Pronunciació de J: Com pronunciar J a Anglès, Alemany, Francès, Castellà, Esperanto, Neerlandès, Turc, Portuguès, Italià, Finès, Hongarès, Polonès, Japonès, Uzbek, Romanès, Danès, Islandès, Estonià, Bavarès, Noruec bokmål, Txec, Alemany suís, Eslovè, Luxemburgès, Basc, Cantonès, Interlingua, Català, Escocès, Letó, Old Turkic, Eslovac, Xinès, Coreà, Suec\nDemaneu una nova pronunciació Pronunciació a: Old Turkic Alemany Alemany suís Anglès Aragonès Basc Bavarès Cantonès Castellà Català Coreà Danès Escocès Eslovac Eslovè Esperanto Estonià Finès Francès Gallec Hongarès Igbo Indonesian Interlingua Islandès Italià Japonès Letó Luxemburgès Neerlandès Noruec bokmål Piemontès Polonès Portuguès Romanès Serbi Suec Turc Txec Uzbek Xinès Tàtar (tt) Alemany (de) Rus (ru) Castellà (es) Anglès (en) Francès (fr) Japonès (ja) Polonès (pl) Neerlandès (nl) Xinès (zh) (alq) (mos) (zdj) (wni) (swb) (wlc) (hif) (enm) (ang) (xghu) (sxu) (bho) (arq) (ary) (mag) (myn) (kln) (shi) (ksw) (vep) (krl) (qjio) (jusi) (bem) (ain) (shn) (cay) (sli) (bin) (lld) (toi) (tisa) (plig) (cpx) (ltc) (aeb) (gaa) (apw) (jje) (gil) (cop) (juai) (pam) (lki) (acy) (ems) (qya) (non) (mns) (xog) (ogb) (bcq) (tvx) (tcz) (agx) (dtp) (uby) (mnk) (snk) (pot) (sty) (rcf) (fla) (hbo) (zsm) (sjn) (ett) (jliu) (quc) (jbo) (io) (ada) (mwn) (cic) (paw) (hop) (cho) (syc) (xmf) (acm) (gag) (tjin) (otk) (abn) (obu) (yrl) (taiu) (ekp) (siiy) (jlua) (koi) (bfz) (crg) (chn) (kpy) (got) (qxq) (gun) (oka) (pbb) (ppl) (ann) Abazí (abq) Abkhaz (ab) Adygueà (ady) Àfar (aa) Afrikaans (af) Aimara (ay) Àkan (ak) Albanès (sq) Alemany (de) Alemany suabi (swg) Alemany suís (gsw) Aleuta (ale) Alt sòrab (hsb) Amazic de l'Atles Mitjà (tzm) Amhàric (am) Anglès (en) Àrab (ar) Àrab del Golf Pèrsic (afb) Àrab egipci (arz) Àrab llevantí del nord (apc) Aragonès (an) Arapaho (arp) Araucà (arn) Arbëresh (aae) Armeni (hy) Aromanès (rup) Assamès (as) Asturià (ast) Àvar (av) Àzeri (az) Baix alemany (nds) Baix alemany mennonita (pdt) Baixkir (ba) Bakhtiari (bqi) Balutxi (bal) Bambara (bm) Bardi (bcj) Basc (eu) Bavarès (bar) Bengalí (bn) Bichelamar (bi) Bicolà central (bcl) Bielorús (be) Bihari (bh) Birmà (my) Bosnià (bs) Botlikh (bph) Bouyei (pcc) Bretó (br) Bribri (bzd) Búlgar (bg) Buriat (bxr) Buruixaski (bsk) Cabardià (kbd) Cabilenc (kab) Caixmiri (ks) Caixubi (csb) Campidanès (sro) Cantonès (yue) Castellà (es) Català (ca) Cebuà (ceb) Chamorro (ch) Cherokee (chr) Chichewa (ny) Coreà (ko) Còrnic (kw) Cors (co) Cree (cr) Creek (mus) Crioll de Louisiana (lou) Crioll del Cap Verd (kea) Crioll haitià (ht) Crioll maurità (mfe) Croat (hr) Dagbani (dag) Danès (da) Dari (prs) Dinka (din) Dzongkha (dz) Emilià (egl) Erzya (myv) Escocès (sco) Eslovac (sk) Eslovè (sl) Esperanto (eo) Estonià (et) Eton (eto) Evenki (evn) Ewe (ee) Ewondo (ewo) Feroès (fo) Fijià (fj) Finès (fi) Flamenc (vls) Francès (fr) Francoprovençal (frp) Frisó (fy) Friülès (fur) Ful (ff) Fuzhou (fzho) Gaèlic escocès (gd) Gaèlic irlandès (ga) Gaèlic manx (gv) Gal·lès (cy) Gallec (gl) Georgià (ka) Gilaki (glk) Grec (el) Grec antic (grc) Groenlandès (kl) Guaraní (gn) Gujarati (gu) Gusii (guz) Hakka (hak) Hassaniyya (mey) Haussa (ha) Hawaià (haw) Hebreu (he) Hebreu sefardita (lad) Herero (hz) Híligaynon (hil) Hindi (hi) Hiri Motu (ho) Hmong (hmn) Hongarès (hu) Iacut (sah) Igbo (ig) Ilocano (ilo) Indonesian (ind) Ingúix (inh) Interlingua (ia) Inuktitut (iu) Inupiaq (ik) Ioruba (yo) Islandès (is) Italià (it) Iwaidja (ibd) Jamaicà (jam) Japonès (ja) Javanès (jv) Jiddisch (yi) Kalmuk (xal) Kannada (kn) Kanuri (kr) Karakalpak (kaa) Karatxai-balkar (krc) Kazakh (kk) Khasi (kha) Khmer (km) Kikuyu (ki) Kimbundu (lg) Kimbundu (kmb) Kirguís (ky) Kirundi (rn) Klingon (tlh) Komi (kv) Kongo (kg) Konkani (gom) Kotava (avk) Krio (kri) Kuanyama (kj) Kurd (ku) Kurd septentrional (kmr) Kutchi (kfr) Lak (lbe) Lakota (lkt) Lao (lo) Latgalià (ltg) Laz (lzz) Letó (lv) Lezguià (lez) Lígur (lij) Limburguès (li) Lingala (ln) Lituà (lt) Llatí (la) Llengua okinawa (ryu) Llombard (lmo) Lori (lrc) Lori del sud (luz) Lozi (loz) Luba-Katanga (lu) Luo (luo) Lushootseed (lut) Luxemburgès (lb) Macedònic (mk) Màia yucatec (yua) Mainfränkisch (vmf) Malai (ms) Malaialam (ml) Maldivià (dv) Malgaix (mg) Maltès (mt) Manxú (mnc) Maori (mi) Maori de Rarotonga (rar) Marathi (mr) Mari (chm) Marshallès (mh) Masbateny (msb) Mazandarani (mzn) Mbe (mfo) Meitei (mni) Mescalero-chiricahua (apm) Micmac (mic) Min dong (cdo) Min nan (nan) Minangkabau (min) Mohawk (moh) Mokxa (mdf) Moldau (mo) Mongol (mn) Nàhuatl (nah) Napolità (nap) Nascapi (nsk) Nashi (nxq) Nauru (na) Navaho (nv) Ndebele del Nord (nd) Ndebele del Sud (nr) Ndongo (ng) Neerlandès (nl) Neerlandès de Pennsilvània (pdc) Nènet (yrk) Neoarameu assiri (aii) Nepalès (new) Nepalès (ne) Nluu (ngh) Nogai (nog) Noruec bokmål (no) Nynorsk (nn) Occità (oc) Ojibwa (oj) Oriya (or) Oromo (om) Osage (osa) Osset (os) Ostiac (kca) Paixtu (ps) Palauès (pau) Palenquès (pln) Pali (pi) Pangasinà (pag) Panjabi (pa) Papiamento (pap) Persa (fa) Picard (pcd) Piemontès (pms) Pitjantjatjara (pjt) Polonès (pl) Portuguès (pt) Pulaar (fuc) Quiatoni zapoteca (zpf) Quítxua (qu) Rapa Nui (rap) Retoromànic (rm) Rohingya (rhg) Romanès (ro) Romaní (rom) Romanyès (rgn) Ruandès (rw) Rukiga (cgg) Rus (ru) Rusyn (rue) Sami del Nord (sme) Samoà (sm) Sango (sg) Sànscrit (sa) Saraiki (skr) Sard (sc) Seediq (trv) Serbi (sr) Serere (srr) Shoshoni (shh) Sicilià (scn) Silesià (szl) Sileti (syl) Sindhi (sd) Singalès (si) Somali (so) Sondanès (su) Sotho (st) Sranan tongo (srn) Suahili (sw) Suec (sv) Swati (ss) Tadjik (tg) Tagàlog (tl) Tahitià (ty) Tailandès (th) Talix (tly) Talossà (tzl) Tàmil (ta) Tàtar (tt) Tàtar de Crimea (crh) Telogu (te) Tetum (tet) Tibetà (bo) Tigrigna (ti) Tlingit (tli) Tok pisin (tpi) Toki pona (tok) Tondano (tdn) Tonguès (to) Tsonga (ts) Tswana (tn) Tuareg (tmh) Turc (tr) Turc otomà (ota) Turkmen (tk) Tuscarora (tus) Tuvinià (tyv) Twi (tw) Txec (cs) Txetxè (ce) Txuvaix (cv) Ucraïnès (uk) Udmurt (udm) Uigur (ug) Urdú (ur) Uzbek (uz) Való (wa) Venda (ve) Venecià (vec) Vietnamita (vi) Volapük (vo) Võro (vro) Wolof (wo) Wu xinès (wuu) Xhosa (xh) Xinès (zh) Xinès de Jiangxi (gan) Xinès jin (cjy) Xinès xiang (hsn) Xona (sn) Yeyi (yey) Yi de Sixuan (ii) Yupik (esu) Zazaqui (zza) Zhuang (za) Zulú (zu)\nCom pronunciar J\nEscoltat 416K cops\nPronunciació de de J a Anglès [en]\nPronunciació de J Pronunciat per mooncow (Home - Regne Unit\t)\nPronunciació de J Pronunciat per RyanVoiceOver (Home - Regne Unit\t)\nPronunciació de J Pronunciat per eris (Dona - Estats Units\t)\nPronunciació de J Pronunciat per Slick (Home - Estats Units\t)\nPronunciació de J Pronunciat per JessicaMS (Dona - Estats Units\t)\nPronunciació de J Pronunciat per npcarey (Home - Estats Units\t)\nPronunciació de J Pronunciat per evanescolife (Dona - Austràlia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Anglès\nComparteix la pronunciació de J en Anglès:\nTraducció de J\nDefinició de J\nPronunciació de de J a Alemany [de]\nPronunciació de J Pronunciat per Vortarulo (Home - Alemanya\t)\nPronunciació de J Pronunciat per Thonatas (Home - Alemanya\t)\nPronunciació de J Pronunciat per ReinerSelbstschuss (Dona - Alemanya\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Alemany\nComparteix la pronunciació de J en Alemany:\nPronunciació de de J a Francès [fr]\nPronunciació de J Pronunciat per spl0uf (Home - França\t)\nPronunciació de J Pronunciat per gwen_bzh (Home - França)\nPronunciació de J Pronunciat per PomegranateFR (Home - França\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Francès\nComparteix la pronunciació de J en Francès:\nSinònims de J\nPronunciació de ego ego [fr]\nPronunciació de mézigue mézigue [fr]\nPronunciació de moi moi [fr]\nPronunciació de moi-même moi-même [fr]\nPronunciació de de J a Castellà [es]\nPronunciació de J Pronunciat per Baloo (Home - Espanya\t)\nPronunciació de J Pronunciat per Maleficae (Home - Espanya\t)\nPronunciació de J Pronunciat per elharni (Home - Argentina\t)\nPronunciació de J Pronunciat per AlexanderArg (Home - Argentina\t)\nPronunciació de J Pronunciat per juanearg (Home - Argentina\t)\nPronunciació de J Pronunciat per pedradita (Home - Colòmbia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Castellà\nComparteix la pronunciació de J en Castellà:\nExemple de J a una oració\nPronunciació de La j es la décima letra y la séptima consonante del alfabeto español y del alfabeto latino básico. Pronunciat per AlexanderArg (Home - Argentina)\nPronunciació de No es J Bavin, es J Balvin Pronunciat per Laura141592 (Dona - Mèxic)\nPronunciació de de J a Esperanto [eo]\nPronunciació de J Pronunciat per ByuN (Home - Regne Unit\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Esperanto\nComparteix la pronunciació de J en Esperanto:\nPronunciació de de J a Neerlandès [nl]\nPronunciació de J Pronunciat per Scoub (Home - Països Baixos\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Neerlandès\nComparteix la pronunciació de J en Neerlandès:\nPronunciació de de J a Turc [tr]\nPronunciació de J Pronunciat per daShTRiCk (Home - Turquia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per buuu (Home - Turquia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per sozdagari (Home - Turquia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per dilekc (Dona - Turquia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per kiddopedia (Home - Turquia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per daniska (Dona - Turquia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Turc\nComparteix la pronunciació de J en Turc:\nPronunciació de de J a Portuguès [pt]\nPronunciació de J Pronunciat per Flowerchild66 (Dona - Portugal\t)\nPronunciació de J Pronunciat per Dalivedo (Home - Brasil\t)\nPronunciació de J Pronunciat per claudiors2005 (Home - Brasil\t)\nPronunciació de J Pronunciat per walterrbf (Home - Canadà\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Portuguès\nComparteix la pronunciació de J en Portuguès:\nPronunciació de de J a Italià [it]\nPronunciació de J Pronunciat per giorgiospizzi (Home - Itàlia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per GiuliaGirotto (Dona - Itàlia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Italià\nComparteix la pronunciació de J en Italià:\nPronunciació de de J a Finès [fi]\nPronunciació de J Pronunciat per JoyJoy (Dona - Finlàndia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per EntangleMyWebs (Home - Finlàndia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Finès\nComparteix la pronunciació de J en Finès:\nPronunciació de de J a Hongarès [hu]\nPronunciació de J Pronunciat per Rochard (Home - Alemanya\t)\nPronunciació de J Pronunciat per Frankie (Home - Hongria\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Hongarès\nComparteix la pronunciació de J en Hongarès:\nPronunciació de de J a Polonès [pl]\nPronunciació de J Pronunciat per Michal_c84 (Home - Polònia\t)\nPronunciació de J Pronunciat per Martin88 (Home - Polònia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Polonès\nComparteix la pronunciació de J en Polonès:\nPronunciació de de J a Japonès [ja]\nPronunciació de J Pronunciat per trewin (Home - Alemanya\t)\nPronunciació de J Pronunciat per otiose (Home - Japó)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Japonès\nComparteix la pronunciació de J en Japonès:\nPronunciació de de J a Uzbek [uz]\nPronunciació de J Pronunciat per Makhmudkhon (Home - Uuzbekistan\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Uzbek\nComparteix la pronunciació de J en Uzbek:\nPronunciació de de J a Romanès [ro]\nPronunciació de J Pronunciat per RedHotMoon (Dona - Romania\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Romanès\nComparteix la pronunciació de J en Romanès:\nPronunciació de de J a Danès [da]\nPronunciació de J Pronunciat per olfine (Home - Dinamarca\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Danès\nComparteix la pronunciació de J en Danès:\nPronunciació de de J a Islandès [is]\nPronunciació de J Pronunciat per Petur75 (Home - Islàndia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Islandès\nComparteix la pronunciació de J en Islandès:\nPronunciació de de J a Estonià [et]\nPronunciació de J Pronunciat per allaraz (Home - Finlàndia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Estonià\nComparteix la pronunciació de J en Estonià:\nPronunciació de de J a Bavarès [bar]\nPronunciació de J Pronunciat per wolfganghofmeier (Home - Alemanya\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Bavarès\nComparteix la pronunciació de J en Bavarès:\nPronunciació de de J a Noruec bokmål [no]\nPronunciació de J Pronunciat per fiskepinne (Dona - Noruega\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Noruec bokmål\nComparteix la pronunciació de J en Noruec bokmål:\nPronunciació de de J a Txec [cs]\nPronunciació de J Pronunciat per marekja (Home - República Txeca\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Txec\nComparteix la pronunciació de J en Txec:\nPronunciació de de J a Alemany suís [gsw]\nPronunciació de J Pronunciat per GeorgGVA (Home - Suïssa\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Alemany suís\nComparteix la pronunciació de J en Alemany suís:\nPronunciació de de J a Eslovè [sl]\nPronunciació de J Pronunciat per whitelion (Dona - Eslovènia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Eslovè\nComparteix la pronunciació de J en Eslovè:\nPronunciació de de J a Luxemburgès [lb]\nPronunciació de J Pronunciat per piral58 (Home - Luxemburg\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Luxemburgès\nComparteix la pronunciació de J en Luxemburgès:\nPronunciació de de J a Basc [eu]\nPronunciació de J Pronunciat per gontzal1 (Home - Espanya\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Basc\nComparteix la pronunciació de J en Basc:\nPronunciació de de J a Cantonès [yue]\nPronunciació de J Pronunciat per cuichungman (Home - Estats Units\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Cantonès\nComparteix la pronunciació de J en Cantonès:\nPronunciació de de J a Interlingua [ia]\nPronunciació de J Pronunciat per McDutchie (Home - Països Baixos\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Interlingua\nComparteix la pronunciació de J en Interlingua:\nPronunciació de de J a Català [ca]\nPronunciació de J Pronunciat per vturiserra (Home - Espanya\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Català\nComparteix la pronunciació de J en Català:\nPronunciació de de J a Escocès [sco]\nPronunciació de J Pronunciat per TeachMeFinnish (Home - Regne Unit\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Escocès\nComparteix la pronunciació de J en Escocès:\nPronunciació de de J a Letó [lv]\nPronunciació de J Pronunciat per meerweib (Dona - Letònia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Letó\nComparteix la pronunciació de J en Letó:\nPronunciació de de J a Old Turkic [otk]\nPronunciació de J Pronunciat per Tolimbayli (Home - Rússia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Old Turkic\nComparteix la pronunciació de J en Old Turkic:\nPronunciació de de J a Eslovac [sk]\nPronunciació de J Pronunciat per vierama (Dona - Eslovàquia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Eslovac\nComparteix la pronunciació de J en Eslovac:\nPronunciació de de J a Xinès [zh]\nPronunciació de J Pronunciat per 1968974979lv (Home - Xina\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Xinès\nComparteix la pronunciació de J en Xinès:\nPronunciació de de J a Coreà [ko]\nPronunciació de J Pronunciat per glamstar77 (Dona - Corea del Sud\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Coreà\nComparteix la pronunciació de J en Coreà:\nPronunciació de de J a Suec [sv]\nPronunciació de J Pronunciat per KristinaEkstrand (Dona - Suècia\t)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia J a Suec\nComparteix la pronunciació de J en Suec:\nSaps pronunciar J?\nJ encara no és pronunciada en:\nEnregistra la pronunciació de J J [an]\nEnregistra la pronunciació de J J [gl]\nEnregistra la pronunciació de J J [ind]\nEnregistra la pronunciació de J J [ig]\nEnregistra la pronunciació de J J [sr]\nEnregistra la pronunciació de J J [pms]


