Razlaz SNSD-SDS - ko je "izdao" koga, i zašto | Sudbina dejtonske BiH i Republika Srpska\nPočetna strana > Debate > Sudbina dejtonske BiH i Republika Srpska > Razlaz SNSD-SDS - ko je "izdao" koga, i zašto\nSmenom SDS-ovog kadra u Savetu ministara BiH i formalno je ozvaničen razlaz SNSD-a Milorada Dodika i SDS-a Mladena Bosića oko platforme dve vodeće srpske stranke o usaglašenom delovanju na nivou BiH. Iako su poslednjih sedmica pljuštale međusobne optužbe za „izdaju“ zajedničke platforme, uzroke razlaza SNSD-a i SDS-a teško je naći u nepoštovanju zajedničkog dokumenta.\nElem, ni jedna ni druga stranka nisu ponudile ozbiljne dokaze da su oni drugi prekršili platformu, jer takvih dokaza do sada nije ni bilo: niti su poslanici tih stranaka različito glasali kada je reč o vitalnim interesima Republike Srpske u institucijama BiH, niti ima osnovane sumnje da su to nameravali da čine.\n„Srednja Drina“ razdora\nTvrdnja SDS-a da će Dodik oštetiti Srpsku u predstojećim razgovorima sa vlastima Federacije BiH o projektu izgradnje hidroelektrana u srednjem toku Drine do sada se nije obistinila. To, naravno, ne znači da Srpska ne može biti oštećena, ali treba sačekati ishod pregovora vlasti Srpske i FBiH. Pri tome, valja znati da Srpska nije mogla sama realizovati projekat zamišljen zajedno sa Srbijom i Italijom težak nešto više od 800 miliona evra, s tim da polovina pripadne Rimu, a po jedna četvrtina Beogradu i Banjaluci.\nNo, s obzirom da na tom delu Drina predstavlja granicu BiH i Srbije, lideri iz FBiH osporavali su realizaciju „Srednje Drine“ bez učešća institucija BiH, tako da su na kraju i Italijani i Vlada Srbije prihvatili da „zeleno svetlo“ za projekat mora dati i Savet ministara BiH, što podrazumeva pristanak lidera SDP-a BiH i SBB-a BiH, Zlatka Lagumdžije i Fahrudina Radončića. A oni svoj pristanak uslovljavaju učešćem i „Elektroprivrede BiH“ u projektu „Srednja Drina“.\nE, sad, druga je stvar kakav će dogovor biti postignut između Dodika, Lagumdžije i Radončića, odnosno koliko će učešća u „Srednjoj Drini“ imati Srpska, a koliko FBiH. O visini cene koju će Srpska platiti za bošnjačku deblokadu projekta u Savetu ministara BiH - i o eventualnoj šteti - moći će se govoriti tek pošto bude obavljena ova politička trgovina: ne treba se iznenaditi ako Srpska posle toga ne bude imala četvrtinu učešća u „Srednjoj Drini“, a neće biti neobično ni ako lideri iz FBiH budu zahtevali podelu te četvrtine, što bi značilo maksimalan ustupak vlasti Srpske. Izvesno je da se na dogovor neće dugo čekati, jer je početak realizacije projekta planiran sledeće godine, Srpskoj i FBiH su očajnički potrebne investicije, tim pre što je ta godina izborna, a i valjalo bi se pred biračima podičiti da se nešto gradi.\nIzgleda da je upravo približavanje izbora bilo ključni razlog razlaza SNSD-a i SDS-a na nivou BiH. SDS je na unutrašnjem planu u Srpskoj vodeća opoziciona stranka i negde od kraja prošle godine, u različitim vremenskim intervalima, SDS je svojim istupima to potvrđivao oštro kritikujući vladajući SNSD, iznoseći optužbe za kriminal, korupciju i nepotizam u institucijama Srpske, za davanje poreskih i drugih povlastica biznismenima bliskim SNSD-u, za nesposobnost u upravljanju ekonomijom itd.\nČini se da je afera sa iznošenjem više od 150 miliona maraka iz fabrike glinice „Birač“ u Zvorniku, koja je oslonac skromne privrede na severoistoku Srpske, samo ubrzala razlaz SNSD-a i SDS-a, jer je poslužila za pravu razmenu verbalne paljbe između SNSD-a i SDS-a. Kada su istražni organi Srpske utvrdili da je litvanska kompanija, koja je pre desetak godina privatizovala „Birač“, iznela iz Srpske silne milione maraka, čitava opozicija, uključujući i SDS, optužila je Dodika i SNSD da su bili ili pokrovitelji ove nečuvene krađe ili nemi posmatrači koji nisu znali/nisu hteli da spreče Litvance u krađi. Iz Dodikovog SNSD-a su odbacivali te optužbe, istovremeno optužujući SDS i PDP Mladena Ivanića da je, za vreme njihove vlasti, napravljena loša trgovina sa Litvancima, a da je ovo sada, je li, samo loša posledica te privatizacije.\nIzgleda da su i jedni i drugi pomalo u pravu: svako je tu imao svoje „loše trenutke“, s tim da je SNSD mogao, a nije isterao celu tu sitaciju na čistac još kada je preuzimao vlast krajem 2005. godine. Što je još zanimljivije, jedno od glavnih Dodikovih obećanja pre osam godina bilo je da će biti ispitane i sankcionisane sve sumnjive privatizacije iz perioda vlasti SDS-a i PDP-a, da bi na kraju ispalo po onoj staroj: kad problem ne možeš da rešiš - formiraju komisiju. Tako je i Dodikova vlast formirala Komisiju za reviziju privatizacije u Srpskoj, koja, na kraju, skoro nijedan problem nije rešila. Štaviše, novi vlasnici su nastavili da odvajaju najvrednije delove imovine gde god su to mogli nekažnjeno da čine, a oni koji su gajili najviše očekivanja od revizije privatizacije – veliki broj ojađenih „gubitnika tranzicije“ – na kraju su izgubili svaku nadu da se situacija može popraviti.\nTri vlade SNSD-a, uključujući i onu koju je Dodik lično vodio, pokušale su da nezadovoljstvo barem ublaže, tako što su vlade kupovale propala/privatizovana preduzeća u stečaju, ali, što zbog nesposobnog menadžmenta, što zbog objektivnih okolnosti – malo šta su uspeli da poprave.\nKada se, dakle, vlast našla u tako velikom raskoraku između davno datih obećanja i svega onoga što (ni)je učinila, onda opoziciji nije bilo teško da u tom raskoraku nađe dovoljno prostora za širok dijapazon optužbi, utemeljenih na sumnji da su se ljudi iz vlasti „ugrađivali“ svuda-gde-se-to-moglo. Još kada se ima u vidu da ogromna većina građana Srpske doživljava Dodika maltene kao silu-koja-sve-sama-može-da-reši, a da se i sam Dodik, snagom svog političkog autoriteta, neretko postavljao kao arbitar i tamo gde treba i tamo gde ne treba – onda nimalo ne treba čudi što je Dodik „odabran“ da bude najčešća meta optužbi koje dolaze iz opozicije. Tim pre što su, izgleda, i u SDS-u i u ostatku opozicije uvereni da će njihova pobeda na izborima biti zgotovljena samo ako budu neprestano i najviše na meti svojih kritika držali upravo Dodika.\nS druge strane, Dodik je, izgleda, u jeku opozicione kampanje postao uveren da daljim savezništvom sa SDS-om na nivou BiH neće uspeti da ublaži snažno opoziciono delovanje te stranke na unutrašnjem planu u Srpskoj. I u tome se najverovatnije krije ključni razlog raskida platforme SNSD-a i SDS-a u institucijama BiH: ako već nije uspeo da „pacifikuje“ SDS, Dodik se odlučio da im uskrati i te nevelike poluge moći u njihovim rukama, da ne bi bile iskorišćene za stranačku promociju kako se izbori budu približavali. Otud i odluka SNSD-a da optuži SDS da je učešće u vlasti na nivou BiH iskoristio za uhljebljenje stotina svojih članova u institucijama BiH, od čistačica do direktora. Na to su, opet, iz SDS-a odgovarali da to u mnogo većoj meri čini SNSD u institucijama Srpske, pa su optužbe za stranačko zapošljavanje zatim proširene i na opštine u kojima jedni ili drugi imaju vlast. Slušajući te međusobne optužbe - od kojih se niko nije ni branio - nije bilo teško zaključiti da se i SNSD i SDS služe jednim istim mehanizmom vladanja gde god su u prilici da to primene. A to već, je li, nije ništa novo što do sada nismo viđali u kratkoj postdejtonskoj političkoj istoriji Srpske.....\nIstini za volju, bilo je varnica i u savezništvu SNSD-a i SDS-a na nivou BiH. Dodik je pre oko godinu dana optužio SDS-ovog ministra spoljne trgovine BiH Mirka Šarovića da je samoinicijativno promenio proceduru za određivanje carinskih tarifa za uvoz mesa, bez konsultacija sa SNSD-om. Šarović je, praktično, „preneo“ ovlašćenja za određivanje carinskih tarifa sa parlamenta na „svoje“ ministarstvo, ali kako u tome nije bilo prenosa nadležnosti Srpske, kratka zategnutost između SNSD-a i SDS-a popustila je ubrzo nakon sastanka vođstva dve stranke.\nMoguće posledice - NATO kuca na vrata\nObe stranke su, međutim, zajednički popustile prilikom parafiranja sporazuma BiH i Hrvatske o graničnim prelazima, zbog ulaska Hrvatske u EU, iako su priznale da je tim sporazumom Srpska delom oštećena. No, svoj pristanak pravdali su činom dobre volje prema Briselu - koji ih je, ruku na srce, pritiskao da što brže parafiraju sporazum - tvrdeći da će sa Zagrebom pokušati da se dogovore o izmenama sporazuma. No, kako je samim sporazumom predviđeno da za svaku izmenu mora postojati saglasnost i BiH i Hrvatske i EU, izvesno je da će se za povoljniji granični promet roba Srpska ubuduće teško moći izboriti. Tim pre što za to u FBiH ni Bošnjaci, a pogotovo ne Hrvati, ne pokazuju ni deo volje kakvu navodno imaju Srbi. Štaviše, Zagreb i Brisel i dalje zahtevaju da Hrvatska u trgovini sa BiH zadrži status koji je imala kao članica CEFTA !?\nBošnjački i hrvatski političari, zapravo, više volje od kretanja ka EU pokazuju kada je reč o približavanju BiH NATO alijansi, predstavljajući ta dva procesa kao neodvojiva jedan od drugog. Zato su Bošnjaci i Hrvati mnogo više zainteresovani za oživotvorenje „Banjalučkog sporazuma“ koje su sa Dodikom i Bosićem postigli u martu ove godine, nego što mare za postizanje međusobnog dogovora o sprovođenju presude „Sejdić, Finci“ ili za realizaciju „mape puta BiH ka EU“, koju su potpisali sa Srbima i evropskim komesarom Štefanom Fileom kao „svedokom“.\nPoslednji načelni dogovor Dodika i Lagumdžije o upućivanju zakona o podeli vojne i državne imovine u Parlamentarnu skupštinu BiH zasniva se upravo na „Banjalučkom sporazumu“, pa su, zato, i Bosićeve kritike na njihov račun utoliko neuverljivije, jer je i sam Bosić potpisnik tog sporazuma. Iako su, naime, rokovi iz sporazuma davno probijeni, potpisana načela na kojima se zasniva „Banjalučki sporazum“ prilično su jasna i bila su i ostala prihvatljiva Srbima: istina, ostalo je još da se precizira šta će sve od vojne imovine biti uknjiženo na organe BiH, a šta će preostati entitetima, kantonima i opštinama. Naravno, Srbi pritom računaju na pristanak Bošnjaka na podelu državne imovine, čime bi se, praktično, stvorili uslovi za gašenje OHR-a.\nMeđutim, srpska nada u odlazak stranih tutora prilično je maglovita, jer koliko god tu opciju zagovarala Rusija, a pružali joj podršku Nemačka i Francuska, SAD će gašenje OHR-a uslovljavati ispunjavanjem formalnog, bezobalnog uslova koji se odnosi na „stabilizaciju političke situacije“. U interpretaciji Vašingtona i Sarajeva to znači da gašenje OHR-a snažno korespondira sa ulaskom BiH u NATO alijansu, što će reći da je teško zamislivo da će bošnjački političari drage volje pristati na ukidanje OHR-a čim se donese zakon o podeli vojne imovine, što je uslov za članstvo u Akcionom planu za članstvo(MAP) u NATO-u.\nProsto rečeno, protivnici gašenja OHR-a uvek mogu smisliti „dobar“ razlog za nedobijanje prolazne ocene za „stabilizaciju političke situacije“ u BiH. Aktuelni primeri u prilog tome predstavlja otezanje Bošnjaka i Hrvata u vezi sa dogovorom o sprovođenju presude „Sejdić, Finci“, kao i koncepcijski bošnjačko-hrvatski sukob oko mehanizma koordinacije u procesu pristupanja BiH EU. Kada se tome doda najnoviji Fileov “savet” političkim vođama Srba, Bošnjaka i Hrvata da “pređu most između Dejtona i procesa proširenja”, onda interpretacijama tog procesa gotovo da neće biti kraja. Uz mnogobrojne savete diplomata EU da “članstvo u NATO nije obavezno, ali je poželjno”, te uz još jedan Fileov “savet” da je “nemoguće,ipak, moguće” kao aluziju na briselski sporazum Beograda i Prištine – i Dodiku i Bosiću ne treba puno političke pameti da se zapitaju kakvog ima smisla ubuduće pristajati na kompromis poput onog u “Banjalučkom sporazumu”, ukoliko u tome bošnjački i hrvatski pregovarači najradije vide srpsku političku slabost kao šansu za brže postizanje sopstvenih ciljeva.\nDakle, unutrašnja politička borba u Srpskoj ne bi trebalo da postane razlog za neusaglašeno političko delovanje SNSD-a, SDS-a i svih drugih stranaka iz Srpske u Parlamentu BiH ni ubuduće, kao što ni do sada nije bila, bez obzira da li među njima postoji potpisana platforma o usaglašenom delovanju. Nevolja je što su, s vremena na vreme, srpski predstavnici imali jedinstven stav čak i u situacijama u kojima je interes Srpske bio narušen u manjoj ili u većoj meri, kao prilikom glasanja za ustavne promene u aprilu 2006. godine. Za ozbiljne političare i/ili državnike platforma o usaglašenom delovanju može biti koristan politički instrument, ali im nije ni neophodna, ni nužna da bi pokazali da postojano služe interesima Srpske. Jer, ako takva platforma služi najpre za usaglašavanje stranačkih interesa, onda je možda (bilo) bolje da se i ne pravi, a da se srpske stranke same upuste u političku borbu sa bošnjačko-hrvatskom konkurencijom, u kojoj će onda građanima možda biti jasnije koja se i kada snažnije i efikasnije bori za zaštitu interesa Srpske. Ako bi se same našle u situaciji da zbog nepromišljenih poteza gube birače ili da ih konkurentska stranka proglasi otpadnicima/izdajnicima nacionalnih interesa – možda bi srpske stranke bile odgovornije u zastupanju tih interesa.


