El primer pas és analitzar si l'ansietat va associada a alguna situació vital determinada. L'estrès genera ansietat, però també la monotonia d'una vida quotidiana, les frustracions o fins i tot la mateixa gratificació de les fites aconseguides... porta moltes persones a menjar per a calmar aquesta sensació. En altres casos, el fet d'estar contínuament a dieta o haver-hi estat durant anys, ha pogut deixar una petjada emocional, de manera que es desenvolupa una certa obsessió per menjar, i en concret, una apetència més gran per allò que és menys convenient.\nEl control de les situacions emocionals que poden generar ansietat i que més influeixen quan s'ingereixen aliments serveix d'ajuda per a destriar si es menja amb ansietat, si és la mateixa ansietat la que ens porta a menjar o totes dues sensacions. Per això, podem començar fent un diari d'aliments, és a dir, un registre diari del que mengem i anotar-hi al costat la sensació que ens produeix o que s'associa a aquest aliment/plat. És important apuntar-ne tots els detalls: si el mengem sols o acompanyats, l'estat d'ànim que tenim (trist, alegre, avorrit...), quins són els aliments més necessitats en moments d'ansietat o nervis...\nEn relació amb l'alimentació, menjar dolços ensucrats, encara que pugui calmar momentàniament la sensació d'ansietat, provoca just el contrari i n'agreuja la situació, la fa crònica. És el moment d'aprendre a menjar aliments dolços però no ensucrats. Amb aquest objectiu és útil fer servir espècies que ens ajuden a endolcir els aliments (canyella, clau, vainilla, nou moscada, cardamom, anís...), triar aliments de naturalesa dolça (fruites madures, fruites dessecades, melmelades naturals...) i cuinar les hortalisses a foc suau per a potenciar-ne la dolçor natural en els plats. Si ens sentim temptats per la xocolata, la farina de garrofa és un bon substitut per a simular begudes amb xocolata o per a donar un toc similar en diferents receptes.\nA l'hora d'augmentar les defenses, cal pensar tant en el que convé menjar com en allò que es menja i que empitjora la salut del sistema de defenses. Una bona salut dels intestins és clau per a tenir unes bones defenses. Aquesta salut es pot potenciar reduint el consum de sucres i d'aliments ensucrats (brioixos, xocolates, dolços, llaminadures, refrescs, sucs ensucrats, galetes...) i reduint la quantitat de proteïna animal de la dieta, en cas d'excessos. El consum exagerat d'aquests dos tipus d'aliments i la falta de fibra de la dieta s'associa amb una activitat més alta dels bacteris intestinals patògens, situació que desequilibra les defenses.\nPer tant, una dieta de reforç del sistema immune ha d'incorporar vegetals abundants de diferent naturalesa: cereals integrals (pa, pasta, arròs), llegums, hortalisses i fruita fresca o seca. Tots aquests aliments serveixen de substrat per a la flora intestinal, cosa que afavoreix el creixement selectiu dels bacteris intestinals beneficiosos i això redunda en un millor estat de salut i unes defenses més altes. Com a complement es poden prendre lactobacillus, bacteris intestinals beneficiosos. Les verdures fermentades tipus xucrut i similars en contenen de manera natural.\nÉs un àcid gras derivat de l'àcid linoleic poliinsaturat de la sèrie Omega 6. Reconegut per les sigles CLA, aquest àcid es troba de forma natural en els olis vegetals i, en una proporció més gran, en aliments d'origen animal com els lactis i la carn de remugants. En l'ésser humà, els bacteris intestinals produeixen petites quantitats d'aquesta substància. Els primers estudis en ratolins van mostrar que els animals alimentats amb suplements de CLA reduïen de manera substancial el seu greix corporal. Malgrat això, en humans s'ha demostrat que no som tan sensibles com els ratolins a l'efecte d'aquesta substància. Les dues metanàlisis que han examinat el consum de CLA en éssers humans, i el seu efecte en la pèrdua de greix corporal, conclouen que la pèrdua de greix és modesta i que pot ser interessant si es manté a llarg termini, encara que també s'adverteix d'efectes secundaris com l'augment dels marcadors inflamatoris. Per aquesta raó, la suplementació s'ha de fer sempre sota el consell d'un expert en nutrició.\nEls consumidors de menjar ràpid presenten un increment de risc de desenvolupar depressió del 51%. El consum de brioixeria industrial, en concret (magdalenes, croissants i pastes dolces similars), i de menjar ràpid (hamburgueses, salsitxes i pizza) es vincula amb el diagnòstic mèdic de depressió, segons una investigació recent liderada per científics de la Universitat de Las Palmas de Gran Canaria i la Universitat de Navarra. Els resultats de l'assaig, publicats en el "Public Health Nutrition", revelen que els consumidors de menjar ràpid registren, en relació amb els que en fan un consum mínim o nul, un increment del risc de desenvolupar depressió del 51%. A més, s'hi observa una relació dosi-resposta: és a dir, com més menjar ràpid es consumeix, més alt és el risc de depressió, segons explica Almudena Sánchez-Villegas, primera autora de l'estudi.\nEl treball exposa que els participants amb més ingesta de menjar ràpid i brioixeria industrial són més propensos a ser menys actius i tenir un patró dietètic pitjor, amb un consum més baix de fruita fresca, fruita seca, peix, verdures i oli d'oliva. Fumar i treballar més de 45 hores setmanals són altres de les característiques prevalents en aquest grup.\nPel que fa al consum de brioixeria, les dades també són concloents. "Fins i tot petits consums s'associen amb un risc significativament més alt de desenvolupar depressió", apunta la investigadora de la universitat canària. La mostra de l'estudi ha comptat amb 8.964 participants, als quals no s'havia diagnosticat mai depressió ni havien pres antidepressius. I se'ls va avaluar durant una mitjana de sis anys, període en què a 493 se'ls va diagnosticar depressió o van començar a prendre antidepressius.\nReunir en un sol plat els principals nutrients és una tasca complicada. Per això cal triar amb cura els aliments, pensar en la seva preparació culinària, en les combinacions alimentàries que permeten i en els amaniments que es poden fer servir per a dotar el plat final no només d'atractiu, sinó també d'una textura agradable i, sobretot, de molt bon gust. Un aliment ric en hidrats de carboni (arròs, pasta, cuscús, patates o llegums) serà l'ingredient principal i energètic del plat, al qual se sumaran la resta d'ingredients que complementaran des del punt de vista nutricional aquesta proposta.\nA continuació s'enumeren cinc deliciosos suggeriments d'amanides que es poden convertir en un perfecte plat únic de dinars o sopars:\nAmanida d'arròs amb pèsols, escarola, cirerols, blat de moro i pistatxos.\nAmanida d'endívies farcides de patata bullida, taronja, tonyina, anxoves, ceba picada molt fina i picada de nous.\nMenjar maduixes en la seva temporada natural és una manera intel.ligent de proveir-se dels nutrients que destaquen en aquestes fruites. Una ració de 200 grams de maduixes proporciona només 60 Kcal i gairebé la meitat dels requeriments diaris de folats, el 10% del potassi i del magnesi que l'organisme necessita diàriament, un 15% de la quantitat diària recomanada de fibra (s'estima en uns 25 grams), i una bona dosi de fitoquímics antioxidants -àcid elàgic i antocianines que li proporcionen el seu color característic (catequines, quercetina i kaempferol), entre d'altres. Només calen 100 grams de maduixes per a satisfer els requeriments diaris de vitamina C, que s'estimen en 60 mil.ligrams.\nEn l'elaboració de les receptes, prevaldrà la combinació idònia d'aliments perquè el plat, a més de resultar abellidor, assoleixi la doble missió de complir la seva funció nutricional. Aquestes són algunes propostes de receptes amb maduixes en el seu estat més natural possible, sense additius ni amaniments forts que n'alterin les característiques sensorials: maduixes senceres ben rentades, trossejades, batudes, barrejades amb suc de taronja o amb altres fruites (kiwi, taronja, plàtan) en forma de macedònia, en broquetes, en sorbet o en suc (de maduixes i préssec o pruna).


‘Falleres per la Igualtat’ arriba a Catarroja com a punt d'inici a la celebració del Dia de les Dones - Nou Horta\n‘Falleres per la Igualtat’ arriba a Catarroja com a punt d'inici a la celebració del Dia de les Dones\nDivendres, 25 Febrer 2022 14:20\tEscrit per Redacció Publicat en Catarroja-VAL Vist 208 vegades\nCatarroja ha arrancat la programació per la celebració del Dia Internacional de les Dones amb l'exposició ‘Falleres per la Igualtat’, una mostra itinerant patrocinada per Caixa Popular i que ja pot ser visitada a les portes del Teatre Auditori. Durant la inauguració de l'esdeveniment s'ha donat el tret d'eixida a tota una sèrie d'actes que serviran per a commemorar aquesta data en el nostre municipi.\n“Estem molt orgulloses que Caixa Popular ens haja visitat amb la seua exposició itinerant Falleres per la Igualtat que arriba per primera vegada a la comarca a Catarroja i en vespres del Dia Internacional de les Dones i de les Falles. Reivindicar la diversitat i la igualtat mitjançant l'art com ha plasmat l'autora, Pilar Luna, ens acosta una miqueta més a la visibilització d'una situació que encara en 2022 és una anomalia social i democràtica com és el paper de les dones en la societat”, explica Beatriz Sierra, regidora de Transversalitat i Igualtat de Gènere.\nFalleres per la Igualtat es tracta d'una exposició itinerant, formada per sis escultures creades per l'artista fallera Pilar Luna, en forma de valencianes, intervingudes artísticament, i que reivindiquen diferents afirmacions sobre la igualtat en els seus davantals. Pretén posar de manifest les nostres arrels valencianes on la cultura, la festa i el feminisme és emblema de la nostra terra. Unes escultures acolorides, símbol de la diversitat i on predomina el morat, color que representa el moviment feminista per la Igualtat.\nMés en esta categoria: « Catarroja recupera la normalitat fallera per a 2022\tCatarroja publica el ban faller per a les Falles 2022 »