Guanyar patint també val\nTot i que la classificació encara no és determinant, però hi falta poc, era qüestió que l’equip es fes la cara ben neta. La imatge que deixà a Castelló i Sabadell no fou la millor, amb dues derrotes consecutives i molt enfora del rendiment que havia mostrat amb contundència en la majoria de partits fora camp.\nEl rival d’aquesta jornada, el Mirandés, ocupa una zona còmoda de la classificació, per la qual cosa l’enfrontament havia estat qualificat com a "partit trampa". Veritablement, però, no ha estat ni una cosa ni la contrària. El Mallorca ha entrat un poc millor que el rival, encara que amb un punt d’ansietat derivat dels darrers resultats, i ha sabut resoldre la primera part més bé que malament, tot i que sense fer un futbol d’exhibició. En tot aquest acte, segurament el jugador millor i més motivat haurà estat el mallorquí Abdon Prats, que normalment, si aconsegueix tenir un poc de lloc dins l’àrea, sol esser letal. Primer, ha anat a cercar la passada d’Olivan i després ha sabut rematar a porta per fer l’u a zero. Mig tocat al turmell esquerre, el que fa servir per controlar i xutar, s’ha retirat als vestidors, on segurament li hauran restaurat un poc, perquè, just començar la segona part, l’artanenc ha rebut una bona pilota d’Amath i, a base de rebots, el Mirandés s’ha marcat en pròpia porta. Ha estat una llàstima, perquè hauria estat el segon de Prats, que a partir d’aquest moment ha desaparegut, com la resta de l’equip. Els visitants s’han apropiat de la pilota, han controlat el centre del camp i la majoria de rebots, i així han anotat el dos a u, que deixava intranquils els mallorquinistes.\nMentrestant, a la banqueta de Son Moix i en algun lloc de la tribuna (García Plaza està sancionat) també estaven pendents del que passava a Almeria. L’equip andalús ha estrenat entrenador, el català Joan Francesc Ferrer Sicília, Rubi, i s’ha enfrontat a un equip, que pràcticament no s’hi jugava res, l’Oviedo. Les notícies del sud de la Península començaven a ser bones, perquè el partit registrava el mateix resultat que el de Palma. Sigui com sigui, el Mallorca continuava controlant les envestides del Mirandés, però no aconseguia tenir la pilota, i des de la banqueta, amb Pedro Rostoll dirigint l’equip, els canvis s’han fet un poc massa tard. Quan quedaven vint minuts i en ple domini dels visitants, Lago Junior entra per Antonio Sánchez. Feia molts de mesos que Lago no jugava i ens ha fet la impressió que ho ha notat. La seva reaparició ha acabat amb una targeta groga i molt poca presència a l’àrea. Evidentment, les ordres que ha rebut han estat més per defensar que per atacar.\nSense cap dubte, el resultat i, en definitiva, la victòria són el més destacat del partit de Son Moix, que han jugat amb més nervis dels esperats. Ara, el Mallorca ja és més a prop de l’objectiu, amb vuit punts de diferència respecte de l’Almeria, que finalment ha empatat a dos.


La soprano lírica argentina Mercedes Gancedo presentarà el disc 'Cooking America!' a l'Auditori de l'Ateneu de Banyoles\nPla de l'Estany - 05/11/2018 - 13:24\nLa soprano lírica argentina Mercedes Gancedo presentarà el seu primer disc, Cooking America!, aquest diumenge 11 de novembre (19 h, 10 €) a l'Auditori de l'Ateneu de Banyoles en una activitat emmarcada en la Xarxa de Músiques a Catalunya. Acompanyada de la pianista Beatriz Miralles, Gancedo, nascuda a Buenos Aires el 1990, farà un recorregut per les músiques del continent americà amb els nens i la cuina com a protagonistes. Viatges d'anada i tornada entre Espanya i l'Amèrica Llatina a través d'obres d'autors de l'Argentina, Cuba, Brasil, Colòmbia i Espanya per descobrir tot un món d'influències i préstecs d'una riba a l'altra de l'Atlàntic.\nLa soprano argentina va fer sonar la seva veu amb força el 2017 guanyant d'una tacada El Primer Palau i el Concurs de Cant Palet i sent proclamada, aquest any, Millor Veu Jove Femenina 2018 per Òpera Jove de Catalunya. Són només alguns dels indicadors que fan d'aquesta jove intèrpret un dels noms propis amb més recorregut de la lírica actual. Formada a l'I.S.A Teatro Colón de Buenos Aires i amb mestres com Jaume Aragall, Teresa Berganza, Mirella Freni, Montserrat Caballé o Cecilia Bartoli, Gancedo es caracteritza pel seu talent natural i per unes propostes de concert trencadores i originals, com demostra en el seu espectacle i en el primer disc, Cooking America!.\nEnmig del periple pels ritmes i melodies folklòriques americans, es passejarà per Cuba a través del compositor gironí Xavier Montsalvatge, que impregna amb mestratge els sons llatins d'aquesta regió amb els quals va aconseguir fama internacional. A més de Montsalvatge, que es deixa veure en alguns dels temes del primer disc de Gancedo, com ara Cuba dentro de un piano, el treball ofereix també el repertori d'un dels mestres dels Estats Units més reconeguts, el compositor, pianista i director d'orquestra Leonardo Bernstein. Forma part de la segona part d'un àlbum compost per 28 temes en el qual també hi són presents els sons dels compositors argentins Carlos Guastavino i Alberto Ginastera.\nGancedo i Miralles formen un duet estable des del 2005, any en què van començar la seva col·laboració durant el Màster de Lied "Victoria dels Àngels" a l'ESMUC, on van estudiar sota la tutela del mestre Francisco Poyato. El duet Gancedo-Miralles ha estat guardonat en diversos concursos de cambra com ara el Concurs CIM Barcelona, Pòdiums de Música de Cambra o Paper de Música de Capellades. L'octubre de l'any passat van participar per segona vegada al Festival LIFE Victoria a la Galeria Carles Taché de Barcelona i , gràcies al premi El Primer Palau, seran presents a la temporada 2018/19 del Palau de la Música Catalana de Barcelona.


