenada Escolàstica, aristotèlica tomista, fonamentada bàsicament en sant Tomàs qui pren idees d’Aristòtil, el pensador clàssic grec.\nDe Teologia, la que difon sant Tomàs i escampa arreu del món catòlic el Concili de Trento. Abocat a combatre el protestantisme de Martí Luter, i a defensar tesis medievals que serveixin de base per al manteniment i enfortiment del poder eclesiàstic amb seu a Roma, al Vaticà.\nEl Seminari per on passà el vicari d’Albopàs és un indret on ens preparàvem per ser capellans: uns arribarien a ser bisbes. Altres serien canonges de la seu catedral. Alguns serien nomenats rectors de parròquies. La majoria es convertirien en vicaris parroquials, el nivell més baix dins l’escalafó clerical…\nDarrerament, un bon nombre prenem la decisió de deixar-ho anar tot, ens casam i formam una família, cadascú a la seva manera… Cosa que, públicament, molt rarament es dóna en temps del vicari d’Albopàs… Les relacions sexuals dels capellans d’aquell temps han de romandre dins el núvol misteriós de la imaginació popular…\nPer què vull dir-vos tot això, en la presentació d’aquest llibre?\nPerquè a la caminada que férem a Monti-Sion de Porreres, s’hi pogueren veure també membres d’un altre grup de seminaristes: aquells que passaren uns anys, més o manco nombrosos, estudiant al Seminari amb la finalitat de ser capellans i que no n’arribaren a acabar la carrera eclesiàstica…\nA Mallorca deuen ser a milers!\nEl fet per a mi més remarcable és que tots en dúim la marca ben visible, d’haver estudiat al Seminari. Passar pel Seminari deixa marca inesborrable. I el vicari d’Albopàs, un dels personatges històrics de la vila de sa Pobla, , no n’es cap excepció, com surt i apareix en aquesta novel·la de l’escriptor pobler Miquel López Crespí.\nEl vicari Parera no arriba mai a ser bisbe, ni canonge, ni tan sols rector de cap parròquia…\nTampoc no és cap d’aquells capellans que es casen, ni dels seminaristes que no n’acaben la carrera…\nÉs un alumne del Seminari diocesà que es manté, durant tota la seva vida pública d’una trentena d’anys, com a vicari de sa Pobla. Vicari coadjutor o cooperador de qui s’hi exercia com a rector, l’autoritat eclesiàstica local més alta.\nCuriosament, els dos consultors seus, els que més apareixen en la novel·la, el pollencí mossèn Miquel Costa i Llobera, i el manacorí mossèn Antoni Maria Alcover, són dos canonges de la Seu. Ell no. Únicament és un dels vicaris de sa Pobla.\nAixò l’ha d’anar marcant molt fortament, tant que es dedica intensament a la cultura i la literatura, dues de les píndoles més profitoses per a la “salut” d’una societat aleshores encara molt marcada per la ignorància i l’analfabetisme de forma generalitzada a Europa.\nSempre em demanaré per quines cinc-centes, d’entre tants personatges insignes i representatius de sa Pobla, a l’escriptor pobler Miquel López Crespí, se li ocorre i li passa pel cap la idea de fer una novel·la sobre el vicari d’Albopàs, un capellà manacorí que es passa tota la seva vida eclesiàstica, més de tres dècades seguides, en aquesta parròquia poblera.\nRepassant el “Presbiterologi de la diòcesi de Mallorca”, veig que li dediquen tot això, al mossèn Joan Parera i Sansó:\n“Manacor, 05/05/1865. Prevere 15/06/1889. Defunció.. 20/01/1928. Fou ordenat prevere dia 15.06.1889 i dia 18.01.1890 era nomenat Vicari de sa Pobla. L’any 1899 participà a les oposicions a Rectoria, les aprovà, però no deixà la vicaria de sa Pobla, on hi romangué tota la vida. Fou col·laborador i corresponsal en l’obra de Mn. Alcover pel Diccionari. De 1890 a 1910 fou el Director de la Congregació Mariana. Tingué cura de l’Escola Nocturna i diürna, en fou Director durant 13 anys. Majordom de Crestatx tenint cura de la restauració de l’antic oratori, afegint-li la capçalera romànica que ara mostra. El 1899 fou nomenat Clavari de la Caixa parroquial. El 1900 fou nomenat Director de l’Apostolat de l’Oració. Fundà i dirigí la revista Sa Marjal. L’any 1906 fundà el Montepio de sa Pobla “Un sol cor” absorbit per la Caixa el 1963. L’any 1956, al complir-se els 50è aniversari d’aquesta fundació, es publicà “Homenaje al Rdo. D. Juan Parera Sansó con ocasión de las Bodas de Oro de la Caja de Ahorros y Montepío de la Puebla 1906-1956” i l’Ajuntament li dedicà un carrer. L’any 1990 es féu una edició facsímil de Sa Marjal. Col·laborà en el BSAL, L’Aurora, la Bona Causa i Correo de Mallorca. Donà a la impremta: 1911 Noticias hostòriques sobre l’antic santuari de Crestaig, que l’any 2007 se’n feu una edició facsímil. 1927 Peregrinación a Tierra Santa y Roma. BOBM 1928, 286. Fuster 367-368. GEM XII, 357. HdC 1921, 79. Darder P0078.”


Avui hem començat un nou curs a l'Aula Lila, amb moltes ganes de treballar i aprendre coses noves.\nPerò sobretot el que tenim és ganes de créixer i fer-nos grans, responsables i el més autònoms possible.\nAquest any a l'Aula Lila som la BERTA, la LAIA, l'AIDA, el LUCA, l'ALEIX, l’HUGO i la TAMMY.\nTots nosaltres, juntament amb el XAVI de tutor i la SONIA de referent, comencem avui una nova aventura.\nCURS 2019-2020 INICI CURS\nberta galan dijous, 12 de setembre, 2019\nA tope 💪😍😍\nLuca dissabte, 14 de setembre, 2019\nÉxitos en este nuevo curso!!\nAida diumenge, 15 de setembre, 2019\nSobratot fernos grans


Salut mental Archives - Noticias\nEls professionals de l’Hospital de Dia de Trastorns de l’Alimentació i del Programa de Trastorns mentals greus de la infància i adolescència del Consorci Hospitalari Provincial de Castelló han obtingut dos dels tres premis del concurs de pòsters de les X Jornades Internacionals sobre trastorns de la conducta alimentària que se celebren a València. Llegir\nCada setmana es produïx un suïcidi a la província de Castelló, segons es desprén d’un estudi epidemiològic pioner realitzat per especialistes de l’Hospital Provincial de Castelló amb la intenció d’entendre la magnitud del problema i les característiques de les persones que han acabat amb la seua vida per a aconseguir que estos casos disminuïsquen. Llegir\nBen sovint s’atribueixen conductes violentes al pacient dual amb esquizofrènia i trastorn per consum de cocaïna, semblants a les del pacient amb trastorn antisocial de la personalitat. No obstant això, un estudi recentment presentat en les Jornades Nacionals de Patologia Dual desmenteix aquesta creença. La investigació, realitzada pels estudiants del Grau en Medicina de la CEU-UCH a Castelló Carlos Pi i David Carceller, sota la direcció del doctor Gonzalo Haro, responsable del programa de patologia dual greu de l’Hospital Provincial de Castelló i professor de l’esmentada universitat, “contribueix a desterrar el gran estigma de l’esquizofrènia: la seua errònia vinculació amb conductes violentes”. Llegir\nLa genètica influeix en el trastorn paranoide en drogodependents\nLa genètica influeix en el trastorn paranoide de la personalitat en persones drogodependents, segons es desprén de la tesi doctoral de Matías Real, responsable del programa de trastorn mental greu de la infància i l’adolescència de l’Hospital Provincial de Castelló. Llegir