Línees d'ajuts de la Llei de millora d'urbanitzacions\nEl DOGC ha publicat dues resolucions del conseller del DPTOP, Joaquim Nadal, per els quals s'obrin dues línies d'ajuts que emanin de la Llei de millora d'urbanitzacions amb dèficits urbanístics, per un import total de fins a 16 MEUR.\nLa primera convocatòria consisteix en subvencions per tal de facilitar l'execució dels obris d'urbanització a aquells ajuntaments que ja tenen un Programa d'adequació redactat. En aquest cas, el pressupost total és de fins a 6 MEUR, i és vehicularà mitjançant INCASÒL. és preveu resoldre-l'a finals de juliol.\nLa segona convocatòria de subvencions per a ajuntaments que volen redactar Programis d'adequació per a regularitzar la situació dels seves urbanitzacions i redactar els projectes per completar-ne els obris o proveir-els de serveis. Aquesta línia d'ajuts te un pressupost de 9,9 MEUR i és preveu resoldre-l'a finals de juny.\nUn any després de l'aprovació de la Llei d'urbanitzacions, el Govern estarà impulsant actuacions en prop de 100 urbanitzacions amb dèficits urbanístics arreu de Catalunya.\nImpuls a millores en un centenar d'urbanitzacions\nLa Llei de regularització i millora d'urbanitzacions amb dèficits urbanístics, aprovada el març de 2009, te com a objectiu millorar la qualitat de vida dels veïns dels urbanitzacions construïdes entre 1956 i 1981, tot finalitzant els obris o establint els serveis urbans bàsics.\nPer tal d'aconseguir-ho, preveia l'obertura de tres instruments financers:\nUn Fons per a ajudar als ajuntaments a redactar els Programis d'adequació. Aquest Programa vaig contar recull totes aquelles actuacions administratives necessàries per a iniciar i executar la regularització de la situació urbanística dels urbanitzacions, per a completar-ne els obris, per a proveir-la dels serveis corresponents i, si s'escau, per a reduir-ne parcialment o totalment l'àmbit inicialment previst d'urbanitzar.\nEl desembre de l'any passat ja és va adjudicar la primera convocatòria d'aquesta línia d'ajuts, amb una inversió de 9,9 MEUR, a la qual és van poder acollir 36 urbanitzacions de tot Catalunya i avui s'obri la segona convocatòria. D'altra banda, amb anterioritat a l'aprovació de la Llei, i durant la seva tramitació parlamentària, el Govern va posar en marxa un pla pilot amb el qual és van impulsar actuacions a 10 municipis.\n?Una línia de finançament de l'execució dels obris d'urbanització, dirigida als ajuntaments que ja tenen un Programa d'adequació redactat, de la qual s'obri avui la primera convocatòria.\n?Ajuts als parcel?llistis majors de 65 anys, personis que formin part d'una família monoparental, famílies nombroses i que, tenint el seu domicili habitual a l'urbanització, disposin d'uns ingressos anuals limitats. Aquesta línia de subvencions vol ajudar a personis amb dificultats socioeconòmiques a fer front als obligacions d'urbanització.\nD'aquesta manera, tot just després d'un any d'aprovació de la Llei de regularització i millora dels urbanitzacions amb dèficits urbanístics, el Govern estarà impulsant ja actuacions en prop de 100 urbanitzacions amb dèficits urbanístics arreu de Catalunya.\n9,9 MEUR per a redactar Programis d'adequació\nEl DPTOP ha obert la segona convocatòria d'ajuts dirigida a ajuntaments per a redactar els Programis d'adequació que han de permetre millorar la situació dels urbanitzacions amb dèficits situades als seus termes. El programa d'adequació ha d'establir els determinacions necessàries d'ordre jurídic, tècnic, econòmic i financer per a completar el desenvolupament urbanístic de la urbanització, d'acord amb el planejament vigent o amb el qual és consideri convenient redactar i aprovar.\nEls municipis interessats podran presentar la seva sol?licitud fins el proper dia 9 d'abril. Aquesta línia de subvencions està dotada amb un import total de 9,9 MEUR i els ajuntaments podran rebre un ajut màxim de 300.000 euros per a redactar Programis que abastin una o més urbanitzacions.\nLa Comissió d'adjudicació del Fons, integrada per representants de la Generalitat i dels entitats municipalistes de Catalunya, avaluarà els sol·licituds i n'elevarà una proposta al conseller de PTOP, que en farà la resolució a finals del mes de juny. Entre els criteris que és tindran en compte hi ha la grandària de la urbanització respecte la superfície total del municipi; els residents i els parcel·els edificables; els habitatges dedicats a primera residència; els urbanitzacions situades en municipis petits, amb riscos naturals o a prop d'espais oberts protegits, i aquelles per als quals es'n prevegi la reducció de l'àmbit o la compactació de l'edificació.\nUn total de 33 urbanitzacions podrien acollir-s'a aquesta segona convocatòria d'ajuts que, en la seva primera edició, resolta l'any passat, va atorgar 9,9 MEUR per a la redacció de 36 Programis d'adequació.\nImpuls a l'execució dels obris d'urbanització\nLa segona línia d'ajuts que s'obri avui, aquesta per primer cop, són els subvencions dirigides als ajuntaments que ja tenen un Programa d'adequació aprovat. Tot i que els obris d'urbanització i serveis se sufraguessin bàsicament amb els quotes dels parcel?llistis, el ritme de pagament d'aquestes quotes pot retardar l'inici dels obris en alguns casos.\nÉs per això que la Llei va crear una línia d'ajuts que permet avançar als ajuntaments una certa quantitat de diners per a iniciar els obris amb celeritat, sense necessitat d'esperar a percebre totes els quotes els parcel?llistis. Aquests ajuts és vehicularan mitjançant la signatura d'un conveni entre l'Ajuntament beneficiari de la subvenció i INCASÒL. El pressupost del Govern per aquesta línia és de 2 MEUR, ampliable fins a 6 MEUR, a càrrec d'INCASÒL.\nEn aquest cas, els ajuntaments interessats tenen un termini de dos mesos per a presentar els sol?licituds i l'ajut que és concedirà tindrà un import màxim del 10% del pressupost de licitació dels obris, amb un límit per urbanització de 600.000 euros. és calcula que és podrien acollir a aquests ajuts, la convocatòria dels quals és resoldrà a finals del mes de juliol, uneixes 10 urbanitzacions.


València cobreix la pèrgola del Parc Central per a ampliar l'espai d'ombra - Diari La Veu\nEscriba el número 699964\nValència cobreix la pèrgola del Parc Central per a ampliar l'espai d'ombra\nEl consistori cobrirà més 1.300 metres de superfície mentre creixen les plantes enfiladisses que s'encarregaran d'ombrejar la zona en uns anys\n30 agost 2019 19:47h\nL'Ajuntament ha decidit cobrir la pèrgola amb bruc natural. / AJUNTAMENT DE VALÈNCIA\nVALÈNCIA. L'Ajuntament de València cobrirà 1.300 metres de superfície de la pèrgola del Parc Central per a augmentar les zones d'ombra. Per a fer-ho possible, el consistori ha iniciat la instal·lació de bruc natural en la pèrgola del parc situat al cor de la ciutat, un espai que, segons el consistori, han visitat "milers de persones" en aquests mesos.\nEl regidor de Jardineria Sostenible i Renaturalització de la Ciutat i vicealcalde de València, Sergi Campillo, ha explicat que pel reduït temps que fa des que es va obrir al públic el Parc Central, la majoria d'espècies arbòries són "juvenils" i necessiten "temps per a créixer". Per aquesta raó, molts espais encara reben excessiva llum solar.\nAquest és també el cas de la pèrgola central, que està destinada a ser coberta per plantes enfiladisses "que ara estan creixent i a bon ritme, però encara no donen l'ombra que donaran quan el seu creixement es complete", afegeix Campillo. Per aquesta raó, i davant els comentaris dels usuaris del parc sobre la necessitat de més zones d'ombra, l'Ajuntament ha decidit cobrir la pèrgola amb bruc natural. L'acció compta amb un pressupost d'aproximadament 4.500 euros i té lloc a càrrec de l'Organisme Autònom Municipal de Parcs i Jardins.\nEl consistori explica que s'ha optat pel bruc natural perquè és un material fàcilment degradable que donarà uns anys a les plantes enfiladisses de la base de la pèrgola perquè colonitzen la part superior i doten així d'ombra tota l'estructura.\nD'aquesta manera, l'Ajuntament aconsegueix avançar la creació d'ombra en el camí principal del parc, que pràcticament uneix els barris de Russafa i Malilla, sense modificar el disseny original, ja que seran les plantes enfiladisses les encarregades d'ombrejar la zona d'ací a uns pocs anys.\nCampillo ha posat en valor aquesta nova intervenció per a millorar el benestar de les persones usuàries del Parc Central, que ha descrit com "un dels emblemes de la ciutat". "Ens ha costat dècades tindre'l però, per fi, una part importantíssima està ja oberta al públic des de fa mesos, sent aquesta una de les grans notícies de l'anterior mandat per als veïns i veïnes de la nostra ciutat", ha conclòs.\nEscriba el número 104328


4 in Four Boutique Suites Bangalore Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJardins Botànics Lal Bagh - A 7 km de l'allotjament\n280,8th Cross, 20th Main, Sector 1, HSR Layout, Kormangala, Bangalore, Índia, 560034 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a 4 in Four Boutique Suites?\nMés informació sobre 4 in Four Boutique Suites\nBen posicionat a Kormangala, 4 in Four Boutique Suites és un lloc ideal d'inici d'excursions a Bangalore. El centre de la ciutat és només a 0.5 Km i l'aeroport és només a 90 minuts. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Dr Levine Memorial Hospital, Consolat del Perú, Centre Comercial Forum són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, 4 in Four Boutique Suites és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nEls clients poden triar d'entre 9 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a 4 in Four Boutique Suites.


Per una societat on tothom se senti com vulgui i estimi com vulgui… Respecte a la identitat sexual i de gènere! - Teleponent\nInici Opinió Per una societat on tothom se senti com vulgui i estimi com...\nMalgrat que en els darrers anys s’ha avançat molt en la normalització i assumpció de la realitat LGTBI per la societat, encara estem lluny d’assegurar els drets fonamentals de les persones i d’eradicar definitivament la LGTBIfòbia. Malauradament, a la nostra societat encara vivim situacions discriminatòries cada dia. Paral·lelament, cal denunciar el retrocés que s’està produint en alguns indrets del món pel que fa al reconeixement de les llibertats i els drets fonamentals del col·lectiu LGTBI. La criminalització i la persecució per motius d’orientació sexual i/o identitat de gènere és una problemàtica vigent a nivell global, agreujada per l’auge dels discursos d’odi, obertament homòfobs i transfòbics per part de l’extrema dreta que ha arribat a les institucions, però també per les actituds reaccionàries i excloents des de partits i entorns presumptament progressistes i feministes.\nCal seguir sumant esforços per posar fi a la discriminació i la vulneració de drets que pateix el col·lectiu LGTBI. És una prioritat que cal treballar coordinadament entre les diferents administracions. També cal introduir la perspectiva LGTBI des de tots els àmbits: a la família, a l’escola, a la universitat, a la feina… només així aconseguirem la màxima sensibilització i conscienciació per acceptar les diferències i la diversitat de les persones.\nArticle anteriorRebrotem finalitza el repartiment d’ajuts solidaris pels de l’incendi de la Ribera d’Ebre\nArticle següentOrgull d’estimar


Dos morts en explotar un camió amb productes químics en un accident de trànsit a Castelló\nDues persones han mort i tres han quedat ferides per l'explosió d'un camió carregat de nitrat a l'altura de Barraques, a Castelló. El camió havia topat mitja hora abans amb un cotxe. Els morts són el conductor i un camioner que es trobava en la retenció i que ha rebut l'impacte d'una pedra. L'explosió ha fet un cràter d'uns 30 metres de diàmetre. El trànsit s'ha hagut de tallar durant tot el matí, però ha estat restablert a la tarda.\n10 Mar 2004 - 08.24\nL'accident ha passat a les 12.20 del migdia al quilòmetre 56 de la nacional 234 Sagunt-Burgos. Ha estat una col·lisió frontal entre un turisme que envaïa el carril esquerre i un camió que duia de Sagunt a Saragossa 25 tones de nitrat amònic. El turisme s'ha incendiat i el conductor ha mort a l'acte. El camió, descontrolat, ha avançat cent metres, ha bolcat i ha quedat intacte al costat de la carretera. El xofer, de fet, ha pogut sortir sol del vehicle amb ferides lleus. L'explosió encara ha trigat mitja hora, quan s'ha barrejat de manera fatal el nitrat i el gasoil que perdia el dipòsit. En aquell moment hi havia molts camioners que s'havien aturat per auxiliar els accidentats. La pluja d'objectes, a més de matar un camioner, ha ferit lleument cinc persones més. L'esclat ha deixat un forat de set metres de profunditat i trenta de diàmetre, ha sembrat el paisatge de pedres, terra i peces metàl·liques procedents del camió, ha desplaçat més de 50 metres una roca que pesava milers de quilos, ha arrancat i trencat els arbres més pròxims i ha provocat incendis en quinze punts situats en un cercle d'un quilòmetre. El trànsit s'ha pogut desviar per carreteres secundàries, però centenars de camions que ja no podien recular hi han quedat atrapats. La carretera, ha estat tallada durant prop de sis hores, i s'ha reobert ja passades les cinc de la tarda. Per aquesta via circula tot el trànsit que des de València va i ve de Saragossa, Euskadi i el sud-oest de França, amb una intensitat que arriba fins als mil vehicles per hora. Des de fa més de deu anys està previst que aquest tram es transformi en autovia. Què és el nitrat d'amoni? El nitrat amònic és un material perillós inclòs amb el número 1942 en els productes de transport regulats pels serveis d'emergències. És una sal utilitzada com a adob i que crema o explota molt difícilment. No és combustible, però sí un comburent, és a dir, que facilita la combustió d'altres materials i arribat el cas, si explota, ho fa d'una forma molt contundent. El nitrat d'amoni era el producte que elaborava la fabrica AZF de Tolosa de Llenguadoc que va explotar al setembre del 2001. En l'explosió hi va haver 32 morts i milers de ferits, i més de 30.000 vivendes de la ciutat van resultar danyades. No ha quedat establert què va provocar l'explosió, si va ser accidental o un atemptat terrorista, però el cert és que l'explosió, o el que els experts van explicar que havia passat --una deflagració instantània de gran magnitud--, va destruir tot el que hi havia en un radi d'uns quants quilòmetres. I és que el nitrat d'amoni, a més d'un adob, és un component de productes pirotècnics i d'altres explosius. Durant anys, l'organització terrorista ETA utilitzava amonal, un explosiu que és una barreja de nitrat amònic i pols d'alumini.\nJosep Lluís Trapero aquest divendres sortint de l'Audiència Nacional (EFE)