marfanta.com: Declaren als jutjats els primers activistes de la PAH imputats per ocupar una oficina de Catalunya Caixa a Amposta\nDeclaren als jutjats els primers activistes de la PAH imputats per ocupar una oficina de Catalunya Caixa a Amposta\nAMPOSTA (Montsià). -Nou dels disset activistes de la Plataforma d'Afectades per la Hipoteca (PAH) de les Terres de l'Ebre imputats per l'ocupació d'una oficina de Catalunya Caixa a Amposta a principis del passat mes de novembre han declarat aquest dijous al matí als jutjats en qualitat d'imputats per nou delictes, entre els quals, coaccions, extorsió, ocupació d'immoble, danys o omissió d'auxili. Aquesta ha estat la resposta judicial a l'acció reivindicativa del moviment, que es va mantenir a les dependències bancàries durant 48 hores, per defensar un acord amb l'entitat financera per a la dació en pagament del pis i l'establiment d'un lloguer social per a un home sense recursos econòmics. Catalunya Caixa va acabar denunciant-los.\nDiverses desenes de persones s'han concentrat aquest dijous al matí davant dels jutjats d'Amposta per donar suport als nou dels disset imputats que han declarat aquest dijous al matí -la resta ho farà, finalment, el pròxim 25 de febrer-. Creuen que la denúncia i la posterior imputació és una "mesura desproporcionada totalment", segons ha manifestat la portaveu de la PAH Terres de l'Ebre, Txell Teruel. "Som persones que lluitem pel dret a l'habitatge i reclamem el dret que consta a l'article 47 de la Constitució Espanyola", ha lamentat.\nCadascun dels disset activistes ha estat imputat per nou suposats delictes diferents, que van des de coaccions, extorsió, ocupació d'immoble, danys o omissió d'auxili. Les diligències prèvies hauran de determinar si, finalment, el cas és arxivat, acaba obrint-se judici oral o es tanca amb una multa. Des de la PAH recorden, però, que el procés -el Col·lectiu Ronda s'encarrega de la seva defensa- i una possible multa, els resulten impossible d'assumir en la seva situació personal.\nMés encara tractant-se de Catalunya Caixa, una entitat bancària que ha adquirit el BBVA, recorden, després de "rescatada amb 12.000 milions d'euros públics" i que, en canvi, es nega a oferir "contraprestacions socials" als afectats per les hipoteques, negant-se a oferir-los qualsevol sortida en forma de lloguers socials i dacions en pagament. Teruel apunta que, malgrat que és habitual en l'entitat financera que denunciï les ocupacions de les seves oficines, no és habitual que s'imputin els activistes.\nEls fets pels quals els membres de la PAH han estat citat a declarar com a imputats a partir d'aquest dijous es remunten al passat 5 de novembre. Els disset activistes van ocupar l'oficina de Catalunya Caixa a l'avinguda Alcalde Palau d'Amposta per exigir a l'entitat financera una solució per garantir l'habitatge a Àngel, un veí de 48 anys sense feina a qui se li esgotava la prestació de 426 euros com a única font d'ingressos. Segons la PAH, al final de la negociació el banc només acceptava un lloguer de 270 euros, inassumible per a l'afectat.\nL'ocupació va finalitzar dos dies després, el dia 7 al matí, quan de forma pactada amb els Mossos es va desallotjar la sucursal, fet que no va evitar atacs d'ansietat d'un dels afectats i una concentració veïnal de suport. La jutgessa, que inicialment va desestimar la primera denúncia de l'entitat financera el dia 5 de novembre, havia acabat admetent a tràmit la segona denúncia presentada.\nCuriosament, Teruel ha explicat des de la porta dels jutjats que el cas d'Àngel es va acabar resolent de forma satisfactòria, però en cap cas per l'actitud de l'entitat financera. Després que l'Ajuntament d'Amposta s'oferís a través dels serveis socials a actuar per resoldre la situació, Àngel es troba en un pis d'urgència esperant que se li assigni un habitatge per cinc anys amb un lloguer de 60 euros. "Era el que demanàvem a Catalunya Caixa i, finalment, ha estat l'administració qui ha fet la seva funció perquè el banc el deixava al carrer", ha apuntat.\nMalgrat les denúncies, imputacions i declaracions judicials, la PAH ja ha anunciat que no s'arronsarà davant la situació i continuarà mantenint el pols de la protesta pel dret a l'habitatge. "Ens hem quedat sense feina, ens quedem sense casa i sense diners. No ens prendran la dignitat com a persones. L'única forma per defensar això és la desobediència civil i seguirem fent això. No tenim altra manera. O ens quedem sense casa i al carrer", ha tancat la portaveu. / ACN


El programa de subvenció per la contractació d'aturats genera més de 40 llocs de treball - Diari de Sant Adrià\nEl programa de subvenció per la contractació d’aturats genera més de 40 llocs de treball\n27/11/2014 – El termini de sol·licitud de la subvenció finalitzava el 30 de setembre, però donat l’interès que ha despertat i per tal d'afavorir més empreses, l’Ajuntament va ampliar el termini fins al 15 de desembre.\nL’Ajuntament va posar en marxa fa uns mesos un programa pionera en el foment de l’ocupació, impulsat per l’Àrea Metropolitana de Barcelona, que consisteix en subvencionar directament a aquells empreses i autònoms de l’àrea metropolitana que contractin persones aturades del municipi durant 6 o 12 mesos. El termini de sol·licitud de la subvenció finalitzava el 30 de setembre, però donat l’interès que aquest programa ha despertat i per tal d'afavorir més empreses, l’Ajuntament va ampliar el termini fins al 15 de desembre.\nLes empreses que van fer la sol·licitud abans de finals de setembre reben una subvenció directa durant sis mesos, per contractar durant un any. Les que s’han adherit al projecte posteriorment i fins al mes de desembre, tindran tres mesos de subvenció per un contracte de 6 mesos.\nExpectatives de contractació superades\nLa iniciativa preveia la creació d’una trentena de llocs de treball, xifra que en data d’avui ja s’ha superat. En total són 41 les empreses que s’han acollit al programa, participació que s’ha traduït en 43 llocs de treball que ja s’han cobert i 17 ofertes més que s’estan gestionant. Les contractacions responen a diferents perfils (des d’estudis bàsics fins a universitaris) i s’han fet en diversos sectors (serveis, comerç, petita empresa).\nEl programa, ressalta l’Ajuntament, mostra els bons resultats del treball conjunt entre administracions i teixit empresarial per estimular la inserció laboral de persones aturades. A més de crear llocs de treball, el projecte té l’objectiu d’acompanyar les persones contractades a través d’un itinerari professional que inclou accions de formació en gestió mediambiental i orientació, per tal de fomentar la reinserció laboral i millorar la seva ocupabilitat.\nLa dotació pressupostària d’aquest programa és de 302.850,90 €. L’import de la subvenció dependrà de la jornada efectiva de treball, que haurà de ser igual o superior al 50% de l’establerta al conveni col·lectiu del sector i, en qualsevol cas, no podrà superar els 1.300 € mensuals.\nArticle anteriorEl Lloreda frena la ratxa (0-1)\nArticle següentAixecar-se ben ràpid


Carme Figueras i Eva Parera remeten un escrit al director del Consell recordant-li que la periodista de Catalunya Ràdio es va saltar el llibre d'estil de la CCMA i va posar en risc operacions policials.\nUna associació de la Guàrdia Civil denuncia Mònica Terribas\nAssenyalen que la directora d' 'El Matí de Catalunya Ràdio' va demanar "als oients que transmetin els moviments" de les forces i cossos de seguretat de l'Estat en l'operatiu policial del dia 20 contra l'1-O.\nTerribas exhibeix descaradament la seva simpatia pel exetarra Otegi\nCatalunyaPress.- Es agraden i no ho amaguen. La flamant periodista Mònica Terribas, directora d'El matí de Catalunya Ràdio, i el líder de l'esquerra basca independentista i exmembre de la banda terrorista ETA, Arnaldo Otegi, han penjat una fotografia junts a Twitter. I, per a més desvergonyiment, ho han fet en el compte personal de l'emissora PÚBLICA catalana.\nConsellers del CAC tornen a acusar Mònica Terribas de falta de neutralitat en el debat electoral\nTres membres lamenten que el CAC no s'hagi pronunciat sobre el fet que les preguntes escollides entre els usuaris de Twitter estiguessin plantejades per "militants, regidors o càrrecs d'un partit polític concret".\nMònica Terribas, "la bien pagá"\nEls periodistes, éssers humans normals -si?- reflex d'una societat en decadència de valors, ètica, criteri, amb la por al cos i en molts casos corporatius, critiquem coses que després nosaltres fem.\nTrias va pagar 7.500 euros a Mònica Terribas per fer de moderadora en el cicle DO Europa\nEs va celebrar el octubre passat al Born Centre Cultural i va constar de cinc conferències. Aquest malbaratament de CiU se suma al de Barcelona Regional, recentment conegut.\nEl vot de qualitat del president del CAC torna a tapar la parcialitat de Terribas\nCatalunya Press.- Tres consellers del Consell de l'Audiovisual de Catalunya, Daniel Sirera, Eva Parera i Carme Figueras, han denunciat avui que "una vegada més, no s'ha respectat el fet que els vots particulars ni els acords estiguin accessibles a web del CAC en el moment en què es fan públics". Segons ells, el Consell ha enviat la nota de premsa sense que els acords estiguin complets, signats i degudament notificats als denunciants.\nDíaz Ayuso ve a salvar també a Espanya