Dos-cents estudiants traslladen directament les seues propostes a l’alcalde de Mislata\nEls i les joves dels instituts de Mislata han transmés a l’alcalde la seua visió sobre l’estat de la localitat en diferents àmbits a manera de conclusió del programa de participació juvenil ‘Imagina Mislata’\nCarlos F. Bielsa: “Conéixer les inquietuds de la joventut és de summa importància. Ells i elles són el present i el futur, i que s’impliquen ens ajuda els gestors públics a crear una millor ciutat dia a dia”\nEl pavelló de l’IES Músic Martín i Soler ha sigut el lloc triat per a donar a conéixer les propostes dels i les estudiants de secundària i batxillerat dels centres de Mislata que han participat hui en les conclusions del projecte de participació juvenil “Imagina Mislata”, un programa en el qual es convida als i les joves a opinar sobre la seua ciutat i a realitzar propostes sobre aquells aspectes que més els interessen.\nEnvoltat per uns 200 estudiants dels IES La Moreria, Músic Martín i Soler, Vaig moldre del Sol i Santa Cruz, l’alcalde, Carlos Fernández Bielsa, acompanyat per la regidora d’Educació, Ana María Julián, i el regidor de joventut, Martín P. Lleial, ha respost una a una a les preguntes dels xics i xiques sense eludir cap tema. Propostes i qüestions mediambientals, sobre activitats d’oci i temps lliure, o relatives a la formació, la salut, la convivència, la sostenibilitat, la participació i l’emancipació juvenil.\nBielsa ha assegurat “que el mateix fet d’estar hui ací davant vosaltres i vosaltres és sinònim de la meua paraula i compromís amb les vostres propostes i una garantia que posaré tot de la meua mà per a dur-les a terme.”\nEntre les propostes traslladades pels i les joves, i compromisos adquirits per l’alcalde, en matèria de medi ambient i sostenibilitat, per exemple, el redissenye de fonts públiques per a evitar l’estancament d’aigües o el major foment de la mobilitat sostenible; en matèria de formació, la posada en marxa d’una Escola Oficial d’Idiomes pròpia a Mislata, que abaste tots els idiomes i nivells; respecte a l’oci i temps lliure, la recuperació de les festes nocturnes en la piscina d’estiu emmarcades dins del programa d’oci nocturn saludable ‘Mislata 2202’; quant als canals de participació, explorar noves vies d’informació per a la joventut, a part de les ja existents; o en matèria de salut i prevenció, augmentar els programes de formació i assessorament sobre salut mental o continuar amb el foment de la labor de la Unitat Comunitària de Conductes Addictives.\nUn dels aspectes que més ha agradat als i les joves ha sigut la proximitat de l’alcalde en parlar-los cara a cara escoltant la seua opinió. Per a ells i elles és molt important que la seua veu siga tinguda en compte per a les polítiques socials del municipi. Amb el multitudinari acte de hui, es tanca el programa ‘Imagina Mislata’, que durant els últims mesos ha dinamitzat la participació juvenil tractant les diferents temàtiques propostes, i que seran la base del pròxim Pla de Joventut Municipal.\nPrevAnteriorSueca obrirà la seua piscina municipal descoberta dilluns que ve 20\nSegüentAVA-ASAJA i Hi-Tech Ozone assajaran l’eficàcia de la nova tecnologia d’ozó en cultius a l’aire lliureNext