Intriga 2012: Putin ili Medvedev? - Vijesti.me\nPOROGNOZE ZA IZBORE\nIntriga 2012: Putin ili Medvedev?\nSam premijer ponavlja da je prerano govoriti o predsjedničkim izborima, koji će se održati u martu iduće godine i poziva svoju partiju \_"da se ne uzbuđuje tim povodom\_"\nIzjava ruskog premijera Vladimira Putina da ni on, ni aktuelni predsjednik Dmitrij Medvedev ne isključuju mogućnost kandidovanja na izborima za šefa države 2012. godine, ponovo je "bacila u razmišljanje" medije, politikologe i eksperte - koji za sada iznose potpuno oprečne ocjene situacije i prognoze za budućnost.\nPartija na vlasti, kako pišu Večernje novosti, ima za cilj pobjedu na parlamentarnim izborima 2011. i predsjedničkim 2012, i prioritetnom smatra kandidaturu svog lidera - Putina, dok će u slučaju njegovog odustajanja podržati Medvedeva, kao što je to učinila 2008. godine.\nSam premijer ponavlja da je prerano govoriti o predsjedničkim izborima, koji će se održati u martu iduće godine i poziva svoju partiju "da se ne uzbuđuje tim povodom" i da se priprema na parlamentarne izbore za Dumu, donji dom parlamenta koji se očekuju u decembru.\nSam premijer ponavlja da je prerano govoriti o predsjedničkim izborima, koji će se održati u martu iduće godine i poziva svoju partiju "da se ne uzbuđuje tim povodom"\nČlan naučnog savjeta Moskovske fondacije Karnegi Aleksej Malašenko smatra da pravu informaciju u vezi sa izborima nema niko i ne isključuje da će poslije izbora tandem nastaviti da postoji kao "sistem na dvije noge" - koji dijelom radi "na Zapadu" a dijelom na "unutrašnjem tržištu".\nJedan od rijetkih koji smatra da bi čak i Medvedev i Putin mogli da učestvuju na izborima je deputat ruske Dume (donjeg doma parlamenta) Konstantin Zatulin.\n"Zajedno ćemo 2012. godine razmisliti i uzeti u ozbir tadašnju realnost, naše lične planove, politički pejzaž, stav Jedinstvene Rusije", rekao je jednom prilikom Putin.\n36 odsto Rusa za Putina, 33 za Medvedeva\nŠto se tiče javnog mnjenja, prema najnovijem istraživanju Centra Levada, 36 odsto anketiranih stanovnika Rusije očekuje da se Putin vrati na funkciju predsjednika, dok 32 odsto smatra da će on ostati premijer.\nVećina građana (71 odsto) i dalje je ubeđena da su postupci "tandema" usaglašeni.\nMedvedeva kao predsjednika poslije 2012. godine vidi 33 odsto ispitanika, a 26 odsto u ulozi premijera.\nTakođe, većina građana (71 odsto) i dalje je ubeđena da su postupci "tandema" usaglašeni.


Mecola: Narodi Evrope uz UKR, pomoci cemo u obnovi gradova\nTanjug 1. aprila 2022. 18:49\nKIJEV – Predsednica Evropskog parlamenta (EP) Roberta Mecola izjavila je danas tokom posete Kijevu da narodi Evrope stoje uz Ukrajinu i da će pomoći u obnovi njenih gradova nakon rata sa Rusijom, preneo je Rojters.\nMecola je, takođe, rekla da će EP podržati napore Ukrajine da započne proces pridruživanja Evropskoj uniji.\n„Molim vas, verujte mi kada kažem da Evropski parlament, Evropska unija i narodi Evrope stoje uz Ukrajinu. Zato sam danas ovde, jer mi stojimo uz vas“, rekla je ona po dolasku u ukrajinsku prestonicu Kijev.\nMecola je dala tri obećanja Ukrajini.\nPrvo obećanje odnosi se na, kako je kazala, invaziju predsednika Rusije Vladimira Putina na Ukrajinu, koja je u dirktnoj konfrontaciji sa Evropom, međunarodnom zajednicom i svetskim poretkom zasnovanim na pravilima i koja neće ostati bez odgovora.\n„Drugo, Evropska unija prepoznaje vaše evropske ambicije i težnju da budete zemlja kandidat za sukcesiju. I možete računati na punu podršku Evropskog parlamenta u postizanju ovog cilja“, istakla je Mecola.\nTreće obećanje koje je iznela odnosi se na pomoć u obnovi gradove kada se završi, kako je izjavila, ovaj ilegalni, ničim izazvan i nepotreban rat.\n„Već smo pružili finansijsku, vojnu i humanitarnu pomoć“, istakla je ona.\nTo će biti nastavljeno i povećano, kazala je Mecola na zajedničkoj konferenciji za novinare sa Ruslanom Stefančukom, predsednikom ukrajinske Vrhovne rade.\nStefančuk je rekao da su razgovarali o produženju međunarodnih sankcija Rusiji, humanitarnoj i vojnoj pomoći Ukrajini i procedurama za pristupanje EU.


Dodik: Ne bih otišao u Srebrenicu kao član Predsjedništva BiH\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik je za Prvu TV rekao da kao član Predsjedništva BiH ne bi otišao u Srebrenicu da oda poštu žrtvama.\n„Da odem u Srebrenicu, pa da prođem kao Vučić - evo već dvije godine niko neće tamo da istraži zašto su htjeli da ga ubiju. Ja veoma poštujem to što je Vučić uradio, ali mislim da ne treba nešto da se izvinjavamo njima. I nama se niko ne izvinjava“, rekao je Dodik.\nDodik se osvrnuo i na saradnju sa predsjednicima Srbije.\n"Imao sam dobre odnose sa (Borisom) Tadićem i (Vojislavom) Koštunicom, ali sa (Aleksandrom) Vučićem imam najbolje".\n"Svjedok sam kada je Vučić u Mostaru potezao pitanja koja su važna za Republiku Srpsku. Ne vidim zašto on ne bi razgovarao u ime RS. Bilo je samo bitno kada je Bakir Izetbegović išao u Istanbul da se naglasi da on predstavlja Bošnjake, a Erdoganu bih rekao da njegova podrška Bošnjacima dijeli Bosnu i Hercegovinu", naglasio je.\n"Jugoslovenstvo je bilo najveća srpska nacionalna i politička zabluda, a Hrvatska je iz Jugoslavije izvukla najviše koristi. A Srbi su praktično oslobodili Hrvatsku, ali Srbi sada imaju dvije države, Srbiju i Republiku Srpsku. Ideja o Deklaraciji Srbije i RS je odlična i potekla je od predsjednika Vučića", istakao je.\nGovoreći o Kosovu rekao je: "Prije Vučića je postojala gotovo saglasnost da je Kosovo završena priča, a sada se Kosovo vratilo kao nacionalno i državno pitanje Srbije broj 1", rekao je Dodik.\nOn je ocijenio da je najveći uspjeh današnje politike Srbije što je zvanični stav međunarodne zajednice da se traži kompromis.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izrazio je uvjerenje da će na izborima u oktobru biti izabran za srpskog člana Predsjedništva BiH te je istakao da će u tu instituciju uvesti nove vrijednosti.\nTakođe je rekao da, što se njega tiče, Hrvati mogu tražiti treći entitet, ali ga teško mogu dobiti.\n"Mi želimo da stvar vratimo na nivo Ustava i to nije privilegija, to je ozbiljan i težak posao koji tamo treba da se uradi", istakao je za Prvu TV Dodik, lider SNSD-a, i dodao da nije riječ o njegovoj želji, već o odgovornosti prema ljudima i Republici Srpskoj.\nNavodeći da predstoji mnogo stvari koje treba riješiti na nivou BiH, Dodik je ocijenio da do toga neće doći ni za njegovog mandata. "BiH je nerješivo čvorište, neuspješna i nemoguća zemlja", ponovio je Dodik.


EKSKLUZIVNO Nekadašnji ministar vanjskih poslova i ambasador BiH pri UN-u\nMirovni sporazum morao se mijenjati, a ne da nas dovodi u neke nove podjele, fašizme i nacionalizme, kazao je Šaćirbegović\nŠaćirbegović: Ništa ne ostaje isto, ništa nije konstantno i mora se mijenjati, a tako i Dejtonski sporazum\nMislim da je Dejtonski sporazum davno trebao biti "unaprijeđen" nečim novim, ali ne u smislu da nakon toga nastane haos ili, ne dao Bog, neki sukob, kazao je u ekskluzivnom razgovoru za "Dnevni avaz" Muhamed Šaćirbegović, bivši ministar vanjskih poslova Republike BiH, bh. ambasador pri Ujedinjenim narodia i svojevremeno jedan od najbližih saradnika prvog predsjednika Predsjedništva RBiH, rahmetli Alije Izetbegovića.\nŠaćirbegović je kazao da je u Dejtonu, čiji je on bio učesnik, jasno predviđeno da naša zemlja uđe u Evropsku uniju ili da bar bude na tom putu.\n- Ništa ne ostaje isto, ništa nije konstantno i mora se mijenjati, a tako i Dejtonski mirovni sporazum. On se morao mijenjati, a ne da nas dovodi u neke nove podjele, fašizme i nacionalizme. Treba nas voditi tamo gdje je pravi mir, a to je u kontekstu institucija Evropske unije i NATO-a - dodaje Šaćirbegović.\nŠaćirbegović: Ništa ne ostaje isto, ništa nije konstantno i mora se mijenjati, a tako i Dejtonski sporazum Foto: Agencije\nBivši šef bh. diplomatije kaže da sve što se u posljednje vrijeme dešava u BiH, ima sličnosti s dešavanjima u Poljskoj, gdje dio političara, također, pravi probleme zbog sudija.\n- Ni u Poljskoj to nije lagano rješenje, ali sve je u duhu evropskih vrijednosti, dok u Bosni i Hercegovini nije baš tako - kaže nam Šaćirbegović.\nOn smatra da uzroke krize koju pokušava fabricirati član Predsjedništva BiH i predsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata Milorad Dodik, treba tražiti i izvan granica naše zemlje te da, prema njegovom mišljenju, upravo ruski utjecaj na političke prilike na Balkanu u ovom slučaju igra veliku ulogu.\n- Dolazak Vladimira Putina ohrabruje nacionalističko-fašističke pokrete u Evropi i to utječe direktno na BiH. Na kraju krajeva, Putin vidi BiH kao jedan od svojih glavnih ciljeva, zato što je sada ona trenutno u labavoj situaciji. Evropska unija nije prihvatila BiH ne samo kao člana nego kao ravnopravni dio porodice i upravo tu Putin vidi svoju šansu - potcrtava naš sagovornik.\nMuhamed Šaćirbegović Dejton BiH Milorad Dodik


