Građani su izabrali | ZR KLIK\nPolitika- „Građani su tokom protekle dve nedelje imali priliku da izaberu najlošije poteze lokalne vlasti u Zrenjaninu. Sastavili smo spisak od 20 predloga, uz mogućnost da dodaju poteze i probleme koji ih muče ukoliko se ne nalaze na spisku, i zamolili da izaberu 5 njima najvažnijih“, navodi se u saopštenju Gradskog odbora Demokratske stranke u Zrenjaninu.\n„Prvo mesto, bez ikakve dileme, zauzeo je skandal u vezi sa fabrikom vode. Ne samo da pijaća voda nije potekla iz zrenjaninskih česmi ni u jednom od godinama najavljivanih rokova, nego je otkriveno i postupanje protivno zakonu za koje (još uvek) niko nije odgovarao. Zakon je u međuvremenu promenjen samo da bi se zaštitili učesnici afere, što je stvorilo presedan čije će se posledice tek osetiti u budućnosti. Drugo mesto zauzela je odluka da se čak 4 miliona dinara potroše na novogodišnju rasvetu, što je izuzetno veliki trošak za naš grad. Na trećem mestu nalazi se pokušaj promene imena grada, što je potez dodatno umrljan idejom da tu odluku donese mali broj biznismena i političara, a da se građani u potpunosti zaobiđu. Građanima smeta i to što se subvencije dele „šakom i kapom“ strancima, dok je podrška domaćim firmama skoro nepostojeća, pa je četvrto mesto zauzela mnogo lošija početna pozicija Zrenjaninaca koji bi ili se već jesu upustili u preduzetničke vode u odnosu na strane kompanije, sa upitnim uslovima rada. Na kraju, na petom mestu nalaze se dva poteza sa jednakim brojevim glasova, i to tajni izbori u mesnim zajednicama i izostanak reakcije vlasti na problem koji je mučio veliki broj građana – kafileriju“, ističu iz Gradskog odbora Demokratske stranke u Zrenjaninu.\nOdbornica Alisa Kockar ukazala je na još jednu zanimljivost: „Građani su u velikom broju iskoristili mogućnost da prošire ponuđen spisak loših poteza vlasti: od činjenice da Aradac još uvek nema kanalizaciju iako je izuzetno blizu gradu, preko stvaranja atmosfere čiji su rezultat masovni odlasci Zrenjaninaca u inostranstvo do opšte nezaposlenosti i pritisaka na direktore kako bi zaposlili nestručan kadar Srpske napredne stranke. Dodatni komentari pokazali su da građani osećaju i osuđuju pritisak SNS-a na sve institucije i da traže promene.“\n„Zahvaljujemo se svima koji su učestvovali u anketi i pozivamo ih da nastave da prate obaveštenja na stranici jer je ovo samo prva u nizu prilika da iskažu svoje mišljenje, za šta nemaju često priliku zahvaljujući lokalnoj vlasti“, rekla je Kockar.


Tomislav Nikolić: Verujem da sam mogao da pobedim, a Vučić će imati moju potpunu podršku | Novinska agencija Beta\nIZJAVA-DANA | 22.02.2017 09:15 > 22.02 09:17\nTomislav Nikolić: Verujem da sam mogao da pobedim, a Vučić će imati moju potpunu podršku\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je sinoć da i dalje veruje da je mogao da pobedi u trci za predsednika Srbije, ali da nije želeo da insistira na kandidaturi nakon odluke Srpske napredne stranke, jer bi to moglo da ide u korist onih koje ne želi da vidi na čelu Srbije.\n"Postalo mi je jasno da ako insistiram mogu da preokrenem sitauciju u korist onih za koje nikada ne bih poželeo da budu na čelu Srbije, jer ne bi mogli da učine onoliko koliko i ja, ili koliko bi Aleksandar Vučić učinio na mom mestu", rekao je Nikolić gostujući na Radio-televiziji Srbije (RTS).\nNikolić je precizirao da nema poverenja ni u jednog drugog predsedničkog kandidata osim u kandidata SNS - Aleksandra Vučića.\n"Mi ćemo nastaviti da saradjujemo i on će imati moju potpunu podršku", rekao je Nikolić i dodao da je jedino izvesno da će Vučić biti predsednik Srbije.\n"I sada sam ubedjen i ponosan na stranku koja ima dva kandidata koja mogu da pobede na izborima, verujem da sam mogao da pobedim, a on će imati moju potpunu podršku", rekao je Nikolić.\nGovoreći o dogovoru sa Vučićem i tome koju bi on poziciju mogao da zauzme, Nikolić je rekao da je jedino izvesno da će Aleksandar Vučić biti predsednik Srbije.\n"Nismo govorili o funkcijama, šta će nam raspodela fiunkcija. Nismo mi sklopili koaliciju juče", rekao je Nikolić.\nOn je rekao da nije bilo nikakvih ultimatuma u razgovorima sa Vučićem, jer su njih dvojica prijatelji.\nNikolić je naveo da će pomoći SNS-u u tome da njen kandidat pobedi na izborima, a u kampanji će učestvovati onoliko koliko ga budu zvali.\nGovoreći o tome da li će ponovo biti na čelu stranke koju je osnovao, Nikolić je rekao da stranka još nema kandidata za predsednika SNS i da je to partijska stvar.\nAktuelni predsednik Srbije kritikovao je medijsku sliku Srbije i to što se nije pojavljivao na javnom Servisu.\n"Očekivao sam da Srbija bude medijski normalna zemlja pa da se za predsednika Srbije bar kaže da je uradio to što je uradio", kazao je Nikolić.\nUpitan kako viditi to što je njegov sin Radomir podržao Vučića kao kandidata za predsednika Srbije, Nikolić je rekao da je i on podržava Vučića.\n"Radomir je svoj čovek. Ima 41 godinu, radi težak posao. Gradonačelnik je Kragujevca koji je u dugovima koji su 100 miliona evra. Ima svoj mozak i svoju glavu", naveo je Nikolić i dodao da je sve prijatelje, dok se pričalo o kandidaturama, savetovao da se ponašaju stranački jer su bez stranke svi samo pojedinci.\n"U stranci ustaneš i boriš se za ideju. Kad stranka ima ideju, ili si njen član ili više nisi tu", kazao je Nikolić i dodao da i on misli da ponovo bude uvaženi član SNS-a.\nNa pitanje gde vidi sebe u narednih pet godina, Nikolić je rekao da bi sebe voleo da vidi živog, zdravog i sposobnog da radi.\n"Ako sve bude kako treba, mislim da bi to bilo pravo vreme da se polako sklonim i da dovršim neke poslove po kojima bih takodje ostao upamćen", rekao je Nikolić i dodao da je mandat priveo časno kraju i da se nada da će pre odlaska sa funckije imati još jednu radosnoj vesti za Srbiju iz Kinu, a koju će saopštiti premijer.\n"Ne pamtim da je neko bio ovoliko osporavan u zemlji a toliko cenjen u svetu", rekao je Nikolić.\nDr Miggyy1 0 22/02/2017 18:03\nDa li je bar to konačno? Nikolić i Vučić sa svojim istomišljenicima napuniše stupce novina svojim radikalsko naprednim nebulozama. Kada pokazaše koji su i kakvi, sada Toma bi se časno povukao. Da li je to iskijavanje grehova ili opravdanje za svoje detinjasto ponašanje hoću-neću…hoću! I njegov “politički sin» je častan čovek, penzionerima otima časno napredno-radikalski penzije, a oko njega neka se šepure njegovi činovnici Bajatović sa primanjima oko 30.000€, Tabakovićka sa nekih bednih 6.000€, prof. Popović 4000€, a penzioneri neka žive sa prosečnih 186€ mesečno. Osim bezdušnog otimanja penzija i plata, gde li denuše novca od zaduženja od deset milijardi evra, za pet godina njihovog tutorisanja i diktature, zna se da je premijer na donatorskoj večeri kod zločinaca Klitonovih uložio svoje, a naše, tri miliona evra, preračunao nas. Što se tiče Tomine kandidature je po sistemu toplo-hladno, hoću-neću, a kako sa svojim "političkim sinom" su u jednoj ideji dva vanzemaljca, preovladaće filozovska ideja, mladima svet ostaje.


Decenijama su studenti Sanktpeterbruškog državnog univerziteta mogli da koriste dualni program u saradnji s američkim Bard koledžom. Sada se privode kraju godine saradnje dve institucije.\nPišu: Tatjana Voltskaja i Robert Coalson\n"To su veoma loše vesti", napisao je istoričar i predavač na Fakultetu slobodnih umetnosti i nauka Danil Kocjubinski kada je saznao da je rusko Generalno tužilaštvo tražilo da američki partner njegovog fakulteta, Bard koledž, bude proglašen "nepoželjnom" stranom organizacijom, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nČitamo vam: Zbunjujuća zabrana američkog koledža u Rusiji\n"To nije ništa drugo do samoporažavajuća državna paranoja. Neobjašnjivo je...", nastavio je. "Ljudi u uniformama spremaju se da sebi zašiju nove značke i pruge, ne znam gde, dok obrazovani mladi ponovo od naše supersile dobijaju dlakavu pesnicu u svoje 'servilne njuške'".\n"Za studente je ova odluka ponižavajuća", dodao je Kocjubinski u intervjuu za RSE. "Kako sada predavači da im kažu kako žive u divnoj zemlji? To bih želeo da pitam one koji donose takve odluke."\nGeneralno tužilaštvo je 21. juna tražilo od Ministarstva pravde da stavi Bard na listu "nepoželjnih stranih organizacija", navodeći da "predstavlja pretnju ustavnom poretku i bezbednosti Ruske Federacije". Kada bude stavljen na listu, Bard će biti 35. organizacija s takvom oznakom.\nTakva oznaka praktično završava, a potencijalno i kriminalizuje, svaku aktivnost povezanu s "nepoželjnom" organizacijom u Rusiji.\nBard, uvaženi privatni koledž slobodnih umetnosti s oko 2.000 studenata u mestu Anandejl na Hadsonu u državi Njujork, aktivno je sarađivao sa Sanktpeterburškim državnim univerzitetom od 1997. Prvi studenti su došli u Rusiju u okviru programa Umetnost i humanističke nauke tokom akademske 1999/2000.\nRazmena je brzo evoluirala u program dualnih diploma i uspešni studenti bi stekli diplome obe institucije.\nDve obrazovne institucije su 2011. napravile Fakultet slobodnih umetnosti i nauka i za dekana izabrale bivšeg ministra finansija Alekseja Kudrina. Neformalno, fakultet je bio poznat kao Institut Smolni. Kudrin, za koga se veruje da je u bliskim odnosima s predsednikom Vladimirom Putinom i koji je dugi niz godina smatran vodećim relativno liberalnim glasom u vladajućoj eliti, i dalje je dekan.\nVladimir Putin i tadašnji ministar finansija Aleksej Kudrin u junu 2009.\nPrema sajtu fakulteta, to je "prvi ruski fakultet zasnovan na principima liberalnog obrazovanja koji podrazumevaju individualni pristup svakom studentu i stvaranje atmosfere pogodne za kreativne i originalne mislioce".\nNovu ustanovu aktivno je podržao istaknuti sanktpeterburški akademik Dmitrij Lihačjov koji je rekao da će inicijativa obnoviti "najbolje domaće tradicije univerzitetskog obrazovanja, uključujući i one koje su nažalost izgubljene zbog dramatičnih kataklizmi koje je naša otadžbina doživela u prošlom veku".\nPrema sajtu Bard koledža, "saradnja Sanktpeterburškog univerziteta i Bard koledža odvija se na više nivoa, uključujući razmenu studenata i znanja. Svake godine do 45 studenata provede semestar na Fakultetu slobodnih umetnosti i nauka preko Barda i isti broj studenata Sanktperburškog univerziteta pohađa predavanja na Bardu".\nSanktpeterbruški univerzitet je u novembru 2019. saopštio da je postao "prvi ruski univerzitet koji je otvorio predstavništvo u SAD" u kampusu Bard koledža.\n"Osnivanje predstavništva Sankt Peterburga sada je posebno blagovremeno u svetlu poteškoća u odnosima Rusije i SAD u politici i diplomatiji", rekao je na svečanosti dugogodišnji predsednik Bard koledža Leon Botstajn (Botstein). "Sarađujemo već 22 godine".\nStudenti Bard koležda (arhivska fotografija)\nRanije ove godine, ruska vlada je odlučila da odvoji Fakultet slobodnih umetnosti i nauka od Sanktpeterburškog državnog univerziteta i da ga osnuje kao nezavisni univerzitet. Ta odluka postala je zvanična 3. marta. Otprilike mesec dana kasnije, Bard je saopštio da je od finansijera Džordža Soroša (George Soros) dobio "transformacioni" poklon od 500 miliona dolara. Bard je ranije imao važnu ulogu u dve Soroševe inicijative – Mreži univerziteta otvorenog društva i Centralnoevropskom univerzitetu.\nPosle saopštenja Barda, rektor Sanktpeterburškog univerziteta Nikolaj Kropačev pozvao je tužioce na univerzitet da provere da li je u skladu s ruskim zakonima.\nDžordž Soroš, američki investitor i filantrop rođen u Mađarskoj (arhivska fotografija)\nOtprilike u isto vreme, tužioci su dobili zahtev od Koordinacionog saveta nekomercijalnih organizacija Rusije, žaleći se da Soroš, Fond za otvoreno društvo, Bard koledž, Centralnoevropski univerzitet i Botstajn koriste Fakultet slobodnih umetnosti i nauka "kao deo globalne mreže kontrolisanih obrazovnih institucija za indoktrinaciju mladih u prozapadnu sferu, formiranje protestnog biračkog tela i sejanje neprijateljske ideologije u pogledu naše zemlje".\nKoordinacioni savet, blizak Kremlju, u aprilu je održao okrugli sto na kome se razgovaralo o "negativnom uticaju Soroševog fonda na rusko obrazovanje".\nSoroševe organizacije Otvorenog društva bile su među prvim stranim nevladinim organizacijama koje su proglašene "nepoželjnim" u Rusiji još 2015. godine. Kremlj i njegove pristalice dugo su optuživali Soroša da finansira i promoviše takozvane "obojene" revolucije u zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza.\nSanktpeterburški univerzitet nije bilo moguće kontaktirati radi komentara.\nPredsednik Bard koledža Leon Botstajn (arhivska fotografija)\nBard koledž nije zvanično reagovao povodom oznake "nepoželjna" organizacija, mada je Botstajn dao intervju za Hronikl of hajer edjukešn (Chronicle Of Higher Education) u kojem je za odluku tužilaštva rekao da je "šokantna" i "krajnje pogrešna ".\n"Nadamo se da će je ruska vlada preispitati", rekao je on. "To je strašan udarac kulturnoj i ljudskoj razmeni između naša dva naroda."\nOn je rekao da je nedavno poslao poslednju seriju Bardovih diploma studentima u Rusiji, mada nije siguran da će ih studenti dobiti.\nBotstajn je dodao da je Bard već "prekinuo komunikacije s našim kolegama u Rusiji".\n"Tim zakonom su pojedinci izloženi riziku da budu uhapšeni samo zato što imaju kontakt s nama", rekao je on. "Upozorili smo državnog sekretara u nadi da ćemo to uključiti u dijalog s Rusijom".\nMaksim Oleničev, advokat iz organizacije Tim 29 za pravnu pomoć u Sanktpeterburgu saglasio se da će odluka Generalnog tužilaštva ima neposredne posledice po Fakultet slobodnih umetnosti i nauka.\n"Odmah mora da obustavi sve projekte i, ako od (Barda) dođe neka podrška, finansijska ili neka druga, ne može da je primi", rekao je Oleničev za RSE. "Svaka podrška koja još nije potrošena na projekte mora biti vraćena. Pored toga, nelegalno je da čuva ili distribuira literaturu napravljenu uz učešće Bard koledža. To je izričito zabranjeno zakonom o nepoželjnim organizacijama. Generalno, bilo koji oblik saradnje ili interakcije s Bard koledžom mora biti obustavljen. Fakultet više ne može da prima studente, poziva stručnjake ili izvodi zajedničke projekte."\nOsoba za koju se utvrdi da je tri puta prekršila taj zakon u roku od jedne godine mogla bi da se suoči s krivičnim gonjenjem i kaznom zatvora do šest godina, objasnio je Oleničev.\nPredavač s Fakulteta slobodnih umetnosti i nauka Ilja Utehin rekao je da oznaka "nepoželjne" organizacije "odražava šizofreniju vlasti".\n"Bard koledž nije politička organizacija", rekao je on. "To je prosto univerzitet koji promoviše liberalni model obrazovanja... Danas liberalni obrazovni model brzo napreduje širom sveta. U Kini više od 100 univerziteta koristi taj model. To je američki izum i Bard koledž predvodi taj proces".\nPredavač na Fakultetu slobodnih umetnosti i nauka Ilja Utehin\nUtehin je dodao da se čini da je odluka "još jedan slučaj histerije vlasti" uoči parlamentarnih izbora koji će se održati u septembru.\n"To je napad na mlade ljude", rekao je on. "Vlasti prilično histerično pokazuju ko je ovde šef. Svaki izbori su prilika za paniku."\n"Ranije su me ciljane represije navele da shvatim da je neka osoba učinila nešto javno i ako ne želim da delim njenu sudbinu, jednostavno to ne treba da radim. Ne bi trebalo da iznosim određeno mišljenje niti da idem na proteste", rekao je Utehin.\n"Sada vlasti uvode drugi model ponašanja. Priča o Bard koledžu je drugačija. Uostalom, ne mogu da promenim svoju prošlost. Ne mogu da promenim činjenicu da sam proveo četiri godine na Institutu Smolni za slobodne umetnosti i nauke i da sam proveo četiri meseca studirajući na Bardu. To jest, vlasti mi govore da razmislim o 'pogrešnim' izborima koje sam napravio u životu. To je tendencija da se pre gleda u biografiju čoveka, nego na njegove postupke. To me zaista plaši."\nIstoričar Ivan Kurila upitao je na Fejsbuku (Facebook) da li treba očekivati da će "svi univerziteti širom sveta kojima je Soroš pomogao biti proglašeni 'nepoželjnim'".\n"Da li je cilj tužilaštva da okonča svu obrazovnu saradnju ruskih i stranih univerziteta? Da li su ruske elite spremne da žive s perspektivom uništenja najboljih nada za konkurentno domaće obrazovanje radi paranoje nekih i intriga drugih", dodao je Kurila.