Atòmic, vins entre Santa Maria i Alqueria Blanca\nLa vinya a Santa Maria\nUna “família” vinatera d’empenta que tria un cami propi entre les arrels i l'experimentació\nLa “família” de l’Atòmic un dia de verema qualsevol\nUn bon dia un bon amic em parlà dels vins atòmics que feia un col·laborador seu. Jo, de tot d’una, vaig pensar en una manera de parlar elogiosa de la feina d’un company i no li vaig prestar més atenció. Ell insistí, que si, que són una gent molt maca, que val la pena que els coneguis. I ja me tens engrescada…I de què va això, vaig demanar. Va de passar-ho bé, d’amistat, de gresca i d’empenta i , clar, de vi.\nAixí, més o menys va ser com vaig coneixer Atòmic. Després vengueren les connexions, quan vaig saber que la mare de Toni Negre, Rosa Vich, i jo som “germanes” de Brot de Pi (2019), que la dona de Toni, Carme Garau, també la coneixia de la Universitat , de l’UIB…. I llavors si que vaig tenir ganes de saber-ne més. Són vins casolans per consum propi, que no es casen amb ningú. Fets segons els cànons, això si, però res pus. De moment un de negre de callet i manto negro i un de blanc de giró. I provant amb l’ancestral…Aqui teniu la conversa.\nD’entrada, el nom és impactant. A que es deu això d’Atòmic? Que voleu transmetre? Que hi ha darrere l’acrònim?\nEi Toni….que havíem pensat que, tenint tu la teva vinya, idò que podríem fer un poc de vi. El faríem a la nostra portassa, i si vas liat en temps de verema, noltros mos encarregarem de la fermentació. A més, ja tenim el nom i tot…..ATòMiC!!!!!\nSííí, d’Aina, Toni, Miquel i Carme!!!\nCollonut!!!Bàsicament, així va començar el truiet d’ATòMiC, al 2016, i aquell mateix any, vàrem fer la primera verema. 300 botelles de callet i mantonegro.\nAixí ho férem fins, 2018, que amb un company den Miquel, n’Andreu, decidirem fer una mica de blanc, i aquí apareix, ATòMiCA, un blanc 100% de giró ros de sAlqueria Blanca.I a partir d’aquí, cada vegada que algú es penja una mica, l’amenaçam en llevar la seva lletra del nom, jeje… i sorgeixen amenaces de nom del tipus, ToMi, ÀToM, AMiC … en broma, és clar!\nEnteneu ara d’on ve el nom d’Atòmic?\nEn la vostra declaració d’intencions proclamau que anau per lliure, a la vostra però teniu darrere una connexió amb el vi i amb dues de les zones productores de més pes de tot Mallorca. Com se conjumina tot això?\nLa nostra, és una mescla un poc estranya, però de moment els resultats ens agraden.\nPer una banda tenim la vinya. La vinya del padrí. Una d’aquestes vinyes a l’antiga que, malauradament cada vegada en queden menys. Tres quarterades de callet i mantonegro plantades a l’any 1968 a la zona des Bessol, a Santa Maria del Camí. Una d’aquestes vinyes que, estan plenes de faltes i de murgons, on la poda es fa a “ull mira tall”, i on les produccions són mínimes. On en parlar de produccions, no podem parlar de quilos ni de rendiment econòmic.\nLa vinya de Son Bassol, a Santa Maria\nPer l’altra banda, tenim la portassa. 16 m2 a fora vila de s’Alqueria Blanca. Roba estesa, bicicletes penjades pel sostre, motxilles, i “sa moto” allà dins. I enmig de tot això apareixendipòsits, bombes, una premseta,termòmetres i probetes.\nEls dipòsits isotèrmics són de fabricació casolana, muntats damunt rodes perquè tot sigui mòbil. Tot el sistema de fred està controlat amb la consola de la calefacció central de la casa i del sostre penja un ternal que ens permet moure els dipòsits per amunt i per avall i que tot funcioni per gravetat. En definitiva una portassa d’allò més “pro”.\nÉs així com al final s’ajunta tot. La feina de la vinya a Santa Maria i la vinificació a s’Alqueria Blanca.\nUna producció que cada any queda curta descansa a l’espera del primer tast\nEstau creant espectació amb els vostres vins. Com els definirieu?\nPensam que el que feim són vins sincers, és a dir, que expressen realment d’allà on surten. Són vins fets amb pocs mitjans, austers i càlids. Anam cercant intervenir cada vegada menys. A mesura que avançam, de mica en mica, anam passant a fermentacions espontànies, eliminant clarificacions ifiltracions. Com que no estam lligats a res, feim el que volem.\nLany passat vàrem començar a jugar amb els ancestrals, divertidíssim!!! Un nou descobriment per tots. Estam fent proves dembotellat a diferents densitats amb el giró i amb un Pet Nat rosat; callet, bimbolles i res més! Al final ens resulten uns vins súper divertits i frescos, bé, almanco a nosaltres ens agrada, què hem de dir!\nUna portassa a Alqueria Blanca plena de projectes i de somnis\nAra que ja els coneixem, volem saber on els podem tastar i sembla que no és fàcil. Quan us llançau al mercat?\nDe moment, no comercialitzam res. Mos repartim les botelles entre noltros i els amics. I a final de temporada, ja començam a barallar-mos per les poques botelles que queden. Del que passam més gust, és arribar a un sopar o un tast improvisat entre amics, tots carregats de botelles.\nSí que hem anat a algunes mostres xulíssimes de vins casolans, on cada vegada hi va més gent, a tastar vins de portassa, però que malauradament enguany s’han hagut de suspendre.\nDel tema d’arribar a comercialitzar els vins, fa una bona temporada que en parlam i li donam voltes. La portassa se’ns queda petita, ja no hi cabem i ja ni s’hi pot estendre la roba! Així que estam cercant la fórmula per, esperem que aviat, poder treure els nostres vins al mercat.\nDiríeu que teniu alguna semblança amb els vins que coneixem, amb els cellers més coneguts?\nCom hem dit abans, anam bastant a la nostra manera de fer. Si ens haguéssim de semblar a alguns cellers, serien cellers petits, i que apostin per varietats autòctones i vinyes velles. Nosaltres ens fixam, i intentam aprendre de molta altra gent que fa les seves botelles dins la portassa de ca seva, i de cellers de produccions petites de l’estil de microceller Son Crespí o Soca-rel, si haguéssim de dir qualque nom.\nUn vinet que no necessita més explicacions | xxx\nCom se sobreviu en aquesta conjuntura tan complicada, que és molt difícil pels més grans i assentats vinaters, quan se és un projecte encara tan tendre?\nPer nosaltres, com que no comercialitzam els vins, és diferent. És una qüestió de passar-ho bé i dur a terme les nostres curolles. Si haguéssim de fer números, tot serien pèrdues. Si no passassim gust fent el que feim, el projecte ja hagués desaparegut abans.\nPer acabar, feis-nos una proposta de maridatge amb els vostres vins, per anar fent boca….\nBe, noltros no en sabem gaire de maridatges, però podríem dir que en Miquel fa un bacallà amb allioli gratinat que amb el giró és d’escàndol!!! El calamars farcits de ma mare també els hi veig!!!\nAmb el negre de callet i mantonegro et proposam, ara que és temporada, que vagis als teus agres a cercar esclata-sangs, i just en arribar, te poses a torrar pa (si és el pa de xeixa que fa en Miquel millor), te fas un pamboli de bolets i costelles de xot i no saps que te passa!!! Je je\nAh i l’ancestral tu tries….tant és, si vols fer un aperitiu abans o mentre vas cuinant, o després per brindar.\nToni i Miquel, Alqueria Blanca i Santa Maria, junts en aquest projecte inversemblant i cert


PUNTS DE VISTA. Exposició de fotografies sobre els Drets Humans\nInici > PUNTS DE VISTA. Exposició de fotografies sobre els Drets Humans\nRajneesh Fontana, Victoria, Columbia Británica, Sóc jo mateixa, 2012\nAquest és el meu autoretrat, dedicat a totes les dones que pateixen maltractaments, que no tenen veu ni llibertat ni igualtat.\nTambé es prendre posició i ser fidel a si mateix. Tots i totes hem de donar-nos suport els uns als altres per millorar aquest món i el nostre futur\nPaul Patrick Charbonneau, Mont-real, Quebec, Pulse, 2016\nA Mont-real vaig topar, per casualitat, amb aquesta instal·lació que retia homenatge a les víctimes del tiroteig al bar Pulse a Orlando.\nL'homofòbia és un problema greu cada vegada més freqüent. Potser sent forts i solidaris aconseguirem algun dia vèncer l'odi.\nEl 2017 el Museu Canadenc per als Drets Humans va convidar gent de tots els racons del país per il·lustrar la seua visió sobre els drets humans mitjançant una càmera de fotos. L'exposició Punts de vista és el resultat de la resposta entusiasta a aquesta invitació pública. Les 36 fotografies sobre el tema de la llibertat d'expressió i la temàtica de la inclusió i la diversitat que presentem ací les ha triades un jurat multidisciplinari entre quasi mil propostes rebudes del públic.\nAquestes imatges fan visibles les diverses maneres en què podem expressar les nostres opinions, creences, pensaments i sentiments dins de diversos grups i comunitats. Ens impulsen a considerar la diversitat en la nostra vida quotidiana i ens recorden que tenim l'oportunitat de buscar altres perspectives.\nQuines són les diverses formes de l'expressió? Què ocorre quan hi ha un conflicte d'opinions? Com es pot garantir la participació igualitària en la vida comunitària? Què significa la diversitat o la plena integració de tothom?\nPunts de vista és una exposició organitzada i difosa pel Museu Canadenc per als Drets Humans (Winnipeg, Manitoba, Canadà).\nEric Tschaeppeler, Mont-real, Quebec,Vuong, Jean i Johnny, 2015\nAquesta foto forma part d'una sèrie que mostra els empleats i les empleades de les cuines a Mont-real. Em van impactar visualment aquests treballadors en un carreró. Encara que treballen sovint en condicions difícils, amuntegats, mostren dignitat i orgull i és evident la companyonia entre ells. Al nostre voltant, a tot arreu, hi ha històries relacionades amb els drets humans. A vegades, només cal un punt de vista diferent perquè resulten evidents.\nDe 10 de desembre de 2018 a 13 de gener de 2019\nDe dilluns a dissabte, de 08:00 a 22:00 hores. Diumenge i festius, de 10 a 14 hores. Entrada lliure