Grci ljuti - Vašington gubi interesovanje za gasovod Istmed - Energija Balkana\nPočetna » Energetika » Grci ljuti – Vašington gubi interesovanje za gasovod Istmed\nGasovod EastMed / Foto: TEKMOR\nGrci ljuti – Vašington gubi interesovanje za gasovod Istmed\nSjedinjene Države više ne podržavaju izgradnju projekta gasovoda Istmed (EastMed). Interes Vašingtona sada na obnovljivim izvorima energije, navodi se u saopštenju Stejt departmenta. Prema grčkim medijima, taj potez donosi korist Turskoj.\n„Ostajemo posvećeni međusobnom fizičkom povezivanju Istmeda (East Med – Istočno-mediteranski gasovod) sa Evropom. Prebacujemo fokus na električne interkonektore, koji mogu da podrže i gas i obnovljive izvore energije“, saopštio je američki Stejt department.\nU saopštenju se dodaje da u vreme kada je energetska bezbednost Evrope više nego ikada pitanje nacionalne bezbednosti, „mi smo posvećeni produbljivanju naših regionalnih odnosa i promovisanju čistih energetskih tehnologija“.\nSAD sada podržavaju projekte kao što su planirani podmorski kabl za električnu energiju EvroAfrika od Egipta do Krita i grčkog kopna i predloženi evroazijski interkonektor za povezivanje izraelske, kiparske i evropske elektroenergetske mreže.\n„Takvi projekti ne samo da bi povezali vitalna energetska tržišta, već bi, takođe, pomogli da se region pripremi za tranziciju čiste energije“, dodaje se u saopštenju.\nIstočno-mediteranski – Istmed gasovod\nKipar, Grčka i Izrael potpisali su u januaru 2020. godine „istorijski“ sporazum o izgradnji istočnomediteranskog gasovoda, koji se smatra projektom zajedničkog interesa za energetsku infrastrukturu Evrope.\nCilj mu je bio da godišnje prenese između devet i 12 milijardi kubnih metara gasa, koji se vadi na poljima u moru između Izraela i Kipra ka Grčkoj. Gas bi se transportovao do Italije i u druge zemlje jugoistočne Evrope.\nNekoliko grčkih medija je izvestilo da ovim potezom Džo Bajden politički „namiguje” Turskoj, koja se od početka protivila sporazumu Istmed, jer je zaobilazi.\n„Bilo koji projekat koji ignoriše Tursku, koja ima najdužu obalu u istočnom Mediteranu i kiparske Turke, koji imaju jednaka prava na prirodne resurse ostrva Kipar, ne može biti uspešan. Još jednom skrećemo pažnju međunarodne zajednice na ovu činjenicu“, saopštilo je tada Ministarstvo spoljnih poslova Turske.\nGrčki TV kanal OPEN je, takođe, izvestio da Amerikanci veruju da je Istmed izazvao tenzije u regionima. Stoga žele da se relevantni igrači fokusiraju na druge projekte, koji bi, takođe, doneli političku stabilnost u veoma napetom regionu.\nSAD su, takođe, zainteresovane za prodaju sopstvenog LNG-a i možda neće želeti da sponzorišu konkurentski gas iz gasovoda.\nŠta Evropa kaže?\nEvropska komisija je trebala da do kraja 2021. objavi studiju koja istražuje komercijalnu i ekonomsku izvodljivost projekta.\nKrajem oktobra 2021. zvaničnik Evropske komisije rekao je za EURACTIV u Grčkoj da je Istmed „složen projekat“. Rekao je i da procena mora odražavati ciljeve EU za dekarbonizaciju i buduću potražnju za gasom, kako bi mogla da se utvrdi njegova komercijalna održivost.\n„Analiza Komisije iz procene uticaja na klimatske ciljeve pokazuje da nesmanjena upotreba prirodnog gasa nije kompatibilna sa dugoročnim ciljem dekarbonizacije“, rekao je zvaničnik.\nTranzicija ka klimatskoj neutralnosti će se zasnivati na širokom spektru energenata i tehnoloških rešenja, kao i na pametnijem korišćenju naših prirodnih dobara, dodao je zvaničnik.\nPrirodni gas – tranziciono gorivo\nZvaničnik EU je objasnio daće, iako Brisel danas posmatra prirodni gas kao tranziciono gorivo, glavni fokus podrške iz budžeta EU biti na ulaganjima u energetska rešenja koja ne utiču na klimu. To podrazumeva dekarbonizovane gasove poput vodonika.\n„Gasovi sa niskim sadržajem ugljenika, kao što su vodonik, biogas i sintetički gas bi trebali da postepeno zamenjuju prirodni gas. Ono što će biti ključno je da infrastruktura koju imamo, ili u koju ulažemo, bude spremna da podrži ove nove energente“, rekao je zvaničnik.\nDrugi izvor, koji je upućen u tematiku, rekao je da će se gasni miks EU značajno promeniti u kontekstu cilja klimatske neutralnosti do 2050. godine.\n„Potrošnja prirodnog gasa će biti smanjena za 66 do 71 posto, a potražnja za obnovljivim i niskougljeničnim gasovima, posebno biogasom, vodonikom i sintetičkim gasom će se duplirati u odnosu na potražnju za prirodnim gasom“, rekao je ovaj izvor.\n„Stoga će komercijalna održivost Istmeda u velikoj meri zavisiti, između ostalih faktora, od toga koliko će na kraju biti gasa u regionu koji bi mogao da se isporuči u Grčku i Italiju, i kolika će biti potražnja za uvozom“, dodao je izvor.\nTagovi: Amerika, Biogas, East Med, gas, gasni miks, gasovod, Grčka, interkonektor, Istmid, prirodni gas, Turska, vodonik\nPrevPRETHODNOSrpske elektroenergetske kompanije i AERS se pobunili zbog toga što MRE forsira OIE\nSLEDEĆEU tranziciji ka čistim izvorima energije ne smeju se zanemariti nacionalni interesiNext\nTurski tok produžen za mađarsku deonicu\nLNG na Krku – mađarski adut u pregovorima sa Gaspromom


Pozorišta Srbije traže preporuke za dalji rad nakon pandemije\nKultura Autor:Marija Jakovljević27. maj. 202008:29\nOvako je u Hrvatskoj, HNK Split, Foto: Ivo Cagalj/PIXSELL\nZajednica profesionalnih pozorišta Srbije, koja okuplja 16 institucionalnih pozorišta van Beograda i Vojvodine, upitila je dopis Ministrstvu kulture i informisanja Srbije sa molbom da izda preporuke za nastavak rada pozorišta u uslovima izazvanim pandemijom virusa korona.\nTim dokumentom bi, kako je navedeno u saopštenju Zajednice profesionalnih pozorišta, bile jasno propisane mere i pravila, kojih se pozorišta moraju pridržavati tokom normalizacije rada, da bi se sprečilo širenje zarazne bolesti i osigurala bezbednost zaposlenih i publike.\nNa sednici posvećenoj normalizaciji rada teatarskih ustanova nakon pandemije, održanoj 20. maja u Kruševačkom pozorištu, istaknuto je da su pozorišta spremna da nastave rad na pripremi novih projekata, kao i sa izvođenjem predstava sa aktuelnog repertoara, na svojim scenama i u alternativnim prostorima na otvorenom, odmah po dobijanju jasnih i preciznih preporuka od strane nadležnog ministarstva.\nKnjaževsko-srpski teatar, Kragujevac, Foto: Aleksandra Petrović\nU saopštenju je naglašeno i da sve članice Zajednice profesionalnih pozorišta Srbije dele isti problem u vezi honorarnih saradnika koji su tokom vanrednog stanja izazvanog pandemijom ostali bez ikakvih prihoda.\nStoga mole Ministarstvo kulture da lokalnim samoupravama i osnivačima pozorišta uputi obavezujuću preporuku o isplati finansijske pomoći honorarnim saradnicima koji nisu ostvarili status samostalnog umetnika, a po uzoru, kako su naveli, na model kojim su beogradska pozorišta rešila pitanje svojih honorarnih saradnika.\n– Na taj način se lokalnim samoupravama stvara zakonski osnov za pomoć našim kolegama, što u ovom trenutku i u budućnosti predstavlja najznačajniji vid pomoći funkcionisanju naših pozorišta – navedeno je u saopštenju koje je potpisao Miodrag Dinulović, predsednik Zajednice profesionalnih pozorišta Srbije.\nVeliko istraživanje – Kako žive pozorišta van Beograda\nZajednica profesionalnih pozorišta Srbije okuplja 16 teatara iz 14 gradova: Knjaževsko-srpski teatar Kragujevac, Narodno pozorište Niš, Narodno pozorište Timočke krajine „Zoran Radmilović“ Zaječar, Narodno pozorište Užice, Narodno pozorište Pirot, Narodno pozorište Leskovac, Narodno pozorište Priština sa privremenim sedištem u Gračanici, Šabačko pozorište, Kruševačko pozorište, Pozorište „Bora Stanković“ Vranje, Kraljevačko pozorište, Prvo prigradsko pozorište „Puls teatar“ Lazarevac, Regionalno pozorište Novi Pazar, Pozorište lutaka Niš, Pozorište za decu Kragujevac i Gradsko pozorište Čačak.\nZajednica je organizator Festivala profesionalnih pozorišta Srbije “ Joakim Vujić“ i Festivala predstava za decu profesionalnih pozorišta Srbije „Mali Joakim“.\nministarstvo kulture i informisanjapandemijapozorištepreporukeZajednica profesionalnih pozorišta Srbije


Mišel sa Vučićem: Poseta Srbiji snažan signal saradnje, želimo ubrzanje pristupanja regiona - European Western Balkans\nAutor EWB 19. 05. 2022.\nŠarl Mišel i Aleksandar Vučić u Beogradu; Foto: FoNet\nBEOGRAD – Predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel rekao je danas da je došao u Beograd kako bi pokazao punu posvećenost pristupnim pregovorima Srbije Evropskoj uniji, prenosi FoNet.\n„Rat protiv Ukrajine uzdrmao je ceo kontinent i okončao godine mira za koji smo se borili i radili. Posle kovida oporavljamo naše privrede i štitimo jedni druge, a to zahteva nove načine razmišljanja i rada“, rekao je Mišel na zajedničkoj konferenciji sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nPrema njegovim rečima, sastanak lidera Zapadnog Balkana i 27 lidera u EU 23. juna u Briselu biće prilika da se razgovara o tome na koji način može da se napravi napredak u pregovorima, a da će se inicijativa o Evropskoj političkoj zajednici posvetiti nekim geopolitičkim i spoljno političkim izazovima.\nIdeja o “reformi politike proširenja” kako bi se proces ubrzao nije nova niti ima za cilj da se pristupanje Zapadnog Balkana odloži.\n„Podržavam da se ubrza proces evropskih integracij, a treba da bude potpuno jasno, bez ikakve dileme, da radimo na procesu širenja Evrope, napredak je potreban i treba da se osete opipljive korist u zemljama kandidatima“, poručio je Mišel.\nOn je rekao da bi ovaj novi format mogao da pomogne onima koji žele da se pridruže EU.\n„Moja poseta šalje snažan signal bliske saradnje srbije i EU i upravo sam posetio Naučno- tehnološki park kao primer kako EU pomaže budućnost Srbije“, rekao i pozdravio odluku Srbije da gradi gasni interkonektor sa Bugarskom, uz napomenu da je EU spremna da uključi zemlje Zapadnog Balkana u izvore snabdevanje energentima.\nVučić: EU partner, ali ima svoja očekivanja od Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je nakon sastanka sa predsednikom Evropskog saveta da je danas bilo reči o svim važnim političkim pitanjima, problemima snadbevanja energentima u Srbiji i da su “dobijene određene garancije i reči koje su važne, da Srbija može da računa na podršku EU”.\n“Razgovarali smo i o napadu Rusije na Ukrajinu i Mišel je izneo očekivanje da će se Srbija pridružiti sankcijama prema Rusiji, a ja sam ga upoznao sa našom situacijom i našim političkim stavovima“, kazao je Vučić.\nKako je poručio građanima Srbije, EU ima očekivanja od Srbije jer „besplatnog sira ima samo u mišolovci“.\n„Ako mislite da sir dobijate za džabe, on je besplatan samo u mišolovci i mi to znamo, nije nikakva novost za nas. Odavno smo mi priznali da želimo da budemo deo EU, to tražimo i to je naš zahtev, a njihov zahtev je bio i pre davanja statusa kandidata postizanje sporazuma o normalizaciji sa Prištinom“, objasnio je Vučić, dodajući da ne želi da govori kako se čuva teritorijalni integritet.\nPredsednik Srbije rekao je da mu je predsednik Evropskog saveta tokom sastanka rekao da Srbija treba da nastavi reforme u oblasti vladavine prava, poboljša situaciju u medijskoj sferi.\nOn je istakao da je bilo reči o dijalogu sa Prištinom, napominjući da je Srbija spremna za razgovore i nada je Beograda da će se, uz podršku EU, približavati nekom kompromisnom rešenju.\nVučić je najavio i da će sredinom sledećeg meseca, od 10. do 13. juna, nemački kancelar Olaf Šolc posetiti Srbiju.\n“Poseta Mišela od velikog je značaja za budućnost Srbije, kazao je Vučić, dodajući da mu je zahvalan jer je uvek spreman da čuje „naše argumente, makar se sa njima ne slagao, i ima dovoljno vremena i pažnje za Zapadni Balkan, kao i želje da region brže napreduje ka EU”, zaključio je Vučić.\nAleksandar VučićEUProširenjeŠarl MišelSrbija