Llarga vida a l’art - dis\nLa controvèrsia ja la va provocar, voluntàriament o involuntària, Kandinsky fa 100 anys quan va introduir l’abstracció i encara no s’ha tancat. Tampoc ho va aconseguir Francesc Porta quan el 1958 va pronunciar una aferrissada defensa d’artistes com ara Lluís Trepat o Leandre Cristòfol al Cercle de Belles Artes de Lleida amb motiu de la clausura de l’exposició Ralentís de l’escultor d’Os de Balaguer, com va recordar el mateix Jové recentment.\nAra bé, al voltant d’una taula amb ganes d’escoltar-los i aprendre, ells centren el seu debat en la rellevància de l’origen, del procés, del treball i l’aura, però sobretot l’essència. La necessitat de pintar l’essencial. Aquests són sentint-los parlar alguns dels aspectes que més valoren dos pintors lleidatans com Jové i Ureña malgrat que resulti inevitable abordar la dicotomia abstracte/figuratiu. “Tot art és abstracte. Quan mires un arbre no li pots dibuixar totes les fulles, has de buscar un equivalent del llenguatge per expresar el que vols”, recorda Jové parafrasejant l’escultor Leandre Cristòfol. “Enmig de la realitat i nosaltres [els pintors] hi ha el llenguatge, i és precisament el llenguatge el que hem d’intentar entendre”, explica mentre assegura que en una obra abstracta s’hi entra a mirar-la “igual que en una de figurativa”. D’aquesta manera, estén la mà a Ureña quan assegura que “una de les coses més importants per entendre una obra és aprendre a mirar”. I és que en els dos casos trobem algú que plasma la realitat. Per una banda, aquell qui des de la realitat construeix un món ideal i, per l’altra, aquell que des del seu món ideal trasllada la construcció d’una realitat diferent.\nEn definitiva, una realitat que pot ser “interior o exterior”. “I les dues són importants”, rebla Jové. En contra del que potser es podria esperar d’un figuratiu, Ureña parla de pintar “colors més desitjats que reals”, convertint així un paisatge real en un d’imaginat. Això provoca que Jové admeti que “en el fons de molts expressionistes abstractes hi ha el paisatge, perquè per tradició resulta difícil de desprendre’s d’aquesta noció” malgrat que l’abstracció fos un corrent nascut per rebentar els cànons establerts fins aleshores.\nAra bé, si hi ha quelcom que defineix què és (o no) art i planeja durant tota la conversa és “l’aura”, és a dir, “el que l’esperit de l’artista és capaç de transmetre amb la seva obra” per citar una definició que recorda Walter Benjamin (Berlín 1892-Portbou, 1940) i això no té res a veure amb l’estil. Fins i tot la provocadora obra d’artistes com Joseph Beuys té aquella màgia que la converteix en una peça especial. “Ensenyar art amb una llebre morta, i tant que té aura!”, assegura convençut Jové. De cara al públic, la formació sempre resulta un bon aliat a l’hora de saber trobar aquella ànima intangible que diferencia un peça qualsevol d’una obra sublim, tot i que sigui quelcom molt subjectiu. Això, sí pel que fa als artistes, el procés és un element clau, vital, independentment de l’estil o el suport a l’hora de concebre una peça i no “una ocurrència”, com anomena Ureña als blufs o les boutades sense cap mena de treball o filosofia al darrere. En el seu cas li agrada narrar la seva vida, “no tinc el concepte de pintar un quadre”, i a cada peça hi arriba per motius diferents. “Puc explicar un estat d’ànim pintant”, i pensa, a vegades fins i tot ho escriu, per què ho vol pintar: “M’interessen unes llums, una simfonia de colors, un color dissonant”… Ara, això sí, en el fons de tot, sempre hi ha el mateix: la necessitat de pintar allò que per a ell és essencial. Un tret que va descobrir quan va començar a pintar reflexos. I és que el procés és essencial no només en la pintura; “en tot, també en la música, el jazz, per exemple, incorpora no un resultat, sinó una duració, una improvisació, un procés, una cosa que és irrepetible”, afegeix Jové. Per ell, que admet murri que de vegades els artistes treballen per fer enveja a alguns col·legues, “tot el procés et fa sentir molt viu, perquè et permet connectar”. Tot això independentment del suport perquè “l’important és que puguis explicar l’origen. És a dir, un vídeo de Bill Viola té el preu que té precisament perquè és seu i tot el que comporta al darrere”. Un fet aplicable també, en la seva opinió, a tots aquells que utilitzen les noves tecnologies, pintant per exemple, amb la paleta gràfica de l’iPad, com pot ser David Hockney, que fa impressions d’alta qualitat amb tintes pigmentades molt bones i formats molt grans. En el suport també, de fet més concretament en la necessitat de sortir de la tela, rau un dels orígens de l’art conceptual. “De la mateixa manera que l’arquitectura es va renovar a través dels materials, possiblement la pintura arriba a un límit que ja no pot créixer més; aleshores, ha de sortir de la tela”, raona Jové. I l’art conceptual guia la conversa a la necessitat d’entendre el discurs que hi ha al darrere i que vol transmetre. “Hi ha artistes amb més voluntat explicativa que altres, molts pensen que no tenen autoritat per decidir què ha de significar una obra per al públic, independentment del que vulgui dir per a l’autor”, segons Jové, reticent a creure que si una peça necessita un catàleg per ser entesa és que no ha complert la seva funció. “Una de les importàncies del segle XX és que l’obra creix com a obra oberta, no només en la pintura, també en altres disciplines, com la música contemporània, per exemple.”\nNo apareix pràcticament, es defuig potser, el mercat, l’art com a negoci, encara que tots dos admeten que està desapareixent, segurament arran de la crisi, el mercat de compradors d’autors de prestigi contrastat però a preus assequibles, lluny del que pot costar una peça d’artistes com ara Miquel Barceló per exemple. Aquest mercat –per cert, diuen que els catalans han copat les fires a Madrid– s’endevina força enfonsat a mesura que els grans galeristes espanyols han convertit l’art en un negoci per a grans fundacions, bancs i institucions.\nEn definitiva, parlar amb un aquarel·lista que ha superat el seu àmbit i les limitacions del format, buscant les transparències artificials i això l’ha fet especial, com és Ureña, i amb un artista de la talla de Jové que –malgrat que aparentment el preocupi menys la tècnica que al primer– amb un discurs molt honest i que mostra un rigor extraordinari en el color, tot remetent a la memòria cromàtica de la seva infantesa, recorda per què alguns dels millors testimonis i vestigis que tenim del nostre passat són precisament les obres d’art. L’art ens sacseja i ens ajuda a avançar com a societat.\nGuardat a 6 - EmbarratTags AQUAREL.LA ART CONCEPTUAL ARTISTES BELLES ARTS\nControl * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. 8 − 4 =


BEST WESTERN Forest Hills Hotel Frodsham Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOverton Hill, Frodsham, Frodsham, Regne Unit - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, BEST WESTERN Forest Hills Hotel està situat idealment a Frodsham; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl BEST WESTERN Forest Hills Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi són només algunes de les comoditats que fan que BEST WESTERN Forest Hills Hotel sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), piscina coberta. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, BEST WESTERN Forest Hills Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Frodsham.\nTots els tipus de viatgers (246) Parelles (115) Viatgers en solitari (51) Famílies amb infants petits (44) Famílies amb infants grans (7) Grups (31)


Ràdio Tordera – Ràdio Tordera organitza de nou el Concurs de Rapsodes\nRàdio Tordera organitza de nou el Concurs de Rapsodes\ngen. 11, 2018Cultura, Entitats\nRàdio Tordera convoca un any més el Concurs de Rapsodes. Les inscripcions estan fins el 18 de gener. Per a fer la inscripció només cal omplir la butlleta que es pot trobar a Ràdio Tordera, portar-la als estudis de Ràdio Tordera (Carrer Ciutadans, 2) o entrar al formulari d’inscripció a www.radiotordera.cat. A continuació es farà una selecció d’aspirants per a la fase final on l’organització es posarà en contacte amb els escollits i els hi entregarà la lectura obligatòria que s’haurà de llegir juntament amb una lliure a la final. Joan Madrid, locutor de Ràdio Tordera i membre de l’organització del Concurs de Rapsodes ho explicava.\nEn aquesta edició del Concurs de Rapsodes s’ha escollit com a poeta al que girarà el concurs Josep Carner, conegut com el príncep dels poetes per alçar la poesia catalana gràcies a la seva obra poètica.\nEl Concurs està separat en sis categories. El Grup A: de 3r i 4t de primària, el Grup B: de 5è i 6è de primària, el Grup C: de 1r i 2n d’ESO, el Grup D: de 3r i 4t d’ESO, el Grup E: de 16 a 18 anys i el Grup F: d’adults. De cada categoria s’escolliran tres finalistes i finalment el jurat només escollirà un guanyador.\nEl divendres 9 de febrer a les 18h de la tarda al Teatre Clavé es celebrarà la fase final i l’entrega de premis de totes les categories.\nS’obre la venda d’entrades i abonaments per la programació de gener a maig de 2018 del Teatre Clavé El Casal de Joves prepara una sortida a la Masella


ACN/ Roger Segura / Jordi Marsal Tarragona 16-09-2018 20:18 Lectures 2530\nPla general de la torre de 9 amb folre i manilles descarregada pels Castellers de Vilafranca en la primera ronda de la diada de Santa Tecla. ACN\nLa diada del Primer Diumenge de les festes de Santa Tecla ha evidenciat els deures pendents de les colles en la recta final de la temporada, a tot just tres setmanes de la gran cita del Concurs de Castells. La d’aquest diumenge pretenia ser una diada de màxims, però finament cap colla n’ha marxat satisfeta. La Colla Vella dels Xiquets de Valls s’ha anotat el 4 de 9 sense folre, però no ha pogut amb el 4 de 10 amb folre i manilles, que ha quedat en intent en les dues ocasions que l’han plantat. Els Castellers de Vilafranca, encara minvats per les baixes, s’han mantingut conservadors i han descarregat el 2 de 9 amb folre i manilles, el 3 de 9 amb folre i el 4 de 9 amb folre. Per la seva banda, la Colla Jove dels Xiquets de Tarragona s’ha sobreposat a la caiguda del 5 de 9 amb folre -que ha quedat carregat- i ha completat el segon 4 de 9 amb folre i l’agulla del seu historial, el 3 de 9 amb folre i el pilar de 8 amb folre i manilles. Els Xiquets de Tarragona han quedat marcats per la caiguda del 5 de 8 en primera ronda i finalment se n’han anat amb el 3 i el 4 de 8 descarregats.


Detingut un conductor per intentar atropellar esportistes a Reus (Tarragona)\nPublicat 13/05/2020 18:57CET\nUn dels corredors era un mosso fora de servei\nTARRAGONA, 13 maig (EUROPA PRESS) -\nEls Mossos d'Esquadra van detenir el dilluns a un conductor per presumptament haver intentat atropellar un grup d'esportistes en un camí de Reus (Tarragona) i circular sense haver obtingut mai el permís.\nLa policia catalana ha informat aquest dimecres en un comunicat que els fets van tenir lloc el dilluns sobre les 20.00 hores en el camí de la Pedrera del Coubi de Reus, coincidint amb la franja horria en la qual l'activitat esportiva est permesa d'acord amb el marc de l'estat d'alarma pel coronavirus.\nEn arribar a l'altura de la carretera de Castellvell, una furgoneta va accedir a aquest camí de Reus a gran velocitat i va obligar a un nombrós grup d'esportistes a apartar-se per evitar ser atropellats.\nEl conductor va fer relliscar el vehicle alhora que accelerava i frenava bruscament en diverses ocasions, i també va increpar i va insultar la gent.\nDesprés d'aix algunes persones li van recriminar la seva actitud, i l'home, de 43 anys i amb domicili desconegut, es va baixar del vehicle i es va encarar "visiblement alterat".\nUN DELS ESPORTISTES, UN MOSSO\nUn dels esportistes que estava corrent era un mosso d'Esquadra que es trobava fora de servei, i va demanar al conductor que deixés de posar en perill a la gent, per l'home va fer "cas omís" i va tornar a pujar al vehicle per repetir les mateixes accions i amenaces.\nFinalment va ser detingut pel mosso per un presumpte delicte de conducció temerria, resistncia i desobedincia als agents de l'autoritat, i traslladat a dependncies policials per una de les patrulles que van arribar fins al lloc.\nUna vegada identificat, els agents van veure que al detingut també li constava una ordre de detenció emesa per un jutjat de Tarragona per un delicte de lesions, i l'home va passar a la disposició del jutjat d'instrucció en funcions de gurdia de Reus que va decretar la seva llibertat amb crrecs.


El Govern titlla de «decebedora» la Comissió Bilateral amb l'Estat - Diari de Girona\nArtadi acusa l'executiu de Pedro Sánchez d'acudir a la trobada per «prendre nota» sense avançar en la resolució del conflicte\neuropa press 03.08.2018 | 01:02\nEl Govern titlla de «decebedora» la Comissió Bilateral amb l'Estat barcelona\nLa consellera de Presidència i portaveu del Govern, Elsa Artadi, va qualificar ahir de «decebedora» la Comissió Bilateral Estat-Generalitat que va tenir lloc ahir, i ho ha atribuït que l'Executiu central va arribar al conclave sense «la feina feta» i només es va limitar a «prendre nota» de les demandes.\nEn una entrevista a Catalunya Ràdio, Artadi va valorar així la reunió de la bilateral que va tenir lloc ahir, en la qual Govern central i Generalitat no van arribar a acords materials i van xocar en els assumptes relacionats amb sobiranistes presos i el «dret a l'autodeterminació», encara que sí que es van emplaçar a prosseguir el diàleg en comissions sectorials. Per a la consellera de Presidència, que va participar de la reunió, el balanç és «decebedor» perquè no es va poder avançar ni en el «conflicte polític central -el procés sobiranista- ni en els àmbits sectorials».\n«Nosaltres portàvem els temes molt treballats i estàvem disposats a discutir-ne algun en la reunió i ells -els representants del Govern central- es van limitar a prendre nota i a emplaçar-nos a setembre. No portaven la feina feta», va denunciar la consellera, que ha dit que va encaixar aquesta situació amb «un punt de sorpresa».\nArtadi va afirmar que, malgrat que el Govern de Pedro Sánchez fa poc temps que està en funcionament, «no pot ser» segons el seu parer que en qüestions sectorials, entre les quals ha citat l'impost sobre pisos buits o les mesures davant l'emergència habitacional, l'Executiu central no tingui «cap opinió» i es limitin a dir «ja ens ho mirarem».\nCrítiques de Cunillera\nLa delegada del Govern a Catalunya, Teresa Cunillera, va retreure ahir al Govern de la Generalitat que digués, a través del seu portaveu, Elsa Artadi, que la comissió bilateral celebrada aquest dimecres entre l'Executiu central i el català va ser «decebedor». «Crec haver estat en una reunió diferent de la que ha estat Artadi», va afegir.\nAixí ho va expressar en declaracions a La Sexta recollides per Europa Press, en què ha avaluat aquesta reunió entre els dos executius qualificant-la com «positiva» tenint en compte que era la primera comissió bilateral entre el Govern central i la Generalitat en set anys.\n«És evident que hi ha temes en què estem radicalment distanciats. Per exemple en aquestes comissions sectorials a les quals la Generalitat no acudeix en les quals es van prenent acords i es van prenent decisions que afecten la vida quotidiana de tots els catalans i catalanes», va subratllar Cunillera.