Formulació de comptes anuals. Reunions d'òrgans de govern i administració durant l'estat d'alarma | Julio Vilagrasa\nFormulació de comptes anuals. Reunions d’òrgans de govern i administració durant l’estat d’alarma\nEns esteu traslladant consultes relatives a la preocupació sobre la formulació dels comptes anuals, que d’acord amb la Llei de Societats de Capital s’ha de realitzar en el termini màxim de tres mesos, a partir de la data de tancament de l’exercici social al que es refereixen els comptes anuals objecte de formulació.\nExisteixen, també, d’altres reunions dels Òrgans d’Administració i de Govern que, degut a la malaurada situació que estem vivint, no es poden celebrar, si més no, de forma presencial.\nEl Real Decret- Llei 8/2020, de 17 de març, de mesures urgents extraordinàries per fer front a l’impacte econòmic i social del COVID-19, que us avançàvem aquest matí, preveu el següent (mesures d’aplicació durant el període d’alarma):\n(i) Mesures extraordinàries aplicables a les persones jurídiques de Dret Privat.\nTot i en els casos en que els Estatuts Socials no ho prevegin, les sessions dels Òrgans de Govern i Administració d’Associacions, Societats Civils i Mercantils, Cooperatives i Fundacions, podran celebrar-se per videoconferència. Caldrà, això sí, acreditant l’autenticitat de les connexions. La sessió s’entendrà celebrada al domicili social.\nEls acords dels Òrgans referits es podran adoptar per escrit i sense sessió (votació sense reunió presencial) sempre que ho decideixi el President (o ho sol·licitin, en Òrgans d’Administració, al menys, dos dels seus membres). Atenció a la remissió que el Real Decret fa al Reglament del Registre Mercantil, conforme a la qual, aconsellem que les celebracions per escrit i sense sessió es facin amb consentiment de tots els membres.\nEl termini de tres mesos a comptar des del tancament de l’exercici social per formular els comptes anuals queda suspès fins que finalitzi l’estat d’alarma – quan aquest finalitzi es reprendrà per tres mesos més-.\nSi els comptes anuals ja han estat formulats i requereixen auditoria obligatòria, l’emissió del corresponent informe s’entendrà prorrogada per dos mesos més des de la data de finalització de l’estat d’alarma. Pel cas que no hagin estat formulats, l’informe arrossegarà el termini referit en l’apartat anterior.\nPel que fa a l’aprovació de comptes anuals, també es desplaça el termini d’aprovació (en Junta o Assemblea) als tres mesos següents a la finalització del termini de formulació dels comptes anuals.\nAquells qui haguéssiu convocat la Junta o Assemblea d’aprovació abans de la declaració de l’estat d’alarma per una data de celebració posterior a la declaració, podreu modificar la data i lloc de celebració, o revocar l’acord de convocatòria, amb una antelació mínima de 48h (pàgina web, BOE – en aquest punt, esperem noves resolucions). La nova convocatòria s’haurà de realitzar en el mes següent a la data de finalització de l’estat d’alarma.\nLes reunions amb assistència de Notari podran realitzar-se també amb la participació telemàtica del Fedatari Públic.\n(ii) Mesura especial per Societats de Capital\nEls socis no podran exercitar el dret de separació fins que finalitzi l’Estat d’alarma.\n(iii) Mesura especial per Societats Cooperatives\nEl reintegrament de les aportacions als socis cooperatius que causin baixa durant l’estat d’alarma queda prorrogat durant els sis mesos següents a la finalització del període d’alarma.\nJULIO VILAGRASA Y ASOCIADOS\nVoleu compartir aquest contingut?\nTel. 973 247 866\nAv. Blondel, 11 4º


Un altre invent: El meu amor Sputnik. Haruki Murakami\nEl meu amor Sputnik. Haruki Murakami\nUn llibre petit que abarca tot el món Murakami. Estava pensant com explicar-lo però aquest cop el millor és mostrar el que narra la contraportada del llibre.\nCom el viatge eternament circular del satèl·lit rus Sputnik, però en el context de la gran metròpoli de Tòquio, tres persones es busquen desesperadament intentant trencar la inèrcia de la seva vida solitària. El narrador és un jove professor de primària que està enamorat de Sumire, una noia impulsiva i desordenada, una admiradora de Kerouac amb aspiracions literàries; i Miu és una dona de negocis, disset anys més gran que Sumire, casada, molt rica i molt bonica. Sumire estima Miu com no ha estimat mai cap noi. I Miu li podria correspondre, però un obstacle invisible, un secret esgarrifós, fa que s’allunyi del sexe i potser del món. El meu amor Sputnik és una novel.la d’intriga eròtica, una història d’amor entre lírica i inquietant, que ens endinsa en la inevitable solitud de la condició humana.\nEn definitiva, un petit gran llibre, una oportunitat magnifica de conèixer l’autor, el seu estil, el seu univers, en una obra breu però que deixa tot el regust dels seus llibres.\nEl que fa l'invent: Martí\nrits 4 de juny de 2015, a les 22:23\nMurakami continua pendent per a mi. He llegit un parell de llibres, sobretot els de contes, xò em continua costant endinsar-me. Me l'apunto, tot i que tenia Tòquio blues com per donar-li l'oportunitat definitiva.\nMartí 5 de juny de 2015, a les 19:57\nNo negaré que es especial, potser per això agrada tant (o gens)\nXeXu 5 de juny de 2015, a les 0:43\nComenço a sospitar que totes les obres de Murakami, que són semblants però sempre diferents, engloben tot el seu univers. És un comentari molt comú després de llegir un llibre seu: 'aquest és Murakami 100%, té tots els seus elements'. Serà que l'home ho deixa tot en els seus llibres. Aquest és un dels que rellegiré algun dia.\nMartí 5 de juny de 2015, a les 20:00\ntot autor acostuma a tenir uns punts comuns, com un arquitecte que fa una catedral, totes semblants, mateixos ingredients, característiques propies de l'arquitecte, però totes diferents, amb la seva propìa personalitat. Reconeixes l'autor, característiques comunes, però també diferencies que marquen cada obra\nAnònim 5 de juny de 2015, a les 9:08\nEs bo saber que tots els Murakamis son iguals. Llegit dos, llegits tots...\nMartí 5 de juny de 2015, a les 20:04\nEl mateix que en Xexu. Tots amb característiques comunes identificables però tots diferents. Igual que amb música, literatura, teatre, cine,... i no escoltem només una cançó d'un grup, una única película d'un director,...\nJordi Policarp - Els llibres del celler 6 de juny de 2015, a les 19:54\nPotser que comenci doncs a llegir-ne algun d'en Murakami.\nHe pensat que estaria bé que el meu primer llibre d'ell, fos "Homes sense dones" . Faig bé?\nCarme Rosanas 7 de juny de 2015, a les 17:03\nA la meva manera de veure, sí que fas bé. Em sembla un bon començament, Jordi.\nMartí 7 de juny de 2015, a les 14:26\nEm sa greu però no et puc ajudar, encara el tinc pendent.\nJo, robot. Isaac Asimov (II)\nTambé això passarà. Milena Busquets\nFins aquí hem arribat. Petros Màrkaris\nLa llibreria encantada. Christopher Morley\nPersèpolis. Marjane Satrapi\nLECTURES DEL MES DE NOVEMBRE


Una quarantena de Consells escolars de Lleida aproven mocions contra la LOMCE – Lo Campus diari\nFins a 37 Consells escolars de la demarcació de Lleida ja han aprovat mocions contra la nova llei d’Educació, la LOMCE, del ministre Wert. Representen una comunitat educativa de més de 12.000 persones, entre mestres, alumnes, mares i pares. Consideren que la LOMCE no obeeix a les necessitats del sistema educatiu català i que s’ha “perpetrat” sense voluntat de consens polític i social.\nEl Consell escolar és l’òrgan col·legiat de participació de la comunitat escolar en el govern del centre i on hi ha representats tots els col·lectius que intervenen en la comunitat educativa. Les mocions encara es poden enviar a administració@fapac.cat per fer-les arribar posteriorment al Consell Escolar de Catalunya. ♦


Easton (Maine) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n46° 38′ 28″ N, 67° 54′ 34″ O / 46.641111111111°N,67.909444444444°O / 46.641111111111; -67.909444444444\nEaston és una població dels Estats Units a l'estat de Maine (EUA). Segons el cens del 2000 tenia una població de 1.249 habitants.\nSegons el cens del 2000, Easton tenia 1.249 habitants, 524 habitatges, i 355 famílies. La densitat de població era de 12,4 habitants/km².\nDels 524 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,5% hi vivien parelles casades, en un 8% dones solteres, i en un 32,1% no eren unitats familiars. En el 27,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 23,1% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 25,7% de 45 a 60 i un 15% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 29.922 $ i la renda mediana per família de 36.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.917 $ mentre que les dones 20.735 $. La renda per capita de la població era de 15.227 $. Entorn del 7,4% de les famílies i el 12,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Easton_(Maine)&oldid=24744364»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 set 2020 a les 09:41.


L'escola infantil Sant Josep d'Almassora incorporarà adhesius antimicrobians per a garantir la higiene del recinte - Diari Millars, informació local en valencià.\nL’escola infantil Sant Josep d’Almassora incorporarà làmines adhesives antimicrobianes en les taules que utilitzen els xiquets i en els poms de les portes per a evitar el contagi de malalties i millorar la higiene del recinte. Es tracta d’un paper adhesiu permanent recobert d’acrílic que no produeix risc d’al·lèrgia ni conté substàncies irritants.\nLa regidora d’Educació, María José Tormo, ha apostat per aquest film transparent de PVC polimèric que conté agents antimicrobians amb l’objectiu de minimitzar l’impacte de possibles contagis entre els alumnes. La composició de l’adhesiu redueix al 99,99% els següents ceps actius: escherichia coli, salmonel·la (Salmonella enterica), listèria (Listeria monocytogenes), estafilococ daurat (Sthaphylococcus aureus) i estafilococ daurat resistent a la meticilina (SARM).\nLa norma ISO 22196 confirma la seua acció contra els ceps en un espai que requereix un elevat grau d’higiene, igual que ocorre en hospitals, centres agroalimentaris o cambres humides. La durada del material és de fins a cinc anys, però depén de la freqüència d’ús o del trànsit de les zones en què s’utilitze. Així, un film aplicat en àrees de manipulació freqüent, com els picaportes, o de pas freqüent reduirà la seua durada.\nEl paper és resistent a agents químics i dissolvents com a alcohol, àcids diluïts i olis. De fet, manté les seues propietats antimicrobianes fins al cap de 365 llavats amb aigua, alcohol i lleixiu. Per açò, es pot desinfectar amb tots els mètodes de neteja convencionals, utilitzant accessoris no abrasius i productes de neteja, detergents o productes que complisquen les exigències reglamentàries del sector sanitari.\nTormo ha destacat que aquest film, que s’adhereix de forma immediata i permanent, serà determinant per a reduir els contagis de bacteris entre els més xicotets, sobretot en la zona de menjador de la guarderia. “Una inversió menuda, en aquest cas de 3.941,08 euros, pot frenar la propagació d’aquestes malalties que tant preocupen les famílies dels xiquets, a vegades exposats a agents externs en zones comunes que ara intentarem aplacar”, ha indicat.\nEn aquest sentit, el fabricant de les làmines garanteix que els nivells de desinfecció obtinguts amb aquest material són compatibles amb usos en zones d’alt risc d’infecció com a quiròfans, sales per a persones immunodeprimides i en àrees de neonatologia.\nPost més nousLa Diputació exhibeix la riquesa gastronòmica de la província a Madrid Fusió amb Castelló Ruta de Sabor\nPost més vellsACPV informa de la queixa del Consell d’Europa per l’incompliment de la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries (CELRM)