Aquesta és la darrera oportunitat que es dóna en Marcel per trobar el seu amor. Ha creat un espectacle per ensenyar i ensenyar-se. Per mostrar la seva manera de ser, pensar i viure. Un espectacle d’humor, música i amor.\nAquesta és la darrera oportunitat que es dóna en Marcel per trobar el seu amor. Ha creat un espectacle per ensenyar i ensenyar-se. Per mostrar la seva manera de ser, pensar i viure. A través d’escenes, cartes i cançons viatjarem amb aquest jove antiheroi a la recerca de l’amor. Qui ho sap? Potser avui, quan el coneguis, t’enamores d’ell... Espectacle d’humor, música i amor.\nHo he basat tot en intentar crear l’espectacle el millor que he sabut. Amb molt de respecte i carinyo. Amb la “simple” intenció de fer el que m’agrada. És una manera de viure, on hi poses el cor. Hi poses el cor, el cap, agafes febre, et poses malalt durant dies, t’enfades, et costa dormir (o no dorms). T’apassiones, rius fins a ofegar-te en un assaig, agobies els del teu costat amb tots els maldecaps, els canses quan repeteixes un gag que has trobat aquell dia i que et fa tanta gràcia. T’emociones en creure que estàs fent allò que mai s’ha fet en la història del teatre i plores en creure que ets patètic i que mai aconseguiràs res de bo. Vomites. Escoltes música animada anant cap a l’assaig (per trobar forces un dia més). Abraces els altres feliç pel que estàs aconseguint. T’enamores d’una idea nova i la discuteixes fins que ja no la trobes tan bona. T’encanta veure que hi poses la vida en fer un espectacle. I dubtes de si cal posar-la. I et reafirmes: Si, vull. I al final de tot, no saps ni com, ni gràcies a què, ho aconsegueixes. Espero que haguem aconseguit fer un bon espectacle, i que puguem gaudir-ne actuant molt de temps. Al capdavall, tot el que us he explicat “només” serveix per actuar i divertir-me amb el públic. Que és el que m’agrada. GUILLEM ALBÀ.


Arbeca celebra amb gran solemnitat la festa de l’Exaltació de la Santa Creu – Arquebisbat de Tarragona\nArbeca celebra amb gran solemnitat la festa de l’Exaltació de la Santa Creu\nPàgina d'inici / Arbeca celebra amb gran solemnitat la festa de l’Exaltació de la Santa Creu\nEl poble d’Arbeca va celebrar el passat 14 de setembre amb solemnitat la festa de l’Exaltació de la Santa Creu. Des del segle XIV aquesta festa forma part de la vida cristiana on troba la seva devoció en la capella dedicada al Crist.\nEn el transcurs de la Novena de pregària sota el lema «El Crist ens dona vida», Mn. Enric Mateu va anar desgranant el sentit litúrgic i espiritual de la celebració de l’eucaristia, i cada dia es va celebrar l’Eucaristia i es va venerar la Creu amb el cant dels goigs. També la comunitat es va reunir en la pregària del Rosari, les Vespres i la celebració penitencial, i es va comptar amb una xerrada-testimoni sobre el tema «La mort et canvia la vida» a càrrec dels pares Xavier Vallès i Maite Monllaó davant la mort d’un fill.\nEl dia de la festa, a les dotze del migdia, es va celebrar amb solemnitat l’eucaristia. La joia es va constatar en la celebració ja que després de molts anys hi participaven juntes tres generacions: infants, joves i grans. L’Esbart dansaire del poble va oferir la seva dansa com a ofrena i pregària al Sant Crist. Més d’un centenar de persones van participar d’aquesta celebració que es va cloure amb el cant dels goigs i el retorn del sant Crist a la seva capella.\nLa celebració va prosseguir amb un dinar de germanor a l’antic casal dels jubilats. Els antics membres de la coral Harmonia van voler compatir el cant Amics per sempre, una versió en català feta per Mn. Bru de la reconeguda cançó Amigos para siempre acompanyats a la guitarra per Mn. Enric Mateu. L’acte es va cloure amb l’hora dels adéus.


Sandokai | Sho Mon Kai\n“L’harmonia entre diferència i identitat” de Sekito kisen.\nLa ment del Gran Savi de l’Índia ha estat íntimament transmesa d’ Oest a Est. Les facultats humanes poden ser agudes o lentes, però en la Via no hi ha patriarques “del Sud” o “del Nord”. La font espiritual brilla clara en la llum; els seus afluents flueixen en l’ obscuritat. Aferrar-se als fenòmens és del tot il·lusori; acceptar la identitat no és il·luminació. Els objectes i els sentits actuen i no actuen l’un sobre l’altre; quan actuen l’un sobre l’altre es produeix implicació. I tot i així, romanen en el seu propi espai. Les formes són bàsicament diferents en matèria i aparença, els sons són fonamentalment diferents en qualitat agradable o estrident. Les paraules refinades i les comuns no es diferencien en la foscor, les frases clares i les obscures es distingeixen en la llum. Els quatre elements tornen a la seva pròpia naturalesa com un infant torna a la seva mare. El foc escalfa, el vent es mou, l’aigua mulla, la terra és sòlida. Ull i forma, oïda i so; nas i olor, llengua i gust.\nTots el fenòmens depenen d’aquestes arrels, són com les fulles d’un arbre. El tronc i les branques comparteixen la mateixa essència; el “sagrat” i el “profà”, són formes d’expressió. En la llum hi ha foscor, però no la vegis només com a foscor; en la foscor hi ha llum, però no la vegis només com a llum. Llum i obscuritat s’oposen, però depenen l’una de l’altra, com el peu dret i el peu esquerre en caminar. Totes les coses tenen la seva funció. És una qüestió d’ús en la situació apropiada. Els fenòmens existeixen tal com capsa i tapadora encaixen; aquest principi concorda com dues puntes de fletxa que es troben en ple vol. Sentint aquestes paraules hauries d’entendre el seu significat; no estableixis les teves pròpies normes. Si no entens la Via quan apareix davant dels teus ulls, com la reconeixeràs quan hi caminis? La pràctica no és una qüestió de lluny o de prop, però, si et confons, muntanyes i rius barraran el teu camí. A vosaltres que estudieu el misteri, us demano humilment : no passeu el dies i les nits en va.\nC/ Sant Agustí , 55


Mostra d'art Urbà // Roca Umbert - Eudald Van der Pla\nMostra d’art Urbà // Roca Umbert\nDisseny de la identitat i la imatge de la Mostra d’art Urbà de Roca Umbert, Granollers.\nLa MAU (Mostra d’Art Urbà) es formula a partir d’entendre l’espai públic com una plataforma d’interacció. Es tracta de potenciar un art que fomenti dinàmiques de participació creativa i de col·laboració entre els mateixos usuaris de la fàbrica, els habitants de Granollers i els mateixos artistes o dinamitzadors. La mostra pretén reclamar l’espai públic com a plataforma d’experimentació i de reflexió.\nL’objectiu de la MAU a Roca Umbert és vincular el passat i el present de la fàbrica, perquè els usuaris actuals sàpiguen com era abans aquest espai, què s’hi feia i qui ho feia. La mostra vol ser un espai de trobada per incentivar l’experimentació al voltant del concepte de fàbrica, convertint per un dia tot Roca Umbert en possibles espais expositius i/o d’exhibició.