SNS Kruševac – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / SNS Kruševac\nU prostorijama Srpske napredne stranke u Kruševcu 08.05.2019. godine, održana je redovna konferencija za medije. Na konferenciji je govorila Jovana Dunjić, član Saveta za informisanje. “Poštovani predstavnici medija dobar dan i dobrodošli na redovnu konferenciju za novinare Gradskog odbora Srpske napredne stranke u Kruševcu. Kruševac je grad sa velikim potencijalom kako u sferi ekonomije, tako […]\nSNS Kruševac – Radimo na unapređenju našeg grada\nAktuelna vlast u Kruševcu uspela je ne samo da zaustavi propadanje naše privrede, već i da radi na njenom unapređenju, razvoju ali i promociji kako bi se ovdašnjim privrednicima otvorila vrata drugih tržišta, istakla je na konferenciji za medije članica Saveta za informisanje Gradskog odbora Srpkse napredne stranke, Jovana Dunjić. Ona je podsetila da će […]\nJuče je u prostorijama GO SNS Kruševac održana redovna konferencija za medije. Članica Saveta za informisanje kruševačkog odbora Srpske napredne stranke, Jovana Dunjić, istakla je da je „Kromber & Schubert“ respekatabilna firma koja radi po svim ekološkim standardima, te da su komentari da je reč o prljavoj tehnologiji, da se ne gradi i slično, neosnovani […]


Na Koniku otvaraju biznis inkubator za romske i egipćanske preduzetnike – Portal Podgorica\nNa Koniku otvaraju…\nNa Koniku otvaraju biznis inkubator za romske i egipćanske preduzetnike\nCrveni krst Crne Gore će u srijedu, 9. decembra, u 11 sati, u izbjegličkom naselju na Vrelima ribničkim gdje stanuju pripadnici romske i egipćanske populacije (RE), organizovati zvanično otvaranje tzv. biznis inkubatora u okviru kojih će 9 RE korisnika biti pomognuti da započnu svoje samostalne preduzetničke djelatosti, saopšteno je iz Crvenog krsta.\n„Kroz projekte koje su podržali Italijanski Crveni krst i Direktorat za finansiranje i ugovaranje sredstava EU pomoći Ministarstva finansija Crne Gore, pomenuta lica će biti osnažena da samostalno, legalno privređuju i zarađuju za svoju porodicu“, navode u saopštenju Crvenog krsta.\nU prvoj godini poslovanja, svim korisnicima biznis inkubatora, Crveni krst Crne Gore je obezbijedio besplatnu upotrebu prostorija, troškove komunalija, alata i materijala, podržao ih u procesu registracije i dobijanja rješenja o radu, dok će im Glavni grad obezbijediti besplatne usluge agencije za finansijsko poslovanje i osnažiti ih da ubuduće samostalno obavljaju navedene poslove.\nTokom prethodnog mjeseca, preduzetničke poslove su započeli: 1 stolar, 4 frizera (2 ženska i 2 muška), 1 kozmetičarka, 2 električara i 1 šnajderka.\nTim povodom, inkubator na Koniku će otvoriti generalna sekretarka Crvenog krsta Crne Gore Jelena Dubak i delegat Italijanskog Crvenog krsta U Crnoj Gori Flavio Ciriaci.


OnlyFans izbacio svoju prvu aplikaciju bez pretplate i bez golotinje - BIGportal.ba\n18 Avgusta, 2021 18 Avgusta, 2021 031\nOnlyFans je meka za gomilu video sadržaja sa obiljem golotinje. S obzirom da zbog toga nije mogao da bude uvršten svojom aplikacijom na Gugl pleju i Ep storu, sada kompanija izbacuje novu aplikaciju dostupnu za iOS -u i Android, pod nazivom OFTV koja sadrži mnoge redovne kreatore OnlyFans-a, ali je…\nOnlyFans je meka za gomilu video sadržaja sa obiljem golotinje. S obzirom da zbog toga nije mogao da bude uvršten svojom aplikacijom na Gugl pleju i Ep storu, sada kompanija izbacuje novu aplikaciju dostupnu za iOS -u i Android, pod nazivom OFTV koja sadrži mnoge redovne kreatore OnlyFans-a, ali je sadržaj strogo bezbjedan za rad.\nAplikacija je neko vrijeme bila u razvoju i pokrenuta je u januaru, ali OnlyFans je tek sada promoviše, prema izvještaju Blumberga. To je dio pokušaja kompanije da prevaziđe sadržaj za odrasle i pozicionira se kao neutralna platforma poput Patreona, omogućavajući zabavljačima, muzičarima i stvaraocima da unovče svoj odnose sa obožavaocima.\n“OFTV pruža super pogodan način za obožavaoce da gledaju sadržaje omiljenih kreatora”, rekao je za Blumberg izvršni direktor OnlyFans Tim Stokeli. “Na OFTV-u nema sadržaja za odrasle. Pošto se ne monetizuje i nema direktan uticaj na zaradu autora, u mogućnosti smo da budemo u prodavnici aplikacija”, navodi se u saopštenju.\nBlumberg napominje da aplikacija ima više od 800 video zapisa, koje predvodi serija – “Otključano” – sa intervjuima medijskih ličnosti i bivših pornografskih glumicama, kao što je Mia Kalifa, te glumica i rediteljka Bela Torn. Ostali sadržaji u aplikaciji uključuju lekcije iz plesa, kuvanja, meditacije i surfovanja, kao i razne vlogove i video zapise podcasta.\nIako je brend OnlyFans trenutno neodvojiv od reputacije sadržaja za odrasle i nesumnjivo je njegovo veliko prisustvo u onlajn prostoru – može se pohvaliti sa više od milion stvaralaca – a od decembra prošle godine, oko 85 miliona korisnika generisalo je godišnje 2 milijarde dolara prodaje (od čega OnlyFans smanjuje prodaju za 20 posto, što je neto 400 miliona dolara).\nStokeli je rekao Blumbergu da kompanija trenutno ne planira naplaćivati pristup OFTV-u niti stavljati reklame na svoj sadržaj.\nĆerka Džonija Depa i Vanese Paradis postala prava ljepotica


Etleboro.org - EU: Granice ostaju otvorene, ali restrikcije na putovanja\nDARKO ELEZ IZRUČEN Bosni i Hercegovini!\nSlovačka: Premijer “zaobišao” koalicione partnere i naručio Sputnjika Ve, stiže 200.000 doza\nDR. CERIĆ: DOLAZE BOSANSKI VITEZOVI\nTri istrage o AU u BiH i Prciću: Stekli se uvjeti za oduzimanje dozvole za rad\nHRT: Čović član Predsjedništva BiH\nBrčko: Mito – stil života\nKontakt radio 22.01. 12:44\nLideri EU zaključili su sinoć na sastanku posvećenom pandemiji kovida-19 da unutrašnje i spoljne granice EU moraju ostati otvorene, ali uz primjenu strogih mjera restrikcije neesencijalnih putovanja. “Ubijeđeni smo da morammo da ostavimo otvrene granice, ali istovremeno razmatramo i restrikcije za »»»\nPrijedor 24 22.01. 11:46\nTekst se nastavlja ispod oglasa Lideri EU zaključili su sinoć na sastanku posvećenom pandemiji kovida-19 da unutrašnje i spoljne granice EU moraju ostati otvorene, ali uz primjenu strogih mjera restrikcije neesencijalnih putovanja. “Ubijeđeni smo da morammo da ostavimo otvrene granice, ali istovrem»»»\nInfobijeljina 22.01. 11:45\nLideri EU zaključili su sinoć na sastanku posvećenom pandemiji kovida-19 da unutrašnje i spoljne granice EU moraju ostati otvorene, ali uz primjenu strogih mjera restrikcije neesencijalnih putovanja. "Ubijeđeni smo da moramo da ostavimo otvorene granice, ali istovremeno razmatramo i restrikcije za »»»\nNezavisne Novine 22.01. 10:34\nBRISEL - Lideri EU zaključili su sinoć na sastanku posvećenom pandemiji kovida-19 da unutrašnje i spoljne granice EU moraju ostati otvorene, ali uz primjenu strogih mjera restrikcije neesencijalnih putovanja. "Ubijeđeni smo da morammo da ostavimo otvrene granice, ali istovremeno razmatramo i restri»»»\nSrpskacafe 22.01. 09:34\nLideri EU zaključili su sinoć, na video sastanku posvećenom pandemiji kovida-19, da unutrašnje i spoljne granice EU moraju ostati otvorene, ali uz primjenu strogih mjera restrikcije neesencijalnih putovanja. – Smatramo da morammo da ostavimo otvrene granice, ali istovremeno razmatramo i restrikcije»»»\nAlternativna 22.01. 07:31\nLideri EU zaključili su na sastanku posvećenom pandemiji kovida-19 da unutrašnje i spoljne granice EU moraju ostati otvorene, ali uz primjenu strogih mjera restrikcije neesencijalnih putovanja. - Ubjeđeni smo da moramo da ostavimo otvorene granice, ali istovremeno razmatramo i restrikcije za neesen»»»\n22.01. 12:44 EU: Granice ostaju otvorene, ali restrikcije na putovanja Kontakt radio\n22.01. 11:46 EU: Granice ostaju otvorene, ali restrikcije na putovanja Prijedor 24\n22.01. 11:45 EU: Granice ostaju otvorene, ali restrikcije na putovanja Infobijeljina\n22.01. 10:34 EU: Granice ostaju otvorene, ali restrikcije na putovanja Nezavisne Novine\n22.01. 09:34 EU granice ostaju otvorene, ali uz poštivanje mjera Srpskacafe\n22.01. 07:31 Dodatne mjere na spoljnim granicama EU Alternativna