Curs Online de Drons en l'Agricultura de Precisió- BCN Drone Center\n💻 Curs Online\n1 – 3 Desembre 2021\nAquest curs proporcionarà coneixements clau sobre la teledetecció en l’agricultura, el monitoreig de cultius i els avenços en la detecció d’enfermetats.\nL’ús de drons en l’agricultura de precisió pot augmentar significativament el rendiment, adaptar fertilitzants i dosis agroquímiques a les necesitats dels cultius i proporcionar eines per prendre millors decisions agronòmiques. Tot això fomenta un producte amb una millor qualitat i una petjada més ecològica.\nEls drons han demostrat ser una eina eficaç, econòmica i flexible per aplicacions de teledetecció. L’agricultura és la industria més gran del món, dóna treball a més de mil milions de persones i genera més de milers de millons de dòlars en aliments anualment. Es projecta que la població mundial arribarà als 10 mil milions de persones al 2050, el que presenta una necesitat urgent d’augmentar la producció mundial d’aliments. Això fa inevitable l’adopció global de l’agricultura de precisió.\n📅 Data: 1-3 de Desembre 2021 (Dimecres – Divendres)\n⏰ Hora: 9:00am – 13:00 CET\n📍 Online a través de Zoom\n👥 Capacitat: 50 persones\n📃 Certificat d’Aprofitament\n🔝 Instructors reconeguts internacionalment\nLíders i professionals dels sectors Agrícoles i dels Drons d’àmbits acadèmics, d’investigació i institucions governamentals.\nCEO a Agromapping\nCTO a APLITER Termografia\nStud. Ph.d. i teamleader; University of Copenhagen, the Reasearch Farms.\nResearcher at the Efficient Use of Water in Agriculture Program. Institute of Research, AgriFood & Technology (IRTA)\nCEO a CATUAV\nTrainings Manager a BCN Drone Center\nR&D UAV enginyer a CATUAV\nProfessor at University Autònoma de Barcelona: Computer vision department\nTotes les hores estan referenciades a l’Horari Central Europeu (GMT+1)\nBenvinguda i Tecnologia Dron\nJordi Santacana i Marc Beltran\nPrincipis de l’agricultura de precisió\nCàrrega útil. Encaix sensor - cultiu\nDr. Fran Garcia i APLITER\nAdquisició d’imatges. Cal·libració radiomètrica\nÍndexs de vegetació relacionats amb la fisiologia del cultiu (NDVI, NDRE, TCARI/OSAVI, CARI...)\nDetecció de malalties amb teledetecció multi i hiperespectral\nEines de segmentació. Visió per computador\nDr. Daniel Ponsa\nMonitorització de l’estrés hídric\nDr. Joaquim Bellvert\nFenotipat de cultiu\nDr. Jesper Svensgaard\nGestió de males herbes\nAplicacions de pesticides des del dron. Estimació de collita\nAccés a totes les sessions\nAccés a una plataforma intranet amb totes les presentacions\n> PRE-RESERVA ARA\nPresentació del vostre producte 60′\nDifussió a xarxes socials\nCasos d'ús reals en l'Agricultura\nS'aprendrà a millorar la gestió de cultius, mitjançant l'ús de la teledetecció en escenaris reals.\nPrincipis de la Teledetecció\nEs coneixaran els fonaments de la teledetecció, o el que fa possible obtenir informació sobre un objecte a distància.\nS'aprendran a seleccionar el sensor òptim per cada cas d'ús.\nProcés d'Imatges avanaçat\nS'aprendran a realitzar el post-procés d'imatges recopilades i produir diferents mapes de cultius.\nDebat obert i aprenentatge basat la teledetecció. Implementació de mapes de canopy previs per a la gestió del camp.\nTractament diferencial de parcel·les\nConeixaràs les tècniques més recents per tractar les parcel·les de manera diferencial.\nInterpretació de l'Informació\nCapacitat d'interpretar l'informació del camp i com presentar-li al client.\nSessions Tècniques punteres\nS'aprendrà on ens portarà el futur a l'aplicar la teledetecció a l'agricultura.\nPer qué BCN Drone Center?\nSom 1 dels 10 únics centres de drons en el món, l'empresa de drons civils més antiga d'Europa i una de les líders a nivell mundial.\nLíders internacionals en àmbits de l'investigació, indústria i institucions governamentals.\nEspai i instal·lacions incomparables. Formació pràctica garantitzada.\nCompanys avui, líders de la indústria demà.\nEs coneixaran alumnes de diferents sectors, perfils i nacionalitats.\nUn cop completat el curs, es tindrà accés al nostre grup d’ Alumni que permetrà connectar amb tots els ex-alumnes.\nNacionalitats dels Alumnes\nAlumnes de +93 països ja s’ha unit als nostres cursos.\nLa puntuació mitja dels alumnes sobre la qualitat dels nostres cursos és de 9.1/10\nTot i els temps que corren ha sigut una gran experiència, un ambient professional insuperable i una formació impecable que recomano sens cap dubte a qui estigui interessat en aquest camp.\nExplotació de carreteres als serveis territorials de la Generalitat de Catalunya\nEl curs ha estat molt ampli, on s’han aprofundit molts temes tècnics. Un gran coneixement adquirit gràcies a uns grans ponents. Alt nivell de tecnologia, compartit en un lloc de referència. Espero aviat tenir l'oportunitat de participar en un curs de nivell més avançat. Enhorabona pels vostres cursos!\nOportunitat para establir contactes amb experts i professionals de la indústria i reunir-se amb representants d’empreses líders en el sector UAV.\nLa cancel·lació es pot fer en qualsevol moment fins a 30 dies abans de l’inici del curs. Es rebrà l’import total menys 150 € a causa de les despeses administratives.


El Consell convalida l'acord transaccional entre la Conselleria de Sanitat Universal i Ribera Salut\n- Aquest acord, que té com a base la decisió del TSJCV, posa fi a les discrepàncies respecte a les liquidacions de 2013 a 2015 - Té l'informe favorable de l'Advocacia, el Consell Jurídic Consultiu i la Intervenció Delegada\nEl Ple del Consell ha convalidat l'acord transaccional subscrit entre la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública i Ribera Salut II UTE Llei 18/82, en data 18 d'abril de 2019.\nAmb aquest acord es posa fi a les discrepàncies existents respecte a les liquidacions del període 2013 a 2015, que estaven sent objecte de diversos procediments judicials i que s'han declarat acabats, com a conseqüència de l'acord, pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV).\nCom a resultat de l'acord, Ribera Salut II UTE haurà d'abonar 13.082.504,93 euros a la Conselleria de Sanitat Universal.\nL'acord compta amb els informes favorables de l'Advocacia de la Generalitat i del Consell Jurídic Consultiu. Així mateix, compleix amb les indicacions respecte al procediment que s'ha de seguir, formulades, al seu dia, per la Intervenció Delegada.\nL'acord va ser adoptat com a conseqüència de la fermesa de la Sentència 27/2018 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana que resol les discrepàncies que hi ha en relació a la validesa dels acords previs adoptats en l'exercici 2010 per la comissió de seguiment del contracte entre les parts.\nEl Consell Jurídic Consultiu habilita la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic a convalidar l'acord transaccional subscrit per la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública amb la concessió Ribera Salut II UTE.\nS'estima justificada la conveniència de l'acord transaccional de 18 d'abril de 2019, ja que, en relació a l'extrem més problemàtic d'aquest (la facturació intercentres) s'ha tingut en compte el criteri fixat per la institució en el dictamen 239/2019.


Diversitat Archives - Pàgina 2 de 4 - Pressenza\nLa iniciativa pel canvi de nom de la plaça Antonio López, impulsada per Tanquem els CIE i Metromuster, demanem als grups municipals, i en concret a Barcelona en Comú, el canvi de nom de la plaça Antonio López pel d’Idrissa…\nÚltimament hi ha una onada a Europa de discursos anti-immigració. Els arguments d’aquests discursos es poden adjudicar a tres categories: alguns són idiotes, altres mesquins i la majoria mentiders.\nEntrevista a Paola Delgado, estudiant de la Diplomatura en Metodologia de la No Violència. Paola Delgado està cursant la Diplomatura en Metodologia de la No Violència, organitzada en conjunt per la Federació Universitària Popular d’Escobar (FUPE, Buenos Aires) i dos…\n02.07.18 Redacción Barcelona\nPer Enric Feliu Dissabte, matí de juny al Portal de l’Àngel de Barcelona, això significa ramats de turistes que pugen des del mar i centenars de compradores i compradors de les rebaixes acabades d’inaugurar. I enmig d’aquell desori consumista i…


Mediaset prepara una versió de ‘The great British bake off’, el programa més popular del Regne Unit\n5 min. BARCELONA 13/08/2018 18:52\n651x366 Telecinco vol el seu ‘talent show’ de cuina / Channel 4 Telecinco vol el seu ‘talent show’ de cuina / Channel 4\nMediaset i Telecinco tenen la mà trencada a l’hora de fer 'talent shows' musicals –com han demostrat amb les edicions de 'La Voz'– però mai se n’han acabat de sortir amb els culinaris. Per intentar seduir aquest segment d’espectadors, Telecinco ha anunciat que prepara l’adaptació de 'The great British bake off', un dels formats més populars del Regne Unit. La versió espanyola del programa, que busca el millor pastisser amateur, ja ha iniciat la fase de càsting.\nEl funcionament d’aquest format no és gaire diferent del d’altres talents de cuina, com 'MasterChef': un grup de concursants anònims demostren les seves capacitats per fer les millors postres tot superant els diferents reptes proposats per un jurat d’experts. L’objectiu és evitar l’eliminació per arribar a la gran final. Amb aquesta senzilla premissa, 'The great British bake off' porta 8 temporades en antena. La seva primera entrega es va estrenar l’any 2010 a la BBC Two, la segona cadena de la televisió pública britànica, on la seva popularitat va augmentar progressivament fins a arribar a una audiència de 7,35 milions d’espectadors en la seva quarta temporada. Les bones xifres li van valer el salt a la BBC One, on l’audiència no va deixar de créixer: més de 10 milions d’espectadors durant la cinquena temporada, 12,5 milions en la sisena i 13,85 en la setena. Els anys 2015 i 2016 el programa es va coronar com l’espai més vist del Regne Unit –la final de la setena temporada va registrar més de 15 milions d’espectadors.\nL’any 2016, però, la BBC va perdre el seu programa més popular a mans de Channel 4. La cadena privada va pagar 75 milions de lliures a la productora del programa, Love Productions, perquè abandonés la BBC i fes tres noves entregues amb ells.\nLa jugada els ha sortit bé, tot i que les xifres d’audiència han disminuït respecte a les que aconseguia la BBC. En la primera temporada a la seva nova llar, emesa la tardor del 2017, 'The great British bake off' va ser seguit per una mitjana de 9,29 milions d’espectadors, força per sota dels 13,85 milions que obtenia a la BBC. Els responsables de Channel 4, però, van assegurar que només amb tres milions d’espectadors ja els sortia a compte la inversió. I és que el programa és un fenomen social al Regne Unit –la columnista del 'Guardian' Anne Perkins va assegurar que contribuïa al sentiment d’identitat nacional–, on ha fet repuntar l’interès per la rebosteria. Abans d’arribar a Espanya, el format ja ha sigut adaptat a més de 30 països, entre els quals els Estats Units, Alemanya, França o l'Argentina.\nUn gènere fallit\nAmb els antecedents britànics, el programa arriba a Telecinco amb la intenció de ser un èxit, malgrat que Mediaset ha demostrat en diverses ocasions que no és el gènere que millor treballa.\nL’any 2014 ja va fer un primer intent amb 'Deja sitio para el postre', un format molt similar a 'The great British bake off' que es va estrenar a Cuatro. Al capdavant hi havia Raquel Sánchez Silva, que actuava de presentadora, i el pastisser Paco Torreblanca, que exercia de jurat. Només es va emetre una temporada i, amb una quota de pantalla del 6,2%, va passar sense pena ni glòria per la cadena. El seu fracàs es va atribuir a la competència amb la sèrie 'El Príncipe', però un cop el van canviar de dia d’emissió tampoc va remuntar.\nA Telecinco tampoc li ha anat gaire millor quan ha ajuntat la cuina amb personatges famosos. Ho va intentar l’any 2006 amb 'Esta cocina es un infierno', una espècie de 'Gran Hermano VIP' entre fogons amb concursants com Barbara Rey o Leticia Sabater. La presentadora era Carolina Ferre i un dels jurats el cuiner Sergi Arola, que dues setmanes després de començar a treballar al programa en va renegar en adonar-se que la cuina quedava en un segon pla. La cadena va decidir cancel·lar el programa arran de les dades d’audiència, que quedaven per sota de les de 'Gran Hermano 7', el programa que li havia donat el relleu.\nL’última víctima culinària de Mediaset ha sigut 'Mi madre cocina mejor que la tuya', un format que ha viscut dues vides. La primera etapa va tenir lloc el 2014 i funcionava com un programa diari de Cuatro en què dos concursants anònims havien de reproduir un plat fet per la seva mare que, després, havia de superar el tast dels jurats. L’espai, que tenia com a presentador el cuiner Sergio Fernández, no va tenir una bona acollida i va acabar sent cancel·lat. Malgrat aquesta primera derrota, aquest estiu Telecinco va decidir recuperar el format amb alguns canvis. Com a esquer, el primer programa comptava amb personatges coneguts, tot i que en les següents els protagonistes ja eren anònims. La fórmula no va funcionar i el 7 d’agost, només quatre setmanes després de la seva estrena, el programa presentat per Santi Millán tancava la paradeta. Amb la compra dels drets de 'The great British bake off', Mediaset s’enfronta a l’oportunitat de repensar els seus talents culinaris i intentar tenir èxit amb un gènere que, de moment, només triomfa a La 1.\nNetflix prepara el seu propi concurs de cuina