Vučić: Moramo da priznamo težak nacionalni poraz\nRTV\t28.05.2019 10:32\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da problem Kosova i Metohije ne želi da svede na to ko je kriv za sadašnje stanje i greške koje su do njega dovele, već da prestanemo da se samoobmanjujemo.\nPotrebno je, rekao je, da priznamo da nam se dogodio težak nacionalni poraz, da smo izgubili teritoriju, ljude, a i ekonomski gubici su bili ogromni, a pre svega smo, ističe, izgubili godine u kojima smo se lagali.\nJa se nisam odlučio za nastavak laži i samoobmane, već za dogovor sa Albancima kao jedini način za budućnost, istakao je srpski predsednik.\nVučić je, na vanrednoj sednici Narodne skupštine o Kosovu i Metohiji, rekao da je otpor morao da bude snažan na negativne posledice, kao što su granice na Jarinju i Brnjaku.\n"Suština je da smo, čini mi se, pogrešili mnogo i kada smo celi slučaj Kosova prebacili iz SB UN u EU, dali argumente nesuvislim pitanjima Međunarodnom sudu pravde. Da li smo mogli drugačije da reagujemo i odgovornije 17. marta 2004. - mogli smo, 1998 i 1998, mogli smo i morali da reagujemo odgovornije, a pri tom ne bežim ni od sopstvene odgovornosti, da li smo morali pametnije da se ponašamo 2008 kada je proglašena jednostrana nezavisnost - morali smo mnogo bolje, više i drugačije", poručio je on.\nKazao je, međutim, da današnju raspravu ne želi da svede na to ko je kriv.\n"Gubitak prava našeg naroda i kontrolisanje teritorije koji pripada Srbiji od strane nekih drugih je veliki gubitak. Poraz politika prethodnih vekova i decenija neće biti anuliran i promenjen prostom osudom. Vreme koje je prošlo ukazivanjem prstom, neće nam vratiti Kosovo. Moramo svi ovde, pa i oni kojih nema, konačno da priznamo šta se dogodilo. Da priznamo da se dogodio težak nacionalni poraz u svakom smislu te reči. Izgubili smo deo teritorije, ljude, a ekonomski gubici ne mogu se ni sabrati. Izgubili smo godine u kojima smo se lagali i nismo hteli da priznamo poraz", rekao je on.\nVučić je kazao da se suočio sa problemom, od kojeg su ranije vlasti odustale i da je želeo ponovo da se uhvati u koštac, izvuče na površinu i dobije što je više moguće za naš narod na KiM, a izgubimo što je moguće manje.\n"Nisam se odlučio za nastavak laži i samoobmane. Rekao sam svima nema Srbije, nema naše vlasti na KiM, sem suštinske u zdravstvu i školstvu. Treba da prestanemo sa obmanjivanjem sopstvene javnosti. To sam ponavljao svih ovih sedam godina, kao i da je dogovor sa Albancima jedini način za budućnost", rekao je on.\nPonovio je da je krenuo sa užasne pozicije da uradi nešto što godinama nije niko, osim što su lagali, te proba da dobije nešto gde smo izgubili.\n"Krenuli smo u razgovore sa Albancima koji ne žele samo nezavisno Kosovo, već Veliku Albaniju, a koji misle da su oni pobedili, a ne NATO, i koji imaju otvorenu podršku najmoćnijih u svetu. Sedam godina smo se teško svađali, pregovarali i natezali, borili za Srbiju na svakom mestu. Nismo izgubili ništa od onoga što nije već bilo izgubljeno, nismo dali ni pedalj onoga što neko već nije dao, već smo krenuli da vraćamo Srbiju i pokušamo da dobijemo sve što možemo", kazao je on. Vučić je istakao da smo time dobili mir.\n"Sačuvali smo mir, dobili bolju i snažniju srpsku ekonomiju, koja je porodila snažniju srpsku vojsku i policiju, snažnije ekonomskog srpskog čoveka koji je zagledan u budućnost i veruje u nju. Dobili smo mogućnost da nastavimo da se borimo za tom tablom za kojom se nalazimo", objasnio je dalje.\nRekao je da zna da nekima to izgleda malo i da se on bavio sedam godina nečim a nije ništa završio.\n"Prvi put je da tih sedam godina nismo završili potpunim porazom i kolapsom. Imam da pitam te da li bi lažući i obmanjujući narod bili brži, jer za vaših sedam godina Kosovo je formalno steklo nezavisnost. Sedam godina za problem koji traje sedam vekova nije mnogo, najnižu cenu smo platili", rekao je on.\nVučić je istakao da su i Srbi i Albanci trenutno u pat poziciji.\n"Oni koji očekuju da je nezavisnost gotova stvar, a mi da ne budemo poniženi i da dobijemo što Srbiji pripada", naglasio je on.\n"Ako zamrznuti konflikt ostane, samo je pitanje kada će Albanci da napadnu Srbiju"\nVučić je kazao da "zamrznut konflikt" između Beograda i Prištine ne može da postoji kao trajno rešenje, jer ga, kako je rekao, Albanci neće.\n"Ako zamrznuti konflikt ostane, samo je pitanje kada će Albanci da napadnu Srbiju. Sledeće pitanje je kako ćemo da izdržimo napad Albanaca ako do njega dođe", rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, za rešavanje pitanja Kosovo postoje dva scenarija, prvi je očuvanje statusa "KVO" i "zamrznuti konflikt" za koji je rekao da je nemoguće da se održi, a drugi je onaj za koji se i on lično zalaže - normalizacija odnosa između Beograda i Prištine.\n"Nama zamrznuti konflikt ne znači ništa. Ne možemo da gledamo samo kakav će biti naš plan, već i kakav je plan Albanaca, Amerikanaca, Nemaca, kakav je plan svih drugih. Mi nismo svi drugi, mi ne možemo da govorimo u njihovo ime'", ukazao je Vučić.\nOn je rekao da se normalizacija može desiti samo u dva slučaja, jedan kako je doživljava svet, međunarodna zajednica i Albanci - postizanje sporazuma u kojem je Kosovo nezavisna država, u kojima bi Srbima dali nekakva prava ili po modelu dve Nemačke, što Albanci, ni Amerikanci neće, već traže da Beograd prizna nezavisnost, što mi nećemo.\n"Druga mogućnost, koju smo ispustili, je ona o kojoj sam govorio i zbog koje sam napadan i o kojoj su i pre mene govorili, u desetostruko povoljnijoj situaciji su nudili neku vrstu razgraničenja da spasemo zdravo tkivo na KiM, da sačuvamo narod od progona, da možemo da živimo mirno u budućnosti", rekao je Vučić.\nKazao je da je na to doživeo najžešću hajku, ne samo od dela međunarodne zajednice, koja je naučena da Srbi ne mogu ništa da dobiju, već i od dela lažnih rodoljuba u Srbiji koji su im sve predali na tacni, dali i odluku Međunarodnog suda pravde, koji su rekli "da je to malo".\n"Ne možemo da se pravimo da se ništa nije desilo. Ta ideja je u ovom trenutku potpuno propala, vidim da su u svetu zgroženi idejom da Srbi dobiju bilo šta. U svemu tome im je pomagao i deo srpskih političara, lažno se zalažući za srpske interese", rekao je Vučić.\nMoj odgovor na to je da, uprkos svemu što su nam ostavili, đubre na đubrištu i duboku jamu iz koje ne možemo da se iskopamo - nije baš da Srbija nema ništa na KiM.\n"Zato sam prokazan u delu međunarodne zapadne javnosti, zato su me napali njihovi agenti na različite načine u svim regionalnim zemljama i ovde", rekao je Vučić.\nAko ne pristanemo na kompromis, izgubićemo sve\nAko Priština bude ukinula takse, daću sve od sebe, dok sam predsednik Srbije, da pokušamo da pronađemo neko rešenje, izjavio je Vučić i ukazao da ćemo, ako ne pristanemo na kompromis, sve izgubiti.\n"Hoćemo li da pristajemo na zamrznuti konfklikt ili da probamo da tražimo rešenje. Dok sam predsednik, još tri godine, daću sve od sebe, ukoliko ukinu takse, da pokušamo da pronađemo nekakvo kompromisno rešenje, u kome će se voditi računa o interesima našeg naroda, bezbednosti naših ljudi, crkvama i manastirima, kao i o interesima Srbije".\n"To govorim zarad istorije, jer pretpostavljam da je moguće da ne dođemo do kompromisa u narednih pet ili 10 godina, a to bi bila katastrofa i za Srbe i Albance. Posledice bi bile katastrofične za nas u ekonomskom ,socijalnom i demografskom aspektu."\nTo je, kako kaže, poručio lažnim rodoljubima i zaštinicima srpskih interesa koji bi da tuđa deca brane KiM.\nAko bude kompromisa, biće referendum, ishod – obavezujući\nAko bude kompromisnog rešenja, mada sam skeptik po tom pitanju, narod će o tome morati da se izjasni i, za razliku od drugih zemalja, kod nas će odluka naroda biti obavezujuća, poručio je Vučić.\nSvodeći današnje obraćanje u parlamentu, predsednik Srbije je rekao da nama u prvoj fazi ostaje da čekamo da vidimo da li će Amerikanci i Evropljani ubediti Albance da ukinu takse.\n"Nastavka suštinskih razgovora bez ukidanja taksi neće biti. Tačka. Ukoliko ukinu takse ići ćemo da razgovaramo, da pokušamo da pronađemo kompromisno rešenje. Ukoliko ga slučajno bude, a skeptik sam po tom pitanju, doći ćemo i pred parlament i pred narod da se o tome izjasne. I za razliku od nekih drugih zemalja, članica i nečlanica EU, kod nas će odluka naroda da bude obavezujuća. A ne - referendum nije prošao, ali koga briga za referendum", rekao je on.\n"Imali smo dovoljno 'Oluja', 'Bljesaka' , mnogo nesreća i više takve nesreće srpskom narodu nećemo dozvoliti", poručio je on.\nKako kaže, o tome su obavešteni i najviši međunarodni predstavnici, uključujući i komandanta NATO.\nSrbija ne sme da iznese plan, jer ne odlučuje sama\nOn je dodao da Srbija ne sme da iznese svoj plan po pitanju Kosova do kraja, jer Srbija ne odlučuje o tome sama, već o rešenju odlučuju i oni koji podstiču drugu stranu.\n"Da li mi možemo da iznesemo plan? Znate, ja ću šahovskim rečnikom da pokušam da objasnim - ušli smo s damom i topom manje. Onda ne treba sve da pokažete, treba da sakrijete stvarne namere da biste mogli da se izborite", rekao je Vučić odgovarajući predsedniku Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomiru Jovanoviću.\nOn je rekao i da će podneti ostavku ako građani budu glasali na referendumu protiv kompromisnog rešenja o Kosovu koje bude ponuđeno.\nVučić je ocenio da je današnja sednica važna ne zbog toga što će biti donete važne odluke, "već zbog toga što će narodu reći istinu".\nOn je dodao da su najveći interesi Srbije mir, stabilnost i dobra ekonomija, ali da Srbija mora da vodi računa o Srbima koji žive u regionu i da u Hrvatskoj ima više Srba nego na Kosovu i da u Banjaluci ima više Srba nego na Kosovu.\nVučić je kazao da se plaši da se Srbi kada im "voda nije iznad usta" osećaju mnogo moćnije, a da su mnogo slabiji u odnosu na svetske sile sa kojima se Srbija suočava po pitanju Kosova.\nOn je dodao i da je Jovanović u pravu kada kaže da protokom vremena Srbija gubi.\nVučić je rekao da odnos Srba i Albanaca mora da bude bolji i da u septembru planira da izađe sa novim planom koji je nešto više od "regionalne ekonomske zone", da se i region ponaša kao Evropa, jer "Evropa neće brzo" i jer će na njihove odluke morati da se čeka duže nego što se mislilo.\nOdgovarajući na pitanje o slučaju braće Bitići, Vučić je rekao da je zločin počinjen, ali da Srbija neće nikoga hapsiti bez dokaza.\nOn je rekao da kada se traži nečije hapšenje, obično Gorana Radosavljevića Gurija, on traži dokaze.\n"Bez dokaza da hapsimo, zato što pišu novine i advokati nečiji, Srbija je ozbiljna država da bi se tako prema tome odnosila", rekao je Vučić.\nGovoreći o današnjem ulasku u Skupštinu Srbije, Vučić je rekao da je u parlament ušao normalno, ali da ne zna kada je neko nekoga sprečavao da uđe u Skupštinu.\n"Danas su fašističke grupe to pokušale da urade, ali naravno da nisu uspele", rekao je Vučić.\nGovoreći o sastanku sa crkvenim velikodostojnicima na Saboru Srpske pravoslavne crkve, Vučić je rekao da nije želeo da govori o tome o čemu se razgovaralo na zatvorenom sastanku, a da je zatim video da se svašta piše o tom sastanku "u tajkunskim medijima".\n"Samo sam podsetio Amfilohija da je Milo Đukanović njegov najveći prijatelj. Meni su se vladike nasmejale, neke nisu i nikakve rasprave nije bilo", rekao je Vučić i dodao da su mu neki zamerili što je "postavio lezbejku za premijera".\nVreme da biramo između slatkih laži i gorke istine\nVreme je da biramo između slatkih laži i gorke istine, rekao je Vučić na početku obraćanja na sednici parlamenta posvećenoj Kosovu i Metohiji.\nVučić je istovremeno rekao da niko ne treba da pomisli da se neće više od drugih boriti za naš narod na Kosovu i Metohiji i za Komet i to posebno od onih koji istinu znaju, a namerno je prećutkuju.\nPredsednik je rekao i da bi raspravu o Kosovu i Metohiji trebalo početi odgovorom na važno pitanje: "u šta verujemo, u laži ili u istinu - jer, bez toga, nećemo znati za šta smo sposobni i koliko možemo, gde su granice naše zemlje i naših snova, baš kao i naše stvarnosti".\nBez toga nećemo znati gde je Kosovo, gde je Metohija, ko njima upravlja, gde smo mi Srbi na Kosovu i Metohiji", rekao je Vučić.\n"Ko su nam prijatelji i da li imamo pravo da budemo neprijatelji sa onima od kojih u velikoj meri zavisi naša budućnost? Da li smo sebi prijatelji ako odbijamo da se suočimo sa istinom", rekao je Vučić.\nPredsednik je istakao da je Njegoš govorio da je samoobmana ubitačna i za ljude i za narode i upitao da li smo u Srbiji svesni toga da ako obmanjujemo sebe ne znači da ćemo sami sebe uspeti i da prevarimo.\n"I da nećemo sutra imati onoliko Kosovo u Srbiji tako što ćemo se grčevito držati svojih maštarija. Da ne vredi to što krivimo realnost, selektivno biramo informacije i pokušavamo da to uklopimo u ono što mi želimo...", primetio je Vučić.\n"Vere i ljubavi za realnost nikada nismo imali. Ne ide to i vreme je da otvoreno izaberemo između slatke laži i gorke istine", istakao je Vučić.\nOn je rekao da je njegov posao kao predsednika da ljudima saopšti istinu, kakva god bila, nekad gorku i neprijatnu.\nVučić je rekao da niko ne treba da pomisli da se neće više od drugih boriti za naš narod na Kosovu i Metohiji i to posebno od onih koji istinu znaju, a namerno je prećutkuju, koji bi da ratuju, ali tako da ginu ne njihova, nego tuđa deca.\nVučić je na početku sednice zahvalio svima koji su u skupštinskoj sali i koji, kaže, žele da razgovaraju na odgovoran i ozbiljan način o problemu koji je veliki i težak ne samo za ljude na Kosovu i Metohiji, već i za sve građane Srbije i srpski narod.\nOn je rekao i da je razmišljao da li da govori o tome na koji način su neki pokušavali da ga spreče da uđe u zgradu Skupštine Srbije, ali je dodao da su to slabi pokušaji i nevažni uz ovakvu temu i u ovakvom trenutku za građane.\nZa 30 godina prepolovljen broj Srba na Kosovu i Metohiji\nVučić je upozorio na katastrofalne razmere nacionalne katastrofe kroz koju je naš narod prolazio navodeći da od 1961. godine i demografski gubimo tle pod nogama na Kosovu i Metohiji.\nTe godine imamo 27 odsto Srba, već 1971. - 21 odsto, 1981. godine 15 posto Srba, a 1991. samo 11 odsto, što znaci da je za 30 godina broj Srba na Kosovu i Metohiji prepolovljen.\nKolike su razmere nacionalne katastrofe pokazuje i broj srpske dece u školama: tako je 1961. srpske dece bilo oko 100.000, 1999. - 59. 000, a danas svega 16. 000 srpske dece u školama.\nVučić je izneo podatke o poražavajućim demografskim kretanjima.\nDanas na Zapadnom Balkanu živi 7,46 miliona Srba, a oko 4 miliona i 70 000 Albanaca, naveo je Vučić dodajući da je u Srbiji negativan prirodni priraštaj, a Albanci imaju pozitivan.\nVučić je istakao i da bi se ostvario pozitivan priraštaj zene u Srbiji treba da rađaju 3,2 dece, inače ćemo imati malu šansu da govorimo o sopstvenom opstanku.\nOn je rekao i da posle devedesete, ko god došao na vlast, bez obzira kakve namere imao, bio je u teškoj situaciji da nešto sačuva, a tome su, kako je naveo, doprineli brojni problemi kao sto su loše odluke komunističkih vlasti o zabrani povratka Srba i Crnogoraca na Kosovu i Metohiji.\nNismo ulazili u suštinu problema, potcenili moć međunarodne zajednice\nOn je naveo da među istorijskim činjenicama koje su doprinele katastrofičnom stanju za opstanak na KiM , i 500 godina koliko smo proveli pod Turcima, kao i to što smo istovremeno doživeli tragične gubitke u ratovima - od balkanskih ratova, preko Prvog i Drugog svetskog rata, i ratova 90-ih godina, do NATO agresije.\nNapomenuo je da od 1945. godine, osim zabrane povratka Srbima i Crnogorcima na Kosovo imali smo i povećanje ustavnih nadležnosti za Albance."Sve su to bili ogromni udarci demografskoj vitalnosti zemlje od kojih se nikada nismo oporavili", kazao je Vučić.\nBila je velika greška i to što potcenjivali moć međunarodne zajedniceOd 90-ih godine posle decenija ćutanja na progon Srba sa KiM, želeći nacionalnu obnovu, očekivali smo da imamo bolje rezultate, ne ulazeći u suštinu problema sa Albancima, brojeve, ono što je "dete moglo da sabere", a mi se pravili da to ne možemo.\nO tome šta je Đinđić pisao Savetu bezbednosti 2003.\nUbijeni premijer Zoran Đinđić je još 2003. godine upozorio Savet bezbednosti UN da Albanci žele nezavisno Kosovo, naveo je Vučić iz sadržaja Đinđićevog pisma UN, koji je pronašao zajedno sa saradnicima.\nEvropske sile i SAD dozvolile su Prištini da šest godina ne formira Zajednicu srpskih opština, što je bila jedina obaveza Albanaca iz Briselskog sporazuma, rekao je Vučić.\n"Jednu jedinu obavezu koju su imali nisu ispunili zato što im je neko dozvolio da je ne ispune. Zato što su im evropske sile i SAD rekle - vama je dozvoljeno da je ne ispunite", rekao je Vučić na posebnoj sednici Skupštine Srbije posvećenoj KiM.\nOn je istakao da to nije ni pravedno ni pravično i da pokazuje dvostruke standarde, ali da Beogradu ostaje jedino da razume kako stoje stvari i nastavi da se bori na najbolji mogući način.\nPredsednik je istakao da brine o srpskom narodu i o onima građanima koji žele da država Srbija o njima brine, a da nije naročito zainteresovan za to šta se dešava u Kačaniku, Glogovcu, Suvoj Reci..\nTražili vreme da sačuvamo zemlju\nPredsednik je istakao da su razgovori Beograda i Prištine veoma važni, jer smo time zaustavili sled gubitaka i povratili ugled Srbije i uspeli da vratimo temu Kosova i Metohije za pregovarački sto.\n"Tražili smo vreme da zemlju sačuvamo. Morate da razgovarate, iako nije lepo razgovarati sa Tačijem, a ni njemu sa mnom, ali to radite jer volite svoju zemlju", rekao je Vučić.\nOn je istakao da je Srbija, u deset puta lošijoj situaciji nego što je bila DOS-ovska vlast, bez vojske i policije, sa formalno proglašenom nezavisnošću Kosova, pokušala da se vrati u razgovore, da očuva mir i političku stabilnost, je nemamo više glava za gubljenje i dece za bacanje, što nikada nismo ni imali.\nObjasnio je da je Srbija učestvovala u razgovorima sa ciljem da čuvajući političku stabilnost, podižući ekonomiju, time povećavajući šansu da ljudi ostanu u zemlji i poveća mogućnost za odbranu nacionalnih interesa.\nPodsetio je da de fakto, kada je došao na mesto ministra odbrane vojsku nismo ni imali, da smo uništavali Strele za 142 dolara po komadu, da smo imali samo jedan avion koji je mogao da poleti, a samo ove godine dobijamo više helikoptera nego što smo kupili u protekle tri decenije.\n"Neko će da kaže 'zašto'? Moramo imati u vidu da 68 odsto naše trgovine obavljamo sa EU, odakle su i najveći investitori. Danas samo nemačke kompanije kod nas zapošljavaju 60.000 ljudi", ukazao je on.\nUbistvo Ivanovića i pokušaj da se ubije ideja o razgraničenju\nPredsednik Vučić je izjavio da se ubistvo Olivera Ivanovića poklopilo sa raspisivanjem izbora u Beogradu 2018. godine, kada su neki očekivali smenu aktuelne vlasti, te da su tada pokušali da unište ideju o razgraničenju, kako bi sprečili Srbe da dobiju deo teritorije na KiM.\n"Raspisuju se izbori za Beograd, očekuje se promena vlasti i, kada neki očekuju da to bude početak promene vlasti i kraja Vučićevog režima, tog dana u Kosovskoj Mitrovici je ubijen Oliver Ivanović, jedan od lidera Srba sa Kosova i Metohije, politički protivnik Srpske liste", kazao je Vučić.\nKaže da su poslednjih dana bila tri teksta u značajnim zapadnim medijima koji govore kako je baš to ubistvo doprinelo uništavanju ideje o razgraničenju i bilo kakvim srpskim snovima da Srbi ne bi dobili "nešto od teritorije Kosova i Metohije".\n"Rade to sa željom i namerom da se potpuno kriminalizuje naš narod na Kosovu i Metohiji, a posebno Srbi sa severa Kosova i Metohije jer nisu želeli da dozvole upliv kosovskih Albanaca".\nVučić kaže da su izmišljali ko je ubio Ivanovića i hapsili čak na osnovu izjava političara sa Savskog venca u Beogradu, koji se predstavljaju kao političari sa Kosova, a sve da bi sever bio laka meta za sve njih, pošto se pokazao "kao veoma tvrd orah".\n"I danas je sever Kosova i Metohije lakša meta, što je doprinos Albanaca, zapadnih sila i delom srpske politike", dodao je Vučić.\nCilj i plan Albanaca su jasni, snažniji odlučuju\nPredsednik Vučić je rekao da je aktuelna vlast uspela da podigne ugled Srbije u svetu, i da se o Kosovu i Metohiji ponovo priča, ali je istakao i da je mnogo ranije, 2010, završeno sve što se tiče Kosova i Metohije.\nVučić je istakao da je plan Albanaca da nas svim onim što rade dovedu u situaciju "nove normalnosti", jer to je njima dozvoljeno, a sa, kako je rekao, ciljem da se Srbija dovede u situaciju da i formalno prizna nezavisnost Kosova.\n"Možemo da tražimo i da se još ponešto pitamo i da se još borimo najbolje što možemo. Nedavno je bio samit u Berlinu gde su Makron i Merkelova pokušali da ubede Albance da ukinu takse, ali oni su imali podršku snažnijih nego što su ovo dvoje evropskih lidera", kazao je Vučić.\n"Nisu uspeli, jer su Albanci imali snažniju zaštitu, rekao je Vučić", dodajući da je i njima to rekao.\nVučić je naveo da su sa tim ciljem uvedene i takse, iako su suprotne svim međunarodnim normama.\nOn je istakao da nijedna od država članica EU nije preduzela bilo šta protiv albanske strane, sem što je Federika Mogerini izdala jedno saopštenje.\nVučić je naveo da Albanci po milion puta pričaju o velikoj Albaniji, ukidanju prelaza, carina, taksama, a u međunarodnoj zajednici će na to izdati neko saopštenje i odbaciti svaku našu ideju.\nTakođe, odbacuju svaku ideju o promeni granica, jer podrazumevaju da su granice KIM jedinstvene i nepovredive, a da granice Srbije to nisu bile ni 1999. ni 2006., ni 2008., a posle toga sve su postale nepovredive.\n"Lupetaju da će se otvoriti Pandorina kutija, ona je otvorena mnogo ranije", istakao je Vučič.