Odbor za evropske integracije održao javnu tribinu posvećenu poglavlju 27 – Životna sredina i klimatske promjene | HRVATSKO NACIONALNO VIJEĆE CRNE GORE\nPitanje životne sredine je pitanje svih građana Crne Gore\nJavnu tribinu na temu „Crna Gora i EU, Poglavlje 27: Životna sredina i klimatske promjene“, obilježila je rasprava o dosadašnjim rezultatima, postignutim u okviru pomenutog pregovaračkog poglavlja i spremnosti Crne Gore da tokom pregovora sa EU u ovoj oblasti obezbijedi najpovoljnije uslove za njene građane. U okviru konstruktivnog dijaloga zainteresovane javnosti i predstavnika državnih institucija i EU, razgovarano je i o ključnim izazovima, te o aktivnostima koje je potrebno sprovesti u cilju dostizanja željenog standarda.\nU svom uvodnom obraćanju Adrijan Vuksanović, predsjednik Odbora za evropske integracije, naglasio je da je cilj organizovanja tribine da se čuju sugestije i komentari javnosti u vezi sa jednim od najvažnijih poglavlja, te da se, u skladu sa mogućnostima, isti uzmu u obzir prilikom razmatranja pregovaračke pozicije na predstojećoj sjednici Odbora.\nHerman Špic, šef Sektora za saradnju u Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori, govorio je o tome kako Evropska unija vidi stanje u Crnoj Gori po pitanju životne sredine. U svom obraćanju prisutnima, Špic je istakao potrebu da se pitanjem životne sredine bavi cjelokupno društvo, jer zdrava sredina osigurava i zdravlje njenih građana, a održivi razvoj osigurava dugoročne koristi za sve.\nSaša Radulović, državni sekretar Ministarstva održivog razvoja i turizma i pregovarač za dato poglavlje, i Ivana Vojinović, šefica Radne grupe za poglavlje 27, dali su svoj osvrt na postignuto u okviru ispunjavanja obaveza u ovoj oblasti. Finansijska konstrukcija za infrastrukturne projekte u ovoj oblasti iznosi preko milijardu eura, a uključuje djelovanje aktera na državnom i lokalnom nivou po pitanjima koja se odnose na kvalitet vazduha, klimatske promjene, upravljanje otpadom, upravljanje vodama, zaštitu prirode, industrijsko zagađivanje, hemikalije, buku i civilnu zaštitu.\nTokom rasprave, prisutni su se interesovali za ocjenu kvaliteta vazduha u Crnoj Gori, glavne projekte za upravljanje otpadnim vodama i otpadom i kontrolu incidenata koji mogu doprinijeti zagađenju mora u Bokotorskom zalivu, te dali svoje komentare u pogledu obaveze kreiranja finansijske projekcije procesa pristupanja, klimatskih promjena, korišćenja obnovljivih izvora energije, te mjerila za zatvaranje poglavlja.\nNa tribini je zaključeno da se pitanje životne sredine tiče cjelokupnog društva, pa će i ostvareni rezultati i spremnost za prevazilaženje izazova zavisiti ne samo od nadležnih institucija, već i od svijesti građana. U svakom slučaju, ohrabruju ocjene Evropske unije da Crna Gora jeste napredovala u ovoj oblasti, ali i da su potrebni dodatni napori za sprovođenje svih propisa.


Najavljene izmjene i dopune Zakona o dopunskim pravima boraca\nIspoštovana dinamika isplate finansijskih sredstava ratnim vojnim invalidima\nNa sastanku koji je održan na inicijativu Saveza RVI „Sinovi Drine „ 27. avgusta 2012.godine, kojem su pored predstavnika Saveza prisustvovali ministri za boračka pitanja i finansije, Zijad Briga i Muhidin Pleh, dogovorena je isplata finansijskih sredstava prema Odluci za pomoć u rješavanju socijalnog statusa ratnih vojnih invalida izazvanog kao posljedica revizije.\nKontinuitet isplate finansijskih sredstava koji je dogovoren na tom sastanku je postignut i tim povodom danas su ministri za boračka pitanja i finansije ponovno upriličili sastanak na kojem je dogovoreno da će i u narednom periodu biti učinjeno sve na poboljšanju statusa boračke populacije, bez obzira na finansijske poteškoće.\n„ Kasnilo se u junskoj isplati, a na tom sastanku od 27.08.2012.godine dogovorili smo i kroz protokol definisali da se isplata za juni mjesec izvrši taj dan, odnosno za juli naredne sedmice, a za august mjesec do 15. septembra tekuće godine, te da se pokušaju iznaći finansijska sredstva za poboljšanje rada boračkih udruženja. Ministarstvo je bilo predlagač kako i na koji način da se pristupi realizaciji svega ovoga, sve u cilju da se postigne kontinuitet isplate ove razlike finansijskih sredstava sa isplatom sa nivoa Federacije.\nNa današnjem sastanku smo konstatovali da smo ispoštovali sve. Ministarstvo za finansije i u teškoj finansijskoj situaciji smanjenog priliva sredstava, ali uvažavajući zakonsku obavezu i skupštinsku odluku da su prioriteti između ostalog i ova finansijska davanja prema boračkim udruženjima, u cjelosti je ispoštovalo potpisani protokol. Dogovoreno je da se do kraja godine taj kontinuitet održi, odnosno da imamo u kontinuitetu radne sastanke za sagledavanje odrađenog u prethodnom periodu i definisanje aktivnosti za naredni period. Ono što mogu da kažem ispred Ministarstva za finansije, mi ćemo sigurno uvažavajući zakonsku obavezu i ono što je definisano kroz programe Ministarstva za boračka pitanja u cjelosti ispoštovati, a sama analiza će to potvrditi da li je to urađeno ili nije“- kazao je ovom prilikom ministar za finansije Muhidin Pleh.\nZadovoljstvo realizacijom dogovora u vezi dinamike isplate finansijskih sredstava ističu i u Savezu RVI „Sinovi Drine“ te se nadaju da će i u narednom periodu imati veoma dobru saradnju.\nNa današnjem sastanku bilo je riječi i o izmjenama i dopunama Zakona o dopunskim pravima boraca i određenih pravilnika koji regulišu ovu oblast kako bi se u u što kraćem periodu, prema riječima ministra za boračka pitanja Zijada Brige, stvorile zakonske pretpostavke za što lakše i efikasnije rješavanje potreba boraca.\n„Mi smo danas konstatovali da smo uradili sve dogovoreno i ispoštovali dinamiku svih isplata boračkim udruženjima, odnosno prema boračkim populacijama. Ono što ja mogu da kažem danas a i u buduće, da bez obzira na budžetske teškoće i sve druge teškoće, boračke populacije neće i ne smiju osjetiti probleme. Mi ćemo nastojati, a i kompletna ova Vlada je tog stava i mišljenja, da ostvarimo što tjesniju saradnju sa predstavnicima boračkih udruženja koji predstavljaju boračku populaciju kao i sa članovima njihovih udruženja. Obzirom da oni najbolje poznaju situaciju u kojoj se nalaze borci iz svih kategorija, mada ni nama nije nepoznata ta situacija, u daljoj saradnji sa predstavnicima boračkih udruženja težište mojih aktivnosti, aktivnosti Ministarstva za boračka pitanja i Vlade, biće usmjereno na poboljšanju statusa boraca u svim pravcima“-riječi su ministra za boračka pitanja Zijada Brige.\nObzirom da je postupak rerevizije u toku više od pet mjeseci, na današnjem sastanku najavaljen je sastanak u Sarajevu koji će delegacija ispred Saveza RVI „Sinovi Drine“ , premijer i ministar za boračka pitanja te predsjednik Saveza RVI BiH održati sa federalnim ministrom za boračka pitanja. Na sastanku će se zahtijevati ono što je ranije dogovoreno sa federalnim ministrom za pitanja boraca, da se završi proces revizije, odnosno da se rješenja dostave nadležnim organima na daljnje postupanje. Ono što je sigurno, istaknuto je ovom prilikom, da ratni vojni invalidi neće biti ostavljeni na cjedilu te da će se istrajati u poštivanju njihovih prava.


Pokrenute procedure za uređenje centra Malog Zvornika i izgradnju mostova i vodovoda u Radalju - MAČVANSKI INFO\nU opštini Mali Zvornik u toku su administrativne procedure za izradu planskih akata za uređenje užeg centra Malog Zvornika, izgradnju 6 mostova na reci Crni Radalj, u okviru rekonstrukcije regionalnog puta Mali Zvornik – Krupanj, i vodovoda u drugoj visinskoj zoni mesne zajednice Radalj.\nKomisija za planove opštine Mali Zvornik na sednici u petak, 07. februara, ramotrila je odluku Skupštine opštine o pokretanju inicijative za izgradnju pijace i uređenje plaže na reci Drini u mesnoj zajednici Centar, kao i parka i spomen obeležja ispred zanatskog centra i predložila lokalnom parlamentu izradu pojedinačnih urbanističkih planova za svaki od pomenutih objekata.\nPovodom realizacije odluke, Skupština opštine Mali Zvornik pozvala je građane mesne zajednice Centar da ideje, predloge i sugestije, vezane za uređenje centra Malog Zvornika, dostave Opštinskoj upravi do 10. marta 2020. godine, putem elektronske pošte, na adresu: opstinamalizvornik@gmail.com, ili telefonom.\nNa sednici Komisije za planove reči je bilo i o Planu detaljne regulacije za izgradnju 6 mostova na reci Crni Radalj, u okviru rekonstrukcije regionalnog puta, koji opštinu Mali Zvornik, preko sela Radalj, povezuje sa opštinom Krupanj.\nKonstatovano je da je završen rani javni uvid ovog dokumenta i da je sledeći korak stavljanje Plana na javni uvid, u okviru kojeg će pravna lica i građani moći da daju svoje mišljenje i sugestije na predloženi dokument.\nZa to vreme lokalna samouprava radiće na pribavljanju neophodnih saglasnosti za izgradnju mostova, geodetskom snimanju i rešavanju imovinsko-pravnih odnosa na pacelama, na kojima pomenuti mostovi treba da budu izgrađeni, dok će JP „Putevi Srbije“ pripremiti neophodnu projektno – tehničku dokumentaciju.\nPrema rečima predsednika opštine Mali Zvornik Zorana Jevtića, mostovi na reci Crni Radalj biće građeni na svakom ukrštanju reke i puta, na ukupno 6 lokacija, po najsavremenijim građevinskim standardima.\nOn je istakao da je obnova puta koji opštinu Mali Zvornik povezuje sa opštinom Krupanj uveliko u toku i da su radovi sa krupanjske strane poprilično odmakli, a kako bi mogli da budu nastavljeni na teritoriji malozvorničke opštine neophodno je da lokalna samouprava privede kraju izradu pomenutog Plana detaljne regulacije i verifikuje dokument na sednici lokalnog parlamenta.\nJevtić očekuje da bi navedene procedure mogle da budu okončane za oko 3 meseca, nakon čega bi usledili radovi na obnovi regionalnog puta kroz opštinu Mali Zvornik.\nProjekat rekonstrukcije saobraćajnice realizuje Republika Srbija, preko Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nČlanovi Komisije za planove opštine Mali Zvornik na sednici u petak razmotrili su i Studiju o izgradnji vodovoda u drugoj visinskoj zoni u Radalju i predložili Skupštini opštine pokretanje procedure za izradu neophodne planske dokumentacije za realizaciju navedenog projekta, u okviru kojeg je predviđena izgradnja cevovoda u dužini od oko 15 kilometara, crpne stanice i rezervoara za vodu.\nS obzirom da potrebu za poboljšanjem vodosnabdevanja imaju i korisnici u trećoj visinskoj zoni Radalja, stručna komisija predložila je Skupštini opštine Mali Zvornik da, uporedo sa donošenjem odluke o izradi planske dokumentacije za izgradnju vodovodne mreže u drugoj zoni, pokrene inicijativu za uređenje vodovoda u trećoj visinskoj zoni u ovom selu.\nLjiljana Ristanović / Mačvanski Info


Centar za istraživačko novinarstvo 10.01.2019.\nVlast u Azerbejdžanu propustila je da istraži ozbiljno narušavanje privatnosti poznate istraživačke novinarke Kadidže Ismailove (Khadija Ismayilova) čime je prekršila Evropsku konvenciju o ljudskim pravima, presudio je u četvrtak 10. januara Evropski sud za ljudska prava, u predmetu Kadidža Ismailova protiv Azerbejdžana.\nU saopštenju o presudi sud navodi da je došlo do kršenja prava na poštovanje privatnog i porodičnog života i kršenje slobode izražavanja propisanih Evropskom konvencijom.\nSud se bavio kampanjom koja je vođena protiv poznate novinarke, tokom koje je Kadidža primila pismo kojim joj je prećeno da će biti javno ponižena ako nastavi da se bavi istraživačkim novinarstvom. Nakon njenog odbijanja, video seksa koji je snimljen bez njenog i znanja njenog tadašnjeg momka, objavljen je na internetu. Istovremeno su u novinama objavljivane priče koje su je optuživale za protivdržavna uverenja i nemoralno ponašanje. Kasnije je otkriveno da su se skrivene kamere nalazile u njenom stanu.\nTakva dela su uvreda za ljudsko dostojanstvo, koju je država imala dužnost da istraži, smatra Sud. Istraga je, međutim, doživela značajne nedostatke i kašnjenje, iako su postojali očigledni tragovi. Osim članaka u provladinim medijima, vlast je objavila izveštaj o statusu istrage, koji je, bez razloga, sadržao informacije o novinarkinom privatnom životu.\nSud u saopštenju navodi i da je posebno obratio pažnju na izveštaje o proganjanju novinara u Azerbejdžanu, a što ostaje nekažnjeno.\nPre hapšenja 5. decembra 2014. godine, Kadidža je vodila program na azerbejdžanskom Radiju Slobodna Evropa, a radila je i kao istraživačka novinarka za Organized Crime and Corruption Reporting Project (OCCRP), istražujući koruptivne radnje porodice koja je na vlasti u Azerbejdžanu, navodi se na sajtu OCCRP-a.\nU septembru 2015. je osuđena na sedam i po godina zatvora, ali je svojom odlučnošću i kontinuiranim radom kolega novinara i aktivista za ljudska prava oslobođena 25. maja 2016. godine, nakon žalbe Vrhovnom sudu Azerbejdžana.