Recreació Processó Setmana Santa .:. Associació de Veïns Les Barraques. CARCAIXENT - València\nActivitats que organitzem - Recreació Processó Setmana Santa\nRecreació Processó del Silenci.\nContinuant en la la línia d’organitzar activitats que fins el moment no s’han realitzat a Carcaixent, des de l'any 2007 muntem la recreació de la processó del silenci que recorre part del nostre barri en Setmana Santa.\nEl que fem és recrear en escala reduïda, com si es tractara d’una maqueta, la processó del silenci. Els xiquets del barri, dibuixaren en cartrons l’últim tram de casses i la parròquia del carrer Sant Antoni. Els dibuixos els col·loquem en la taula en posició vertical, i després férem 60 vestes en paper fotogràfic que les col·locarem sobre cartolines negres que simulaven el carrer. Al final de la processó posarem “l’anda” del Crist de la Bona Mort que realitzà amb molta gracia una membre de l’associació, Chelo Pascual.\nAquesta recreació fou visitada per diverses confraries, peró en concret la visità la del Santíssim Crist de la Bona Mort, que és la que realitza la processó del Silenci, i la que l’activitat vol rendir un particular homenatge.\nGràcies a tots els cofrades i veïns per la seua visita.\n· VORE FOTOS\nContinua mirant les fotos de l'activitat\ndels anys 2007, 2008, 2009 i 2010


Avenços en gestió clínica: L'epidèmia de delírium dels pacients fràgils ingressats\nLes tres idees principals que desenvoluparé en el post, amb els corresponents missatges, són:\nPodem fer-hi alguna cosa? El delírium és una síndrome que es pot prevenir i tractar. Se'n pot minimitzar l'impacte?\nQuè hi podríem fer? S’ha demostrat que les intervencions més efectives i de valor són les no farmacològiques i els programes estructurats d'àmbit hospitalari.\nQui ho podria fer? Infermeria –si ho volgués– podria liderar aquesta batalla que, tanmateix, ha de ser interdisciplinària. Els metges, més aviat, haurien d’aprendre a “no fer”. L’impuls dels gestors és clau, de manera que, al final del post, trobaran un repte!\nÉs curiós que en un blog referent en gestió clínica com aquest, la paraula “delírium” no surti ni en caràcters diminuts a la llista de paraules clau (“etiquetes”). I, encara pitjor, que la resposta al col·lapse dels hospitals no s’allunyi gaire del plantejament d’obrir més llits o poder derivar més pacients a altres dispositius.\nDe debò seguim amb deteniment Avenços en Gestió Clínica? La falta d’interès pel tema per part dels gestors clínics xoca amb algunes de les entrades anteriors que han tractat les intervencions de valor als hospitals, com també les de poc valor. Cito literalment:\n- Donar suport a la salut mental en hospitalitzacions agudes (post “10 prioritats per integrar salut física i mental, segons The King’s Fund”, per Andrés Fontalba. “Amb una visió integradora, els professionals que treballen en els serveis d'urgències i d'hospitalització haurien de tenir, entre les seves habilitats, la capacitat d'identificar i atendre situacions com la demència, el delírium, la ideació autolítica i la psicosi aguda.”\n- Prevenir la iatrogènia en els pacients fràgils ingressats en hospitals (post “Els hospitals i els pacients geriàtrics fràgils”, per Jordi Varela. “Durant els ingressos s'han de practicar pautes de prevenció de les principals iatrogènies hospitalàries específiques i la majoria impliquen el treball infermer: úlceres de decúbit, desorientació (i delírium), infeccions, caigudes, tromboembolisme, desnutrició, deshidratació, etc. No s'ha d'oblidar que l'estada hospitalària perllongada pot augmentar, per si mateixa, la fragilitat del pacient.”\n- Els antipsicòtics no són efectius per tractar el delirium a l’atenció pal·liativa (post “Pràctica clínica inapropiada: els 10 millors articles de 2017”, per Jordi Varela. “Un assaig clínic australià doble cec ha comprovat que en 247 pacients amb delírium durant un procés d’atenció pal·liativa, tant l’haloperidol com la risperidona obtenen resultats més dolents en reducció del delírium que el placebo i poden induir, en canvi, l’aparició d’efectes extrapiramidals o, fins i tot, en el cas de l’haloperidol, avançar la mort.”\nUn maneig no farmacològic, basat en recomanacions com ara estimular l’activitat física, reduir l’enllitament, retirar dispositius invasius com ara vies i sondes si no són estrictament necessaris, recuperar el ritme circadiari de la persona i que aquesta estigui acompanyada, tal com suggeria un post anterior de la meva columna, és en molts casos efectiu i eficient. I crec que és una batalla que podria liderar infermeria i en la qual els metges, a part de col·laborar a impulsar-la, haurien d’aprendre més aviat a “no fer” (evitar sobreprescripcions de fàrmacs, per exemple, i donar suport a les pautes no farmacològiques). Però cal expertesa, formació, treball en equip, una mica de temps i suport i, sobretot, una aposta decidida per part de les gerències i direccions.\nPer acabar, dos casos reals. Un pacient que acudeix a urgències per una broncoaspiració és derivat a una unitat de subaguts. Presentava una demència avançada, vivia en una residència i era el seu tercer ingrés en sis mesos per la mateixa causa. El pacient, agitat per un delírium hiperactiu, en les últimes 24 hores s'havia arrencat (i li havien recanalitzat) cinc vegades la via venosa que portava per tractar-li la pneumònia segons recomanacions de les guies de pràctica clínica. Algú havia arribat a suggerir de contenir-li la mà, cosa que, per sort, no s’havia materialitzat. Treure-li la via venosa, deixar-li veure la llum del dia aixecant la persiana i asseure’l en una cadira va ser suficient perquè els símptomes remetessin. Fins i tot va ser possible tractar-li la pneumònia. En un segon cas, vaig haver de trucar personalment al cap de servei d’un hospital per implorar-li que convencés l’equip responsable perquè donés d’alta un pacient amb demència i delírium superposat, pare d’un amic, que havia estat ingressat per a una cirurgia programada i, atesa la història prèvia de delírium i els reiterats intents de fuga a la nit, havia acaba contingut físicament i sedat. Un cop a casa seva, després d’un parell de dies més “moguts”, va tornar a estar orientat, dins de la seva demència.\nAl novembre del 2020 se celebrarà a Barcelona el congrés de l'European Delirium Association, coorganitzat amb la Societat Catalana de Geriatria i Gerontologia i amb participació de la Societat Catalana de Medicina Intensiva i la Societat Catalana de Psiquiatria. Estic buscant un gerent d’hospital d’aguts o un alt representant de l’administració sanitària disposat a asseure's en una taula rodona per debatre sobre el tema. Algú que hagi tingut l’interès o la sensibilitat suficient per arribar fins al final d’aquest post recull el guant?\nFotografia: Al·lucinacions visuals descrites per a pacients operats de cirurgia cardíaca participants en el Cardiff Delirium Study. delirium@cardiff.ac.uk


Justícia postula crear un únic Registre d´Entitats Civils\nLa Coordinadora Catalana de Fundacions celebra Assemblea i bat el rècord de socis, 540\n“Hem d’ajudar a posar en valor a la societat el paper de les fundacions, més rellevant i necessari que mai en aquests anys de crisi”, ha dit Xavier Bernadí, director general de Dret i d’Entitats Jurídiques del Departament de Justícia de la Generalitat, a la cloenda de l’Assemblea de la Coordinadora Catalana de Fundacions, l’organisme que representa els interessos d’aquest col·lectiu davant les administracions i l’opinió pública.\nAquest alt càrrec, sobre qui recau el protectorat de les fundacions, ha elogiat la feina feta per aquestes entitats sense afany de lucre “que s’ocupen de qüestions d’interès general”, per la qual cosa “cal fer propaganda de la realitat fundacional”.\nCom a qüestions que afecten la vida diària de les fundacions i on cal avançar, Bernadí aposta per una revisió de les taxes, que no són finalistes, incrementar les pràctiques de bon govern i crear un Registre d’Entitats Civils únic a l’Administració que eliminaria càrregues i duplicitats.\nEl director general ha ofert dades actualitzades del sector, com ara que s’han creat 84 fundacions en aquest darrer any i mig i que hi ha 2.593 fundacions actives inscrites. També ha anunciat, per a la propera tardor, l’aprovació de l’Ordre que determinarà el nivell de subjecció de les fundacions als requeriments de transparència establerts per la Llei del protectorat, norma que s’està tramitant de la mà de la Coordinadora i de professionals i experts en el món fundacional. Finalment, s’ha referit a la potestat sancionadora que li atorga l’actual legislació, que tot i que no voldrien aplicar s’hi veuen obligats a fer-ho per castigar conductes irregulars que afecten al prestigi del conjunt del col·lectiu. “El 99 per cent són bones -ha aclarit-, però hi ha unes poques que poden fer molt de mal”.\nMés activitat i nous projectes\nEl president de la Coordinadora Catalana de Fundacions, Pere-A Fàbregas, s’ha felicitat per l’increment d’associats, 44 en l’últim any i mig, el que representa un augment del 9 per cent, i que arriba a la xifra rècord de 540, nombre mai assolit en els 39 anys d’existència de l’entitat. Aquest augment de socis també s’ha reflectit en una major activitat i nivell de participació tant de la Coordinadora en el seu conjunt com de les tres comissions (Educació, Àmbit Social i Tecnologia i Recerca). L’exercici econòmic de 2016 també es va tancar en positiu amb una tresoreria equilibrada.\nDe fet, el món fundacional català es troba a un molt bon nivell. Les fundacions catalanes ocupen el primer lloc a Espanya en llocs de treball creats i beneficiaris atesos.\nFàbregas he resumit en la presentació del informe d’activitats les actuacions normatives on la Coordinadora hi intervé en aquest moment. En concret, bàsicament, en el projecte de llei de foment de l’Associacionisme i en el decret regulador de les Empreses Socials. En el primer cas, reclama distingir entre el concepte social d’”associacionisme” i el concepte jurídic d’“associació”, de les que n’hi ha 60.000 a Catalunya, però només dos o tres mil de caire social. “Tenim un avantatge –ha assenyalat el president de la CCF- com és que no tenim afany de lucre i no poden beneficiar al fundador i la seva família, però les decisions no són assembleàries” que és el que sembla que ara es vol potenciar.\nQuant a la regulació de les empreses socials, està per veure com es compatibilitza el reconeixement de les fundacions com a part d’aquest model econòmic amb els criteris de governança democràtica.\nL’Assemblea ha aprovat per unanimitat els comptes i el pressupost anuals i el programa d’actuacions per a 2017.


Bon Nadal | INS Els Planells\nUs fem arribar els nostres millors desitjos per aquest Nadal i per a tot el 2021.\nL’alumnat de 4t d’ESO ha dissenyat la felicitació d’enguany utilitzant la tècnica del knolling. Aquesta tècnica, que sembla que té el seu origen en la voluntat d’afavorir l’organització i l’ordre, té una vessant creativa molt actual, que dona lloc a composicions artístiques.\nAplicant la tècnica del knolling s’agrupen objectes que poden tenir un vincle conceptual, se’n treballa la forma i el color, i se situen en un pla recorrent als alngles rectes, al manteniment d’unes distàncies similars o, fins i tot, a l’estudi de la simetria. El resultat és captat per una fotografia zenital.\nAmb el treball d’aquesta tècnica us volem desitjar un any 2021 creatiu i ple de possibilitats, i un any en què l’harmonia i la bellesa de les petites coses prenguin el protagonisme a la malaltia, a la tristesa, a l’angoixa i al neguit que ens acompanyen els darrers mesos. Per un any ple de VIDA!\nAquestes són imatges del procés seguit pels nois i noies de 4t d’ESO i el seu resultat final.