Sankcije – nekome majka, a nekome maćeha\nSankcije – nekome majka, a nekome maćeha\nU Rusiji, prva nedelja nakon uvođenja embarga na uvoz poljoprivrednih proizvoda iz SAD i EU, prošla je mirno: nije bilo zabeležnog rasta cena, a novi partneri bukvalno su nahrlili i kucaju na vrata sa svojim proizvodima.\nRusija je 8.avgusta ograničila uvoz čitavog niza roba iz država koje su uvele sankcije Moskvi: SAD, države EU, Kanade, Australije i Norveške. Na spisku su se našle: govedina, svinjetina, povrće, voće, živinsko meso, sirevi i mlečni proizvodi, orašasto voće.\nGubitak tako velikog tržišta, kao što je rusko, veoma će se osetiti na zapadu, smatra analitičar Instituta svetske ekonomije i međunrodnih odnosa RAN Jakov Mirkin:\nZa neke države će ova okolnost izazvati velike neprijatnosti, tim pre što se Rusija nalazi na prvom mestu kao uvoznica govedine, svinjetine, živinskog mesa iz EU, na prvom i drugom mestu kao uvoznica sira i mlečnih proizvoda, stočne hrane, i na osmom mestu kao uvoznica maslinovog ulja.\nEU sama sebi nanosi štetu, uvodeći sankcije Rusiji u vezi sa situacijom u Ukrajini, izjavio je premijer Mađarske- Viktor Orban. „Politika sankcija, koju sprovodi zapad u odnosu na Rusiju, donosi više štete nama samim, nego Rusiji. U politici se ovo naziva „pucati sebi u nogu“- kaže Orban.\nSavetnik predsednika Rusije Sergej Glazjev je saopštio da će moguće štete u EU dostići 1 trilion evra. Tim pre što se ekonomija Evrope ne nalazi u najboljoj formi: tamo je nazaposlenost u junu iznosila 10,2%, a godišnja inflacija se povećala za 0,7%. BND je tokom prvog kvartala porastao u poređenju sa prethodnim za samo 0,3%.\nIpak, radi se ne samo o sankcijama, već o nečem mnogo bitnijem, govori Dmitrij Danilov iz moskovskog Instituta Evrope:\nRusija se vraća u ono stanje kada joj je bilo neophodno da gradi „tvrđavu“ i da se štiti. Pri tome, ne samo avionima i nuklearnim oružjem, već da se štiti ekonomski, da traži partnere, da jača sopstvene finansije. Ovaj konflikt će bolno udariti ne samo na rusko-evropske odnose, već i na poziciju Evrope u svetu.\nUopšteno, sankcije protiv Rusije, Evropa je uvela na insistiranje SAD. Oni su na tome radili nekoliko nedelja- Obama nije bio lenj da zbog ovoga organizuje evropsku turu, tokom koje je bukvalno ucenjivao Evropljane solidarnošću od NATO liniji.\nAli, potoje i druga mišljenja povodom ove neravnopravne solidarnosti. Tokom susreta sa Vladimirom Putinom u Levadijkom dvorcu na Krimu, čuveni francuski političar i preduzetnik Filip de Vij je izrazio svoju uverenost da se budućnost Evrope ne nalazi u Americi, već u samoj Evropi- pa time i Rusiji.


Građani polažu cveće na Šanzelizeu u Parizu, gde je ubijen jedan policajac a dvojica ranjena\nNapadač koji je u četvrtak u Parizu ubio jednog policajca, a ranio dvojicu, pre nego što ga je policija upucala, identifikovan je kao osuđivani kriminalac Karim Šerfi, saopštio je tužilac Fransoa Molin.\nPored Šerfijevog tela pronađena je poruka u kojoj se hvali esktremistička organizacija Islamska država, koja je prethodno preuzela odgovornost za napad i počinioca identifikovala kao "Abu Jusefa Belgijanca".\nŠerfi je ranije osuđivan zbog napada na policiju. Bio je uhapšen i u februaru ove godine, ali je pušten na slobodu zbog nedostatka dokaza.\nMolin je naveo da policija i dalje pokušava da utvrdi da li je Šerfi imao saučesnike u napadu na Šanzelizeu.\n"Nisu ga nadzirale obaveštajne agencije i nije pokazivao znakove radikalizacije uprkos tome što je više godina bio u zatvoru", naveo je tužilac.\nAmerički predsednik Donald Tramp u petak je na Tviteru ocenio da će napad uticati na predsedničke izbore u Francuskoj, koji se održavaju u nedelju 23. aprila.\nPredsednička kandidatkinja ekstremne desnice, Marin Le Pen, u petak je zatražila da se vrate kontrole na granicama i iz zemlje proteraju stranci koje nadziru obaveštajne agencije.\nLe Pen, poznata po zapaljivoj retorici tokom kampanje, naglasila je u radijskom intervjuu da je policija "platila cenu borbe protiv radikalnog islama, monstruozne, totalitarne ideologije koja je objavila rat našoj naciji, razumu i civilizaciji".\nU međuvremenu, policija je privela tri člana Šerfijeve porodice.