Spiegel: Izbeglička kriza, Nemački strah | Gde Investirati\nOvaj nedeljnik se pozvao na nacrt saveznog Ministarstva finansija za pregovore sa vlastima 16 nemačkih saveznih država.\nNavedena brojka će verovatno izazvati zabrinutosti, posebno među sve jačim anti-imigracionim pokretima, povodom uticaja koji novopridošlice imaju po najveću evropsku privredu, koja je prošle godine primila više od milion ljudi, uglavnom iz Sirije i drugih ratnih zona, preneo je Reuters.\nBroj izbeglica koje stižu u Nemačku je ove godine pao, zahvaljujući sporazumu Evropske unije i Turske, koji predviđa bezvizni režim za Tursku u zamenu za smanjenje priliva migranata.\nSpiegel navodi da je Ministarstvo finansija u brojku od 93,6 milijardi evra ukalkulisalo troškove smeštaja i integracije izbeglica, kao i ublažavanja uzroka zbog kojih izbeglice napuštaju krizna područja.\nNemački zvaničnici su tu procenu troškova bazirali na očekivanju da u tu zemlju stigne 600.000 migranata ove godine, 400.000 migranata sledeće godine i po 300.0000 migranata svake od narednih godina sve do 2020, navodi se u nacrtu dokumenta.\nNemačke vlasti očekuju da će 55 odsto ljudi sa statusom izbeglice posle pet godina biti zaposleno, stoji u dokumentu.\nPortparol Ministarstva finansija nije želeo da komentariše objavljeni iznos troškova, ali je istakao da su razgovori između savezne i pokrajinskih vlada u toku i da će 31. maja biti održan sastanak na kojem će razgovarati o tome kako da podele troškove između sebe.\nPrevious Maline zbog snega uništene u Zapadnoj Srbiji\nNext Apple: Ulaganje od milijardu dolara u aplikaciju za taksi usluge\nTags izbeglička krizaNemačka\nU junu pojeftinili hrana, odeća i obuća i komunikacije\nU Srbiji su u julu potrošačke cene za 0,3 odsto bile niže nego u junu, a 2,4 odsto veće nego pre godinu dana, saopštio je Republičkim zavod za statistiku.\nPredsednik i premijer Srbije, Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić sastaće se u četvrtak s liderima Srba u BiH i RS, kako bi razmotrili stav Saveta za impelemntaciju mira u BiH


Postanite aktivni učesnik u poslovnim procesima vaše firme i pristupite poslovnim informacijama i resursima u bilo kom trenutku i sa bilo kog mesta, sa lokacija na kojima ne postoji instalacija poslovnog sistema.\nWeb aplikacije u kombinaciji sa windows aplikacijama ili samostalno omogućavaju korisnicima AB Soft poslovnog sistema lako kreiranje i dobijanje informacija. Sadržaj i mogućnosti su kombinacija standardnih i opcija definisanih na zahtev korisnika\nRazvojna platforma predstavlja kombinaciju Visual Studio razvojnih alata , Windows Server-a i SQL Server-a.\nInternet aplikacije predstavlja funkcionalnu i tehničku nadgradnju Windows AB Soft informacionog sistema i daju posebne pogodnosti za distribuirane sisteme.\nNa osnovu parametara koji se unose prilikom Internet povezivanja operateru su dostupne one operacije i informacije iz realne baze podataka u informacionom sistemu, za koje mu je kao korisniku dodeljeno pravo.\nViše o web aplikacijaka mozete naći na adresi: http://www.portal.absoft.rs


OD 1. JANUARA 2013. GODINE POSTEPENO ĆE SE SMANJIVATI DAŽBINE NA UVOZ ODREĐENIH POLJOPRIVREDNIH I PREHRAMBENIH PROIZVODA IZ EU\nOd 1. januara 2013. godine postepeno će se smanjivati dažbine na uvoz određenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz EU, a pomoćnik ministra u Ministarstvu poljoprivrede Milanka Davidović naglasila je da je Vlada Srbije danas, zbog zaštite domaćeg agrara, odredila proizvode na koje će se ipak plaćati posebne dažbine pri uvozu.\nOdlukom o određivanju proizvoda za koje se plaća posebna uvozna dažbina u 453 tarifne linije obuhvaćeni su razni proizvodi, među kojima su sve vrste mesa, kobasice, mleko, jogurt, maslac, margarin, sve vrste sireva, živinska jaja i krompir, rekla je Davidović Tanjugu.\nNa spisku tih proizvoda su, takođe, razne vrste svežeg i smrznutog povrća, zatim grožđe, jabuke, kajsije, šljive i drugo voće, pripremljeni i konzervisani proizvodi od mesa, šećera, supe, čorbe, rakija, alkoholna pića, duvan...\nDavidović je rekla da iznos posebne dažbine zavisi od vrste proizvoda - na primer najniži iznos je dinar po komadu za sveža jaja, a najviši je 80 dinara po kilogramu za sve vrste sireva.\nOdluka o određivanju proizvoda na koje se plaća posebna carina u skladu je sa propisima koji važe za naplaćivanje carina i predstavlja deo uvozne zaštite u oblasti poljoprivrede.\nZaštitne carine na uvoz pojedinih poljoprivrednih proizvoda postojaće, prema Prelaznom trgovinskom sporazumu sa EU, do 2014. godine, ali problem konkurentnosti srpskih proizvoda nije cena, nego mala produktivnost, ocenio je, u izjavi Tanjugu, savetnik predsednika Privredne komore Srbije Vojislav Stanković.\nPovodom današnje vladine odluke da odredi poljoprivredne proizvode, za koje je predviđena zaštitna carina - prelevman, kod uvoza, Stanković je podsetio da tranzicioni period, sa postepenim smanjenjem tih carina traje šest godina, ali da ga Srbija nije dovoljno iskoristila da podigne konkurentnost.


pravosuđe - Sputnjik Srbija\nSlučaj protiv Marije Butine predstavlja ružan i otvoreno politički motivisan proces, piše u tekstu za nedeljnik „Spektejtor" komentator Majk Trejsi. Prema njegovom mišljenju, sudski proces protiv Ruskinje otkrio je ozbiljne nedostatke američkih medija, pravosudnih organa i političara.\nDa li je još jedna država na putu ka izlasku iz EU\nRazdor između Brisela i Varšave zbog sporne reforme pravosudnog sistema Poljske, uprkos pokretanja Člana 7, odnosno takozvane „nuklearne opcije“, neće dovesti do udaljavanja te zemlje od EU, smatraju analitičari, dok mnogi u tom koškanju vide čak mogućnost da Poljaci od svega toga profitiraju.\nPitanje o kojem će se izjašnjavati građani RS-a na referendumu će biti "da li prihvatate nametnute zakone visokih predstavnika u prošlosti, posebno o Sudu i Tužilaštvu BiH i da li prihvatate da se u RS primjenjuju odluke tih državnih pravosudnih institucija", kaže predsednik Republike Srpske Milorad Dodik.\nPočela integracija srpskih sudija u kosovsko pravosuđe\n„Rok za prijavljivanje zainteresovanih kandidata je 60 dana, pa će se tokom leta izvršiti izbor kandidata koji budu ispunjavali uslove, a predsednica Kosova će potom doneti Uredbu o njihovom imenovanju“, izjavio je predsednik Apelacionog suda u Prištini Salji Mekaj.\nPromena Ustava Srbije – da se političari manje pitaju\nKritičari važećeg Ustava posebno ističu status autonomnih pokrajina, potrebu za decentralizacijom, nedostatke izbornog sistema, ovlašćenja predsednika države, neadekvatno regulisana ljudska prava, zaštitu podataka. Stručnjaci napominju važnost i neophodnost širokog konsenzusa prilikom eventualnog donošenja novog najvišeg pravnog akta.\nPravnici sa Kosmeta o sporazumu: Raskid sa pravosuđem Srbije?\nAdvokat Ljubomir Pantović kaže da je „Ahtisarijev plan“, koji je država Srbija svojevremeno odbacila, davao veća ovlaščenja za Srbe sa severa nego postignuti sporazum.


Na proljeće gradnja puta do zgrada u Ulici Despota Stefana Lazarevića | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nNa proljeće gradnja puta do zgrada u Ulici Despota Stefana Lazarevića\nBANJA LUKA, 16. januara – Izgradnja pristupne saobraćajnice, zajedno sa pješačkim površinama i parkinzima, za potrebe stambenih objekata u dijelu Ulice Despota Stefana Lazarevića, koji ranije nisu urađeni zbog bankrota investitora, počeće na proljeće.\nKako su potvrdili u Odjeljenju za saobraćaj i puteve, poslije uspješno provedene javne nabavke, ovih dana, potpisan je i ugovor sa izabranim izvođačem koji će biti uveden u posao u martu.\nPrema podacima iz resornog odjeljenja, osim izgradnje pristupnog puta, predviđena je i izgradnja pješačkih površina i parkinga, uz rješavanje problema oborinskih voda na zemljištu koje je u gradskom vlasništvu.\nGrad je izdvojio nešto više od 200.000 KM za rješenje ovog višegodišnjeg problema stanara nekoliko stambenih zgrada u tom dijelu Lazareva. Tu neizgrađenu infrastrukturu je, prema ranijem ugovoru sa Gradom, trebalo da obezbjedi investitor, međutim, on je davno bankrotirao, a stanari su se u međuvremenu uselili u zgrade.\nProšle godine, takođe sredstvima iz gradskog budžeta izgrađena je i fekalna kanalizacija, koju je, takođe, trebalo da uradi investitor koji je gradio te zgrade.\nIstovremeno, biće nastavljeno rješavanje imovinskih problema na okolnim privatnim parcelama, kako bi cjelokupna infrastruktura bila izgrađena u skladu sa regulacionim planom.\nPrethodni članakPrihod od naplate parkiranja 4,35 miliona maraka\nNaredni članakObustava saobraćaja 19. januara


Palma: Glasaćemo za vladu i pored Ane Brnabić – GayEcho\nPredsednik Jedinstvene Srbije (JS) Dragan Marković Palma rekao je da će poslanici te partije, i pored njegovog negativnog stava o homoseksualnim vezama, glasati za izbor Vlade Srbije u kojoj će ministarka biti Ana Brnabić. On je buduću ministarku pozvao da poseti Jagodinu kako bi razgovarali o lokalnoj samoupravi.\n“Nemam lično ništa protiv tih ljudi ako su sposobni i dobro rade svoj posao, ali nikada nećemo podržati gej paradu i legalizaciju homoseksualnih brakova”, rekao je Marković na sednici Skupštine Srbije.\nOn je Anu Brnabić pozvao da dođe u Jagodinu kako bi razgovarali o lokalnim samoupravama.\n“Ja se zalažem za brak između muškaraca i žena, da se deca rađaju, da se borimo protiv ‘bele kuge'”, poručio je Marković i dodao da je svoj stav o podršci izboru Brnabić javno izneo za govornicom pošto su ga “začikavali” poslanici Srpske napredne stranke i novinari.\nMarković je rekao da predstavnici JS neće ući ni u ovu Vladu, kao što nisu ni u prethodne, iako su deo vladajuće koalicije, ali da će ta partija “maksimalno pomoći onim što znamo, a dosta toga znamo”.\nDodao je da Brnabić nije LGBT ministarka, kako neki navode, već ministarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu i da je na to mesto predložena jer je marljiva i ima znanje i tu je zato što vredi. “Ali moram da kažem onima, koji o tome pričaju, da to ne znači da smo legalizovali homoseksualne brakove. Niti smo to uradili niti postoji plan i ideja za to. Borićemo se za sva prava ljudi”, poručio je Vučić.\nČITAJTE: Još jedna prijava protiv Darka Kostića zbog seksualnog nasilja\n« Duterte ambasadora SAD nazvao “gej kur**nim sinom”\nNemački mediji o izboru Ane Brnabić »