Dissenya els teus plans culturals a Alacant amb un sol clic - Diari La Veu\nEscriba el número 297872\nDissenya els teus plans culturals a Alacant amb un sol clic\nL'Ajuntament, la Diputació i les universitats d'Alacant i Miguel Hernández d'Elx posen en funcionament una web on s'arreplega l'activitat cultural d'institucions, municipis i entitats\n17 novembre 2017 13:57h\nEn l\_'elaboració de la web s\_'ha implicat l\_'Ajuntament d\_'Alacant, la Diputació, la Universitat d\_'Alacant i la Miguel Hernández d\_'Elx.\nDes de finals del mes d'octubre, Alacant compta amb una nova eina per tal de trobar amb un sol clic les activitats culturals que se citen a la ciutat. Es tracta de l'Agenda Cultural, una pàgina web impulsada per l'Ajuntament, la Diputació, la Universitat d'Alacant i la Universitat Miguel Hernández que naix amb la pretensió de ser oberta perquè altres entitats i col·lectius puguen sumar-s'hi, de manera que siga el més plural i completa possible.\nLa web, que va ser presentada pel llavors regidor de Cultura Daniel Simón; el diputat César Augusto Asencio; el vicerrector Carles Cortés i la directora de Promoció Cultural, Mar Iglesias, de la UA; Matilde Baño, gestora de la UMH, i el cap de Desenvolupament Web de l'Ajuntament, Javier Alfonso, s'ha activat després de mesos de reunions i sessions de treball dels especialistes que han representat totes aquestes entitats.\nL'agenda comuna està oberta perquè nous organismes públics i privats, així com gestors i organitzadors de concerts i altres esdeveniments, puguen publicitar els seus actes. El disseny de l'agenda conjunta s'ha fet amb programari lliure, empra el sistema de gestió de continguts Drupal i està pensada per al seu ús en tot tipus de dispositius electrònics, especialment telèfons mòbils intel·ligents i tauletes.\nTres setmanes després de la seua presentació, ja l'han consultada prop de 17.000 usuaris, que han pogut trobar informació de 32 entitats, a banda de les quatre institucions inicials. Les visites, segons les dades de l'Ajuntament d'Alacant, es realitzen a parts iguals entre ordinadors i telèfons mòbils o tauletes.\nCom van afirmar els seus creadors en la presentació, "el ciutadà no entén de diferències entre organismes públics ni de fronteres entre municipis. El que vol és que li arriben els esdeveniments que s'organitzen a prop seu. Estem produint cultura i el més important és que la ciutadania ho conega i la gaudisca".\nagenda cultural Alacant\nEscriba el número 910847


Aprendre a conduir per la desinformació de manera segura i responsable - Premsa Comarcal \nAprendre a conduir per la desinformació de manera segura i responsable\n14.jul.2021 12:00 h\nNúria de José Gomar Periodista. Col•legiada 96055\nPermetríeu a un jove de dotze anys conduir un cotxe sense haver après a circular? És més, li compraríeu vosaltres mateixos el vehicle? Més enllà d’evitar les sancions per no tenir la llicència, segur que no ho faríeu per l’evident perill que pogués prendre mal i, alhora, pel mal que pogués fer a tercers.\nDes de fa molts anys, als adolescents els comprem un telèfon mòbil i els aboquem a circular per camins, carreteres i autopistes saturades d’informació, sense donar-los cap mena de formació sobre com hi han de transitar. Un espai de saturació informativa és adob per a la desinformació, d’una banda, per la dificultat d’interpretar l’allau de missatges que rebem i, d’altra, perquè, enmig de tant de soroll, és més difícil identificar les mentides que ens expliquen.\nNo disposar del coneixement necessari per moure’s en aquest entorn té riscos personals i col·lectius molt grans. Llegir la informació de manera esbiaixada sense voler-ho o caure en el parany de les notícies falses que responen a interessos perversos limita la llibertat dels ciutadans, tinguin l’edat que tinguin, a l’hora d’exercir els seus drets. Entre ells, alguns de tan essencials i transcendents com el dret a vot. Alhora, no tenir la suficient educació mediàtica ens converteix en un perill quan, des dels nostres mòbils, aboquem informació que pot arribar a milers de potencials consumidors. Per manca de coneixement, innocentment, podem estar vulnerant drets d’altres com, per exemple, els de propietat intel·lectual o de la intimitat.\nEls periodistes sabem que el més difícil d’explicar coses als altres no és redactar una notícia o locutar-la o exposar-la davant d’una càmera. El més difícil és la gestió prèvia que fem de la informació, contrastar-la, tractar-la amb ètica i rigor. No podem demanar a la ciutadania que, quan expliquen directament coses a públics massius, tinguin presents aquests aspectes bàsics del tractament informatiu si, prèviament, no els hem donat els coneixements per fer-ho.\nFins ara, l’educació mediàtica a les escoles depèn del nivell de conscienciació i de la voluntat dels docents, però no és obligatòria. Fa molts anys que convivim amb smartphones i xarxes socials i els perills de no educar els joves per circular en aquest entorn són evidents. Però, malgrat això, malgrat que sembli mentida, l’educació mediàtica encara no és obligatòria a les escoles.\nLa sensació que estem fent tard és evident. També és urgent fer-la arribar a altres col·lectius especialment vulnerables als riscos de la desinformació com la gent més gran o els qui conviuen amb patologies en les quals la informació, especialment la que arriba per les xarxes socials, té un paper cabdal.\nFins quan deixarem l’educació mediàtica en mans de la bona voluntat? Els riscos de tenir ‘accidents’ per circular sense saber-ne per aquestes vies saturades i, en molts casos, malmeses, és cada vegada més gran i perillós. Alguns ja són ben visibles en les societats democràtiques occidentals.\nEls periodistes som uns dels principals garants dels drets a la informació i a la llibertat d’expressió de la ciutadania. L’accés correcte a la informació va implícit en ells. Per això, treballar per una adequada educació mediàtica també forma part de la nostra responsabilitat professional.


El dibuix viral de la filla de la cantant Beth - XCatalunya.cat\nEl dibuix viral de la filla de la cantant Beth\nLa filla de la Beth ha fet un dibuix que no ha agradat a l’espanyolada\nBeth Rodergas és una cantant catalana de Súria. La vam conèixer gràcies a la seva participació al programa Operación Triunfo i per la seva participació a Eurovisión representant l’Estado español, ara fa vint anys. Ha passat molt de temps des d’aleshores i Beth té una filla, la Lia, de nou anys. I un fill, en Kai. Ella i el seu marit, en Joan Boix, tenen una família de conte.\nÉs una nena preciosa que, com tots els infants de la seva edat, dibuixa. I, per cert, ho fa molt bé. La seva mare, la Beth, va publicar la imatge al seu perfil d’Instagram i aquesta va tenir molta repercussió i va aconseguir molts comentaris de suport i d’admiració.\nDibuix de la filla de la Beth\n“Autoretrat de Lia“, ha escrit la Beth sobre la seva filla. Hi ha afegit una emoticona d’una cara amb cors vermells. Els comentaris també han elogiat el talent de la nena. Queda clar que està enamorada de la seva família, de la seva feina i del seu país. I no dubta en exposar-ho a xarxes socials, especialment a Instagram, on hi té unes imatges precioses de casa seva i de les seves aficions. Val la pena fer-hi una passejada i fer una mica el tafaner.\nBeth Rodergas emociona els seus seguidors\nBeth, tot i participar a Eurovisión 2003 amb la ‘canción Dime’ i quedar en una posició més bona que altres cantants posteriors, no és estimada ni valorada per l’espanyolada. L’única raó és que és catalana. I encara pitjor: independentista.\nLa cantant catalana parella de Manuel Carrasco a l’acadèmia mai ha amagat els seus sentiments i el seu desig d’una Catalunya independent. També ha estat sempre una clara defensora de la llengua catalana i així ho ha deixat palès en diverses publicacions a xarxes socials i en diferents intervencions als mitjans de comunicació.\nTags: Beth, filla\n1 pensamiento sobre “El dibuix viral de la filla de la cantant Beth”\nRetroenllaç: La cantant Beth defensa la independència en una entrevista a El Mundo i l'espanyolisme s'emprenya - XCatalunya.cat


Es digitalitza el CD de "Les músiques de Sallent, Cabrianes i Cornet"\njuny 15th, 20200 Sallent digitalitza el CD de “Les músiques de Sallent” durant la festa de les Enramades 2.0. Aquest CD recopila diferents músiques pròpies del poble com per exemple: el ball de Nans, les Balladetes, cançons de Cornet, entre d’altres. El CD, ara, es vol digitalitzar per tal que tots els sallentins puguin gaudir del...\nFOTOGALERIA: Així s'ha despertat avui Sallent per celebrar les Enramades 2.0\njuny 11th, 20200 Així s'ha llevat Sallent avui després que des dels Amics de les Enramades es llançes la proposta de engalanar els balcons. Sallent, Cabrianes i Cornet estan vivint les Enramades de manera confinada i per no perdre la tradició han volgut que Sallent quedés guarnit. Amb tot, des de l’Ajuntament de Sallent i els Amics de les...\njuny 10th, 20200 Sallent haurà de viure les Enramades de manera confinada, una notícia que es va saber a finals de març quan es va anunciar que s’havia d’anul·lar la festa, entre altres coses, per la impossibilitat dels veïns de trobar-se i preparar-les. Malgrat tot, des de l’Ajuntament de Sallent i els Amics de les Enramades han volgut...\nmaig 22nd, 20200 La biblioteca de Sant Fruitós demana als ciutadans que retornin els documents que va prestar abans del confinament esglaonadament per no provocar aglomeracions. En total, durant els dies que ha durat l’estat d’alarma, tenia 2.800 documents prestats al municipi que no s’han pogut retornar. Des que va obrir, la principal...\nmaig 19th, 20200 A Sallent, ha començat una campanya per evitar la degradació del Pont de Cabrianes. Els Amics de l'Art Romànic del Bages demanen una reunió amb els alcaldes dels cinc municipis del qual forma part l’obra. Els Amics de l'Art Romànic del Bages, la Trenta-sisena de Sallent i cinc entitats més, han adreçat una carta als...\nabril 22nd, 20200 "Llibres, Roses i cançons" és el títol de la nova peça musical que han compost tres mestres de l'Escola Vedruna d'Artés. L'objectiu, a més, és anar més enllà de la comunitat educativa i canviar la versió de la llegenda de Sant Jordi amb una lletra més feminista. Cèlia Vila (composició, veu i guitarra), Joan...\nSalva Racero explica que 'Un Sant Jordi diferent' vol donar bones vibracions però també és reivindicativa\nabril 22nd, 20200 ‘Un Sant Jordi diferent’. És una afirmació que vol dir dues coses. La primera és veritat, demà celebrarem un Sant Jordi diferent. Però avui no parlarem d’això. Un Sant Jordi diferent també és una cançó que ha nascut des del confinament de la ma de vint músics del panorama català i que ha composat Salva Racero amb...\n40 músics de Sallent versionen l'himne del poble en una versió confinada\nabril 21st, 20200 Una quarantena de músics de Sallent han versionat l'himne del poble adaptant la lletra al confinament. Sota el títol “Som de Sallent” del compositor sallentí Jordi Fàbregas, recentment guardonat amb la Creu de Sant Jordi, ha engegat la iniciativa juntament amb Roger Andorrà. Una quaranta de músics de diverses edats i...