Tilerson propušta NATO, šta će doneti u Moskvu? - Sputnjik Srbija\nTilerson propušta NATO, šta će doneti u Moskvu?\n20:48 21.03.2017 (osveženo 21:04 21.03.2017) Preuzmite kraći link\nAmerički državni sekretar Reks Tilerson u aprilu će propustiti svoj prvi samit NATO-a u Briselu da bi na Floridi dočekao kineskog predsednika Si Đinpinga, posle čega će otputovati u posetu Moskvi. Ta vest, iako nije potvrđena u glavnom gradu Rusije, već je izazvala negodovanje sa druge strane okeana, naročito među demokratama.\nStejt department je, međutim, potvrdio informaciju da će Tilerson u aprilu posetiti Rusiju, uprkos tome što su Amerikanci započeli istragu o umešanosti Kremlja u predsedničke izbore u SAD, kao i o vezama između Trampa i Rusije.\nKako je precizirano, američki državni sekretar će prvo prisustvovati sastanku zemalja „sedmorke“ u Italiji, a zatim će otputovati u Rusiju. Kao mogući datum posete Moskvi spominje se 12. april.\nZvanična predstavnica Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova nije potvrdila, ni negirala tu informaciju, ali se iznenadila još jednim curenjem „osetljivih informacija iz Vašingtona“.\n„Političkim elitama u SAD je vreme da se dogovore: da li su to ponovo ’ruski hakeri‘ hakovali servere Stejt departmenta ili pretnja informacionoj bezbednosti SAD ipak ima američko poreklo?“, dodala je ona.\nPredstavnici američke Demokratske stranke nazvali su „ozbiljnom greškom“ Tilersonovu odluku da propusti pregovore NATO-a u Briselu, ocenjujući da to podriva poverenje u Alijansi koja je za Ameriku najvažniji savez, a takođe i povećava zabrinutost zbog tesnih veza Trampove administracije sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom.\n„Tilerson će se ovih dana, u okviru jedne konferencije, sastati sa evropskim ministrima u Vašingtonu i oni će tu razmotriti sva glavna pitanja koja se tiču Alijanse, a njihov aprilski susret u Briselu bi više imao ceremonijalni karakter. Ovde se ne radi o promeni američkih prioriteta ili zanemarivanju Evropljana i NATO-a. Možemo očekivati da će SAD korigovati svoje stavove prema NATO-u i to je sasvim jasno iz prethodnih Trampovih razgovora sa evropskim liderima. Međutim, ne bih se složio da Tilerson neće prisustvovati sastanku NATO-a zbog Kine i Rusije i da to dovodi do raskola između SAD i Alijanse, iako su novoj američkoj administraciji odnosi sa supersilama, kao što su Rusija i Kina, veoma važni“, kaže za Sputnjik Grigorij Jarigin, docent Katedre za američka pitanja Državnog univerziteta iz Sankt Peterburga.\nPolitikolozi, međutim, ocenjuju da će Tilersonova poseta Moskvi, ukoliko do nje zaista dođe, biti prilika da se razgovara o svim temama koje se tiču odnosa dve zemlje i šansa da se ti odnosi normalizuju uprkos svim problemima i teškoj atmosferi koja je stvorena u SAD, a u kojoj se Rusija optužuje za sve smrtne grehe.\n„Ako se Tilersonova poseta zaista dogodi u to vreme kada se najavljuje to će značiti da su SAD i predsednik Tramp definisali politiku prema Rusiji. Očekuje se da će u Moskvi Tilerson usaglašavati detalje te politike. Ako tokom njegove posete dođe do definisanja osnovnih problema u bilateralnim odnosima i načina rešavanja tih problema onda bi mogle da uslede i pripreme za sastanak lidera dveju zemalja. Posle susreta Putina i Trampa mogli bismo da očekujemo značajnije promene u odnosima dve zemlje, jer druge šanse verovatno neće biti. Sada sve ukazuje na to da SAD neće voditi agresivnu politiku prema Rusiji, jer da je Tramp zamislio tako nešto, on bi davno realizovao svoje namere, tim pre što bi mu to samo olakšalo život na političkoj sceni u Americi“, kaže Jarigin.\nPutin i Tramp na samitu G20 u Hamburgu?\nAnalitičar navodi i da je Tilerson najbolji izbor za vođenje pregovora sa Rusijom.\n„Tilerson poznaje Rusiju i mislim da će njegova pregovaračka pozicija biti lišena ideološkog tereta, koji je smetnja razvoju pragmatičnih odnosa. Nadamo se racionalnom pristupu, jer Tilerson je pre svega biznismen i nema iskustva u diplomatiji i političkim pregovorima. Tilerson je možda u ovom trenutku najbolji izbor za vođenje pregovora sa Rusijom i ako on dođe u Rusiju u aprilu, on neće doći ’praznih ruku‘“, nego sa već definisanim stavom prema Rusiji“, zaključio je Jarigin.\nPodsećanja radi, pre imenovanja na mesto američkog državnog sekretara Tilerson je bio izvršni direktor naftne i gasne kompanije „Ekson mobil“, koja posluje u više desetina zemalja, od kojih su neke politički nestabilne ili udaljene od politike SAD, među kojima je i Rusija.\nČinjenica da je Tilerson poslovao sa Rusijom izazvala je među demokratama u Americi burna negodovanja.\nTilerson je poznat i kao kritičar sankcija uvedenih Rusiji. Kremlj ga je svojevremeno nagradio „Ordenom prijateljstva“, što je najviša počast koju ruske vlasti mogu da daju nekom strancu.\nTramp je ranije ocenio da je „odlično što Tilerson ima poslovne veze sa Rusijom i što stvarno dobro poznaje toliko igrača u toj zemlji“.\nposeta, Reks Tilerson, Vašington, Moskva


Moja dva amandmana koje sam uložila na problematizovanje entitetskog glasanja koje je postavljeno kao problem za pravnu reformu u BiH, Dan Republike Srpske i problem što Republika Srpska nije registrovala vojnu imovinu na ime BiH kao svojinu odbili su Monitoring komitet i Parlamentarna skupština Savjeta Evrope”, rekla je Markovićeva Srni.\n“Moja dva amandmana koje sam uložila na problematizovanje entitetskog glasanja koje je postavljeno kao problem za pravnu reformu u BiH, Dan Republike Srpske i problem što Republika Srpska nije registrovala vojnu imovinu na ime BiH kao svojinu odbili su Monitoring komitet i Parlamentarna skupština Savjeta Evrope”, rekla je Markovićeva Srni.\n“Glasala sam protiv Rezolucije jer smatram da i Rezolucija i izvještaj Monitoring komiteta u određenom dijelu proziva i opterećuje samo Republiku Srpsku za probleme koji danas postoje u BiH. To je pokazala i diskusija u kojoj se niko nije dotakao problema pravosudnih institucija, njihove politizacije, kao ni pitanja terorizma koji je prijetnja ne samo za građane BiH nego i regiona”, pojasnila je Markovićeva.\n“Za mene je bilo i te kako problematično i s obzirom da su odbijeni moji amandmani glasala sam protiv Rezolucije”, napomenula je Markovićeva.\n“Ona je izabrana večeras u drugom krugu za komesara tako da će BiH sada imati komesara za ljudska prava Savjeta Evrope na mandat od šest godina”, dodala je Markovićeva.


RUSI U SRBIJI OD FEBRUARA OTVORILI 725 FIRMI – Televizija srpske dijaspore\nIz dana u dan sve više ih dolazi u Srbiju, a ovo je njihov profil\nRuski državljani u Srbiji sve češće osnivaju i firme. Od februara do aprila, dakle za oko pet nedelja, registrovana su 323 pravna lica čiji su osnivači poreklom iz Rusije. Ovaj broj u međuvremenu se i povećao.\nKako su za “Blic” potvrdili u Agenciji za privredne registre od 24.02. do 01.05.2022. registrovano je osnivanje 202 privredna društva i 523 preduzetnika, čiji su osnivači fizička i pravna lica iz Ruske Federacije.\nU istom periodu, registrovano je osnivanje 9 privrednih društava i 5 preduzetnika, čiji su osnivači iz Ukrajine.\nOno što se vrlo lako da primetiti jeste da se profil Rusa koji su nam došli razlikuje od profila Ukrajinaca. Rusi su najčešće mladi ljudi od 30 do 45 godine koji su u Srbiju došli sami ili sa partnerom, najčešće bez dece. Ovde su se “obreli” zbog posla i to u IT kompanijama.\nS druge strane, profil Ukrajinaca u Srbiji, u najkraćem se može opisati kao porodični mladi ljudi koji su se u našoj zemlji “obreli” jer su morali. Neki su ovde došli jer su imali rođake ili poznanike, a neki su Srbiju jednostavno uzeli za zemlju gde se sigurno skloniti.


Koji porez plaćaju advokati? » Fincon.rs\nZa mnoge advokate koji prvi put započinju obavljanje delatnosti, pitanje poreza koji je potrebno da plate predstavlja problem na koji ponekad nije lako pronaći odgovor. Kroz ovaj tekst pokušaćemo da pređemo sve mogućnosti koje advokati imaju ispred sebe, a odnose se na oblike organizovanja i poreza koje su u obavezi da plate.\nUkoliko se advokat opredeli da obavlja samostalno delatnost, pred njim su dve mogućnosti, a na njemu je da izabere onaj koji smatra povoljnijim za njega.\nU slučaju da se advokat opredeli da bude paušalno oporezovan, on je u obavezi da svakog 15og u mesecu plaća porez po osnovu rešenja koje dobije od Poreske uprave.\nVisina obaveze koje advokat plaća po osnovu paušalnog oporezivanja nije fiksna, već zavisi od više faktora, kao što su godina rođenja advokata, mesto na kojem je registrovan advokat, prosečna zarada advokata i slično.\nUkoliko vas zanima tačan iznos paušalnog poreza koji je potrebno platiti, možete to utvrditi na sledećem linku: https://eporezi.purs.gov.rs/kalkulator-pausalnog-poreza-i-doprinosa.html.\nAdvokat koji se opredeli za paušalno oporezivanje ne vodi knjige, već ima obavezu da vodi samo KPO knjigu u koju se unose podaci o ostvarenim prihodima, i uz pomoć koje utvrđuje da li je ostvario prihod preko 6 miliona dinara u kalendarskoj godini, kada gubi pravo da bude paušalac i stiče obavezu vođenja knjiga i plaćanja poreza na stvarno ostvareni prihod.\nZa razliku od paušalca koji nema obavezu da vodi poslovne knjige i porez plaća paušalno, advokat koji se opredeli da vodi poslovne knjige porez na kraju godine plaća na osnovu stvarno ostvarenog rezultata iz poslovanja, i on iznosi 10%. Dakle, ukoliko advokat ostvari poslovni rezultat od 1.000.000rsd, na kraju godine, nakon predaje poreskog bilansa, ima obavezu da plati porez u iznosu od 100.000din.\nAdvokati koji plaćaju porez na stvarno ostvareni rezultat imaju dve mogućnosti, a to je da sebi isplaćuju ličnu zaradu svakog meseca, i na nju plaćaju poreze i doprinose, ili da se opredele da ne isplaćuju ličnu zaradu, i u tom slučaju na kraju godine plaćaju i doprinose na stvarno ostvaren rezultat, što bi značilo konkretno da je pored poreza od 10%, potrebno platiti i doprinose u iznosu od 36,55% na stvarno ostvaren rezultat.\nAdvokati u PDV\nAdvokati koji ostvaren prihod veći od 8 miliona dinara u poslednjih godinu dana, postaju obveznici poreza na dodatu vrednost. Ovde je važno obratiti pažnju na jedan detalj, a to je da se granica od 6 miliona za gubitak prava na paušalno oporezivanje posmatra za kalendarsku godinu, dok se granica od 8 miliona posmatra za poslednjih godinu dana, tačnije, nije vezana isključivo za tekuću godinu.\nAdvokat se u svakom trenutku može opredeliti da vodi poslovne knjige i plaća porez na stvarno ostvaren rezultat, a takođe isto važi i za mogućnost izbora ulaska u sistem PDV, tj. advokat se u svakom trenutku može opredeliti da uđe u sistem PDV, bez obzira na ostvareni prihod u poslednjih godinu dana.\nZajednička advokatska kancelarija nema poreski subjektivitet, te advokati koji zajednički osnuju advokatsku kancelariju poreze plaćaju na isti način kao i advokati koji samostalno obavljaju svoju delatnost. Iz ovog proizilazi, da kao zajednička advokatska kancelarija ne mogu da izdaju fakture, imaju račun u banci, zapošljavaju radnike, niti da budu zakupci poslovnog prostora kao advokatska kancelarija.\nZakon ne predviđa bilo kakve poreske olakšice za zajedničke advokatske kancelarije, u odnosu na samostalno obavljanje advokatske delatnosti, izuzev što se troškovi koji se odnose na celokupnu kancelariju, mogu deliti među advokatima koji se nalaze u kancelariji, ali to ni na koji način ne utiče na poreski položaj kancelarije. Ne postoji ograničenje u vezi toga koji advokati mogu pristupiti u zajedničku advokatsku kancelariju, bez obzira da li su paušalci ili advokati koji vode poslovne knjige, a takođe na tu mogućnost ne utiče ni to da li su u sistemu PDV ili nisu.\nOrtačko društvo advokata\nDva ili više advokata se ipak mogu udružiti i poslovati kao pravno lice, a to je propisao član 47. Zakona o advokaturi, koji advokatima omogućava osnivanje ortačkog društva. Advokati koji osnuju ortačko društvo, porez na zaradu plaćaju u skladu sa Zakonom o porezu na dohodak građana, čija je osnovica ograničena na iznos petostruke prosečne zarade u Republici Srbiji, dok doprinose plaćaju u skladu sa Zakonom o doprinosima na obavezno socijalno osiguranje.\nS obzirom da je reč o pravnom licu, ortačko društvo advokata na kraju poslovne godine plaća porez na dobit u skladu sa Zakonom o porezu na dobit pravnih lica, odnosno obaveza je da se na ostvaren rezultat plati 15% poreza, što bi značilo da, ukoliko su prihodi na kraju godine veći od rashoda za, na primer, 4.000.000din, obaveza ortačkog društva nakon predaje poreskog bilansa iznosi 600.000din.\nAdvokati organizovani u ortačko društvo, za obaveze društva odgovaraju celokupnom svojom imovinom.\nKnjigovodstvo za advokate\nUkoliko ste advokat kojem je potrebno knjigovodstvo od poverenja, ili imate bilo kakva pitanja u vezi poslovanja i poreskih obaveza, budite slobodni da nam se obratite, stojimo Vam na raspolaganju.