“Stevan Sremac” otvara vrata budućim gimnazijalcima\nPočetak/Društvo/“Stevan Sremac” otvara vrata budućim gimnazijalcima\nPrva niška gimnazija “Stevan Sremac” danas od 15 do 19 sati, organizuje Otvorena vrata u svečanoj sali škole. Tom prilikom učenici osnovnih škola moći će da se informišu o svemu što ih interesuje u vezi sa upisom u najstariju nišku gimnaziju i načinom rada u njoj.\n„Pikazaćemo budućim učenicima naše škole kako je to biti đak Prve niške gimnazije. Učenici završnih razreda u osnovnim školama moći će da posete naš mini sajam u Svečanoj sali, upoznaju se sa đacima gimnazije i profesorima, obiđu biblioteku i kabinete, ali i da posete neke zanimljive časove“, kažu u Gimnaziji.\nOvo je prilika da budući učenici dobiju sve neophodne informacije o upisu, pripremnoj nastavi iz srpskog, engleskog i nemačkog jezika, koja će biti organizovana za učenike koji žele da upišu filološko ili bilingvalno nemačko odeljenje Prve niške gimnazije „Stevan Stemac“.\ngimnazija Stevan Sremac otvorena vrata


Ризици проширеног нуклеарног одвраћања - Нови Стандард\nRizici proširenog nuklearnog odvraćanja\nTed Gejlen Karpenter 16.07.2019. 11:54 20.01.2020.\nProšireno nuklearno odvraćanje je opasnije nego što se misli. SAD bi trebalo da obaveste saveznike da više nisu voljne da snose taj rizik\nZahtevi Vašingtona prema Severnoj Koreji i Iranu imaju jednu važnu zajedničku osobinu. U oba slučaja, američki zvaničnici su u više administracija insistirali da se protivnik SAD odrekne bilo kakvih ambicija o posedovanju nuklearnog oružja ili držanju značajnih količina balističkih raketa. Osnovna pretpostavka je da će, ako Teheran ili Pjongjang budu posedovali čak i mali nuklearni arsenal, to predstavljati ne samo neprihvatljivu pretnju za regionalni mir, već i ozbiljnu pretnju za američku bezbednost.\nKoličina briga zbog pretnji američkoj domovini je neverovatna – i takva će biti sve dok Vašington nastavlja da američku bezbednost i blagostanje stavlja u rizik zbog odbrane ranjivih saveznika i bezbednosnih klijenata. To upozorenje naglašava suštinsku razliku između direktnog odvraćanja (odvraćanje napada na sopstvenu zemlju) i proširenog odvraćanja (odvraćanje napada na treću stranu). Prvo ima visok kredibilitet, potonje znatno manji.\nSjedinjene Države su uspešno odvraćale Sojvetski Savez tokom Hladnog rata, mada je ta država posedovala na hiljade nuklearnih glava i sofistikovanih raketa za njihovo isporučivanje. Američki lideri su verovali u doktrinu garantovanog uzajamnog uništenja – da Moskva nikada neće napasti SAD ako zna da bi američka odmazda bila toliko razorna da bi uništila SSSR kao funckionalno društvo. Vašington je upozorio Kremlj da će takva odmazda nastupiti ne samo ako Moskva bude pokrenula napad na Ameriku, već i ako sovjetske snage budu napale vašingtonske evropske saveznike ili ključne američke bezbednosne partnere u Istočnoj Aziji.\nS obzirom da se Hladni rat završio mirno, američki lideri su došli do zaključka da je produženo odvraćanje dobro funckionisalo i da će imati opštu primenjivost u različitim vremenima i pod različitim okolnostima. To je bila veoma pogrešna pretpostavka. Iako su zvaničnici Kremlja očigledno verovali da su Sjedinjene Države bile spremne da se upuste čak i u nuklearni rat kako bi odbranile glavnu stratešku i ekonomsku nagradu kakva je Zapadna Evropa, imali su daleko veće dileme da li će Vašington zaista sprovesti sličnu politiku kako bi zaštitio male države na ruskim granicama. U najmanju ruku, opasnost od pogrešnih procena je bila značajno veća.\nMihail Gorbačov i Ronald Regan potpisuju Sporazum o eliminaciji raketa kratkog i srednjeg dometa, Vašington, 8. decembar 1987.\nProšireno odvraćanje takođe povlači sa sobom i povećane rizike za Sjedinjene Države u konfrontacijama sa Severnom Korejom i Iranom. Iako dokazi još nisu očigledni, verovatno je da Pjongjang već ima mali nuklearni arsenal i da je severnokorejski režim marljivo radio na izgradnji pouzdanog sistema za ispaljivanje raketa. Iranski program nije tako napredan. Teheran nije sprovodio nikakve nuklearne testove (za razliku od višestrukih testova Severne Koreje od 2006. godine), a multilateralni Zajednički sveobuhvatni plan akcije (JCPOA) koji je Teheran potpisao 2015. godine stavlja velika ograničenja na njegov nuklearni program. Povlačenje Vašingtona iz tog sporazuma razljutilo je iransku vladu, ali je tek sada Teheran verovatno prekoračio granice obogaćivanja uranijuma koje je postavio JCPOA.\nVašington je očito zabrinut zbog nuklearnih ambicija svoja dva protivnika. Ipak, šanse da će Pjongjang realizovati svoj planirani napad na Sjedinjene Države ostaju poprilično male – i tako će ostati čak i ako se nuklearni arsenal Severne Koreje proširi. Nekoliko eksperata je primetilo da nuklearno oružje može biti krajnje sredstvo odvraćanja, ali je ono daleko manje korisno za zastrašivanje, i još manje za ratna dejstva. Zaista, ovo poslednje važi samo ako je političko rukovodstvo zemlje spremno da izvrši nacionalno i lično samoubistvo. Nema dokaza da se lideri Severne Koreje uklapaju u taj opis, a isto važi i za iranske lidere. Čak i ako bi Iran eventualno izgradio mali nuklearni arsenal, bilo bi to verovatno zbog odvraćanja bilo kakvih ambicija za nasilnu promenu režima koju bi Vašington mogao da potpiruje, a ne zbog vođenja samoubilačkog rata napadom na Ameriku.\nMeđutim, faktor rizika raste ako Sjedinjene Države budu insistirale na zaštiti saveznika i klijenata u Istočnoj Aziji i na Bliskom istoku. S obzirom na političku podelu Korejskog poluostrva i tenzije koje je proizvela u prethodnih sedam decenija, opasnost od oružanog sukoba između Severne Koreje i njenih suseda je stalno prisutna. Uplitanje Amerike u takav sukob zbog njenih bezbednosnih garancija za Seul i Tokio je verodostojan scenario koji bi mogao kulminirati nuklearnim napadom Severne Koreje na Sjedinjene Države.\nSličan rizik postoji i na Bliskom istoku, gde su se Sjedinjene Države nepromišljeno upetljale u iranske razmirice i sa Izraelom i sa glavnim arapskim silama poput Saudijske Arabije. Opet, verovatnoća da će čak i nuklearno naoružani Iran pokrenuti napad na Ameriku iz čista mira je potpuno nezamisliva. Rat između Teherana i jednog ili više njegovih protivnika koji izmiče kontroli i uvlači Sjedinjene Države zbog implicitnih bezbednosnih garancija Vašingtona prema Izraelu i/ili Saudijskoj Arabiji je, nažalost, mnogo veća opasnost.\nGrađani na železničkoj stranici u Seulu posmatraju vest o lansiranju balističke rakete iz Pjongjanga, 15. septembar 2017.\nAmerički lideri mogu zadržati visok nivo poverenja u pouzdanost direktnog odvraćanja. Ali prošireno odvraćanje i u Istočnoj Aziji i na Bliskom istoku podrazumeva preveliki – i rastući – nivo rizika. Vašington bi trebalo da obavesti svoje saveznike da više nije voljan da snosi taj razik. Ti saveznici bi onda morali da odluče da li će izgraditi skromne nuklearne kapacitete za sopstveno odvraćanje kao pouzdaniju polisu osiguranja. (Zaista, jedna od najlošije čuvanih tajni u međunarodnim odnosima jeste da Izrael već ima takav arsenal.) Ukratko, Sjedinjene Države moraju da prebace rizik na one zemalje koje imaju više direktnih interesa u odvraćanju Severne Koreje i Irana.\nTed Gejlen Karpenter je viši saradnik na studijama bezbednosti pri Kejto institutu, kolumnista Nešnel interesta i autor 12 knjiga i više od 800 članaka o međunarodnim odnosima.\nSvetIranIzraelNuklearno odvraćanjeSADSeverna KorejaSovjetski SavezTed Gejlen KarpenterHladni rat


HRA i IA traže od ministra zdravlja da građanima hitno obezbijedi pravo na javna protestna okupljanja | PCNEN\nObjavljeno: 01.12.2020, 16:18h\n“Ukazali smo da važeća Naredba za preduzimanje privremenih mjera za sprječavanje unošenja u zemlju, suzbijanje i sprječavanje prenošenja novog koronavirusa (Sl. list CG, 110/20 od 14.11.2020, 112/20 od 24.11.2020) koja sasvim zabranjuje okupljanja na otvorenom prostoru, nije u skladu sa međunarodnim standardima ljudskih prava i Ustavom Crne Gore, jer vanredno stanje nije proglašeno. Ukazali smo da je Ustavni sud Njemačke u aprilu ove godine ukinuo takvu potpunu zabranu javnih okupljanja i rekao da se ona moraju obezbijediti za ograničen broj učesnika, uz nošenje maski i održavanje fizičke distance”, navodi se u saopštenju dviju nevladinih organizacija.\nU saopštenju se navodi da su ih ekološki aktivisti iz Građanske inicijative Sačuvajmo rijeke Crne Gore i mještani sela Rečine i Bare Kraljske, koji već četiri mjeseca protestuju u cilju sprječavanja gradnje mini hidroelektrana na rijekama Skrbuša, Čestogaz, Ljubaštica i Crnja obavijestili da ih je policija upozorila da državno tužilaštvo planira da ih procesuira zbog kršenja mjera NKT-a. “Oni su organizovali proteste do 15 učesnika, koji su nosili maske i držali distancu”, rečeno je u saopštenju HRA I IA.\n“Da bismo spriječili da njihovo pravo na mirno protestno okupljanje bude prekršeno eventualnim hapšenjem i procesuiranjem, od ministra Hrapovića smo zatražili da hitno reaguje, a o našem apelu smo danas obavijestili i zamjenicu rukovodioca Osnovnog državnog tužioca u Kolašinu, gospođu Maju Šćepanović”, obavheštavaju HRA i IA.


Novi propisi o medicinskim sredstvima usaglašeni sa EU - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tNovi propisi o medicinskim sredstvima usaglašeni sa EU\nby bifadmin 26. decembra 2016.\nNacrt zakona o medicinskim sredstvima predviđa odvajanje propisa kojima se uređuju medicinska sredstva od propisa kojima se uređuju lekovi. Oblast medicinskih sredstava za veterinarsku i humanu medicinu, takođe, biće posebno regulisane, istaknuto je na javnoj raspravi u Privredne komore Srbije, a navedeno je na zvaničnom sajtu Komore.\nU Privrednoj komori Srbije prošle nedelje je održana Javna rasprava o Nacrtu zakona o medicinskim sredstvima u kojoj je učestvovalo više od 60 predstavnika – proizvođača medicinskih sredstava, ovlašćenih predstavnika proizvođača medicinskih sredstava, veledrogerija, Farmaceutskog fakulteta u Beogradu i drugih obrazovnih institucija.\nZakonom o lekovima i medicinskim sredstvima iz 2010. godine započeto je usaglašavanje u oblasti lekova i medicinskih sredstava sa propisima Evropske unije. Uzimajući u obzir EU propise, kao i praksu zemalja članica, izvršeno je odvajanje propisa kojima se uređuju medicinska sredstva od propisa kojima se uređuju lekovi. Takođe, u skladu sa praksom u zemljama Unije, oblast medicinskih sredstava za veterinarsku i humanu medicinu biće regulisane odvojenim propisima, istaknuto je na javnoj raspravi u PKS.\nNacrt zakona je prezentovala Mira Kontić iz Sektora za lekove i medicinska sredstva Ministarstva zdravlja uz podršku Tijane Radojičić iz Sektora za inspekcijske poslove, Ministarstva zdravlja i Branislava Radivojevića iz Sektora za medicinska sredstva Agencije za lekove i medicinska sredstva.\nKrajem septembra u PKS održan je sastanak predlagača novog zakona i članica PKS. Na sastanku koji je okupio 70 učesnika uspostavljen je dijalog sa ciljem da se zajedničkim aktivnostima dođe do efikasnog i primenljivog zakonskog rešenja. Formirana je Radna grupa koja je odlukom Ministra zdravlja izradila Nacrt novog zakona o medicinskim sredstvima i kroz 150 slajdova je dala odgovore, tumačenja i pojašnjenja na više od 60 pitanja koja su postavila članice PKS – proizvođači, izvoznici, uvoznici i distributeri medicinskih sredstava. U PKS je održan i Okrugli sto na kome je Nacrt zakona predstavljen u okviru analize regulatornog okvira za medicinska sredstva u Srbiji u odnosu na Evropsku uniju.\nJavnu raspravu Ministarstvo zdravlja sprovodi u periodu od 8. do 28. decembra 2016. U sastavu Radne grupe koja je izradila Nacrt zakona o medicinskim sredstvima su normativne i inspekcijske službe za oblast lekova i medicinskih sredstava u Ministarstvu zdravlja i predstavnici Agencije za lekove i medicinska sredstva (ALIMS), dodaje se na sajtu PKS.\nPočela isplata minimalca radnicima propalih firmi


Borba protiv terorizma moguća samo bez dvojnih standarda - 24.12.2015, Sputnik Srbija\nRusija i Indija se zalažu za stvaranje široke antiterorističke koalicije za borbu protiv terorističke organizacije DAEŠ (takozvana Islamska država), to je u... 24.12.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, vladimir putin, narendra modi\n18:38 24.12.2015 (Osveženo: 18:50 24.12.2015)\n© Fotohost-agentstvo / Uđi u foto-galerijuVladimir Putin i Narenda Modi\n„Naše zemlje se zalažu za političko rešavanje konflikta u Siriji, za doprinos procesu nacionalnog pomirenja u Avganistanu. Uvereni smo da je u interesu cele svetske zajednice da se formira široka antiteroristička koalicija koja bi delovala na osnovu međunarodnog prava i pod okriljem Ujedinjenih nacija“, rekao je Putin novinarima nakon sastanka s premijerom Indije Narendrom Modijem.\nPutina obradovao poklon indijskog premijera (video)\n24 Decembar 2015, 10:39\n„Naše zemlje tradicionalno blisko sarađuju u vojno-tehničkoj sferi. Nije reč samo o isporukama gotovih proizvoda nego i o bliskog tehnološkoj saradnji. Najbolji primer takve saradnje jeste stvaranje raketnih kompleksa ’bramos’. Već je počela serijska proizvodnja protivbrodskih raketa u interesu indijske vojne mornarice“, naveo je Putin.