Un país sense pilot - Notícies Economia - Notícies Economia - e-notícies\nEconomia · 8 de Febrer de 2010. 21:31h.\nEl president de l'agència Fitch qualifica de "inquietant" la situació espanyola, grega i portuguesa\nImatge d'arxiu de Zapatero al Congrés\nEl president de l'agència de qualificació Fitch, Marc Ladreit de Lacharrière, ha insinuat que Espanya està sense "pilot" davant l'actual crisi econòmica. Ladreit ha descartat que els problemes de Grècia, Espanya i Portugal puguin traslladar-se a França i Alemanya, que compten amb suficient "credibilitat" entre els inversors. "A França i Alemanya tenim la sort de comptar amb dos pilots a l'avió", ha assegurat.\nEn declaracions a la ràdio francesa Europe 1, el fundador de l'agència ha qualificat de "inquietant" la situació d'Espanya, Grècia i Portugal, que travessen una "nova" forma de crisi financera.\nTambé ha afirmat que, al seu parer, no hi ha risc de contagi a d'altres països de la zona de l'euro de la crisi de dèficit públic que travessen actualment aquests tres països, i s'ha referit específicament als casos d'Alemanya i França.\nMas compara Espanya amb un "vaixell sense capità"\n#2 Jaume Teixidó, barcelona, 09/02/2010 - 13:36\ncrec que les crítiques s'estàn focalitzan massa en Zapatero. Bon blog d'economia internacional en català: www.ekonomicus.wordpress.com\n#1 Cataluña y los mundos de Pin y Pon, bcn, 09/02/2010 - 11:00\n¿Y los partidos que han apoyado a este señor tan mentiroso no tienen nada que decir? por que los que han apoyado al PSOE tipo ERC,BNG,PNV,CC...y demas imagino que tambien son responsables de la situacion..y los peperolos tampoco se escapan...todos gentuza


Un home begut colpeja la gerent d'un restaurant d'Encamp\nEl resident es trobava en roba interior molestant la resta de clients del local, en estat etílic, agressiu i negant-se a abandonar el local\nUn home begut colpeja a la gerent d'un restaurant d'Encamp\nUn agent de la policia a l'Avinguda Meritxell\nActualitzada 03/06/2019 a les 13:14\nLa policia va detenir el passat dilluns a Encamp un home resident que va donar un cop de puny a la cara de la gerent d'un restaurant de la parròquia. Els agents van ser requerits a l'establiment perquè un home de 36 anys es trobava en roba interior molestant la resta de clients del local, en estat etílic, agressiu i negant-se a abandonar el local. En quant van realitzar-li l'escorcoll de seguretat van trobar que portava 15,5 grams de marihuana, segons explica la policia. Dimecres passat els agents van detenir un home resident per trobar-se en possessió d'un ganivet automàtic amb una fulla de 9,5 cm. La policia va ser requerida a dos quarts de dues de la matinada a Escaldes-Engordany perquè un home de 19 anys, en un fort estat d'embriaguesa, estava causant danys a un vehicle estacionat a l'exterior de l'Hospital Nostra Senyora de Meritxell. Unes hores abans, van detenir a la mateixa parròquia una dona no resident per envestir una altra amb el vehicle arran d'una disputa de caire econòmic. La dona, de 49 anys, va envestir tres vegades amb el seu cotxe a la víctima, que es trobava conduint un quad, fet que li va provocar una contusió al peu. En quant la policia va escorcollar-li el vehicle, se li van comissar 6,9 grams de marihuana.\nQuant a la seguretat del trànsit, els agents van detenir dilluns passat un home resident de 18 anys per donar positiu a la prova de control de tòxics salivar en un control rutinari. Tanmateix, la matinada de dissabte, la policia va detenir en un control rutinari un home resident de 23 anys amb una taxa d'alcohol de 1,49 grams per litre de sang, donant positiu també a la prova de control de tòxics salivar. Una hora més tard, un home resident de 20 anys va donar positiu al control d'alcoholèmia amb una taxa de 1,09 grams per litre de sang.\nSembla una cronica del Bronx.


Retallable de l'edifici de l'antiga església parroquial de Santa Maria de Martorell\nUna nova proposta per a nenes, nens i adults. Us proposem muntar un nou retallable per descobrir com era l'antiga església parroquial de Santa Maria de Martorell, destruïda el 1936\nCliqueu sobre la imatge per descarregar-vos el retallable\nDesprés del retallable del Pont del Diable, us proposem ara muntar el que vam publicar el 1987 de l'edifici de l'antiga església parroquial de Santa Maria de Martorell.\nL'edifici actual, construït a partir de 1941, ocupa l'espai de l'església edificada entre 1579 i 1592, que va ser incendiada i enderrocada el 1936, desapareixent tant l'edifici com tot el patrimoni artístic que contenia. Una nota històrica més extensa la trobareu a la portada del retallable, dissenyat també per Jaume Amat.\nEls fulls originals del retallable són a mida A3. Si teniu una impressora d'aquesta mida, solament cal que descarregueu el fitxer clicant sobre la imatge i amb Acrobat Reader l'imprimiu. Si la vostra impressora solament admet A4, podeu optar per imprimir ajustant a aquesta mida, o bé per imprimir en format pòster i després enganxar les diverses pàgines per tenir el retallable a mida A3, que és el més recomanable.\nEsperem que us sigui útil. El podeu enviar a tothom que us sembli.\nJa us estem preparant una altra proposta pel cap de setmana.\nAra que hem de passar tantes hores a casa, pot ser un bon moment per descobrir la nostra història més propera i conèixer millor el monument més emblemàtic de Martorell: el Pont del Diable.\nUs convidem a descarregar i muntar el retallable del Pont del Diable que des del CEM vam publicar el 1983 amb motiu dels 500 anys de l'obra gòtica del pont. Tindreu entreteniment per a unes quantes hores i us ajudarà a desenvolupar la paciència, que tanta falta ens farà.\nEls fulls originals del retallable són a mida A3. Si teniu una impressora d'aquesta mida, solament cal que descarregueu el fitxer clicant sobre la imatge i amb Acrobat Reader l'imprimiu. Si la vostra impressora solament admet A4, podeu optar per imprimir ajustant a aquesta mida, o bé per imprimir en format poster i després enganxar les diverses pàgines per tenir el retallable a mida A3, que és el més recomanable.\nEl retallable té algun petit error, que podeu corregir mentre el munteu. Per exemple, a la peça 36 li heu de treure 6mm a dreta i esquerra.\nEls propers dies us enviarem algunes propostes més.


Sis preguntes a Teresa Forcades - Opinió contundent - VilaWeb\nA l'entrevista feta amb Assumpció Maresma i publicada a VilaWeb el 15 de juny, Teresa Forcades declarà, un cop més, que volia encapçalar una llista a les eleccions catalanes del 27 de setembre, però sense implicar-se amb CiU. El 19 de juny, havia d'anar a la Pera per liderar 'una àgora oberta de debat', però va ajornar aquell acte per anar-se'n a Gaza. Si hagués vingut a la Pera, hauria volgut fer-li mitja dotzena de preguntes sobre les afirmacions que feia a l'entrevista de VilaWeb. Són les següents.\nPrimer, a l'entrevista vostè deia: 'Hem decidit d'articular de cara al 27-S una confluència àmplia, amb les CUP, ICV, EUiA i Podem, per fer un procés constituent català unilateral que inclogui un referèndum per la independència'.\n1. Oi que l'endemà la CUP va contestar que no aniria amb vostès a les eleccions del 27-S?\n2. Què li fa pensar que ICV, EUiA i Podem estan per la independència?\nSegon, vostè deia: 'El referèndum, però, no seria el 28-S sinó quan tinguéssim assumit que hem fet un trencament legal i que tenim sobirania plena. Podríem parlar d'un període de dos anys.'\n3. Això vol dir que les eleccions del 27-S no han de ser plebiscitàries?\n4. Si és així, com s'aconseguirien un 'trencament legal' i la 'sobirania plena' en dos anys?\nTercer, vostè deia: 'S'ha de fer la independència sense CiU. El nostre anhel […] és que en aquest país hi hagi la independència sense haver de pactar amb les polítiques neoliberals. El país ha d'incloure tothom, però la transició ha de ser liderada per qui la gent esculli.'\n5. Si 's'ha de fer la independència sense CiU', i 'la transició ha de ser liderada per qui la gent esculli,' què passa si la gent escull CiU (o CDC)?\nFinalment, li voldria fer dues preguntes més que es podrien contestar juntes:\n6. El seu discurs, no divideix els independentistes, en comptes d'unir-los? El seu discurs, no equival a marejar la perdiu tant com ho ha fet, durant anys, Duran i Lleida?\nHenry Ettinghausen, catalanòfil i catedràtic d'estudis hispànics britànic.\nSi 's'ha de fer la independència sense CDC', i 'la transició ha de ser liderada per qui la gent esculli,' què passa si la gent escull CDC?