Elektro Maschinen HDEm 1450, perač visokog pritiska cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nElektro Maschinen HDEm 1450, perač visokog pritiska cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Elektro Maschinen HDEm 1450, perač visokog pritiska po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Elektro Maschinen HDEm 1450, perač visokog pritiska na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Perači visokog pritiska cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Elektro Maschinen Perači visokog pritiska, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Elektro Maschinen HDEm 1450, perač visokog pritiska sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Elektro Maschinen HDEm 1450, perač visokog pritiska. Pre kupovine, podatke za Elektro Maschinen HDEm 1450, perač visokog pritiska proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Delegacija Gradske uprave Istočno Sarajevo položila vijenac na spomenik Mis Irbi (FOTO) - princip.news\nDelegacija Gradske uprave Istočno Sarajevo položila vijenac na spomenik Mis Irbi (FOTO)\nPovodom 110 godina od smrti Adeline Pauline Irbi, poznatije kao Mis Irbi, koja je ostavila neizbrisiv trag u istoriji srpskog naroda u Bosni i Hercegovini, delegacija Gradske uprave Istočno Sarajevo položila je danas vijenac na spomenik ovoj dobrotvorki, na sarajevskom groblju u naselju Ciglane.\nObilježavanju godišnjice smrti Mis Irbi prisustvovali su i studenti Filozofskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu, saopšteno je iz Gradske uprave.\nAdelina Paulina Irbi, koja je pomagala je hrišćane i srpske ustanike protiv turske vlasti u Hercegovini, umrla je na današnji dan, 15. septembra 1911. godine.\nMis Irbi je bila britanski putopisac, borac za prava žena i dobrotvor Srba u BiH. Putovala je Balkanom, prikupljala pomoć za ratovima zahvaćena područja, a u Sarajevu je osnovala prvu školu za djevojke.\nIako je škola bila otvorena za sve vjeroispovijesti, uglavnom su je pohađale srpske učenice, tako da se škola u izvještajima i dokumentima ubrzo počela nazivati srpska ženska škola.\nAdelina Irbi u Sarajevu je posebno podržavala rad Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva “Prosvjeta”.\nAdelina Irbi je iz srpskog ustanka izašla sa atributima “plemenita” i “majka sirotinje”, koji su je pratili do kraja života i sa kojima je ušla u istoriju.\nAdelina Irbi ostala je u Sarajevu do kraja života i nastavila sa radom, često finansirajući škole sopstvenim novcem.\nNjena smrt ožaljena je ne samo u Sarajevu i širom BiH, već i u Srbiji. Zastave su spuštene na pola koplja, a crne tkanine visile su sa mnogih prozora i balkona sarajevskih Srba.\nSahranjena je, prema sopstvenoj želji, na protestantskom groblju na Koševskom brdu. Grob je kasnije izmješten na groblje Sveti Josip u sarajevskom naselju Ciglane.\nSvu svoju imovinu ostavila je Srpskom prosvjetnom i kulturnom društvu “Prosvjeta” i Zadruzi “Srpkinja”.\nNemanja Majdov, srpski svijetski šampion u džudu, danas je stao na ludi kamen. Svadbeno veselje upriličeno je u Istočnom Sarajevu. Među zvanicama su srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, najbolji teniser svijeta Novak Đoković, kao i brojna druga imena iz svijeta sporta, kulture i javnog života Republike Srpske.


Danas\t03.01.2019 12:26\nPredsednik opozicione Socijaldemokratske stranke (SDS) Boris Tadić ocenio je da je veća verovatnoća da će biti prevremenih izbora nego da ih neće biti, ali da opozicija ne treba da ih prihvati pod okolnostima u kojima predsednik Aleksandar Vučić drži punu kontrolu.\n„Ključni cilj protesta mora da bude stvaranje uslova za poštene izbore. To je najvažnije pitanje ovog trenutka koje objedinjuje čitavu opoziciju. To je pitanje opstanka demokratije i politike u Srbiji i uopšte mogućnosti da se ovaj kriminalni sistem promeni“, kazao je Tadić za NIN.\n„Odbijanjem uspostavljanja normalnih izbornih uslova od strane vlasti ide se u neparlamentarnu borbu. Tako je bilo i ’90ih godina. Deo međunarodne zajednice je zainteresovaniji da im Vučić ispostavi priznanje nezavisnosti Kosova, nego za očuvanje demokratije u Srbiji. To je besramna uloga nekih evropskih političara. Ali i pored toga, međunarodna zajednica ne bi mogla da prećuti bojkot izbora“, kazao je Tadić.\nGovoreći o protestima „Stop krvavim košuljama“, Tadić je kazao da svaki protest ima smisla ako je osmišljen u skladu sa prethodno jasno definisanim političkim zahtevima i ciljevima .\nTadić je kazao da je je tražio televizijski duel sa Vučićem da bi stavio tačku na Vučićeve „patološke laži o rezultatima“ njegove vlasti, koje su srž njegovog svakog javnog obraćanja i temelj njegovog upravljanja Srbijom.Taj duel je, po Tadićevim rečima, potreban da bi demistifikovao njegovu vladavinu lažima i da bi pokuša da probudi građane Srbije iz „gebelsovske hipnoze kojoj su godinama izloženi“.\nPoručujući da svima želi srećniju Novu godinu od prethodne, Tadić je kazao da je „atmosfera u srpskom društvu najbolesnija u poslednjih nekoliko decenija“.\n„Vučić je čovek koji vrlo dobro poznaje političku vrednost novca. Danas je formirana nova finansijsko-političa oligarhija koja upravlja Srbijom i to će biti najveći problem za svakog ko dođe na vlast“, kazao je Tadić.


Jeremić: Na sastanku Nesvrstanih preko 100 delegacija\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić izjavio je danas u Beogradu da će ministarski sastanak Pokreta nesvrstanih u Beogradu biti drugi najveći skup održan ove godine u svetu i da se očekuje dolazak više od 100 delegacija.\n"Prve delegacije već stižu na aerodrom, njih tridesetak, a dolazi više od 100 delegacija na sutrašnji sastanak. To će biti drugi najveći skup održan u svetu ove godine, ne računajući Generalnu skupštinu UN", rekao je Jeremić.\nOn je kazao i da na skup dolazi i predstavnici desetak zemalja koji nisu u Pokretu nesrvstanih.\nOsvrćući se na istoriju zemlje i njenu spoljnu politiku, Jeremić je rekao da Srbija danas ima "nezavisnu, izbalansiranu i aktivnu spoljnu politiku sa jasno definisanim prioritetima".\nDolazak na konferenciju u Beogradu povodom 50. godišnjice prvog sastanka Pokreta nesvrstanih, potvrdilo je 105 delegacija u kojima su ministri spoljnih poslova, zamenici ministara, specijalni izaslanici i drugi zvaničnici, rečeno je danas agenciji Beta u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije.


Elektrilevi odabrao Ericsson za postavljanje i održavanje mreže pametnih brojila – Personal magazin\nElektrilevi, najveći distributer električne energije u Estoniji, potpisao je osmogodišnji ugovor sa kompanijom Ericsson koji obuhvata nabavku, instalaciju, sistem integraciju i pokretanje mreže pametnih brojila. Estonija je jedna od mnogih…\nElektrilevi, najveći distributer električne energije u Estoniji, potpisao je osmogodišnji ugovor sa kompanijom Ericsson koji obuhvata nabavku, instalaciju, sistem integraciju i pokretanje mreže pametnih brojila.\nEstonija je jedna od mnogih zemalja koje su instalirale pametna brojila kako bi doprinele ostvarenju cilja Evropske Unije o poboljšanju energetske efikasnosti za 20 odsto do 2020. Elektrilevi ima više od pola miliona pretplatnika u svojoj mreži.\nPametna brojila omogućavaju korisnicima da sami kontrolišu potrošnju energije i smanje troškove, kao i preciznije merenje i naplatu. Kompanije koje se bave distribucijom električne energije dobijaju eliminaciju ručnog očitavanja brojila kao i uštedu kroz brzu detekciju prevara.\nEricsson će sprovesti instalaciju i povezivanje 630.000 pametnih brojila na 2G/3G mobilnu mrežu. Takođe, Ericsson će sprovesti sistem integraciju brojila kao i integraciju sistema za upravljanje podacima.\nTokom ove godine biće sproveden pilot projekat koji uključuje postavljanje 5.700 pametnih brojila dok će se proces instalacije svih 630.000 brojila odvijati od 2013. do 2016. godine.\nElektrilevi odabrao Ericsson za postavljanje i održavanje mreže pametnih brojila was last modified: September 5th, 2012 by Redakcija\nToshiba STOR.E CLOUD uređajem\nNovi Epson ultra-kompaktni štampači


Priznanja za kvalitet otišla u ruke dobitnika\nNovosadski sajam je danas bio domaćin dobitnicima priznanja na ocenjivanju kvaliteta proizvoda i usluga u robnim grupama: meso, proizvodi od mesa, mleko, mlečni proizvodi, sirevi i sladoledi, konditorski proizvodi, semenski material biljnog porekla, jestiva ulja i srodni proizvodi, konzumna jaja, proizvodi na bazi žita i brašna.\nVelike šampionske pehare su osvojili zrenjaninski Dijamant - za visok kvalitet ulja i drugih masnih namaza, majoneza i proizvoda srodnih majonezu, Jaje produkt u Čeneju - za vrhunski kvalitet svežih konzumnih jaja, Institut za ratarstvo i povrtarstvo, Novi Sad, za izuzetan kvalitet i širok asortiman semenskog materijala žita, industrijskog i krmnog bilja. Isto priznanje, uz zvanje Apsolutnog šampiona, osvaja Sanja DOO u Novom Sadu, za vrhunski kvalitet finih pekarskih proizvoda.\nSrebrni šampionski pehar, za visok kvalitet semenskog materijala iz grupe žitarica, ponela je Al Dahra Srbija, Agroseme, Beograd. Istim priznanjem su nagrađeni Bioheljda u Užicu - za vrhunski kvalitet brašna, testenina i srodnih proizvoda, somborska Naša Familia - za izuzetno visok kvalitet ocenjenog širokog asortimana polutvrdih dimljenih sireva i Mianja, Cetinje, za vrhunski kvalitet suhomesnatih proizvoda.\nU Kongresnom centru „Master“, uručeno je i sedam Pehara Novosadskog sajma. Tim vrhunskim priznanjem nagrađeni su C Proizvodnja i promet 06, Šabac, za vrhunski kvalitet krem proizvoda, Mlinotest - S, Ruma, za vrhunski kvalitet testenina, Duga ZNN, Kać, za vrhunski kvalitet palete proizvoda na bazi žita i brašna, Stado moje AMAKS DOO, Mlekara Mošorin, za vrlo visok kvalitet ocenjenih fermentisanih mlečnih proizvoda, Opšte udruženje preduzetnika, Pirot - za, kako piše u obrazloženju, afirmaciju kvaliteta tradicionalne hrane pirotskog kraja na 88. međunarodnom poljoprivednom sajmu, Burjan, Pančevo, za vrlo visok kvalitet ocenjenih proizvoda i inđijski Gombit - za vrhunski kvalitet ocenjenih proizvoda u robnoj grupi meso i proizvodi od mesa.


Liga konferencija: Čukarički igra danas sa Sumgait-om | Portal Iz Prve Ruke\nLiga konferencija: Čukarički igra danas sa Sumgait-om\nČukarički će biti prvi srpski klub koji će odigrati meč u Ligi konferencija, novoformiranog takmičenja.\nBrđani će u sredu od 20 časova na stadionu na Banovom brdu u okviru 2. kola ugostiti azerbejdžanski Sumgait.\n„Pred nama su veoma teške utakmice, prvo sutrašnja, a potom i ona u Azerbejdžanu. Rival je veoma disciplinovana ekipa koja se organizovano brani, sa pet igrača u poslednjoj liniji i veoma brzim igračima opasnim u kontrama. Sa nestrpljenjem očekujem da izađemo na teren. Biće nam potrebna podrška sa tribina i zbog toga pozivam sve ljubitelje fudbala da nam daju vetar u leđa sa tribina na našem Banovom brdu“, rekao je kapiten Marko Docić.\n„Nadam se istorijskom uspehu, a to je plasman u 3. kolo. To bi bio jedan od najvećih rezultata u novijoj klupskoj istoriji. Smatram da je prednost što igramo prvu utakmicu kod kuće i ukoliko ostvarimo pozitivan rezultat na svom terenu, može da nam bude neuporedivo lakše u revanšu“.\n„Svi smo se pojedinačno raspitivali o adutima i manama rivala. Dobili smo instrukcije od igrača i trenera, koji su u Azerbejdžanu, ili imaju iskustva iz tamošnjeg fudbala. Radili smo ovih dana na segmentima koji su nam ukazani“.\nUlaz na istočnu tribinu na Banovom brdu će biti besplatan, a navijači će karte moći da preuzmu na blagajni stadiona, u sredu od 12 časova do početka utakmice (do 20 časova).\nJedno lice moći će uz ostavljanje identifikacionih podataka da preuzme najviše četiri ulazinice.\nPovezane temebanovo brdoČukaričkiLiga KonferencijaSumgait\nPronađena indijska konoplja i marihuana\nTrener Partizana Stanojević: Razmišljam samo o svom timu\nTrener Partizana Stanojević objavio spisak fudbalera za meč sa Dunajskom Stredom


MUP: Prisluškivanje Vućića nesporno, Tepić laže\nBeta 10. marta 2021. 17:55\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije je saopštilo da je potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić danas „iznela laži“ kada je tvrdila da predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije prisluškivan, već da je „upao“ u legalno prisluškivanje predsednika Srpske desnice Više Vacića, kao „ekstremiste“.\nMinistarstvo je ukazalo da je prisluškivanje Vučića i članova njegove porodice „nesporno dokazano“ i da su „svi dokazi predati Tužilaštvu za organizovani kriminal koje će u skladu sa svojim ovlašćenjima odrediti kvalifikaciju dela“.\nMinistarstvo je navelo da „Tepić, na osnovu jedne beleške čiju autentičnost ne možemo da potvrdimo, izvlači zaključak o celom slučaju“.\n„Uzimanje za dokaz delova jedne izjave, a ništa ne znati o desetinama drugih, pa ni celini pokazane – još jednom podvlačimo: izjave koju ne možemo ni da demantujemo ni da potvrdimo, podlo je koliko i pogrešno“, piše Ministarstvo.\n„Zato je poslednja laž gospodje Tepić svesni pokušaj da se omalovaži rad profesionalaca u Sektoru unutrašnje kontrole i napadne predsednik Vučić“, ocenjeno je u saopštenju.\nMinistarstvo je „podsetilo“ Tepić da je, ukoliko je izjava koju je ona prezentovala autentična, ta izjava je strogo poverljiva i osoba koja joj je taj materijal dostavila, „snosiće posledice u skladu sa zakonom“.\n„U istrazi prisluškivanja Vučića i članova njegove porodice saslušane su desetine pripadnika MUP-a kao i jedan pripadnik BIA. Dokumentovano je 1.572 prisluškivanja predsednika i članova njegove porodice, tužiocu su predati transkripti razgovara kao i drugi dokazi“, ponovilo je Ministarstvo.\nTepić je danas novinarima podelila, kako je rekla, zapisnik s izjavom ovlašćenog lica koje je prisluškivalo razgovore Vacića u koje je „upao Vučić“.\n„Tako su Aleksandar i Andrej Vučić upali u mere legalnog prisluškivanja. A kako su upali na mere zbog Vacića, tako su, potpuno je jasno, upali na mere 1.572 puta s drugim licima“, navela je Tepić.