Palafrugell té tres béns culturals que tenen reconeguda la condició de béns culturals d'interès nacional: la torre de Sant Sebastià i la torre de Can Mario, en la categoria de monuments històrics, i el Port Bo de Calella, en la categoria de conjunt històric.\nEl Museu del Suro conserva, interpreta i dóna valor al patrimoni natural i cultural de Palafrugell amb el suro com a element vertebrador, en tant que configurador d'una indústria, unes formes de vida i una identitat comunes.\nDescobrireu tot un sistema socioeconòmic lligat a l’extracció, transformació i comercialització del suro. Un model industrial que va comportar unes pautes socials i culturals que van impulsar la zona. Més de 3.500 objectes formen la col·lecció tecnològica, etnogràfica, històrica i artística. L’exposició permanent ens parla del suro i de la seva ecologia, de les seves característiques i com i quan s’obté. Especialment interessant és la projecció d'una pel·lícula dels anys vint, fidel testimoni de l’impacte d’aquesta indústria a la vila.\nDel 15 de juny al 15 de setembre: De dilluns a dissabte de 10 a 14 i de 17 a 21h. Diumenge de 10 a 14h.\nDe l'1 al 14 de juny i del 16 al 30 de setembre: De dimarts a dissabte de 10 a 14 i de 17 a 20h. Diumenge de 10 a 14h\nDe l'1 d'octubre al 31 de maig: De dimarts a divendres de 10 a 13 i de 16 a 19h. Dissabte de 10 a 13 i de 16 a 20h. Diumenges i festius de 10 a 14h\nPer tastar: Es niu és un plat antic de Palafrugell en què, en els seus inicis, no s'hi posava carn, ja que es tractava d'una recepta de Quaresma. Es feia amb tripes de bacallà, ou dur, peixopalo (bacallà sec) i patata. Amb el temps els pescadors hi van afegir sèpia i els surers ho van completar amb aus de caça i, fins i tot, salsitxes. La seva preparació és molt llarga, d'unes cinc hores. Per aquesta raó s'ha d'encarregar amb antelació.\nEl conjunt monumental de Sant Sebastià de la Guarda és el testimoni de l’ocupació d’un lloc privilegiat des de fa almenys 2.600 anys. S’hi pot visitar un jaciment ibèric (segles VI a I aC), una torre de guaita del segle XV (bé cultural d’interès nacional), una ermita i hostatgeria del segle XVIII i un far del segle XIX. Tot al cim d’una muntanya amb penya-segats sobre el mar i amb una de les millors panoràmiques de la Costa Brava. La torre de guaita (s. XV) tenia com a funció vigilar la zona costanera per tal de protegir-la de possibles invasions corsàries i pirates, molt freqüents als segles XV i XVI. És per això que es va construir en un lloc estratègic (dalt d’un penya-segat, a 165 m d’altitud) des d’on es pogués dominar una àmplia franja marítima.\nDel 15 de juny al 15 de setembre: De dilluns a diumenge, de 10 a 13.30 h i de 17 a 20 h.\nDel 16 de setembre al 12 d'octubre: De dimarts a dissabte, de 10 a 13.30 h i de 17 a 20 h. Diumenge de 10 a 14h.\nMés informació al tel. 972 30 78 25\nPublicat per PETITS I GRANS a 13:35


Ús excesiu de les TIC, les xarxes socials y media multitasking en adolescents\nÚs excesiu de les TIC, les xarxes socials y media multitasking en adolescents\nTesi doctoral de Maria de las Mercedes Martín Perpiñá: "Uso excesivo TIC y las redes sociales y media multitasking en adolescentes: estudio sobre su relación con la personalidad, el contexto social y las funciones ejecutivas". Direcció: Dr. Ferran Viñas Poch i Dra. Sara Malo Cerrato. Departament de Psicologia\nImatge extreta de la tesi doctoral\nL'ús excessiu de les tecnologies de la informació i comunicació, les xarxes socials, i el media multitasking entre els adolescents és un fenomen complex a causa de la multiplicitat de factors implicats tals com variables de personalitat, sociodemogràfiques i relatives al context social. Existeixen pocs estudis que analitzin aquestes variables de manera conjunta. Amb aquesta tesi es pretén analitzar l'impacte que aquestes variables tenen en l'ús excessiu les tecnologies, així com en l'aparició de conductes de media multitasking en adolescents, amb la finalitat de tenir una visió més plural i completa d'aquesta realitat psicosocial.\nA partir dels resultats de la present tesi es constata com l'ús excessiu de les TIC, les xarxes socials, i el MMHW, té un impacte negatiu en múltiples factors psicològics i socials com el benestar subjectiu, el suport social, l'autoconcepte, el rendiment acadèmic i les FE, entre altres. Aquestes evidències han de ser considerades tant per a la identificació precoç de perfils de risc de l'ús excessiu de tecnologies en adolescents, com per a establir les bases de programes d'intervenció que orientin a joves cap a l'ús responsable i saludable de les tecnologies.\nLectura de la tesi: 28/05/2019, Sala de Graus de la Facultat de Ciències de l'Educació i Psicologia


Vols 'salvar' Pau Claris?\nInici Temes Actualitat Vols 'salvar' Pau Claris?\nAquest divendres descartem l'últim personatge 'menys votat' de la nostra història\nDemà acaba el concurs 'Vota el millor personatge històric'. Cada divendres hem eliminat el candidat menys votat. Aquesta setmana, l'heroi situat a la cua de la classificació és pau Claris, 94è President de la Generalitat de Catalunya entre 1638 i 1641. Participa i decideix el personatge que descartem.\nEls dotze personatges que arribin al final del procés són els que apareixeran en el número especial de SÀPIENS per a l'Onze de Setembre sobre els grans personatges de la història de Catalunya i ens agradaria que tu també hi participessis. Per això us hem demanat que votar el vostre personatge favorit d'entre una llista de 24 personatges que hem elaborat amb l'assessorament de prestigiosos historiadors.


La població adolescent creu erròniament que fumar tabac de cargolar és menys perjudicial, segons un estudi elaborat pel Grup de Recerca en Epidemiologia i Salut Pública d'UManresa - Regió7\nLa població adolescent té una visió errònia dels efectes adversos per a la salut del tabac de cargolar\n16·04·21 | 19:17\nTabacde cargolar FUB\nUn estudi realitzat per la doctoranda de la UVic - UCC, professora col·laboradora d'UManresa i treballadora de l'ICS de la Catalunya Central, Eva Codinach, en el marc de la seva tesi doctoral, conclou que la població adolescent té una visió errònia dels efectes adversos per a la salut del tabac de cargolar. Les conclusions de l'estudi, publicades recentment en un article a la revista especialitzada Atención Primaria d'Elsevier, conclouen que el 26,7% de les persones adolescents creuen que fumar tabac de cargolar genera menys addicció que fumar tabac manufacturat i un 32% consideren que és menys perjudicial. A més, entre els nois hi ha la creença errònia que fumar tabac de cargolar és més natural.\nLes conclusions de l'estudi són el resultat d'una enquesta realitzada entre 111 persones d'entre 14 i 16 anys, estudiants de tercer i quart curs d'ESO de l'Institut Bisaura de Sant Quirze de Besora. El mateix treball ha preguntat a l'alumnat sobre les intencions de fumar en el futur i sobre els hàbits en relació al tabac. Altres dades destacades que se'n poden extreure és que el 26,6% de les persones enquestades manifesten la intenció de fumar en el futur. D'aquestes, un 17,4% diuen que optarien per tabac de cargolar i un 13,8% per tabac manufacturat. En total, un 30% de l'alumnat participant en l'enquesta té alguna creença errònia sobre el tabac de cargolar. A més, el treball determina que aquestes creences són diferents en funció de si han fumat anteriorment, de si són nois o noies i de l'edat.\nCom a resultat de l'estudi, Eva Codinach defensa que és necessari que es promoguin activitats educatives per millorar la informació que arriba a la joventut en relació amb el consum de tabac de cargolar. Es tracta, segons defensa la investigadora, de generar una visió crítica entre aquest col·lectiu per prevenir el consum de tot tipus de tabac en el futur.\nLa tesi doctoral d'Eva Codinach és dirigida pel coordinador d'Epidemiologia i Salut Pública del campus Manresa de la UVic - UCC, Albert Espelt, i per la professora del grau en Infermeria de la Facultat de Ciències de la Salut de Manresa, Núria Obradors.