El club va avalar Tebas: «Ha fet una bona gestió a LaLliga» - Diari de Girona\nj.r. | girona 10.10.2016 | 07:18\nJavier Tebas és des de dimecres, encara que sigui de forma provisional fins al dia 11, el reelegit president de LaLliga. La renúncia del qui havia de ser el seu rival en les eleccions per dirigir la patronal, Álex Aranzabal, el deixava com a únic candidat i, per tant, s'assegurava seguir en el càrrec fins al 2020 sense haver de passar per les urnes en la votació prevista per al 18 d'octubre. A finals de setembre Tebas, en un tuit, agraïa el suport que li estaven donant els clubs i revelava que tenia 37 avals dels 41 equips que formen part de LaLliga. Un d'aquests era el del Girona FC.\n"Estem satisfets amb la seva gestió i per això li vam donar el nostre aval", explicava ahir el president Delfí Geli, que com la majoria de dirigents destaca el paper de Tebas a l'hora de fer reduir els deutes als clubs i la seva contribució per incrementar els ingressos, sobretot gràcies al nou repartiment televisiu. El Girona, per exemple, aquest curs ingressarà per aquest concepte 6'1 milions "i esperem que en els propers anys encara pugui créixer més aquesta xifra si entre tots som capaços de seguir potenciant la lliga de segona divisió". Geli subratlla que gràcies a això "podem mantenir els nivells d'inversió que estem fent" i va subratllar que "tots hi sortim guanyant".\nAmb nou temporades consecutives a Segona, l'equip que més en duu de la categoria, el Girona s'ha guanyat el respecte de LaLliga. Geli explica que la relació amb la patronal és "diària" pel dur marcatge a què són sotmesos pels temes econòmics. L'arribada de TVSE Futbol com a màxim accionista del club ha canviat també la imatge que transmetia l'entitat en aquest aspecte, sovint marcada pels impagaments. "Tenim una bona relació amb LaLliga", va subratllar Geli.\nEls clubs donen molt valor al nou contracte televisiu però, paradoxalment, aquesta temporada segurament és la que més dificultat té l'aficionat per seguir el seu equip per la petita pantalla. El fet que Movistar, propietaria dels drets en exclusiva de Segona el curs passat i que enguany només emet un partit, a banda dels dos en obert de Gol, ha deixat molts seguidors en fora de joc. Avui per avui per seguir la categoria de plata al complert cal disposar del canal LaLiga 1,2,3TV, que s'emet per Vodafone, Orange, Telecable i per la plataforma Bein Connect per internet. Per Geli "els operadors que han apostat per la lliga de Segona són els que són i ens hem hagut d'adaptar a la nova realitat encara que fos un inconvenient per alguns aficionats".\nGeli considera que en aquest mandat de quatre anys que ara se li obre a Javier Tebas l'objectiu prioritari serà "fer els deures a nivell econòmic. En tres anys s'ha marcat la idea que el futbol espanyol estigui sense deute". El president del Girona també va considerar que la Segona divisió espanyola "és més potent que les primeres d'altres pasos europeus" i va destacar que "és feina de tots seguir fent-la atractiva perquè puguem augmentar encara més els ingressos".\nBones entrades a l'estadi\nDelfí Geli també va parlar ahir de l'increment d'assistència que s'esta notant a Montilivi. Després dels quatre primers partits d'aquesta temporada (Elx, Almeria, Mirandés i Reus), ja s'ha superat un cop els 5.300 seguidors (diumenge contra els tarragonins). "Contra el Reus vam ser 5.300 però si no arriba a ser pel ruixat que va caure una estona abans, que segur que va fer dubtar algú, hauria vingut encara més gent", va dir.\nEl Girona atribueix aquest increment de l'afició "a la trajectòria de l'equip dels últims anys. Lluitem per coses importants i som a dalt. La gent veu que el club té estabilitat i tranquil·litat, està il·lusionada, i vol ser part d'aquest amibiciós projecte".


FACVAC Valls: FACVAC VALLS, PRESENT ALS 10QM CIUTAT DE BALAGUER\nFacvac Valls, present a la Mitja Marato de Balaguer\nMés de 800 atletes van pendre la sortida a la Mitja Marató, la cursa de 10 kilòmetres i el jòguing solidari de Balaguer. Tot i que la climatologia no va ser gaire bona, amb un fort vent que va bufar durant tot el mati, els corredors van gaudir d´un nou recorregut totalmente urbà. Força planer i que permet realitzar bones marques. Tot i el desplegament promocional de la prova, el cert es que van haver-ho algunes mancançes organitzartives importants: la falta de senyalitzacio adient, falta de voluntaris de controls,vehicles al mig del recorregut, retard entrega de premis.\nEl guanyador de la prova reina, la Mitja Marató, va ser Ricard Pastó amb un temps d’1h11¨ 6¨, mentre que en dones es va imposar Àngela Castelló 1h23´42¨ . Pel que fa a la cursa de 10 kilòmetres, el vencedor va ser José Luís Blanco amb 33´ 24¨, en categoria femenina, Mireia Sosa amb 38´ 05¨.\nEnguany presencia del Facvac Valls, del Joan Carles Purcalla que completava la prova de 10qm, en un temps de 49´13¨. La prova de 10qm es troba inclosa a la lliga 10km ponent, i aquesta era la segona de les proves d´aquest lliga ponent, despres de la cursa del Oli a Borges Blanques. La propera de les proves de la lliga 10km Ponent sera la Volta al panta d´Utxesa.\nEls atletes del Facvac seran present aquest proper cap de setmana al Cross Josep Cullere que es disputara el proper dia 1 al Circuit de la Serra