Građanski preokret: Pritisak policije na aktiviste u Zrenjaninu | ZR KLIK\nFoto: Youtube printscreen- Građanski preokret\nZrenjanin- Građanaki preokret izdao je saopštenje za javnost koje prenosimo u celosti.\n„Tokom protekle nedelje, policija je na adrese vlasnika vozila koja su 24. avgusta ove godine blokirala magistralni put Beograd-Zrenjanin kod gradilišta fabrike automobilskih guma kineske kompanije Linglong uputila dopise kojim ih poziva da se izjasne ko je upravljao njihovim vozilima, uz obaveštenje da tim licima sledi plaćanje kazne zbog nepropisnog parkiranja.\nZrenjaninci koji su sproveli blokadu puta su danas predali svoje odgovore Policijskoj upravi. Oni zahtevaju obustavu prekršajnog postupka, jer su delovali u krajnjoj nuždi, nakon što su iskoristili sva pravna sredstva, a u cilju otklanjanja opasnosti i nezakonitosti koje nastaju izgradnjom fabrike automobilskih guma Linglong.\nOni u odgovorima ističu da su pre blokade puta, tokom prethodne dve godine, samostalno ili udruženi s drugim građanima, ukazivali na opasnost i štetnost izgradnje te fabrike na institucionalan način, obraćajući se gradskoj i pokrajinskoj administraciji, inspekcijama, tužilaštvu i sudu.\nPodsetili su da su zbog interesa kompanije Linglong do sada prekršeni Zakon o dodeli državne pomoći, Zakon o zaštiti prirode, Zakon o proceni uticaja na životnu sredinu, Zakon o planiranju i izgradnji, kao i da je učinjeno krivično delo gradnje bez građevinske dozvole.\nDodali su i da Upravni sud nije odlučivao o nekoliko podnetih tužbi, da tužilaštvo nije reagovalo na krivične prijave, i da nije sproveden nalog pokrajinskog građevinskog inspektora da se poruši 47 hiljada kvadratnih metara bespravne gradnje na gradilištu Linglonga.\nZbog svega toga, Zrenjaninci koji su sproveli blokadu puta smatraju da je njihova bojazan da Linglong, koji krši veliki broj propisa tokom izgradnje, neće početi da ih poštuje ni nakon početka proizvodnje guma, nego da će zagađivati prirodu i ugrožavati zdravlje stanovništva, a da nadležne institucije ni tada neće adekvatno reagovati.\nU obraćanjima koja su upućena načelniku Policijske uprave u Zrenjaninu Slaviši Lakićeviću, oni su izrazili nadu da je i njemu jasno “da se do pravne države i uređenog društva ne može doći rigidnim legalizmom u oblasti saobraćajnih propisa dok se bukvalno na istom mestu toleriše bezakonje daleko većeg obima i sa nesagledivim štetnim posledicama”.\nOni su Lakićeviću ukazali i na štetnost selektivne primene saobraćajnih propisa koja se ogleda u tome što se prekršajno ne gone učesnici drugih blokada saobraćaja u Zrenjaninu, zbog čega se stiče utisak da policija vrši ciljani pritisak samo na one građane Zrenjanina koji ukazuju na štetu i opasnost od izgradnje fabrike automobilskih guma Linglong“- istakli su iz Građanskog preokreta.


Potrebe mladih Kraljevčana i Kraljevčanki - obrazovanje i mentalno zdravlje mladih u periodu pandemije - Užički centar za prava deteta\nPotrebe mladih Kraljevčana i Kraljevčanki – obrazovanje i mentalno zdravlje mladih u periodu pandemije\nHome » Potrebe mladih Kraljevčana i Kraljevčanki – obrazovanje i mentalno zdravlje mladih u periodu pandemije\nPotrebe mladih Kraljevčana i Kraljevčanki – obrazovanje i mentalno zdravlje mladih u periodu pandemije2021-04-062021-04-06http://ucpd.rs/wp-content/uploads/2018/01/logo-small.pngUžički centar za prava detetahttp://ucpd.rs/wp-content/uploads/2021/04/4-1.png200px200px\nSaradnici Užičkog centra za prava deteta, udruženje ,,Imam ideju“ iz Kraljeva, realizovali su drugu po redu diskusiju na temu Potrebe mladih Kraljevčana i Kraljevčanki na ZOOM platformi, 4. aprila 2021.godine. Diskutovano je o ostvarivanju prava mladih na kvalitetno obrazovanje i prava mladih na adekvatnu zdravstvenu zaštitu i očuvanje mentalnog zdravlja mladih u periodu pandemije Covid 19, a naročito o trenutnom stanju u obrazovanju, iskustvima mladih u onlajn nastavi, analizi zdravstvenih usluga iz ugla mladih, mentalnom zdravlju i prevenciji, uslugama u Kraljevu.\nIako su svi pretrpeli značajne promene u načinu komunikacije, vidovima obrazovanja koje je pretežno online u poslednjih godinu dana, viđenje mladih se donekle razlikuje od perspektive odraslih. Oni uviđaju da se ovakav način nastave preko digitalnih platformi može iskoristiti za učenje pojedinih teorijskih znanja, ali da se socijalne i praktične veštine i kompetencije teško mogu preneti bez kontakta i boravka u školama: kroz praktičnu nastavu, vežbe, dijalogom lice i lice. Takođe, već sada se primećuje pad postignuća, motivacije i zabrinutost za kvalitet znanja, u sistemu gde se bolje snalaze samo učenici sa pravilno formiranim radnim navikama i unutrašnjom motivacijom.\nI druga tema mentalnog zdravlja mladih u doba epidemije Covid 19, kao i prva, najviše pogađa učenike i učenice koji su i ranije pripadali osetljivim i marginalizovanim grupama, posebno đacima iz siromašnog okruženja. Povećan stres, osećaj bespomoćnosti i bezizlaznosti iz trenutne situacije, mnogim mladima izaziva anksioznost, ponekad i depresiju. Nepostojanje vršnjačkih kontakata, otežana pristupačnost podrške službi u obrazovanju ili zdravstvu dovodi do toga da mnogi mladi ne znaju kome da se obrate za pomoć.\nAktivnost je realizovana u okviru projekta „Monitoring ostvarivanja prava deteta u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji“, koji podržava Švedska, u okviru programa Beogradske otvorene škole „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“.\nOnlajn radionicom “Deca Romi u procesu obrazovanja”Vesti\nOnlajn panel „Iz ugla mladih: Ovako je to u mom gradu”Vesti


21.02.2018 10:36 | Tanjug\nLjubljana - Elitna 72. brigada slovenačke vojske nije položila test borbene gotovosti NATO što je izazvalo sumnje u to da li Slovenija može da ispuni svoje obaveze prema Alijansi, pišu slovenački mediji.\nPredstavnici NATO koji su ocjenjivali borbenu gotovost vojnika u pet oblasti, dali su im prelaznu ocenu samo u jednom polju, uprkos tome što su vojnici trenirali 18 mjeseci u Sloveniji i inostranstvu.\nTelevizija POP-TV navodi da je ono što su saveznici mogli da vide na Počeku više podsjećalo na prvoaprilsku šalu, prenosi "Jutarnji list".\nMediji prenose da se sada postavlja pitanje da li slovenački vojnici mogu da učestvuje u međunarodnim operacijama poslije aprila s obzirom da se pokazalo da oni neće biti borbeno spremni do tada.\nProbleme u komunikaciji sa generalštabom i nekim generalima potvrdila je ministarka Andreja Katič, rekavši za POP-TV da je tek iz medija saznala detalje o rezultatima provere bataljona iz Maribora koji je ucestvovao u proveri borbene spremnosti za kopnene snage u okviru NATO, te da o lošim rezultatima nije na vrijeme informisana i da je zbog toga ogorčena i zabrinuta


Severna Koreja tajno formirala lanac IT kompanija širom sveta? - Sputnjik Srbija\n15:59 20.05.2018 (osveženo 16:08 20.05.2018) Preuzmite kraći link\nReč je o softverima za kodiranje podataka i pravljenje virtuelnih privatnih mreža (VPN), zatim za skeniranje otisaka prstiju, ali za prepoznavanje lica.\nTe kompanije prikrivaju svoju vezu sa severnokorejskim vlastima pomoću čitavog lanca organizacija, odnosno posrednika, koji su uglavnom bazirani u Kini, Jugoistočnoj Aziji, ali i Africi i Rusiji.\nKako se navodi u izveštaju, te kompanije uspevaju s velikom lakoćom da mimoiđu sankcije koje je američki predsednik Donald Tramp uveo Severnoj Koreji, čime je obuhvaćen i IT sektor.\nTakođe, utvrđeno je da se među klijentima tih kompanija nalaze i mnogobrojne kompanije sa Zapada, ali i školske ustanove, odbrambene kompanije, kao i bezbednosne strukture.\nMeđutim, ono što najviše zabrinjava jeste činjenica da još uvek nije utvrđeno kakve sve pretnje to sa sobom nosi, odnosno šta se sve krije u tim softverskim rešenjima koji mogli biti iskorišćeni protiv zapadnih zemalja.\nU izveštaju se podseća i da je, prema navodima američkih vlasti, Severna Koreja bila odgovorna za virus „Vona kraj“, koji je početkom prošle godine zarazio preko 200.000 kompjutera širom sveta i pomoću kog je ukradeno 100 miliona dolara sa računa banaka u Bangladešu.\nIT, tajna, izveštaj, Severna Koreja


Američko-jadranska povelja ostaje važna za mir na jugoistoku Evrope\nNačelnici glavnih štabova oružanih snaga zemalja članica Američko-jadranske povelje potvrdili su u četvrtak na sastanku u Sarajevu kako povelja, ostaje važan mehanizam saradnje i jačanja sigurnosti na jugoistoku evropskog kontinenta.\nVažnost povelje kao mehanizma sigurnosti naglasili su nakon skupa general Džon Gardner, zamjenik zapovjednika američkih snaga u Evropi (USEUCOM) i Miladin Milojčić, načelnik glavnog štaba oružanih snaga Bosne i Hercegovine koji je bio i organizator sarajevske konferencije.\n"Naša je zajednička želja i dalje kroz partnerstvo osigurati mir u ovom dijelu Europe", reako je novinarima general Gardner podsjećajući kako je Američko-jadranska povelja projekt koji se uspješno razvija već punih sedam godina.\nSarajevski sastanak održan u četvrtak bio je dvanaesti susret načelnika glavnih štabova zemalja-članica Američko-jadranske povelje.\nUz načelnike glavnih štabova Albanije, Makedonije te Crne Gore koje su uz Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu punopravne članice povelje, sastanku su prisustvovali i predstavnici oružanih snaga Slovenije te Srbije kao gosti odnosno kao posmatrači.\nZapovjedništvo snaga NATO-a u Napulju predstavljao je zapovjednik, američki admiral Mark Fitzgerald.\nPredstavnici zemalja članica Američko-jadranske povelje potpisali su u Sarajevu zajedničku izjavu kojom je potvrđena spremnost na dalju saradnju u području obrane i jačanja sigurnosti.