L'ombra d'un somni: Ciència i lletres\nCom esteu després de les vacances? Suposo que bé i que, per descomptat, teniu unes ganes boges de treballar i esforçar-vos!\nAquestes seran les últimes entrades que farem els alumnes de segon. Ja em podeu ben creure quan us dic que al final se li agafa afecte i tot, a això de fer entrades...!\nBé, doncs la meva última entrada la faré sobre la medicina i els medicaments. Sé el que esteu pensant: com puc fer una entrada sobre medicina si nosaltres som de lletres? Aviat sabreu per què.\nJa d’entrada cal dir que la paraula ‘medicina’ probé del llatí medicina de mederi que significa curar, cuidar, medicar. Per tant, un medicus és un ‘médico’, que posteriorment ha derivat al ‘metge’ del català, i el significat del qual és la persona que cura, cuida i medica. I un medicamentum és un ‘medicament’, que és la substancia que permet prevenir, alleugerir o curar les malalties.\nInicialment, a l’antiga Roma, la medicina tenia un caire essencialment religiós. No existien els metges, però sí la medicina, ja que no hi havia persones dedicades a curar malalts, però sí remeis per curar aquestes malalties, que eren bàsicament arts d’encantament i creences que els déus sempre els protegien. Per aquest motiu hi ha tants déus que són considerats els déus de la medicina. Per exemple, al Quirinal hi havia el temple a la deessa Salus, que era la deessa que regnava sobre totes les altres relacionades amb les malalties, com Febris, deessa de la febre, Ulterina, deessa de la ginecologia, Lucina, encarregada dels parts, Fessonia, etc.\nPlini el Vell diu que Roma era sine medicis... nec tamen sine medicina (sense metges, però no sense medicina).\nFins a la conquesta de Grècia, els romans no es van adonar del domini grec de la medicina a través de l’anamnesi i l’observació. L’any 293 aC una plaga va assolar Roma. Alarmats, v\nan consultar què havien de fer als llibres sibil•lins, els quals van respondre que havien de buscar la solució en els déus grecs. Va ser llavors quan es va enviar un navili al déu Asclepi, d’Epidaure, déu de la medicina, el qual va viatjar cap a Roma en forma de serp, es va instal•lar a una illa propera a la ciutat i en poc temps, la plaga va acabar.\nEls romans, en agraïment al déu grec, van construir un temple en el seu honor i li van concedir el nom d’Esculapi. A partir d’aquesta llegenda, es van fer altres atribucions, com per exemple la d’Hermes, que porta un caduceu envoltat per dues serps, les quals representa que són el mateix Esculapi simbolitzant la medicina. D’aquí que el símbol de les farmàcies o la medicina sigui un caduceu amb dues serps envoltant-lo.\nPerò aquesta entrada no es limita tan sols a la història... Sabíeu que moltíssims medicaments i d’altres paraules relacionades amb la medicina tenen el seu origen en el llatí o el grec? Aquí us hi deixo uns quants exemples:\n• Salut, salutació: les dues provenen del llatí salus que significa “Salut, seguretat, salutació”. Així que quan saludeu a una persona, en realitat esteu desitjant que aquesta tingui bona salut.\n• Ansiolític: del llatí anxĭus, "angoixa", i del grec λυτικός, "que dissol". És a dir, que un ansiolític és un medicament que dissol l’angoixa.\n• Antibiòtic: Compost per el prefix αντι- "oposat, contrari", l’arrel –βιο- "vida" i el sufix -τικός "relatiu a", contrari a la vida.\n• Anticonceptiu: del grec αντι- “oposat, contrari”, i el llatí conceptus que significa "engendrat, concebut", és a dir, contrari a la concepció.\n• Depressió: Inicialment denominada “melancolia”, del grec clàssic μέλας "negre" i χολή "bilis". Posteriorment, s’adopta la forma llatina depressus, “abatiment”.\n• Epilèpsia: De l llatí epilepsĭa, i aquest del grec ἐπιληψία, que vol dir “atac sobtat que esglaia”.\n• Vitamina: Del llatí vita, que significa “vida”, més el grec αμμονιακός, "producte libi, amoníac", amb el sufix llatí –ina, que significa "substància".\nI fins aquí arriba la meva presentació sobre la medicina lligada a la llengua. Veieu per què us deia que entendríeu els meus motius per escollir aquest tema?\nBé, espero que els de primer cuideu aquest bloc tant o més que els que partirem aquest any. És possible que d’aquí a un any algú de vosaltres faci aquest mateix comentari.\n"La medicina és l’art de suposar"\nCalíope (Nerea Anri Lara)\nPublicat per Calíope a 22:10\nEtiquetes de comentaris: grec, llatí, medicina, pervivència\nMolt bé, Nerea, realment és una llàstima que sigui la teva darrera entrada oficial, perquè cada vegada et superes una mica més i fas aportacions més interessants. Aquesta mateixa podria tenir segona i tercera part, oi?\nD'altra banda, pel que fa al teu comiat, vull dir-te, i dir-vos que ja sabeu que no deixeu mai de pertànyer al bloc, i que, per tant, sempre hi podeu fer aportacions.\nSigui el que sigui, enhorabona per la feina!\n11 d’abril de 2012 a les 23:21\nNerea, fantàstica! Com bé ha dit la Laura sempre, et superes i ens sorprens amb coses noves. I hem pogut veure que la medicina com moltíssimes coses prové del llatí i moltes altres paraules relacionades.\nQuina llàstima, això s'acaba nois, al principi tots esperàvem arribar aquest moment, només teníem un any, però avui ens queda un mes i poc i la veritat que no se que faré sense tots vosaltres l'any que bé.\nFelicitats Nerea ♥\n15 d’abril de 2012 a les 11:14\nMolt interessant i sobretot curiós, que el fet de saludar algú originalment tenia el sentit de desitjar bona salut.\n15 d’abril de 2012 a les 14:30\nGuau! M'ha encantat la entrada, a més que no recordo haver vist cap entrada relacionada amb la medicina.\nM'ha agradat moltíssim Nerea i m'agrada escoltar que no deixarem de formar part del blog tot i que ens dispersem per diferents camins.\n24 d’abril de 2012 a les 22:45\nAquesta entrada m'agrada molt, ja que la medicina és molt important, i ens ajuda a ensortir-nos dels problemes de salut.\nL'etimologia dels medicaments és força interessant i de vegades sorprén.\n1 de maig de 2012 a les 22:51


El Govern central aprova el rescat de les agències de viatges de Globalia per 320 milions\nEl grup havia sol·licitat aquesta ajuda per a la integració d’Ávoris, la seva agència de viatges, amb la de Barceló, Halcón Viatges\nÉs la quarta empresa a ser rescatada per l’Executiu amb el fons de 10.000 milions després d’Air Europa (també de Globalia) , Duro Felguera i Plus Ultra\n16 de de març del 2021. 19:51\nEl Consell de Ministres ha aprovat la concessió d’ajuts per import de 320 milions d’euros per a Avoris, el negoci d’agències de viatges del grup turístic Globalia, en el marc del mecanisme de rescat a empreses estratègiques gestionat per la Societat Estatal de Participacions Industrials (SEPI). Un baló d’oxigen que té per objectiu ajudar la integració d’ Halcón Viajes i Ávoris, les agències turístiques de Globalia i Barceló, segons ha anunciat la ministra portaveu i titular d’Hisenda, María Jesús Montero.\nAquests 320 milions d’euros es canalitzen en 163 milions d’euros d’un crèdit participatiu i 157 milions d’euros en un crèdit ordinari. Els ajuts procedeixen del Fons de Recolzament a la Solvència, que està dotat amb un total de 10.000 milions d’euros. Aquest instrument va ser aprovat pel Govern central el juliol passat amb l’objectiu d’aportar suport públic temporal per reforçar la solvència d’empreses no financeres afectades per la pandèmia de la Covid-19 que siguin considerades estratègiques per al teixit productiu nacional o regional.\n«Les empreses turístiques han de recuperar el vigor després d’aquests últims mesos en què la falta mobilitat les ha afectat de manera especial», ha dit Montero en la roda de premsa posterior a la reunió dels ministres. Segons la ministra, l’any 2019, la xifra de negoci d’Ávoris va superar els 4.000 milions d’euros la facturació i va generar 6.400 llocs de treball directes.\nAquesta és la quarta operació aprovada pel Govern amb càrrec a aquest fons de la solvència. La primera va ser també a una empresa de la família Hidalgo, Air Europa (que finalment ha sigut venuda a Iberia) per 475 milions d’euros. Així com el rescat de 120 milions d’euros a l’enginyeria asturiana Duro Felguera i de 53 milions a l’aerolínia Plus Ultra.


Evert Jan Baerends i Sovan Lek, nous doctors honoris causa de la UdG\nLa Universitat de Girona (UdG), el 9 de maig ha celebrat la sessió acadèmica d’investidura del químic Evert Jan Baerends i el biòleg Sovan Lek com a doctors honoris causa. L’acte acadèmic ha tingut lloc en una plena a vessar Aula Magna de la Facultat de Ciències (Campus Montilivi) i ha estat presidit pel rector Quim Salvi.\nEls Doctors Honoris Causa són un referent clau per a totes les universitats i, per aquest motiu, la Universitat de Girona ha impulsat aquests nomenaments com un instrument de projecció en el context universitari català i europeu. La darrera investidura va tenir lloc el mes de novembre passat, amb la incorporació del pintor i poeta Narcís Comadira (Girona, 1942) al claustre de doctors de la UdG.\nUn químic computacional influent a la UdG\nEvert Jan Baerends (Voorst, Països Baixos - 1945) és catedràtic emèrit per la VU Universitat d’Amsterdam. És un dels investigadors més destacats en el camp de la química teòrica i computacional actual. En els anys 70 va iniciar un seguit d’estudis que van permetre el desenvolupament de la teoria del funcional de la densitat tal com la coneixem avui en dia. Baerends és el principal autor del programa Amsterdam Density Functional (ADF).\nLa Universitat de Girona ha investit Evert Jan Baerends per la seva decisiva contribució al progrés de la química teòrica mundial i, en particular, per haver convertit la teoria del funcional de la densitat en una eina molt útil per interpretar els resultats de la química experimental, establint així un pont entre els grups teòrics i els experimentals.\nAl llarg de la seva carrera científica, Baerends ha mantingut una estreta vinculació amb la UdG i ha exercit un paper fonamental en la formació i consolidació d’investigadors que actualment formen part del Departament de Química i de l’Institut de Química Computacional i Catàlisi (IQCC). La col·laboració amb la UdG va començar fa gairebé 20 anys. La seva influència ha seguit fins l’actualitat, on encara existeix una col·laboració estable en el camp de la recerca. Els doctors Miquel Solà i Marcel Swart han estat els padrins. Solà ha llegit l’elogi dels mèrits del candidat a honoris causa i Swart ha pronunciat el discurs d'ingrés, atès que per motius de salut el Dr. Baerents no ha pogut assistir a la sessió d’investidura.


Gènesi d’un llamp blau a l’estratosfera detectat des de l’Estació Espacial Internacional | ServeisTIC.net\nYou are here: ServeisTIC.net > Blog > Ciència > Gènesi d’un llamp blau a l’estratosfera detectat des de l’Estació Espacial Internacional\nNúvols foscos, l’olor de pluja en una calenta vorera, els llamps de llum intensa seguits d’un fort cruixit i després un tro baix i ondulant: a qui no li agrada una bona tempesta d’estiu? Tots n’hem vist un, n’hem escoltat un o ens hem quedat completament xops. Però quant en fem? realment coneixes aquest fenomen meteorològic?\nInfografia de caçadors de tempestes\nResulta que encara queden moltes coses per descobrir, com ara jets blaus, elfs i sprites vermells. Aquestes coses que semblen estranyes són molt difícils d’observar des de la superfície de la Terra. Com informa un nou document de Nature, però, l’europeu Monitor d’interaccions atmosfera-espai (ASIM) un observatori de l’Estació Espacial Internacional està ajudant els científics a trobar respostes.\nSi es mira el temps de la Terra des de l’Estació Espacial Internacional 400 km més amunt, la perspectiva millorada d’ASIM està donant nova llum sobre els fenòmens meteorològics i les seves característiques.\nLa col·lecció de càmeres òptiques, fotòmetres i un detector de raigs X i gamma es va instal·lar a l’Estació Espacial el 2018. Està dissenyat per buscar descàrregues elèctriques originades en condicions meteorològiques tempestuoses que s’estenen per sobre de les tempestes de tros a l’atmosfera superior.\nASIM en acció\nI ara, per primera vegada per a un experiment de l’Estació Espacial Internacional de l’ESA, Les troballes d’ASIM s’han publicat a Nature com a article de primera pàgina. El document descriu una observació de cinc flaixos blaus intensos en una part superior del núvol, un que genera un “raig blau” a l’estratosfera.\nUn raig blau és una forma de llamp que dispara cap amunt des dels núvols de tempesta. Poden arribar fins a 50 km fins a l’estratosfera i durar menys d’un segon. El caçador de tempestes espacials va mesurar un raig blau que es va iniciar amb un intens flash de 10 microsegons en un núvol prop de l’illa de Naru a l’Oceà Pacífic.\nEl flaix també va generar “elfs” que sonaven igualment fantàstics. Els elfs són anells d’emissions òptiques i UV en expansió ràpida al fons de la ionosfera. Aquí, els electrons, les ones de ràdio i l’atmosfera interactuen per formar aquestes emissions.\nLa captura d’aquests fenòmens mitjançant eines altament sensibles d’ASIM és vital per als científics que investiguen sistemes meteorològics a la Terra. Les observacions contenen pistes sobre com s’inicia un llamp als núvols i els investigadors pensen que aquests fenòmens podrien fins i tot influir en la concentració de gasos d’efecte hivernacle a l’atmosfera terrestre, subratllant una vegada més la importància d’esbrinar exactament el que passa per sobre dels nostres caps.\nAstrid Orr, coordinadora de ciències físiques de l’ESA per als vols espacials humans i robòtics, diu: “Aquest article és un fet destacat dels molts nous fenòmens que ASIM està observant per sobre de les tempestes i demostra que encara tenim molt per descobrir i aprendre sobre el nostre Univers.\n“Enhorabona a tots els científics i equips universitaris que van fer que això passés, així com als enginyers que van construir l’observatori i els equips de suport a terra que operen ASIM, una autèntica col·laboració internacional que ha portat a descobriments sorprenents”.\nStaff 20 de gener de 2021 Ciència\n← AEC – Agrupaci Escolar Catalana\nInscripcions obertes per al curs d’autoaprenentatge Diagnòstic i tractament de patologies neurològiques en el gos i el gat | COVB →\nESA – Llums de neó còsmics


biografia de bernard cornwell, vida, fets interessants - Autor, Desembre 2020\nBiografia de Bernard Cornwell, vida, fets interessants - Desembre 2020\nAutor Bernard Cornwell va néixer a Londres, Anglaterra el 1944 a un pare canadenc, William Oughtred i Dorothy Cornwell. Va ser adoptat a la família Wiggins, una família pacifista que pertanyia a una secta religiosa estricta. Va ser una infància infeliç i, quan va morir el seu pare adoptiu, Cornwell va canviar el seu nom per enquesta d'actes William Wiggins a William Cornwell.\nBernard Cornwell va ser escola a l'escola Monkton Combe de Somerset, Anglaterra i després es va matricular al College of St Mark i St John de Plymouth, Anglaterra. Posteriorment va estudiar teologia, però va sorgir ateu.\nDesprés de la graduació, Bernard Cornwell va treballar com a professor. Després es va incorporar a la BBC treballant en diversos papers i finalment es va convertir en cap d’actualitat per a la BBC a Irlanda del Nord. Cornwell estava treballant a Belfast quan va conèixer la seva futura esposa Judy, una agent de viatges d’Amèrica que visitava el país per negocis.\nPoc després, Cornwell Es va traslladar a Nova Jersey per unir-se a la seva dona que havia estat divorciada amb tres fills. Perquè Bernard Cornwell inicialment se li va negar una targeta verda als Estats Units, Cornwell es va convertir a escriure ficció. El primer llibre de la sèrie Sharpe va tenir com a resultat un acord de set llibres i Cornwell ha continuat produint un o dos llibres l'any a principis dels anys vuitanta.\nUn prolífic escriptor Bernard Cornwell ha publicat molts llibres. Aquests inclouen la sèrie Sharpe, The Starbuck Chronicles, The Saxon Stories i altres treballs individuals, incloent una sèrie de novel·les escrites com a coautor amb la seva dona sota el pseudònim de Susannah Kells.\nBernard Cornwell va ser guardonat amb una ordre de l'Imperi Britànic el juny de 2006\nBernard Cornwell anteriorment es va casar i va tenir un fill amb la seva primera esposa. Després es va casar Judy, i han estat casats durant més de trenta anys dividint el seu temps entre Cape Cod i un habitatge Charleston.