Delícies del rebost: de juny 2013\nDe la trobada amb Josep Lladonosa, el Dia Sàpiens, en vaig recollir la manera de fer llet d’ametlles i fer-la servir després per coure un pollastre, bé, en realitat hauria de ser gallina, però jo l’he fet amb pollastre. Si la voleu fer amb gallina sols heu de tenir en compte que la cocció amb la llet ha de ser més llarga.\n- un pollastre, sencer o tallat, jo el vaig fer tallat a vuitens\n- un got de vi negre\n- 1 carquinyoli\nPer la llet d’ametlles:\n- 200 gr. d’ametlles crues i pelades\n- 1 litre i quart de brou de pollastre, jo he fet servir l’Aneto\nEl dia abans preparem la llet d’ametlles, triturem les ametlles amb el brou i el guardem a la nevera. L’endemà ho colem amb un colador molt fi. Reservem.\nA mig forn posem la graella i a sobre el pollastre, el podem untar amb llard. A sota posarem una de les safates del forn per que reculli el greix que deixa el pollastre, si volem hi podem posar un paper sulfuritzat al fons i així no se’ns enganxarà.\nUn cop comenci a estar cuit el posem a dins la cocotte o dins una cassola que pugui anar al forn.\nHi afegim el greix que hem recollit i la llet d’ametlla que tenim reservada.\nEl posem al forn baix, per fer una cocció lenta.\nEn una paella reduïm el vi negre. Un cop hagi reduït almenys la meitat, fem una picada amb ell, l’all i els carquinyolis Reservem.\nSi volem hi podem afegir una mica de canyella, pebre...\nCom que era pollastre i tallat (es pot fer amb el pollastre sencer i coure’l a l’ast) jo el vaig deixar una hora a 80ºC.\nHi afegim la picada i ho deixem coure uns minuts més.\nCercar per: Aus, Forn, Índex, Pollastre\nAquesta és una de les receptes que va fer la Mireia Carbó en l'últim taller del Club Social Caprabo. Com sempre una recepta que dona molt de joc. Ella la va fer amb llaminera de porc, però es pot fer amb pollastre, i fins i tot amb salmó.\n- 50 gr. de nous\n- 100 gr. de vermut negre\n- 100 gr. de brou de pollastre\n- 500 gr. de pernilets de pollastre\nEscalfar una mica l'oli en una cassola i daurem els pernilets. Reservem-los.\nPiquem la ceba i l'all i els sofregim en la mateixa cassola amb una mica de sal.\nAfegir la poma sense pell i tallada a daus (no cal molt petits per què després ho triturarem tot), ho deixem coure uns minuts.\nHi afegim els pernils de pollastre i una part de les nous (en deixarem unes quantes per servir-les amb el pollastre trossejades). Si ho fem amb salmó ho haurem d'afegir més tard per què no necessita tanta cocció.\nAfegim el vermut i el deixem reduir.\nHi tirem el brou de pollastre i ho deixem coure uns 25 minuts més, fins que els pernils estiguin ben cuits. Si ho fem amb salmó el brou també pot ser de pollastre. Retirem els pernils de pollastre i triturem la salsa.\nEs serveix la carn acompanyada de la salsa i les nous trossejades.\nÉs més bo fet d'un dia per l'altre.\nCercar per: Ceba, Del mar, Índex, Mireia Carbó, Pollastre, Porc, Salmó, Salsa\nAl novembre de 2002, ha fet 10 anys naixia una les revistes divulgadores de la nostra història que més ha contribuït en la recuperació de la nostra memòria. No crec que exageri. I això, que té a veure amb la cuina? Per què en parla avui al blog?\nEl Grup Cultura 03 i Sàpiens Publicacions editen unes grans revistes, Sàpiens, Descobrir i Cuina. Cadascuna d’aquestes revistes, un dia l’any celebra el seu dia. Bé en el marc d’una Fira de qualsevol poble de Catalunya, bé organitzant-ne una petita mostra de cóm és, invita als seus lectors a diverses activitats gratuïtes. L’any passat Cuina va celebrar el Dia Cuina a Manlleu, aquí la crònica d’aquell dia magnífic.\nAquest any, la revista Sàpiens, en col·laboració amb Cuina, han organitzat unes activitats adreçades a bloguers gastronòmics, entre d’altres. Així un grup de bloguers ens desplaçàvem cap a Tortosa un dissabte de maig, amb un dels autocars que l’organització posa a disposició dels lectors, i a gaudir.\nA Tortosa celebren cada any la Festa del Renaixement, aquest any celebraran la XVIII edició del 18 al 21 de juliol. El dia Sàpiens va estar dedicat al Renaixement, fins i tot hi havia una petita mostra, petita però que donava una bona visió de la qualitat d’aquesta, de la Fira.\nEl primer lloc de trobada dels bloguers va ser el Mercat Municipal, el millor lloc per quedar amb els amants de la gastronomia. Varem donar unes voltes pel mercat, el que a mi em va agradar especialment va ser una parada on venien planters per a horts, urbans o no. Ja m’agradaria que a la Boqueria o Santa Caterina n’hi hagués un!\nAllí, al vell mig del mercat, la cuinera tortosina Margaret Nofre, Presidenta de l’Associació de hostaleria i turisme de Tortosa Platigot, ens va fer una demostració de cuina del Renaixement. La Margaret és una estudiosa del llibre del Sent Soví, i assessorada per un dels millors historiadors de la nostra cuina, en Josep Lladonosa, ha aprofundit en les seves receptes i les ha recuperat.\nEns va fer unes tortes semblants a les creps (França) o fillolas (Galícia) que explica el llibre del Sent Soví (1400), fetes senzillament amb aigua, farina i herbes fresques. Una barreja de farina i aigua, neutre per que serveixi per salat i dolç, amb herbes picades i cuites a la paella calenta ben fines.\nTambé ens va fer unes reroles, unes mandonguilles de fetge de pollastre o cabrit, amb pa sec remullat amb aigua de roses i vinagre, ous i formatge sec ratllat, i amb una mica de canyella per sobre un cop fregides en llard. Un gust sorprenent que a mi em va agradar molt.\nUna magnífica demostració, amb unes bones explicacions del producte i de la seva elaboració.\nUn cop acabat ens varem dirigir cap el Museu on ens esperava una magnífica oportunitat de poder escoltar en Josep Lladonosa. Quin no coneix el seu gran llibre “El Gran Llibre de la Cuina Catalana”? En Gastromimix li va dedicar un post i una entrevista. La conferència, com us podeu imaginar, estava dedicada a la cuina del Renaixement.\nMolts pobles tenen plats especials, propis, però no tots tenen una cuina pròpia com té Catalunya. Una cuina que tenim documentada des del 1400 amb el llibre del Sent Soví, el receptari més antic amb 220 receptes.\nLladonosa va fer un repàs pels llibres de cuina que en parlen o en fan referència. També va parlar de com España a volgut silenciar des de sempre la Cuina Catalana, i la seva antiguitat, posant com més antic un llibre del 1600 que explica les tècniques de tall, no pas receptes o productes i la seva elaboració.\nFins tot com Eiximenis lloa com els catalans mengen graciosament i millor que altres nacions quan parla de com usar bé de beure i menjar. De com els catalans foren els primers en menjar amb forquilles quan a França encara menjaven amb els dits.\nLladonosa denuncia que ens treuen la nostra història, i ho explica amb fets i documents.\nVa fer també un pas pels estris usats: foc a terra, forn de pa (rostits, coques de recapte...), l’ast amb baixador que Leonardo DaVinci va mecanitzar, graelles... Les espècies: macís, clau, sucre, canyella, nou moscada... Els productes: mel, suc de raïm verd “agraç” (àcid per a agredolços), llet d’ametlles, aigua de roses, aigua de flor de taronger, tarongina amarga (bigarrada)... Dels colors dels plats, molt diferents als d’ara.\nEl descobriment d’Amèrica va dur nos productes però no va fer canviar ràpidament la nostra cuina ja que varen ser reticents a la seva introducció. Així el llibre de 1611, “El arte de la cocina” no aporta cap dels productes nous. No és fins al 1700, a “‘L’estudiant cuiner” que apareix el tomàquet, i fins al 1851, amb “La cuinera catalana” que apareixen tots els nous productes.\nEns explicà com fer llet d’ametlla per als nostres plats: 200 gr. d’ametlla crua pelada, 1 litre i quart de brou de gallina. Triturar-ho i posar-ho tota la nit a la nevera. L’endemà colar-ho amb un drap o colador de filferro tupit.\nI encara ens haviem de veure més amb la Margaret, ja que als bloguers ens havien preparat un dinar al seu restaurant, Sant Carles, un dinar renaixentista i amb la presència de Josep Lladonosa que va estar explicant-nos tot el que li varem demanar.\nMenjar blanc (de brou de pollastre amb fils de pollastre), antigament un primer plat no pas dolç com ara\nVerat escabetxat, una de les maneres de conservació que es feien servir\nRap amb musclos, a Tortosa producte de proximitat\nVi hipocras (vi, mel, clau, nou moscada; deixar macerar 2 o 3 dies)\nTot estava elaborat amb cura i molt bo. Llàstima del cafè que ens varen servir. Ja sabeu la meva opinió sobre els cafès de restaurants i bars, caldria que en tinguessin més cura, és injustificable que després d’un bon àpat com el que varem gaudir et serveixin un cafè dolent, mal fet i amb aquestes condicions.\nI no es penseu que tot va acabar aquí, però ho deixo per un altre dia...\nTrufa bombó sobre sablé d'ametlles - Taller a Mas Pastissers\nMas Pastissers és una pastisseria de Barcelona que neix al 1969 de la mà d’en Joan Mas. Ara la pastisseria la porta el seu fill, una nova generació amb una nova manera de fer.\nAra fa uns dies, uns quants blogaires varem tenir l’oportunitat d’assistir a un taller a l’obrador que la pastisseria té al Passeig Maragall.\nAllí varem tenir la gran sort, en ser pocs, de poder posar-nos mans a la massa i realitzar unes receptes que acostumen a ser clàssic d’aquesta pastisseria de Barcelona.\nEn Joan fill ens va anar guiant i aconsellant per poder-les fer després a casa i varem poder preguntar-li tot el que volíem saber de com és i com es treballa un obrador d’una pastisseria.\nEl pare Mas ens va ensenyar fotografies de quan va fundar, amb altres, l’escola del Gremi de Pastisseria de Barcelona. Quin privilegi escolar en primera persona la història i el paper del Gremi.\nLa Gemma ja ha penjat una de les receptes que varem fer, el got de mojito. Jo us en penjo un altre.\nTrufa bombó sobre sablé d’ametlles\nPer al sablé:\n- 100 gr de sucre llustre\n- 200 gr de mantega pomada\n- 340 gr de farina fluixa\n- 100 gr de farina d’ametlla\nPer a la garnatxe:\n- 500 gr de xocolata Manjari 64%\n- 600 gr de nata\n- 15 gr d’aigua\n- 40 gr de cacao en pols\n- 5,5 gr de gelatina en fulla\n- 75 gr de gelatina neutra (especial per a glassejats, dona brillantor, com l'Absolu Cristal o el Brillance Noire)\nComencem el dia abans a fer el sablé barregem la mantega amb el sucre llustre i la sal. De mica en mica afegim els ous que els tenim a temperatura ambient, la farina d’ametlla i la farina.\nEs pot canviar la farina d’ametlles per avellanes o nous picades finament.\nTambé es pot substituir una part de la farina per cacao en pols.\nHo emboliquem amb paper film i ho deixem reposar a la nevera.\nEl glassejat el preparem tot posant al foc la nata, el sucre i l’aigua. Un cop bulli afegim el cacao en pols i remenem amb unes barilles. Afegir-hi les fulles de gelatina hidratades i escorregudes. Barregem. Finalment hi afegim la gelatina neutra i ho fem bullir lleugerament un moment.\nColar i reservar a la nevera durant 24 hores.\nL’endemà fem una planxa amb la massa dels sables i en tallem rodones, la mida serà la dels motlles on haurem de posar-les despres, i enfornem a 160 graus durant uns 20 minuts.\nPreparem la garnatxe fent bullir la nata, i un cop llesta afegir la xocolata i fer emulsionar a 35 graus amb l’ajut de una batedora elèctrica.\nPosar en uns motlles que hem refredat prèviament, a sobre i tot i prement una mica les galetes sablé ja cuites.\nHo posem a la nevera per que es refredi.\nUn cop refredat els trèiem del motlle i ho posem sobre una reixeta que estigui sobre un recipient que reculli la xocolata sobrant i els hi tirem glassejat per sobre, l’aplanem i deixem refredar.\nEls retirem amb compte per posar-los on haguem escollit per servir-los.\nEs pot fer petits com varem fer nosaltres, o més grans.\nCercar per: Activitats gastronòmiques, Dolços, Índex, Xocolata\nEmpòrium Bistrot "Menú Bistrot"