Музејски информациони систем Србије | Народни музеј\nU domenu obrade podataka o muzejskom fondu Srbije, jedan od važnih strateških ciljeva Narodnog muzeju u Beogradu, kao centralne ustanove zaštite, jeste izgradnja jedinstvenog Muzejskog informacionog sistema Srbije – MISS, zasnovanog na savremenim, međunarodno utvrđenim muzeološkim i tehnološkim standardima.\nPlanski razvoj MISS-a počeo je 1995. godine kreiranjem Strateške studije razvoja kojom je, kroz povezanost poslovnih procesa i klasa podataka unutar muzeja kao poslovnog sistema, definisana i njegova struktura. Godinu dana kasnije, implementiran je prvi, od ukupno 11 podsistema – Centralni registar pokretnih kulturnih dobara Srbije. Centralnim registrom omogućeno je formiranje osnovne elektronske evidencije muzejskih predmeta u Srbiji, zasnovane na minimumu podataka potrebnih za opis muzejskih predmeta prema aktuelnim međunarodnim muzejskim standardima. U ovom periodu, obrada podataka obavljana je na nivou pojedinačnih muzeja koji nisu bili međusobno povezani, a objedinjavanje i administracija dostavljenih podataka vršeni su u Narodnom muzeju u Beogradu.\nU narednim fazama razvoja, u Narodnom muzeju je nastavljen dalji razvoj MISS-a u skladu sa postavljenom strategijom. Kreirana je savremena, proširena baza podataka MISS, kojom su obuhvaćeni podaci tri centralna podsistema MISS-a: Dopuna muzejskog fonda – akvizicija, Naučno-stručna obrada i ,delimično, Smeštaj muzejskog fonda. Više od 220.000 prethodno unetih podataka u Centralni registar muzeja Srbije importovano je u novu, jedinstvenu bazu MISS-a, čime je obezbeđen kontinuitet obrade. Takođe, kreirana je i programska podrška koja omogućava da se podaci iz različitih muzejskih baza podataka importuju u centralnu bazu MISS-a. Baza je postavljena na server angažovanog internet provajdera, a administracija podataka se obavlja u Narodnom muzeju, korišćenjem posebno kreiranog administratorskog programskog modula.\nMuzeji Srbije danas pristupaju bazi podataka MISS upotrebom web programskog paketa ETERNITAS, koji je razvijen kao savremena specijalizovana aplikacija namenjena radu muzejskih stručnjaka. U okviru sistema evidentirani su svi muzeji i muzejske zbirke Srbije, a kroz desetine radionica obavljena je i obuka oko tri stotine muzejskih stručnjaka, koji su dobili odgovarajuće naloge za pristup sistemu.\nDalji razvoj MISS-a, projektovanje i uvođenje u upotrebu ostalih podsistema, uz upotrebu aktuelnih savremenih informatičkih metoda i tehnika, omogućava efikasnije korišćenje podataka koji se odnose na muzejski fond Srbije, kako unutar muzeja, tako i prema okruženju.\nInternet prezentacija Muzejskog informacionog sistema Srbije: www.eternitas.rs\nPročitajte više o projektu MISS u publikaciji Review of the National Center for Digitization:


Vučić: Situacija u Beogradu alarmantna, od petka dugački policijski čas; pred nama teško vreme po pitanju Kosova i Metohije | Novinska agencija Beta\nCOVID-19 | 07.07.2020 18:40 > 07.07 19:39\nVučić: Situacija u Beogradu alarmantna, od petka dugački policijski čas; pred nama teško vreme po pitanju Kosova i Metohije\nOn je, u vanrednom obraćanju gradjanima, rekao da je danas najteži dan za Srbiju od početka epidemije korona virusa jer je 13 osoba preminulo u prethodna 24 časa od posledica infekcije.\nNaveo je da će se od ponedeljka videti kakve će mere biti primenjivane u narednom periodu.\n"Obezbedićemo kretanje penzionerima, majkama sa malom decom, osobama sa kućnim ljubimcima", kazao je Vučić.\nDodao je da je trenutno hospitalizovano skoro 4.000 gradjana sa potvrdjenim virusom ili suspektnih na prisustvo virusa a da su beogradske bolnice "gotovo pune".\nVučić je naglasio da se na jesen očekuje jak talas korona virusa te je naglasio da je potrebno da se izbegne "sudar (sezonskog) gripa i 'korona gripa'".\nZbog toga je najavio vakcinaciju više od dva miliona ljudi na sezonski grip, a to će biti zdravstveni radnici, pripadnici vojske i policije, šalterski državni službenici, hronični bolensnici, najveći broj penzionera i deca od tri do 12 godina,\n"Da bismo izbegli tu vrstu sveopšte oluje najvećeg mogućeg pritiska koji bi bio kraj našeg zdravstva, a to je sudar gripa i 'korona gripa'", naglasio je on.\nKazao je da bolnicama u Srbiji na rasploaganju 376 kliničkih respiratora, ali da se u magacinu u Krnješevcima, pored druge medicinske opreme, nalazi još 579 respiratora.\nVučić je najavio da će Srbija u roku od osam dana imati 1.100 respiratora na raspolaganju.\nRekao da su sve kovid bolnice prepune, a da je prema poslednjim podacima Beograd najkritičniji u Srbiji ali da je "jedina dobra" stvar da se Beogradjani javljaju lekarima na vreme, za razliku, kako je naveo, od stanovnika Novog Pazara koji su kasnili sa prijavom tegoba.\nOn je najavio i izgradnju dve velike bolnice za kovid-19, veće na Batajničkom drumu izmedju Zemuna i Batajnice i druge manje u Kruševcu.\nRekao je da će bolnice biti izgradjene u roku od tri meseca i najavio je kupovinu 10 modularnih bolnica koje se rasklapaju i koje će biti korišćene širom Srbije.\nDodao je da će pet opštinih bolnica u Vojvodini biti odredjene za lakše slučajeve zaraze, gde je, kako je rekao, situacija teža nego što je ranije bila ali povoljnija u odnosu na druge regione Srbije.\nGovoreći o epidemiološkoj situaciji u Novom Pazaru, Vučić je kazao da je ona značajno bolja ali da će biti još smrtnih slučajeva zbog teških slučejva zaraze, ali da će i to biti zaustavljeno.\nVučić je ponovio da je od početka pandemije Srbija testirala više gradjana na korona virus od država regiona.\n"Kada gradjani slušaju podatke o broju preminuli i zaraženih, a uvek čuju apsolutne brojke, ljudi se računaju samo ako su u toku smrti bili označeni kao pozitivni, a ako nisu onda se vode kao su umrli od ko zna čega", dodao je on.\nOčekuju nas teško leto i jesen po pitanju Kosova i Metohije\nOn je najavio da će u četvrtak u Parizu razgovarati sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom od koga će kako je najavio, "mnogo toga tražiti po prvi put, a najviše iskrenost i otvorenost".\n"U petak imam virtuelni samit i sa Angelom Merkel. Neće biti lako. U subotu imam pripremnu večeru sa Šarlom Mišelom, Miroslavom Lajčakom, Borelom i Hotijem, u nedelju nastavak dijaloga", kazao je predsednik Srbije.\nOd 15. jula krećem u konsultacije o vladi, očekujem da to završimo do 25. avgusta\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će od 15. jula krenuti konsultacije o formiranju nove Vlade Srbije i dodao da očekuje da taj proces bude završen "najkasnije" do 20-25. avgusta.\nVučić je najavio i da će biti "značajnih promena" u Vladi Srbije i dodao da se "neće ministarstva upodobljavati pojedinim političarima već potrebama gradjana".\n"Od 15. jula ću krenuti u konsultacije i prijem najpre manjinskih a zatim i drugih stranaka po opitanju nove vlade. Očekujem da taj posao završimo najkasnije do 20-25. avgusta a ne bih isključio ni mnogo ranije", kazao je Vučić u vanrednom obraćanju novinarima.\nUpitan da li će biti nestranačkih ličnosti u novoj vladi, on je kazao da će glavni kriterijum za izbor novih ministara biti da li su u pitanju sposobne i nesposobne ličnosti, pošteni i oni koji to nisu, a ne da li su u nekoj stranci ili van njih.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas je spreman da snosi "političku i svaku drugu" odgovornost ukoliko je došlo do preranog ukidanja restriktivnih mera zbog epidemije korona virusa u Srbiji.\nKazao je da će najavljeni policijski čas za naredni vikend verovatno trajati od 18 časova u petak do pet ujutru u ponedeljak.\nTačne mere, rekao je on, doneće Krizni štab i dodao je da je moguće da ne dodje do najavljenog policijskog časa ako se epidemiološka slika poboljša, ali da to nije verovatno.\nDržava u protekla tri meseca pomogla srpskoj privredi sa 278,6 milijardi dinara\nSrbija je do sada uspela da postigne izuzetne rezultate u ekonomiji tokom krize izazvane korona virusom, a ukupna pomoć države privredi u prethodna tri meseca bila je 278,6 milijardi dinara (2,35 milijardi evra), čime ne mogu da se pohvale, proporcionalno broju stanovnika, ni najsnažnije evropske ekonomije, izjavio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n"Naš finansijski sistem je stabilan. Penzioneri neka se ne brinu, penzije će stizati na vreme i to samo zahvaljujući reformama i teškim merama od pre nekoliko godina", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nPonovio je da projekcija o rastu, odnosno padu privrede Srbije u ovoj godini, zbog krize izazvane pandemijom, ostaje tri odsto, iako on veruje da taj procenat može biti i manji.\nVučić je istovremeno kazao, kako se procenjuje da će više zemalja EU, uključujući Iitaliju, Francusku, Španiju, Hrvatsku, imati pad privrede veći od 10 odsto, što, kako je neveo, nije bilo očekivano.\n"Nemačka će imati pad od 6,3 odsto, Belgija 8,8 odsto, Hrvatska skoro 11 procenata, Portugal 10 odsto, Slovačka devet odsto. Za Srbiju su zadržali procenat pada od tri odsto, ali mi vreujemo da on može da bude manji, osim ako nas korona ne uništi", kazao je predsednik Srbije.\nPrema njegovim rečima, Srbija mora da se izbori i za opstanak nacionalne avio-kompanije Er Srbije.\n"Gigant kao što je Erbas je otpustio 15.000 ljudi, a malena Er Srbija još nije nikoga i drži se. I proporcionalno je sa manjim gubicima nego što ih imaju Lufthanza ili druge velike evropske kompanije", rekao je Vučić.\nNajavio je i da će država uložiti dodatnih 100 miliona evra u puteve Srbije.\n"Našli smo način da ne povećavamo deficit i da ne uvećavamo javni dug, da bi smo mogli da popravljamo puteve od polava i dodatno ulažemo u razvoj lokalne i regionalne putne infrastrukture", kazao je Vučić, ali nije iznosio detalje.\nDodao je da će se nastaviti sa velikim investicijama, kako bi se na taj način podstakao rast, kao što je podeljeno po 100 evra svakom punoletnom gradjaninu Srbije, kako bi se podstakla potrošnja u zemlji.\n"Molim ljude da što više troše novac u Srbiji. Ovde su im i najsigurnije nekretnine", kazao je Vučić, navodeći da stručnjaci procenjuju da bi svet mogao da se vrati u predjašnje stanje do 2029. godine.\nOn je istakao da predstoji ogromna neizvesnost po pitanju toka pandemije i njenog uticaja na ekonomiju i ukazao da je potrebno da se radi više i da postoji veća disciplina kako bi domaća ekonomija opstala.\nUprkos svim teškoćama, Vučić je istakao kako je uveren da će Srbija po svim privrednim rezultatima u ovoj godini biti bolja od drugih.


OD SADA UŽIVO IZ GRADSKE BAŠTE I OKO MALOG MOSTA | ZR KLIK\nOD SADA UŽIVO IZ GRADSKE BAŠTE I OKO MALOG MOSTA\nZrenjanin- Gradska uprava Zrenjanin pustila je u rad još dve kamere kojima je moguće, posredstvom zvaničnog sajta Grada Zrenjanina, u realnom vremenu pratiti kretanja u Gradskoj bašti i na potezu oko Malog mosta.\nNakon što su Zrenjaninci svakodnevno mogli pratiti aktivnosti na gradilištu postrojenja za prečišćavanje vode za piće, završetkom izgradnje postrojenja prestala je potreba za “živom” slikom sa te lokacije. Međutim, izlazeći u susret našim sugrađanima koji su izrazili želju da uživo mogu da vide još neke delove grada, osim dva centralna trga, Gradska uprava je odlučila da to budu centralni deo Županijskog parka, odnosno Gradske bašte, i jedan od arhitektonski najlepših ambijenata grada – prostor oko Malog mosta.\nTako svi zainteresovani, jednostavnim “klikom” na naslovnoj strani sajta Grada Zrenjanina – LIVE! Gradska bašta ili LIVE! Mali most – mogu da prate šta se dešava na tim lokacijama 24 časa. Tu su, naravno, i dalje prisutne kamere usmerene ka Trgu slobode i Trgu dr Zorana Đinđića, koje imaju po četiri, odnosno dve mogućnosti promene kadra, pa tako obuhvataju i znatno širi prostor. Zrenjanin je, inače, jedna od retkih lokalnih samouprava u Srbiji koja posetiocima svog zvaničnog sajta nudi ovakvu mogućnost “posete” centru grada.\nZanimljivo, svakako, za Zrenjanince, ali i za sve naše nekadašnje sugrađane koji na ovaj način mogu, makar i virtuelno, da se nađu ponovo na njegovim trgovima i ulicama. Zanimljivo i za sve one koji žele da se uvere da ovaj grad raspolaže bogatim graditeljskim nasleđem i lepim ambijentalnim celinama.