El Palau Solterra en blanc i negre | Agus Izquierdo\nAgus Izquierdo. Torroella de Montgrí.\nLa culpa és de la Fundació Vila Casas, que aquest dissabte ha inaugurat les exposicions d’estiu que es podran visitar al Palau Solterra de Torroella de Montgrí fins al 25 de novembre. En aquesta ocasió, ofereix una mostra fotogràfica per partida doble: la de Frank Horvat i la de Carles Fontserè. Dos artistes divergents, provinents de diferents àmbits però, com mostren les exposicions, amb un objectiu artístic compartit: plasmar l’essència de la matèria. Per altra banda, la planta baixa ha estat envaïda per una proposta màgica i sensorial a càrrec de Jordi Guillumet i Mònica Roselló.\nC. Fontserè. “Mercat al carrer a Oxford Street, Londres” (1963). 20×25 cm.\n“El blanc i negre dota a la fotografia d’un encant especial. Fixa el moment concret en què s’apreta el botó i es captura l’escena per a la posteritat”, ens comentava Natàlia Chocarro, una de les comissàries de l’exposició dedicada al fotoperiodisme de Carles Fontseré (1916-2007). La majoria de les obres de Relat Cartogràfic documenten, sempre amb el segell inconfusible d’aquest artista, la Londres dels seixanta. Se’ns mostra una metròpolis infinita, oberta, irreverent i atrevida; culturalment efervescent i tremendament juvenil.\nL’altra comissària de l’exposició, Mercè Vila, explica que es tracta “d’una selecció de 47 fotografies que Fontserè realitzà l’any 1963 a la capital britànica”. A més, afegeix que “la visita es podrà complementar amb un mapa de Londres de l’època on hi ha ubicades cadascuna de les fotografies per tal d’identificar i posar en context els espais que més interessaven a Fontserè”. Una mostra que inclou escenes costumistes (que fan pensar en l’estètica del Free Cinema imperant aleshores) i trivials del paisatge urbà londinenc, així com espais emblemàtics de la ciutat: l’abadia de Westminster, el British Museum, els carrers d’Oxford Street, el Soho, Picadilly Circus o Trafalgar Square. Sempre, amb la Segona Guerra Mundial molt present i l’hedonisme característic de la nova societat londinenca com a teló de fons.\nRelat Cartogràfic pretén oferir per una banda, una narració sense línia argumental d’uns personatges desconeguts que deambulen per Londres el 1963 i, per l’altra, l’espai trepitjat: l’escenari que testimonia la ciutat en un moment determinat. Així doncs, podrem veure la faceta més fotoperiodística que Fontseré va tenir (d’entre les tantes que tenia). Val a dir que les fotografies de la mostra no van arribar mai a publicar-se a causa del seu distanciament amb els centres d’influència per part de l’autor. D’aquesta manera, la Fundació ens brinda l’oportunitat de gaudir d’un tresor artístic, fins ara, molt amagat.\nF. Horvat. “Paris, for Jardin des Modes, Givenchy Hat” 1958.\nSeguint amb la fotografia en blanc i negre, l’altra exposició que s’acaba d’inaugurar al Palau Solterra és la dedicada al fotògraf especialitzat en moda, Frank Horvat (1928), titulada Please don’t smile. Homenatge en el 90è aniversari. Una vuitantena de fotografies que, classificades per etapes pel mateix Horvat, pretenen expressar la seva evolució artística. L’espectador, així, pot caminar i perdre’s entre les nombroses sales que inclou l’exposició, i viatjant per etapes i capítols de la vida d’aquest artista: Prehistòria, Els anys de descobriment, Els anys de l’alliberació i Els anys del classicisme.\nLa mostra està codirigida i ideada per Antoni Vila Casas i el mateix Frank Horvat. En aquesta, el fotògraf expulsa tot prejudici referent a la fotografia de moda, de la mateixa manera que Warhol ho feia amb la publicitat. Les fotografies de Please don’t smile aconsegueixen combinar magistralment l’art i la publicitat (es pot dir que en aquest cas, són veritablement el mateix). Fotos que amaguen un caràcter natural i immortalitzador, un conjunt de peces exquisides, suggestives i, encara que puguin semblar simples, també carregades de detalls i matisos. Mirades, sabates, escenes de carrer, paisatges de ciutat, somriures. Com escriu Àlex Susanna al catàleg de la mostra: “Estem davant d’un fotògraf tant heterodox com inclassificable i, en canvi, paradoxalment conegut només per alguna de les seves múltiples especialitzacions o etapes”. I aquestes, potser, són les raons per visitar aquesta exposició: en primer lloc, el caràcter eclèctic del seu estil. I en segon, que Horvat és, per molts, un geni per descobrir.\nFinalment, Jordi Guillumet i Mònica Roselló presenten el projecte multidisciplinar La vista renuncia, una proposta bifurcada en dos espais diferents. Per una banda, “L’armari de l’Arquitecte”, un escenari acollidor que inclou una finestra panoràmica amb vistes a un paisatge arquitectònic, amb edificis que en realitat són objectes que produeixen aquest miratge. En la mateixa sala, un conjunt de caixes de cartó recullen objectes escollits pels arquitectes que formen part d’aquest projecte. Tot plegat, ambientat amb una banda sonora que va ser composada ad hoc per a la mostra. “Volem copsar què hi ha al darrere de cada arquitecte”, diu Guillumet, que veu l’exposició com un exercici d’introspecció i reflexió entorn de l’exercici de creació de l’arquitecte. En la sala del costat, en canvi, l’exposició “Arquigrafies” ens situa en una ambientació més freda i distant, amb fotografies d’edificis industrials inspirats en el paisatge industrial del matrimoni Becher o del deadplan. També hi ha un panell amb esborranys o diferents taules amb objectes i eines que projecten una imatge a través de llum i ombres que simulen la silueta d’aquestes construccions industrials. Segons Roselló, “les peces i fotografies del projecte estableixen un diàleg amb l’espectador. L’interroguen i li fan veure, entre altres coses, que allò que es veu no sempre és real”. La trampa visual està servida.\nTrobeu més informació al web de la Fundació Vila Casas.\nArt Baix Empordà Palau Solterra Torroella de Montgrí\nJM Armengou el 12 juliol 2018 a les 12:37 ha dit:\nEm fa l’efecte que , de la quantitat enorme de gent que som, ben poca coneix les joies del Palau Solterra, que visito cada any almenys un parell de vegades.\nLa quantitat de comentaris que suscita aquest museu esplèndid, coherent, baratíssim i que mai agrairem prou a la FVC, com totes les seves altres seus, és la prova del cotó.\nLlarga vida a la Cultura. La necessita. La necessitem.


crear histories - Marta Ricart\ncrear històries, jugar construïnt relats\n1. conte infinit\nProposta realitzada a\nServeis Educatius del Solsonès\nProposta adreçada als nens i nenes d’educació infantil per introduïr el complex però fascinant món de la narrativa i les seves múltiples formes.\nTaller pràctic en el que els participants exploren la diversitat d’interpretacions i relats d’una mateixa realitat a partir d’una sèrie d’imatges del seu dia a dia a l’escola. Una fòrmula per comprendre el punt de vista i la pluralitat de maneres d’interpretar que trobem presents en el món en el que vivim.\n2. contes viscuts\nProposta realitzada amb nens i nenes d’1 a 3 anys a\nLlar d’Infants Piteuets (Sant Llorenç de Morunys)\nLlar d’Infants Arrels (Solsona)\nProposta narrativa que introdueix els nens i nenes a l’univers imaginari mitjançant els sentits. Concretament en la construcció d’un relat que incorpora so, textura, color, olor i que després pot prendre múltiples formes en el joc. Contes Viscuts presenta un relat breu on els personatges no son representats sinó explicats mitjançant diversos elements que fan que cada nen i nena construeixi el seu propi personatge a la seva mida. Al finalitzar el relat, els materials es posen a l’abast dels nens i nenes per a que mitjançant el joc, construeixin els seus propis relats.\n3. com es creen els contes?\nProposta realitzada amb nens i nenes de primària a\nXarxa d’Educació del Solsonès\nL’acció pretén capgirar el procés que generalment viuen els nens i nenes quan escolten un conte i posteriorment se’ls demana que delimitin o representin gràficament com se l’imaginen. L’activitat parteix d’un element i el potencial evocador de relats que s’hi amaga. Com es creen els contes, apropa els nens i nenes al procés de creació de relats a partir de situacions i elements que trobem a la nostra quotidianitat.\nProposta realitzada amb nens i nenes de primària a: Ceip Setelsis, Escola Arrels, Ceip Vall de Lord, Zer del Solsonès.\nAmb el suport de la Xarxa d’Educació del Solsonès.\nJornada biblioteca escolar a la Catalunya Central.\nXarxa de Serveis Educatius de la Catalunya Central.\nSovint donem molta importància a l’objecte (en aquest cas un llibre, un dibuix o una narració) i poques vegades cuidem o ens n’adonem de les condicions des de les que ens hi enfrontem. Acostumem a quedar-nos fixats en l’objecte sense tenir en compte el context i la complexitat de relacions que s’estableixen en el propi acte de llegir, crear o imaginar.\nEn aquesta intervenció es pretén obrir la lectura més enllà del format d’un llibre per comprendre com constantment estem llegint, interpretant el nostre entorn. Aquest acte diari té a veure amb una relació, la relació que establim amb nosaltres i amb el nostre entorn.


Preguntes per a J. Martí: ¿Què ressaltaria Vosté de la conferència? - Revista Cresol\nSumari > CRÒNIQUES DEBAT CIÈNCIA I FE\n¿Què ressaltaria vosté de la conferència?\nUna conferència sobre algunes qüestions considerables relacionades amb la Ciència i la Fe, va impartir el professor .Ricardo Díaz Calleja, catedràtic de Termodinàmica de la Universitat Politècnica de València, a La Nau, el dia 16 d'abril de 2018, organitzada pel Fòrum de Debats i Xarxa Cristiana.\n- ¿Què ressaltaria vosté de la conferència?\na) El rigor i, alhora, l'espontaneïtat en l'exposició, fonamentada, no sols en les lectures personals, sinó en l'experiència de vida; en este sentit, cal fer esment de la contextualització o emmarcament dels processos dins de l'entorn global del capitalisme com a nova religió;\nb) la claredat expositiva, la fonamentació de cada un dels termes (fe, religió, ciència...) i la relació entre ells;\nc) el testimoni; com la fe no pot sustentar-se només en el coneiximent, sinó que, arriba un punt en què cal fer un salt en el buit, on ja no hi ha cap xarxa de seguretat. Ell citava el cas de Simone Weil, persona molt compromesa i amb una empatia enorme amb la causa de Jesús, però que mai no va arribar, per iniciativa pròpia, a rebre el baptisme;\nd) a més, em va impactar moltíssim la mitjana d'edat de les persones assistents: vora els setanta anys: una autèntica llàstima, que, a mi, almenys, em preocupa i em fa reflexionar —entre altres coses perquè no hi ha accés a plataformes de difusió potents—; dit açò, el que cal, precisament, és aprofundir, continuar, en el coneixíment i difusió d'este diàleg;\ne) en el diàleg subsegüent algunes persones trobaren a faltar determinats aspectes: lògic, el tema no pot exhaurir-se en els setanta minuts de conferència que va impartir Ricardo Díaz —impossible dir més en menys temps—; cal, per tant, continuar aprofundint en el tema.\n- Fe i raó, ¿s'han de donar la mà?\nFe i la raó no sols han de donar-se la mà, sinó l'enteniment. En este sentit, també va ser molt aclaridor un aspecte de la xarrada, quan el ponent va aclarir que les experiències místiques també han de ser passades pel tamís de l'escrutini a fi de previndre fenòmens d'histèria personal i col·lectiva, i fraus inconscients o conscients. La raó, el discerniment, per tant, sempre és necessari, també dins del fenomen religiós. En este sentit cal aprofundir en este diàleg, més encara quan assistim a tota una pseudoliteratura —que fa molt d'efecte-—contra la religió basant-se en la pseudociència. Cal, per tant, recuperar el diàleg seriós i arribar al gran públic per tal d'evitar, en la mesura del possible, que la religió quede relegada, en el millor dels casos, a la categoria de fenomen new age o experiència de meditació personal, per citar dos exemples.\n- El ponent és militant de l'HOAC. ¿Per què esta plataforma cultural de la Universitat civil ajuda al prestigi científic del cristianisme a València?\nAcí cal esbrinar diversos aspectes:\na) el fet de la categoria personal del ponent, Ricardo Díaz, amb una trajectòria personal, i alhora militant, impecable;\nb) la plataforma que ha propiciat el diàleg, que és certament prestigiosa en els seus plantejaments i que, per tant, redunda en el prestigi de la Universitat com a plataforma de debat i de coneiximent;\nc) dit això, la gran llàstima és que estos temes no compten amb la plataforma de difusió adequada; així mateix seria molt interessant que les institucions universitàries catòliques es despullaren de la crosta triomfalista i abordaren este, i altres temes, amb la profunditat i rigor que hem vist en esta xarrada.