Holiday home Bunter Hund 1 Marsberg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Bredelar, Marsberg, Alemanya, 34431 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Padberg, Holiday home Bunter Hund 1 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Bunter Hund 1 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Padberg. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, forn microones a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Holiday home Bunter Hund 1 és una elecció inteligents per a viatgers a Padberg, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Kamal Sultan: «Les cultures s’han de respectar i estimar; no poden xocar entre elles, va en contra de la seva naturalesa» - Revista Cambrils\nKamal Sultan: «Les cultures s’han de respectar i estimar; no poden xocar entre elles, va en contra de la seva naturalesa»\nrevistacambrils.cat ha entrevistat l'artista Kamal Sultan en el marc del Dia Internacional de l’Art Islàmic, que se celebra avui 18 de novembre\nPublicat el Dimecres, 18 de novembre de 2020 11:04h\nKamal Sultan al costat d'una obra seva que formava part d'una exposició al Centre Cultural, fa uns anys | Raquel Samaniego\nEn un capvespre gairebé esgotat, Kamal Sultan (Bagdad, 1956) espera sota la llum d’un fanal. Amb un aire bohemi típic de les pel·lícules, duu a les mans el que sembla un llibre gruixut. Em rep, amb ulls riallers, i m’ensenya la portada: «he pensat que potser t’agradaria veure físicament el que t’explico, l’art s’ha d’ensenyar, s’ha de sentir».\nEn el marc del Dia Internacional de l’Art Islàmic, que se celebra avui 18 de novembre, el Kamal ho té clar: «s’ha de reivindicar la cultura com a eina necessària per enriquir les societats». I diu societats, en plural, perquè té la ferma convicció que totes les cultures han de conviure, no xocar. Clar i transparent, diu que és essencial saber estimar i respectar allò que ens dóna identitat per poder entendre el món.\nDe quina manera comença a entrar al món de l’Art?\nVa ser de ben petit. Quan encara era un xaval, gràcies al meu germà gran, vaig entendre que les belles arts guiarien la meva trajectòria vital. En aquelles èpoques jo li feia de model, i aquella olor de pintura i d’oli no m’ha tornat a marxar mai més del cap.\nI a partir d’aquí, com lluita?\nLa primera escola de la disciplina de Belles Arts del món àrab va ser a Bagdad. Al voltant dels 18 anys, vaig decidir entrar-hi per estudiar allò que m’agradava. Em vaig familiaritzar amb l’art, la cal·ligrafia, l’escultura... Després vaig decidir especialitzar-me en gravats perquè m’agradava l’estampació; per mi, era quelcom molt nou. Vaig tenir molta sort amb els professors, i això, sumat al fet que m’apassionava el que feia, em va permetre treure molt bona nota. L’hi dedicava moltes hores, hi treballava molt.\nCom arriba a Europa?\nDurant els anys 70 volia desesperadament sortir del país. Em feia pena deixar la família, és clar, però la falta de llibertat d’expressió i la pressió que suposava ser artista en aquells temps va fer-me decidir a buscar el camí europeu. Tenia ganes de conèixer què era la llibertat. Primer, vaig arribar a Itàlia; vaig veure Roma, Florència... i després, més tard, vaig venir directe a Espanya. Corria l’any 1979 i l’ambient que es respirava era molt diferent al que jo coneixia. Començava a semblar un país lliure.\nQuè va ser el que el va fer decidir quedar-se aquí?\nVaig instal·lar-me a Madrid, volia estudiar l’ofici i aprendre l’idioma. Devia tenir uns 23 o 24 anys. La ciutat, però, em quedava gran: m’aclaparava. El tarannà cosmopolita que tenia no feia per mi. Quan vaig agafar el tren des de Barcelona, recordo que em vaig quedar embadalit. Em va enamorar el mar, la terra, el paisatge. Buscava la inspiració, i recordo que la ciutat comtal es va quedar, en part, ficada molt dins del meu cor. Vaig decidir, llavors, matricular-me a fer Belles Arts a la capital catalana.\nNo va tornar mai a casa?\nOh, ho vaig intentar! Vaig haver d’anar a Jordània, perquè a Iraq no podia entrar. Venien els meus pares a veure’m perquè a mi se’m dificultava l’accés al país, resultava impossible. Allà vaig conèixer l’Amal, la meva dona, i vaig decidir tornar cap a Barcelona.\nI a Cambrils, com hi va fer cap?\nJo, durant els estius, venia a guanyar-me la vida pintant caricatures aquí, al port de Cambrils. Després tornava a Barcelona. Quan van començar a apujar-se els lloguers -suposo que per les Olimpíades- vaig buscar l’oportunitat aquí a Cambrils. La vida era molt més accessible que a la ciutat, i jo, la veritat, és que vaig trobar en el mar i en el paisatge la inspiració que buscava. Al cap de poc va venir l’Amal i vam començar a fer la nostra vida aquí. Jo voltava també en aquells temps per l’Escola d’Art de Tarragona, on vaig conèixer molta gent important per a mi.\nParlem d’Art. En que és diferencia l’Art Islàmic de l’Art Occidental?\nL’Art Islàmic és un tipus d’art molt poc profund, gairebé buit. Es centra molt en la línia, el traç, la simplicitat. Pels artistes, la idea de la unitat és molt important. És evident que, com en tots els corrents, hi ha matisos i diferències, però si parlem de patrons, acostuma a haver-hi una figura cèntrica -normalment són flors o estrelles- on tot brota al seu voltant. A l’Alhambra de Granada, per exemple, es pot veure fàcilment. Sempre hi ha un punt d’expansió que representa la idea del creador, de la unitat per sobre de totes les coses. És el que ve a ser l’enllaç entre l’home i la natura, el cel, i l’univers. És la persecució de la idea que tot es reflecteix en l’ésser humà.\nL’Art Islàmic ha sigut un tipus d’art molt diferent de l’occidental: sempre ha intentat pintar allò intangible, trencar barreres, anar més enllà de la natura, de la vida, de l’ésser humà. Es diferencia molt, per exemple, de la pintura del renaixement, on la figura personificada era el centre de l’obra. L’Art Islàmic mostra a partir del color, la cal·ligrafia, la forma, i el traç, allò que no es pot tocar, i que, si no fos a través de l’art, tampoc es podria explicar. És un art molt poc antropològic. Significa estimar la vida i estimar l’ànima humana des d’un altre prisma, molt més intangible i abstracte. Per altra banda, l’ús de la cal·ligrafia és un recurs artístic per si mateix. Els artistes afegim paraules i lletres en forma d’art abstracte, per omplir i acompanyar les pintures. A mi, personalment, m’agrada molt escriure a les meves pintures perquè crec que és un signe molt identitari.\nI la seva obra, en què es diferència de la resta?\nCada artista té una manera d’expressar-se molt personal. Em defineix molt l’estil pla, sense perspectiva ni profunditat. M’agrada autodefinir-me dins del perfil d’expressionisme abstracte. Utilitzo sempre la línia abans que el color, li dono moltíssima importància al traç.\nQuè pretén ensenyar amb les seves pintures?\nRealment, no pretenc res. És una necessitat que em surt de dins i ho plasmo. M’agradaria donar el missatge que pintar no és només decorar, ensenyar les coses boniques. L’art ha d’anar més enllà, ha de saber obrir camins i idees. Miró, per exemple, ha sigut un pintor que ha obert moltes portes i que, de fet, té influència de l’art islàmic oriental, i es veu expressat en alguns dels seus quadres.\nJa que ha anomenat Miró... per quin art és decantaria: l’oriental o l’occidental?\nLa veritat és que m’agraden els dos. Hi ha molts nivells: Henri Matisse, Paul Klee, Tàpies, Picasso... són artistes que han traspassat fronteres. No és tracta només d’art occidental o art oriental, els bons artistes aconsegueixen ser una identitat i un segell en si mateixos. S’han de crear ponts i no murs, és evident. A mi, en aquest context, m’agradaria crear una obra que no s’hagi vist mai abans. Tinc esperança, no la perdo. Tinc la fixació que, no sé com, algun dia sortirà l’obra que estic esperant.\nMira, jo, igual que la resta del món, necessito expressar-me. Per a mi, aquesta és l’eina per excel·lència. M’agrada ser artista, tot i que sóc conscient que no és una vida fàcil. Tinc moltes idees: vull fer exposicions, tallers... però no puc plasmar-les, no puc preparar-ho. He de treballar d’altres coses per subsistir. Quan no estic inspirat i no sóc creatiu, em sento buit. Tinc la necessitat d’expressar-me i de comunicar-me, i quan no em surt, em frustro. Sóc una persona molt introspectiva, tancada, i l’art i la pintura és la manera que tinc d’estar amb mi mateix, de conèixer-me i comunicar-me. L’art, per a mi, més que una eina, és una sort.\nQuè creu que pensa la gent quan es troba davant d’una obra seva?\nL’experiència em diu que allò que pinto i que vull transmetre arriba a la gent. S’accepta la pintura i s’accepta allò que hi plasmo. M’han expressat admiració i estima, i jo ho valoro molt, perquè això significa que els hi agrada el que veuen, que hi creuen. M’agradaria poder posar un segell a la meva obra, un missatge. Poder portar una altra cultura aquí i que la gent la respecti, que faci l’esforç de parar-se a mirar. Les cultures s’han de respectar i estimar. No poden xocar entre elles, va en contra de la seva naturalesa.\nQuè li ha aportat Cambrils en el seu recorregut artístic?\nDes que sóc aquí, veig art en qualsevol cosa. Em comunico amb mi mateix a través del mar, del cel, les constel·lacions. Em resulta molt fàcil trobar-me. Ara, Cambrils és casa meva, és on trobo la inspiració.


Notícies: fabricant d'elements filtrants d'acer inoxidable @ filtració de pantalla densa\nL'element filtrant fabricat pel fabricant d'elements filtrants d'acer inoxidable té una àmplia gamma d'aplicacions i molts productes s'utilitzen com a mitjà filtrant. L'element filtrant produït pel fabricant tradicional d'elements filtrants d'acer inoxidable està fet de malla de filferro; de vegades, la meitat de la pantalla està intercalada amb malla densa per millorar la força. Al principi, l’element filtrant produït pel fabricant d’elements filtrants d’acer inoxidable només s’utilitzava per a la filtració de gasos. El motiu pel qual no es té en compte la filtració de líquids és que la mida de l’element filtrant és inestable i s’allargarà sota una gran pressió de filtració. No obstant això, en els darrers anys, la tecnologia de l'element filtrant reforçat amb malla densa ha fet grans progressos. Per exemple, per millorar l'estabilitat dimensional de l'element filtrant, s'utilitzen les tecnologies següents:\nA la superfície de l'element filtrant, es col·loca fibra de micro denier a la superfície del filtre; la superfície del feltre es tracta amb un acabat suau; i (3) s'utilitza un drap reforçat de malla densa millor i més fort.\nDesprés d’adoptar aquestes noves tecnologies, s’ampliarà l’abast de l’aplicació de l’element filtre. Es pot utilitzar no només en un filtre d'eliminació de pols d'alt rendiment, sinó també en un filtre de líquid al buit (com ara el tipus de disc, el tipus de tambor i el filtre de buit tipus cinturó horitzontal). A més, l’element filtrant produït pel fabricant del filtre d’acer inoxidable micro grau s’ha utilitzat al filtre de pressió dels envasos per filtrar aliments i medicaments.