JCI Srbija – JCI Niš pomaže mladima da nađu posao preko interneta\nPosted on Maj 21, 2015 Posted By: jciadminCategories: Edukativni projekti\nNa seminaru prodajnih veština „Kupi me“ koji već šestu godinu za redom organizuje JCI komora u Nišu, ove godine se govorilo upravo o tome – kako naći svoje mesto i zaraditi svojim radom i znanjem preko interneta. Prvi među predavačima, Dragan Radivojević, inače predsednik ove lokalne komore, lako je privukao pažnju publike. U jednočasovnom predavanju shvatili smo da svako znanje i skoro svi obrazovni profili mogu naći svoje mesto i prodati svoj rad na već aktivnim platformama kao što je Frilens i mnoge druge. Svi oni koji su došli sa tek toliko nade da saslušaju ljude koji već rade na internetu i žive od njega, naučili su kako da otvore svoje profile, ali i poneku caku kako da u velikoj konkurenciji internacionalnog tržišta zaključe svoj prvi posao preko interneta.\nSlobodan Prpoš pokušao je da nam prenese svoja iskustva o tome kako se gradi karijera i ideju da prodaja danas ne ostaje samo u domenu ekonomije – svi mi „prodajemo“ (ili bolje reći iznajmljujemo) sebe i svoje znanje, pa vredi da naučimo kako da to dobro i uspešno uradimo. Na kraju je Žarkom Ptičekom, advokat koji se posebno interesuje za rad na internetu, diskutovao o aktuelnim regulativama, zaštiti autorskim prava na internetu, i najzad, o nezaobilaznoj temi – uvođenju Pejpela u Srbiji.\nŽelimo da verujemo da ovakvi seminari nude, ne samo nadu, već i neophodno znanje i „ideju vodilju“ mladima koji sa fakulteta tek ulaze na tržište rada. Znamo da su mnogi obeshrabreni, da se često osećaju nezaštićeno, neobavešteno, pa čak i izdato i ostavljeno od strane društva. Internet nudi ogromne potencijale za posao i, što je jednako zanimljivo, rad od kuće po sopstvenim pravilima. Neka iskustva koja su podelili predavači na ovogodišnjem seminaru govore o tome da, čak i kada bi se svaki stanovnik Srbije počeo poslovno baviti isključivo internetom, opet bi bilo dovoljno poslovnih prilika za milione drugih. JCI se zato uvek zalaže za ideju širenja znanja i priča o uspehu mladih, jer će nas upravo njihove priče odvesti u bolje društvo i bolji život kojem svi težimo.


Tramp izašao iz iranskog sporazuma iz inata Obami - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Tramp izašao iz iranskog sporazuma iz inata Obami\nTramp izašao iz iranskog sporazuma iz inata Obami\nAmerički predsednik Donald Tramp izašao je iz iranskog nuklearnog sporazuma zato što je taj sporazum povezan sa njegovim prethodnikom Barakom Obamom, proizilazi iz nove procurele diplomatske depeše bivšeg britanskog ambasadora u SAD, objavljene danas u medijima.\n0Piše: Beta-AFP 14. jula 2019. 11.47\nFoto: Beta/ AP Photo/Andrew Harnik\n„Administracija se oslanja na akt diplomatskog vandalizma izgleda zbog ideoloških razloga i razloga ličnosti .. radi se o Obaminom sporauzumu“, napisao je ambasador Kim Darok u diplomatskoj depeši maja 2018. godine, prenosi britanaski dnevnik Mejl on Sandej (Mail on Sunday).\nOvaj dokument deo je druge serije poverljivih izveštaja koji su procurili i objavljeni su danas u tom britanskom dnevniku. Prvi telegrami kritični prema Trampovoj administraciji, koji su se pojavili u medijima pre nedelju dana, izazvali su besnu reakciju američkog predsednika i ostavku britanskog ambasadora Daroka.\nBritanski list objavio je najnovije procurele dokumente i pored upozorenja britanske policije da mediji to ne rade.\nU maju 2018. godine, Boris Džonson, tadašnji britanski ministar spoljnih poslova otišao je u Vašington da pokuša da ubedi američkog predsednika da ne izvuče SAD iz iranskog nuklearnog sporazuma potpisanog 2015. sa svetskim silama.\nU depeši poslatoj posle toga ambasador Kim Darok otkrio je podele u Trampovom timu oko te odluke, i kritikovao je nedostatak dugoročne strategije Bele kuće.\n„Ne mogu da formulišu nikakvu strategiju za dan posle i kontakti sa Stejt departmentom jutros ne ukazuju ni na kakav plan za pružanje ruke partnerima i saveznicima, bilo u Evropi ili u regionu“, napisao je ambasador.\nOn je takođe preneo da se američki državni sekretar Majk Pompeo „suptilno distancirao i govorio o ‘odluci predsednika'“ za vreme razgovora sa Borisom Džonsonom.\nPrema bivšem britanskom ambasadoru Majk Pompeo je nagovestio da je beuzspešno pokušao da ‘proda’ revidiran tekst sporazuma Donaldu Trampu, piše Mejl on Sandej.\nNuklearni sporazum je postignut 2015. između Irana i šest svetskih sila – SAD, Kine, Rusije, Velike Britanije, Francuske i Nemačke i omogućio je ukidanje dela sankcija Teheranu u zamenu za iransko obavezivanje da neće razvijati nuklearno oružje. Tramp je 8. maja 2018. najavio da se SAD povlači iz sporazuma.\nRanije procurele depeše, prošle nedelje, u kojima Tramp nije prikazan u mnogo povoljnom svetlu izazvale su buru između Velike Britanije i njenog bliskog saveznika SAD. Ambasador Derok podneo je ostavku u sredu ocenivši da je nemoguće da više obavlja taj posao.\nBritanska vlada naložila je istragu o izvoru curenja poverljivih dokumenta i policija je otvorila istragu o mogućem kršenju Zakona o zvaničnim tajnama.\nU tim istragama identifikovan je izvor curenja, piše danas Sandej tajms. Prema tom listu, osumnjičeni je britanski zvaničnik koji je imao pristup arhivama ministarstva spoljnih poslova. Britanska policija juče je optužena da preti slobodi štampe pošto je uputila upozorenje medijima da ne objavljuju poverljive dokumente.\nAmerika, Barak Obama, Donald Tramp, Nuklearni sporazum\nTramp priznao celovitost Maroka\nTramp naredio povlačenje većine američkih trupa iz Somalije\nTramp na samitu G 20 branio stav o povlačenju SAD iz sporazuma o klimi\nKako sam oterala Svetislava Basaru iz Danasa


Cene električne energije u Evropi\nOpširnije: Cene električne energije u Evropi\nBugarska se predomislila: Daćemo sve neophodne dozvole za "Južni tok"\nOpširnije: Bugarska se predomislila: Daćemo sve neophodne dozvole za "Južni tok"\nGutanje Južnog toka\nSrbiji je namenjeno da privređuje samo onoliko koliko je neophodno da otplaćuje dugove i kamate. To je sva evropska perspektiva srpskih evrosapiensa, pa i ona gasna\nOpširnije: Gutanje Južnog toka\nEU će i dalje zavisiti od ruskog gasa\nMeđunarodna agencija za energiju upozorila je da će Evropska unija i u "doglednoj budućnosti" biti zavisna od ruskog gasa\nU pogledu energetske politike EU za 2014, Agencija predviđa rast uvoza gasa u EU, s obzirom na brzo smanjivanje proizvodnje fosilnog goriva u Uniji, posebno u Danskoj i Holandiji, javlja Euraktiv Srbija, prenosi Beta.\nAgencija je pregled predstavila Evropskoj komisiji istoga dana kada je Rusija objavila da odustaje od projekta gasovoda "Južni tok".\nKako navodi Međunarodna agencija za enegrgiju (IEA), uvoz tečnog prirodnog gasa (LNG) u EU, koji se smatra izuzetno važnim za diversifikovanje snabdevanja, u 2014. je na rekordno niskom nivou i upola je manji nego 2010. godine.\nOpširnije: EU će i dalje zavisiti od ruskog gasa\nDa li Vučić opstruiše “Južni tok”?\nNa zajedničkoj konferenciji za štampu u Beogradu sa predsednikom Vlade Srbije Vučićem 17.11.2014, nemački vicekancelar Zigmar Gabrijel je, pod geslom „potrebe za diversifikacijom isporuke gasa“, čini se jasno nagovestio da će EU, dati prednost gasovodu Južni koridor nad gasovodom Južni tok. „Evropa ima veliki interes da diversifikuje situaciju sa gasom. Plan je da se isporuka gasa odvija preko Azerbejdžana, a ne preko Rusije“, rekao je Gabrijel. U maniru već usavršene metodologije današnjeg „mekog“ Rajha, Gabrijel je ponudio naizgled benigno, birokratizovano obrazloženje za ovaj potez: da „postoji konflikt u vezi sa usklađivanjem investicionih planova za projekat ‘Južni tok’ sa formalnim delom evropskih fondova“. Priznaćemo, ovo zvuči neuporedivo pitkije nego otvoreno priznanje da Vašingtonu ne pada napamet da dozvoli čvršće povezivanje između Rusije i ostatka Evrope, i da su nemački i ostali zapadnoevropski političari, kao i obično, na usluzi.\nOpširnije: Da li Vučić opstruiše “Južni tok”?


Turisti prate kretanja deviznog kursa | EurActiv Srbija\nTuristi prate kretanja deviznog kursa\nObjavljeno : 26.03.2015.\t Tweet\nVrednost švajcarskog franka je otišla do neba, rublja se srozala, evro polako klizi... Sva ta pomeranja deviznog kursa direktno utiču na izbor turističkih destinacija, i teraju turističke radnike da se stalno prilagođavaju.\nGeneralni sekretar Svetske turističke organizacije Taleb Rifai smatra da je jednačina jasna - "slaba deviza privlači ljude u vašu zemlju, ali vas koči u putovanjima, jaka valuta podstiče na putovanja, ali otežava dolazak drugih u vašu zemlju.\nKada je švajcarski franak u januaru za samo jedan dan, zbog odluke narodne banke te zemlje, ojačao 30% u odnosu na evro direktor prodaje grupe Pjer e Vakans - senter parks (Pierre et Vacances - Center Parks) zadužen za Nemačku i Švajcarsku Joahim Kvat veoma brzo je uočio da su se Švajcarci preusmerili na francuske i nemačke sajtove grupe. Razlog je jednostavan - tu su cene izražene u evrima.\n"Naravno da smo morali da reagujemo", istakao je Kvat.\nTo je i učinjeno davanjem popusta putnicima sopstvenog sajta na cene u švajcarskim francima.\nDirektor organizacije Švajcarski turizam (Suisse Tourisme) Jirg Šmid je na sajmu turizma ITB u Berlinu, održanom od 4. do 9. marta, pokušao da relativizuje situaciju, rekavši da devizni kurs varira. Ova organizacija za promociju švajcarskog turizma ipak očekuje pad rezervacija evropskih turista za letnji period.\nŠmid je naglasio da se za sprovode kampanje za vanervropsko tržište, pre svega azijsko, kao i ciljane kampanje, na primer na temu sporta. Ova organizacija pokušava i da navede Švajcarce da odmore provedu u svojoj zemlji.\nRusija: Iskoristiti period slabe rublje\nZa razliku od švajcarskih kolega, ruski izlagači rado su govorili o cenama. Za tri noći u hotelu sa četiri zvezdice u Moskvi sa doručkom, obilazak grada autobusom i ulazak u muzeje potrebno je izdvojiti 91 evro.\nRuska rublja je u 2014. izgubila 50% vrednosti u odnosu na evro, a direktor federalne turističke agencije Sergej Korneev na to gleda kao na "jedinstvenu priliku" za privlačenje turista u Moskvu, Sant Peterzburg ili istorijske gradove takozvanog Zlatnog prstena nedaleko od Moskve.\n"Ne znamo kako će se razvijati situacija, i zato bez oklevanja treba da iskoristimo tu priliku", kazao je on, radujući se zbog neuobičajeno velikog priliva turističkih agencija na ruski štand na ITB-u.\nOsetna promena deviznog kursa "jedan je od elemenata čije posledice se najbrže osete", ukazao je Dan Ngijen iz turističke organizacije Kvebeka. Kako je ukazao, dovoljan je konvertor valuta da bi se odmah osetilo smanjenje kupovne moći turista.\nOva kanadska provincija nada se da će joj pad kanadskog dolara u odnosu na američki pomoći da privuče više američkih turista. Turistička organizacija u tom cilju pokreće reklamne kampanje, programe sa tur operaterima i kupuje banere na sajtovima velikih velikih agencija koje rade preko interneta.\nNe menjati strategije zbog deviznih kretanja\nU Nemačkoj se nadaju većem prilivu Amerikanaca, Švajcaraca i Britanaca zahvaljujući rastu njihovih valuta u odnosu na evro.\n"Bilo bi isuviše jednostavno reći da ponuda zavisi isključivo od kretanja valuta", kaže rukovodilac Nacionalne nemačke kanelarije za turizam (ONAT) Petra Hedorfer.\nOna je istakla da Nemačka ima dugoročne strategije koje se ne menjaju svaki čas u zavisnosti od kretanja evra.\nS tim se slaže i generalni sekretar Svetske turističke organizacije Taleb Rifai.\n"Potrebna nam je industrija koja se menja i prilagođava, ali ne treba nikada pokušavati da se strategija u potpunosti menja zbog toga", upozorio je on.\nU nemačkim agencijama tvrde da "generalnog gledano organizovana putovanja osiguravaju od devniznih promena", kao i da zato mogu da ponude bolju cenu za paket aranžmane u poređenju sa zasebnom kupovinom karata za let i mesta u hotelima.