El tècnic Xavi Bartolo i els jugadors Èdgar Badia i Miguel Linares comparteixen les seves sensacions agredolces després d'empatar davant el Nàstic\nXavi Bartolo durant una acció del primer temps en el derbi | Laia Solanellas\nAgredolç regust de boca al CF Reus després de l'empat contra el Nàstic. El conjunt del Baix Camp valora positivament l'empat després de començar perdent el derbi però no pot evitar marxar cap a casa amb la sensació que es podria haver guanyat amb una mica d'encert en els darrers metres. Xavi Bartolo, tècnic dels ganxets, reconeix que «hem patit molt en la primera meitat, no sé per què però hem estat molt imprecisos, l'estat del terreny de joc no ens ha ajudat, el gol ha provocat que el Nàstic es creixés, s'han mogut molt bé i nosaltres no hem aparegut».\nTot i que Bartolo ha estat crític amb els primers 45 minuts dels seus homes, també ha lloat la tasca en el segon temps: «En la segona meitat hem estat més reconeixibles, hem tingut més la pilota, hem arribat, hem marcat, hem tingut l'opció de fer el segon, a la segona part hem estat superior, potser l'empat és just». El lleidatà no pot evitar marxar preocupat cap a casa després del deficient primer temps: «No sé per què hem estat molt imprecisos, ens hem perdut una mica en baralles amb ells, després del gol del Nàstic no ha passat quasi res».\nRoda de premsa de Xavi Bartolo després del derbi\nÈdgar Badia assegura que el punt sap a molt poc\nMiguel Linares, content pel seu primer com a roig-i-negre\nBartolo, content amb els joves i trist per l'afició\nLa bipolaritat d'opinions va més enllà del resultat en si mateix. Xavi Bartolo ja ha aconseguit tres victòries com a visitant (dos a la lliga i un a la Copa) però a l'Estadi encara no s'ha vençut: «Sap greu per l'afició, l'Estadi feia molt goig. Si pogués triar, millor guanyar a casa». L'altra cara de la moneda és pel gran sacrifici de l'equip: «Ho estan donant tot, és un grup humà extraordinari, el que ha passat aquest estiu ens ha fet més forts».\nTambé ha lloat els joves del filial com Enri i Arjona, protagonistes en el segon temps: «Sabem que si hem de tirar d'ells, faran el màxim perquè el rendiment de l'equip no baixi. Alfred té fitxa del filial però ha fet tota la pretemporada amb nosaltres, estem encantats amb ell, tan de bo ens puguin aportar cada setmana, no tenen por».\nBadia reconeix que l'empat sap a poc\nMiguel Linares i Èdgar Badia han estat els futbolistes del CF Reus que han atès els mitjans de comunicació després del matx. El porter i capità ganxet reconeix que «se'ns està resistint una mica la primera victòria a casa» i fa autocrítica assegurant que «en la primera part hem entrat en una dinàmica de joc que li interessava més al Nàstic». Badia assegura que «no ens trobem còmodes a casa, la gespa no està bé», tot i que no ha obviat lloar la bona feina grana en el primer temps: «El Nàstic ha fet bé la seva feina, s'han trobat amb un gol d'estratègia i aquí hem de millorar».\nEl barceloní, que considera que «té molt mèrit el que estem fent, se'ns ha escapat el derbi en petits detalls», considera que «el punt és prou bo» tot i que «ens sap a molt poc, avui era un dia per poder fer mal i guanyar els tres punts». Per la seva banda, Miguel Linares ha marxat content pel seu gol «perquè serveix per sumar» tot i que no obvia que «fins al gol del Nàstic hem estat bé, hem comès diverses errades en la sortida de la pilota i en el segon temps hem sortit decidits a donar-li la volta al marcador. Estem contents per la imatge de l'equip».


Reforma integral d’un pis de 148 m2 situat al barri de Sant Gervasi.\nEn aquest projecte es va dur a terme un enderrocament total de l’antiga tabiquería per a donar lloc a una nova distribució d’espais. Es van renovar tots els revestiments i es van realitzar noves instal·lacions d’electricitat, lampisteria, aire condicionat, mobiliari a mida i fusteria.\nEn quant al disseny interior, s’optà per certa simplicitat, la qual cosa no ha de confondre’s amb absència de disseny, sinó que ha d’entendre’s com a sinònim de minimalisme. La idea que subjeu en aquest estil és que menys és més. L’espai no cobra importància pel que conté, sinó per allò del que manca.\nLes seves principals característiques són l’extrema simplicitat de les seves formes, línies pures, espais buidats i colors neutres, en un ambient amb equilibri i harmonia. Destaquen els espais amplis, preferentment alts, i lliures. Un entorn harmònic funcional, fora del concepte d’excés, saturació i contaminació visual.\nAixí, es conceben dissenys d’interiors en els quals els espais buits cobren major rellevància que els objectes presents en aquests.\nUtilitzem el blanc com a color predominant en tot l’habitatge per aportar claredat, juntament amb l’homogeneïtat dels terres de fusta natural. Afegim parets de maó vist, també en blanc, la qual cosa dota a l’ambient de cert aire industrial, una altra característica principal d’aquest tipus de disseny.


L’administració digital ja és una realitat a casa nostra | El Perfil de la Ciutat\nL’administració digital ja és una realitat a casa nostra\nPublicat el 21 octubre 2016\nCada vegada són més els tràmits i gestions amb les administracions i entre administracions que es poden fer a través d’internet, sense necessitats que la ciutadania s’hagi de desplaçar i una administració faci un requeriment a una altra. Des de l’aprovació a l’any 2003 de la Llei de firma electrònica i posteriorment a l’any 2007 de la Llei d’accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, s’han assentat les bases per permetre que la relació entre administracions i ciutadania es puguin fer per mitjans electrònics. L’aprovació l’any passat de la les lleis 39 i 40 de 2015 que regulen el procediment administratiu per un cantó i el règim jurídic de les administracions públiques per un altre, han significat un canvi substancial que ha de conduir-nos a la transformació digital de les nostres administracions locals i de les seves relacions amb la ciutadania.\nDes del començament garantir la seguretat jurídica i tecnològica en les transaccions electròniques entre administracions i amb la ciutadania ha estat una constant. Per aquesta raó s’han introduït la utilització de certificacions digitals com a mitjans d’identificació segurs, com ara el DNI electrònic o d’altres certificacions emeses per tercers de confiança com ara la Fàbrica Nacional de Moneda y Timbre (FNMT) o CatCert a Catalunya. En l’actualitat molts ajuntaments poden emetre el certificat digital per a la ciutadania anomenat idCAT. Aquest tràmit s’ha de fer presencialment atès que és imprescindible acreditar la personalitat davant les persones funcionàries que estan al càrrec. A partir de la seva expedició, la persona interessada ja podrà fer ús dels serveis electrònics que posi el seu ajuntament a disposició a través de les seves oficines virtuals.\nEls sistemes d’identificació estan en constant evolució amb la finalitat de fer compatible la seguretat en la tramitació i la usabilitat de l’acreditació. Per aquesta raó s’està estenent la utilització d’un nou sistema d’identificació a través de claus compartides com el PIN d’un sol ús. En aquest cas es tracta de l’IdCAT SMS, que permet a la persona usuària identificar-se davant l’administració fent servir un telèfon intel·ligent. Molts ajuntaments grans i mitjans ofereixen punts d’oficines electròniques a espais municipals, mercats, centres esportius, … on fer diferents tràmits a la ciutadania, com l’obtenció del volant d’empadronament, demanar hora per tramitar el DNI, demanar espais municipals per a les activitats d’entitats, fer queixes i suggeriments o fer els tràmits corresponents a tributs gestionats per l’OGT de la Diputació. La tramitació electrònica, la simplificació de tràmits i la interoperabilitat de dades entre administracions, comporten una reducció de costos directes i indirectes tant a l’administració com a la ciutadania i empreses. Aquesta reducció de costos es pot mesurar a través d’un sistema de càlcul que ha publicat Federació Espanyola de Municipis i que fa servir unes taules per mesurar aquests estalvis. A tall d’exemple, l’Ajuntament de Mollet del Vallès va poder quantificar aquest estalvi en 327.977 euros l’any 2015, el que va representar un increment del 75% respecte a l’any anterior.\nEl desenvolupament de l’administració digital forma part de l’estratègia Horitzó 2020 de la Unió Europea i això ha fet que totes les administracions a nivell europeu i estatal s’alineïn en aquesta estratègia, propiciant els canvis legals necessaris per aquest desenvolupament.\nA nivell de l’Estat Espanyol aquest compromís per avançar en la transformació digital de l’administració ha consolidat un gran espai de referencia per al debat, per a l’intercanvi d’experiències i la creació de xarxes com és el Congrés Nacional d’Innovació i Serveis Públics (CNIS). El CNIS, que se celebra anualment a la seu de la Fàbrica Nacional de Moneda y Timbre a Madrid, va tenir com a lema a la darrera edició “La transformació digital al servei de les persones, va tractar els canvis normatius, l’avanç de les tecnologies i l’evolució de les institucions per complementar l’Administració tradicional amb l’e-Administració”.\nA l’edició anterior de l’any 2015, l’Ajuntament de Mollet del Vallès va ser convidat a presentar dos projectes innovadors que ja s’han implantat a l’administració de la ciutat:\nLa transformació de la gestió interna d’acords i resolucions (Airo). Un projecte organitzatiu per la gestió del canvi i la transformació cap a una administració sense paper amb incidència als àmbits tecnolgic, organitzatiu i jurídic; i el Projecte sobre sistemes de seguretat tecnològica, que té com a objectiu principal la creació de les condicions necessàries de confiança en l’ús dels mitjans electrònics arran de garantir la seguretat de sistemes, les dades i la comunicació.\nA dia d’avui no hi ha dubte de l’aposta decidida dels municipis que formem part de la Xarxa Perfil de la Ciutat en la implantació d’eines i procediments per tal de facilitar la relació amb empreses i ciutadania. A nivell de casa nostra, la Generalitat de Catalunya i el Consorci LOCALRET, a on estan integrats la majoria de municipis del país, varen constituir el Consorci de l’Administració Oberta (AOC) que està actuant com a motor impulsor dels canvis que s’estan vivint en aquest àmbit. L’AOC va impulsar l’any 2015 la realització del I Congrés de Govern Digital com punt de trobada de les administracions catalanes i proveïdors del sector tecnològic. En aquest congrés es varen lliurar els premis Administració Oberta 2015 a on varen ser guardonats els ajuntaments de Terrassa, Viladecans, El Prat de Llobregat, Mollet del Vallès, Barcelona, Cerdanyola del Vallès, Granollers, Mataró, Manresa i Reus en la categoria de més de 50.000 habitants.\nMés enllà dels reconeixements, l’AOC elabora Informes anuals sobre el grau d’avenç de l’Administració electrònica als ens locals catalans a través d’un anàlisi exhaustiu dels webs dels 947 ajuntaments, dels 41 consells comarcals, 4 diputacions, 1.052 ens del sector públic local; 12 departaments de la Generalitat de Catalunya i 201 entitats del seu sector públic; 8 universitats i 6 ens que formen part dels òrgans superiors de la Generalitat. Les dades de l’Informe anual, es poden consultar també de forma territorial en un mapa municipal català de les e-Administracions. A més l’AOC amb el conjunt d’informes ja elaborats fa un interessant document comparatiu de tota la sèrie (març 2010 a maig de 2016): Evolució de les dades dels informes sobre l’e-Administració municipal i comarcal sobre els indicadors: Catàleg de serveis municipals, Carpeta del ciutadà, Seu electrònica, Perfil de contractant, Visor cartogràfic, Visor Tauler electrònic, Cercador al web, Tràmits, Instància genèrica en línia, Notificacions electròniques, Factures electròniques, Intercanvi de dades d’altres administracions, Consulta telemàtica del padró municipal, Comunicació de canvi de domicili, Creació de metadades cartogrfiques, Entitat de registre T-CAT, Entitat de registre idCAT , Informació cartogràfica en la gestió Seguretat, Anàlisi de vulnerabilitats, Ordenança reguladora d’e-Administració, Normativa reguladora de seu electrònica, Normativa reguladora de registre electrònic, i Transparència.\nValentin Gomez, Ester Pallares i Raúl D. González. Tècnics de l’Ajuntament de Mollet del Vallès\nCada vegada són més els tràmits i gestions amb les administracions i entre administracions que es poden fer a través d’internet, sense necessitats que la ciutadania s’hagi de desplaçar i una administració faci un requeriment a una altra. Des de l’aprovació a l’any 2003 de la Llei de firma electrònica i posteriorment a l’any 2007 de la Llei d’accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, s’han assentat les bases per permetre que la relació entre administracions i ciutadania es puguin fer per mitjans electrònics." data-share-imageurl="http://www.perfilciutat.net/sites/default/files/images/blog/arroba.jpg">\nGrameimpuls atur Girona indicadors activitat econòmica granollers ocupació Habitatge Metodologia sostenibilitat estadística santa coloma de gramenet registres administratius població enquesta rubí perfil de la ciutat perfil de ciutat mercat de treball Demografia