El món present, el món global, viu uns temps convulsos i extremament complicats per a tothom, són temps de crisi, no dic res de nou, però també són temps d’esperança, de canvi, de posar tota la fe per fer un món millor. Ho veiem aquests dies amb les revoltes als països àrabs, una societat que crèiem estàtica, petrificada en un ordre quasi medieval, refractari a la democràcia, almenys tal i com l’entenem en el món occidental, i que ara, sobtadament, es mou en un sentit decidit cap a noves cotes de llibertats. Els fets que es van succeint dia a dia no sabem, o jo almenys no ho sé, on ens portarà tot plegat, però enmig de la confusió i un cert caos, propi de tota revolta, o revolució, com alguns ja l’anomenen, hi ha motius per a l’esperança. I un dels fets més remarcables és el protagonisme de la joventut i de les noves tecnologies en tot aquest moviment social de canvi i renovació al món àrab.\nEls joves menors de 30 anys són més de la meitat de la població dels països àrabs. I són, almenys fins ara, els protagonistes principals de la revolta i els canvis sociopolítics que exigeixen. Són els joves els qui amb les TVs via satèl·lit, Internet i les xarxes socials com Facebook i Twitter, són plenament conscients que hi ha un altre món i una altra forma de vida, i que no volen viure sota cap règim dictatorial, detesten la corrupció d’aquests règims que els oprimeixen i malgovernen, i aspiren a la llibertat individual i col.·ectiva, a noves oportunitats professionals, i a una vida digna i amb uns altres valors que els que els han subjugat fins ara. Aquest panorama no és clar, hi ha molts núvols de tempesta a l’horitzó, i el que ningú sap és qui acabarà capitalitzant aquesta força de la joventut, hi ha qui tem una deriva islamista, que, cas de produir-se podria ser nefasta, seria allò de pitjor el remei que la malaltia. És temps de wait and see...\nLa joventut no és per ella mateixa cap garantia de res, però és, ens agradi més o menys als qui ja no som joves, una condició indefugible del nostre present, la garantia per a fer del futur una realitat entroncada amb el passat, i així assegurar la realització de les nostres aspiracions en un present que no és fàcil per a ningú, però que els joves poden viure deslliurats de les pors i prevencions dels qui som massa madurs. I és que un excés de seny pot avortar la il·lusió més fecunda. Hi ha moments a la vida en que les mitges tintes, tan pròpies del pòsit que deixa el pas dels anys, ja no ens serveixen, són decisions de caixa o faixa, i per a dur-les a terme cal la força decidida de la joventut, la nova saba que renova cada primavera la vida de la vella olivera...\nÉs per tot això que, i sense voler establir cap paral·lelisme amb el món àrab, són situacions molt diferents, crec encertada la renovació, en clau de relleu generacional, de la junta de Sobirania i Justícia, amb persones joves i preparades que, no en tinc cap dubte, sabran donar una nova embranzida tant a l’associació com a la voluntat que ens mou a tots, el camí vers la sobirania nacional. Felicitar, doncs, tant els qui han donat pas generosament a aquest relleu generacional, com als qui, il·lusionats, arriben amb la força de la joventut per portar a bon port la nau on joves i no tan joves anem embarcats.