L’STEI denuncia «múltiples deficiències» al CEIP La Soledat\ndBalears | 10 març 2020\nL’STEI Intersindical denuncia la situació en què es troba el CEIP La Soledat, «un centre educatiu que pateix des de fa temps un total abandó per part de les Administracions educatives».\nEl sindicat reclama que, si bé és cert que fa una sèrie d’anys es varen fer millores en la reparació d’unes goteres i de la calefacció del centre, la situació actual és «insostenible». En aquest sentit, l’STEI Intersindical denuncia que no tenen gimnàs, els patis s’omplen d’aigua a la mínima que plou i, sobretot, les persianes del primer pis no tenen cap tipus de protecció; un fet que podria suposar la caiguda dels infants a causa dels grans forats que hi ha.\nFa pocs dies ha aparegut la premsa la voluntat de l’Ajuntament de Palma de regenerar i de recuperar el barri de La Soledat, un dels més vulnerables de la capital. Des de l’STEI Intersindical es reclama que aquestes actuacions de millora es facin efectives també ben aviat al CEIP La Soledat, amb la posada a punt de les seves instal·lacions, per a garantir la bona qualitat de l’ensenyament així com la seguretat de tota la comunitat educativa del centre.


Veterinaris en Darnah - Directori - Llistat - Guia - veterinaris - Líbia - Veterinariansguide\nPàgina d'inici › Per país › Líbia › Veterinaris en darnah\nVeterinaris en darnah Líbia\nSi voleu trobar un Veterinaris en Darnah, esteu al millor lloc per a això. Tenim una extensa llista que només compta amb els millors professionals de cada àrea, experts en veterinària..\nTenim professionals a Darnah (lloc del món amb 78782 persones) que ofereixen serveis domèstics senzills amb tecnologia d'avantguarda en proves complementàries per a la seva mascota en clíniques veterinàries o hospitals, experts en animals exòtics i molt més.\nSi vostè és veterinari independent, té una clínica o treballa en un hospital Veterinaris en Darnah, introduïu els detalls requerits omplint el nostre formulari per crear un perfil en aquesta pàgina. Després de revisar-lo, registrarem el vostre perfil..\nPer editar o eliminar la informació de la vostra empresa de Veterinaris en Darnah registrada aquí a Veterinariansguide, només heu d'ingressar al perfil i fer clic a la pestanya corresponent.\nVeterinaris en Darnah per categoria\nÉs hora de trobar ajuda professional si la teva mascota emmalalteix i no saps què fer. Aquí trobareu una llista de clíniques veterinàries a Darnah (Líbia). Si el trobeu més còmode, podeu utilitzar el mapa.\nAquesta base de dades s'actualitza contínuament per oferir el que necessiteu, sempre. Si necessiteu trobar un hospital veterinari a Darnah (Líbia) ara mateix, estem aquí per ajudar-vos.\nÉs un sentiment tan bell quan es troba un veterinari fiable. Aquí trobareu aquest veterinari a Darnah (Líbia). En aquesta base de dades, trobareu només els millors professionals.\nSi creieu que la vostra mascota necessita una cita urgent en aquest moment, no dubteu: a Veterinariansguide trobareu els professionals més ben preparats Darnah (Líbia) per assistir a la vostra mascota.\nNecessiteu una breu consulta veterinària per esbrinar si la vostra mascota necessita una cita amb el veterinari? Crea una trucada a qualsevol dels llocs que apareixen al mapa de Darnah (Líbia).\nNecessiteu trobar un centre veterinari de confiança proper Darnah (Líbia)? A Veterinariansguide oferim una llista selectiva de centres veterinaris en aquest lloc, i només oferim llocs que van ser provats i aprovats pels seus clients.\nVeterinaris 24 hores a Darnah (Líbia), 365 dies l'any. Podeu utilitzar el mapa que es troba en aquesta pàgina o a través de la nostra barra de cerca.\nSi per algun motiu no pot portar el seu gos o gat a la clínica, un veterinari pot anar a casa sense necessitat d'un suplement. Consulteu la nostra llista de veterinaris a casa Darnah (Líbia).\nVeterinaris en Darnah per ciutat important\nDarnah és una ciutat pertanyent a Líbia amb 78782 persones. Voleu trobar un veterinari a aquesta ciutat? Proporcionarem tots els detalls amb els millors veterinaris de la zona..\nVeterinaris en Darnah per província\nLlistat de veterinaris pròxims a Darnah\nosra pharmacy- (Situat a 230.61 km)\nshari' al qayrawan, benghazi, libya libya Bengasi ,Banghāzī ,Banghāzī ,Líbia .\ndar al dawa- (Situat a 695.45 km)\nal-khoms veterinary- (Situat a 776.15 km)\nالسوق البيطري الجديد marketplace of veterinary drugs and equipments- (Situat a 871.51 km)\nfaculty of veterinary- (Situat a 876.90 km)


LA TRUMFA DE LA VALL DE CAMPRODON PROTAGONISTA CULINÀRIA NOVAMENT AQUESTA TARDOR – Agència de Desenvolupament del Ripollès\nPublicat per Comunicacio ADR el 15 de setembre de 2016\n· Els Col·lectius de Cuines de la Vall de Camprodon, Fogons de la Vall de Ribes i l’Associació d’Hostaleria del Ripollès s’uneixen un any més per promocionar la Trumfa de la Vall de Camprodon, ‘Producte del Ripollès’.\nUn any més, des de les Cuines de la Vall de Camprodon es lidera la Temporada Gastronòmica de la Trumfa de la Vall de Camprodon. Des del 2014 aquesta temporada s’ha fet extensible a la resta de la nostra comarca. L’esdeveniment està organitzat pels tres col·lectius de cuines del Ripollès, per la Cooperativa Ramadera de Molló, la Mancomunitat de la Vall de Camprodon, l’Agència de Desenvolupament del Ripollès i el Consorci de Turisme de la Vall de Ribes.\nLa Temporada gastronòmica de la Trumfa d’enguany aplega 19 establiments que formen part del col·lectiu de les Cuines de la Vall de Camprodon, col·lectiu dels Fogons de la Vall de Ribes i de l’Associació d’Hostaleria del Ripollès, que presentaran les seves propostes culinàries a partir de dilluns 12 de setembre.\nDe nou, doncs, la Trumfa torna a ser protagonista de tardor de les nostres taules. Un producte de qualitat, que forma part de la marca ‘Producte del Ripollès’, doncs la Cooperativa Ramadera de Molló segueix desenvolupant el seu projecte de promoció compaginat amb un cultiu respectuós amb la terra, tant si el cultiu es realitza seguint el mètode convencional com el de producció en ecològic. Un any més, tenim a les nostres mans un fruit exquisit, ple de possibilitats culinàries i de matisos.\nHotel El Grèvol– 972741013\nCAT Can Guetes– 972718001\nCasa Rudes – 972720115\nMés informació: Producte del Ripollès Consorci Ripollès Desenvolupament 972704499 www.productesdelripolles.com


Dissabte 20 de maig se celebra la Nit dels Museus | Masia d'en Cabanyes\nDissabte 20 de maig se celebra la Nit dels Museus\nper Masia el maig 12, 2017 • 16:23 No hi ha comentaris\nEl Centre d’Interpretació del Romanticisme Manuel de Cabanyes junt amb la resta de museus de la ciutat obrirà les seves portes a la nit amb activitats musicals i entrada gratuïta al museu.\nUna nit, sis museus per visitar. Aquest és el lema de la Nit dels Museus a Vilanova i la Geltrú, que enguany se celebra dissabte 20 de maig, amb motiu del Dia Internacional dels Museus de dijous 18 de maig.\nL’Espai Far, que es va inaugurar el passat mes de juliol i que se suma per primera vegada a la gran festa dels museus, ha estat l’escenari de la presentació d’aquesta celebració, que engany arribà a la 5a edició a la nostra ciutat.\nEl Centre d’Interpretació del Romanticisme Manuel de Cabanyes, l’Espai Far, el Centre d’Art Contemporani LA SALA, la Biblioteca Museu Víctor Balaguer, el Museu Romàntic Can Papiol i el Museu del Ferrocarril de Catalunya obriran un any més les seves portes de nit per celebrar conjuntament la Nit dels Museus. L’activitat està coordinada per la Regidoria de Cultura, i promoguda pel Consell d’Europa on participen més de 3.000 museus de 40 països amb l’objectiu de sensibilitzar el gran públic respecte el paper dels museus en el desenvolupament de la societat.\nEls sis museus de la ciutat oferiran una programació especial per a aquesta nit adreçada a tots els públics. Com ha recordat la regidora de Cultura, Teresa Llorens, “es tracta d’apropar aquests equipaments al gran públic, obrir-los, fer que s’incorporin a la nostra vida quotidiana, perquè la ciutadania de Vilanova i la Geltrú se’ls faci seus, i els mostri als visitants que vénen de fora”.\nDurant tot el cap de setmana, els museus ampliaran horaris i oferiran visites i activitats. La Torre Blava, per la seva banda, s’hi suma amb una jornada de portes obertes diumenge 21 d’11 a 14 h. I pel que fa al Jaciment Arqueològic de Darró, dijous 18 de maig, coincidint amb la celebració del Dia Internacional dels Museus, farà una visita guiada a les 18 h als dos jaciments (l’ibèric i el romà, visitable des de fa unes setmanes), i oferirà alguna activitat especial la tarda de dissabte.\nEl president de l’Àrea de Cultura i Patrimoni del Consell Comarcal del Garraf, Xavier Grau, ha recordat que “l’èxit de públic de la Nit dels Museus posa en valor el llegat històric i cultural de la ciutat i de la comarca, els diferents museus expliquen la història i el desenvolupament de la ciutat”.\nPer la seva banda, la directora del Museu del Ferrocarril, Pilar García, ha destacat que “la festa dels museus ha de servir per visitar tots els museus de la ciutat i per arribar a un públic molt divers, començant pels més petits, que seran els visitants del futur”.\nDurant la Nit dels Museus, els museus allargaran l’horari de tarda fins a la 1 de la matinada. En el cas de l’Espai Far, s’avança una hora i tanca a les 12 h.\nEn el cas del Centre d’Interpretació del Romanticisme Manuel de Cabanyes, a les 20h els jardins de la Masia d’en Cabanyes acolliran el Concert Combo a càrrec de l’Escola Freqüències.\nPodeu consultar aquí les bases del concurs infantil\nA més del ja esperat concurs d’Instagram. Podeu consultar aquí les bases.\nPost anteriorEs presenta el tiquet de museus de Vilanova i la Geltrú Següent postProgramació entorn del Dia Internacional dels Museus 2017