PRVI "ZLATIBOR KUP" Preko hiljadu učesnika - UžiceMedia\nNaslovna Mesto Čajetina PRVI „ZLATIBOR KUP“ Preko hiljadu učesnika\nPrvi „Zlatibor kup“ – međunarodni turnir okupio preko 90 ekipa iz regije, a nadmetalo se preko hiljadu malih fudbalera u šest starosnih kategorija.A ko su pobednici?\nPrvi međunarodni fudbalski turnir „Zlatibor kup“ završen je utakmicama završne faze takmičenja u svim kategorijama. Turnir je trajao tri dana a okupio je preko 1000 učesnika iz preko 90 ekipa iz Srbije, Crne Gore, Makedonije, Austrije i Bosne i Hercegovine.\nKod svih starosnih kategorija od najmlađeg 2015. godišta do najstarijih fudbalera i fudbalerki na turniru koji su 2009. godište prisutan je bio veliki takmičarski duhali je u prvom planu bilo druženje i sportsko i fer nadmetanje.\nMali fudbaleri na Prvom zlatiborskom kupu (Foto: TO „Zlatibor“)\nU „žaru borbe“ mogla se videti i po neka suza mladih takmičara ali generalno svi nose lepe uspomene sa Zlatibora uz iskazanu želju ekipa da ovaj događaj postane tradicionalan. Kao uspomenu na ovaj turnir svaki učesnik dobio je majicu i medalju a najbolje ekipe i pojedinci dobili su i pehare. Tokom svih dana takmičenja na tribinama stadiona „Švajcarija“ bio je prisutan veliki broj gledalaca koji su zdušno bodrili svoje mališane i tako na pravi način upotpunili i ulepšali ovu manifestaciju.\nOrganizaciju turnira pomogli su i bivši fudbalski asovi Vladimir Mudrinić, kao i Milan Biševac koji je nagradio najboljeg igrača najstarije generacije 2009 sedmodnevnim besplatnim boravkom na svom „FOOT ELITE“ kampu koji se ovog leta održava na Zlatiboru.\nOrganizatori turnira su Opština Čajetina, Turističko-Rekreativni kompleks Zlatibor, Turistička organizacija „Zlatibor“, Sportski centar Čajetina i Sportski savez Čajetina. Partneri su bili Dino Park, Gold Gondola i Kulturni centar Zlatibor koji su se postarali da uz samo takmičenje deca imaju ispunjen i sadržajan ostatak svog boravka na „zlatnoj planini“.\nGodište 2009 – OFK TITOGRAD\nGodište 2010 – AKADEMIJA ĐORĐE PETROV\nGodište 2012 – FK CRVENA ZVEZDA\nGodište 2013 – FK CRVENA ZVEZDA\nGodište 2014 – ŠF RABONA\nGodište 2015 – ŠF NOVANTE\nNajava takmičenja na Zlatiboru\nNa terenima popularne „Švajcarije“ ocrtano je osam terena za igru, a ekipe su podeljene po godištima 2009-2015. Na turniru učestvuje preko 90 ekipa iz Srbije, Crne Gore, Austrije, Makedonije, Republike Srpske.\nSvečano otvaranje turnira je započelo defileom svih učesnika kroz centar turističkog mesta, gde su mališani imali priliku da uz muziku i druženje upoznaju svoje buduće sportske rivale.\nUtakmice se igraju svakodnevno od 09:00 do 19:00 časova do 2. maja, kada je završetak turnira i proglašenje najboljih ekipa.\nMeđunarodni Zlatibor kup 2022. (Foto: TO „Zlatibor“)\nPrethodni tekstPRVI MAJ Međunarodni praznik rada\nSledeći tekstHRONIKA KOVID -19/maj Sve manje inficiranih koronom


Referenduma (kao da) nije ni bilo! - Srpskacafe\nReferenduma (kao da) nije ni bilo!\nUtorak, 27.12.2016., 14:17\nIako je “referendum” duže od godinu dana dominantna politička tema u Republici Srpskoj, pravno gledano Srpska ove godine nije održala niti jedan!\nOnaj o Sudu i Tužilaštvu BiH, iako izglasan u NSRS nikada nije objavljen u Službenom glasniku RS, dok je onaj drugi o Danu RS objavljen, ali zbog proceduralne greške i poništen do daljnjeg, a oba primjera su istinsko brukanje domaćih institucija. Vodećim političarima su “puna usta” referenduma, ali sve su šanse da je na djelu klasična kupovina vremena, i da im se uopšte ne žuri ozvaničiti bar onaj od 25. septembra, kada već ovaj o bh. pravosuđu sve manje i spominju.\nPodsjećamo, Ustavni sud RS ranije je poništio odluku o konstatovanju rezultata referenduma a kao razlog za takvu odluku naveo je povredu procedure, koja se knjiži na sekretara Skupštine Marka Aćića. Naime, rezultat je objavljen u Službenom glasniku RS prije nego što se o njemu izjasnilo Vijeće naroda RS, a takav “propust” se ranije nije dešavao.\nSituacija je danas takva da se njegovo usvajanje mora ponoviti u Narodnoj skupštini RS, a prvi zadatak do ostvarenja tog cilja jeste novo podnošenje izvještaja referendumske komisije. Komisija trenutno čeka da joj Narodna skupština RS proslijedi odluku Ustavnog suda.\n– Nakon što dobijemo odluku ponovićemo proceduru – ističe predsjednik komisije Siniša Karan.\nNSRS će se referendumom ponovo baviti u 2017. godini. Najvjerovatnije će Klub Bošnjaka uložiti veto, nakon toga slijedi zajednička komisija Vijeća naroda i Narodne skupštine RS, a onda i Ustavni sud RS. Nakon objave odluka, potrebno je objaviti kompletnu odluku o rezultatima referenduma, a ona takođe treba proći kompletnu proceduru. Zvanično objavljivanje rezultata referenduma očekuju se najranije u maju naredne godine.\nOvo bi veoma lako moglo biti čisto kupovanje vremena jer od Tužilaštva BiH u predmetu “Milorad Dodik i ostali” predsjednika RS najviše štiti činjenica da rezultati refrenduma nisu ni objavljeni u Službenom glasniku, što pravno gledajući znači da 25. septembra, za sada, referendum nije ni održan.\nZanimljiva je sudbina i drugog referenduma, onog o Sudu i Tužilaštvu BiH, koji takođe nije objavljen u Službenom glasniku, iako je uredno izglasan u NSRS.\nInače, direktor Službenog glasnika RS je SNSD-ovac Dragan Veselinović te je teško za očekivati da su bilo kakvi potezi povučeni samostalno. Odluke su najvjerovatnije osmišljene u samom vrhu najveće stranke u Srpskoj.\nDok god rezultati zvanično ne budu objavljeni Tužilaštvo BiH teško da se može pozivati na njegovo održavanje.\nKada je riječ o samom premetu koji se vodi u Tužilaštvu, sporno je to što nije ispoštovana privremena mjera o neodržavanju refrenduma, dok se ne odluči da li je referendum ustavan, a ne on sam, kako najčešće pominju političari iz Srpske, ali i brojni mediji.\nSa druge strane, olakšavajuća okolnost za samog Dodika jeste to što on ne učestvuje u proceduri već NSRS, ali moguće je da se u Tužilaštvu odmaknu od pravnog i krenu u dokazivanje faktičkog stanja, a ono je da je Dodik “čovjek koji odlučuje o svim najbitnijim pitanjima u Srpskoj”.\nPodsjećamo, Dodik se dva puta nije odazvao pozivu Tužilaštva, dok su sa druge strane saslušani svi članovi refrendumske komisije kao i šefovi poslaničkih klubova u NSRS.\nmilorad dodikNSRSdan rsReferendum o Danu RSSiniša KaranSlužbeni glasnik RSSaša Aćić


Monitoring digitalnih prava i sloboda – drugi kvartal 2017. | Share Resurs Centar\nMonitoring digitalnih prava i sloboda – drugi kvartal 2017.\nProblemi sa algoritamskim upravljanjem sadržajem, novi tehnički napadi na medije i slučajevi pretnji novinarima obeležili su drugi pregled stanja digitalnih prava i sloboda u Srbiji. Najnoviji periodični monitoring izveštaj SHARE Fondacije obuhvata četvoromesečni period od maja do kraja avgusta, relativno “miran” u pogledu društvenih događaja nakon predsedničkih izbora održanih u aprilu. Od dvadesetak slučajeva povreda digitalnih prava i sloboda koje smo zabeležili, najbrojnija kategorija jesu prekoračenja slobode izražavanja i pritisci zbog aktivnosti i izražavanja na mreži, čime se nastavlja trend iz ranijih perioda monitoringa.\nBroj slučajeva po kategorijama (maj – avgust 2017)\nOnlajn pretnje nastavljaju da budu najčešće povrede digitalnih prava i sloboda – mete su uglavnom novinari koji kritički pišu o temama od javnog interesa za društvo. Pravno procesuiranje osoba koje posredstvom interneta prete novinarima i dalje ide sporo, uprkos Sporazumu o saradnji MUP-a, Republičkog javnog tužilaštva i novinarskih i medijskih udruženja iz decembra prošle godine. Međutim, napredak je ostvaren u dva slučaja: za pretnje novinarima televizije N1 okrivljeni je pred Višim sudom u Beogradu osuđen nepravnosnažno na uslovnu kaznu zatvora, dok je policija identifikovala lice koje je na Fejsbuku pretilo predsedniku NDNV Nedimu Sejdinoviću i podnela krivičnu prijavu. Navedeni slučajevi pokazuju spremnost da se utvrdi odgovornost za pretnje, ali se značajniji rezultati primene sporazuma još čekaju.\nNajčešće mete povreda digitalnih prava i sloboda (maj – avgust 2017)\nPosle nekoliko problematičnih tvitova na dan inauguracije novog predsednika Srbije, policija je aktivisti iz Obrenovca Draganu Muraru oduzela mobilni telefon i šifre za njegove Tviter i mejl naloge. Slučaj je veoma sličan onom iz Aleksinca 2015, kada je policija “privela” Fejsbuk nalog građanina Dejana Milojevića – tada je SHARE Fondacija ukazala da ”zaplena” nečijeg digitalnog profila predstavlja veoma intruzivnu meru diskutabilnog pravnog osnova, posebno sa aspekta međunarodnih standarda zaštite privatnosti i slobode izražavanja.\nIako ih je u prethodnim posmatranim periodima bilo nešto manje, tehnički napadi na medije su ponovo aktuelni, doduše u manjim razmerama nego recimo 2014. godine, kada je portal “Peščanik” u više navrata obaran DDoS napadima. Prilikom napada na Fejsbuk stranicu dnevnog lista Kurir i sva druga izdanja “Adrija medija grupe”, sajtovi te kompanije su bili nedostupni 11 sati, dok su portalu Balkanist početkom juna obrisali sve fajlove. Međutim, kako je urednica Balkanista Lili Linč objasnila na Tviteru, uspeli su da povrate rezervne kopije te nije došlo do značajnijih gubitaka sadržaja. Pred kraj ovog perioda monitoringa napadnuti su sajtovi nedeljnika Nova naša reč i Regionalne informativne agencije Jugpress. Prema informacijama od tehničke podrške, oba sajta su pretrpela napad sa velikog broja IP adresa iz inostranstva, što je uobičajena taktika prilikom “rušenja” sajtova medija u Srbiji. Agencija Jugpress, koja izveštava o događajima iz južne Srbije, sa Kosova i severozapadne Makedonije i objavljuje vesti i na albanskom jeziku, bila je više puta meta hakerskih napada u poslednje 3 godine.\nJedan od najbizarnijih slučajeva upada u informacioni sistem medija desio se u maju, kada su novinari nedeljnika “Vreme” otkrili da je neko na njihov sajt “ubacio” tekstove o bivšem rektoru i vlasniku Univerziteta “Džon Nezbit” Mići Jovanoviću. Tekstovi su bili napisani na lošem engleskom jeziku i u afirmativnom tonu, ali kako su napomenuli novinari “Vremena”, ne postoje dokazi koji povezuju Jovanovića sa ovim incidentom. Zbog ovog slučaja neovlašćenog pristupa podneta je krivična prijava.\nAlgoritamsko uređivanje na popularnim onlajn platformama postaje sve popularnija tema zbog nejasnih procedura za uklanjanje sadržaja koji nisu u skladu sa uslovima korišćenja platforme ili zakonom. Ono što je specifičnost Srbije jeste da se sa Jutjuba često uklanjaju sadržaji sa političkim kontekstom, počevši sa video-parodijom “Supermen iz Feketića”. Tako je recimo na Jutjubu postala nedostupna video-izjava ambasadora SAD u Srbiji Kajla Skota o izveštavanju tabloida “Informer”. Međutim, snimak je i dalje dostupan na sajtu Tanjuga, koji je snimio Skotovu izjavu. Drugi zanimljiv slučaj je blokiranje izjave tadašnjeg premijera Srbije Aleksandra Vučića o bivšem šefu verifikacione misije OEBS na Kosovu i Metohiji Vilijama Vokera. Video-snimak izjave je iz neobjašnjivih razloga bio nedostupan na Jutjub kanalu portala Sputnjik, dok mu se na zvaničnom Jutjub kanalu Aleksandra Vučića moglo pristupiti. Snimak je blokirala kompanija KVZ Digital na osnovu autorskih prava, iako su iz Sputnjika tvrdili da je sav materijal u njihovom vlasništvu.\nKako nas uskoro očekuju lokalni izbori u Beogradu i početak kampanje, pratićemo dalja zbivanja i trendove u onlajn okruženju na koje se u sve značajnijoj meri oslanjaju i vlast i opozicija, što su pokazali naši prethodni monitoring izveštaji o kampanjama za predsedničke i parlamentarne izbore. Datum izbora i kandidati još nisu zvanično poznati, ali treba očekivati skori početak kampanje na društvenim mrežama.\nDigitalne avanture u Kotoru i pouke Karnevala Nova Strategija intelektualne svojine – mali pomak, neophodno još poboljšanja


Šta se treba promijeniti da bi FBiH dobila vakcine? Čerkez je dao odgovor\nObjavljeno Jan 6, 2021\nIstovremeno, u RS-u najavljuju da će već naredni mjesec dobiti prve doze ruske Sputnjik vakcine, dok Federacija nije dobila dozvolu direktne nabavke vakcine\nDok svakodnevno bilježimo broj zaraženih i umrlih od koronavirusa, naša zemlja još nije dobila vakcine. Čekamo na COVAX mehanizam i mehanizam Evropske unije, koji bi, prema posljednjih informacijama, prve vakcine trebali dostaviti do drugog kvartala ove godine.\nIstovremeno, u RS-u najavljuju da će već naredni mjesec dobiti prve doze ruske Sputnjik vakcine, dok Federacija nije dobila dozvolu direktne nabavke vakcine.\n“Federalno ministarstvo zdravstva se obraćalo Agenciji za javne nabavke, koja je na državnom nivou, i vrlo jasno smo dobili od njih odgovor da ne možemo obavljati direktne javne nabavke osim ako se radi o međudržavnim sporazumima. Dakle, u ovom trenutku Federacija BiH nema mehanizme nabavke direktne vakcina, a da bi se nešto promijenilo, moralo bi se promijeniti u zakonodavstvu kako bismo mogli pristupiti direktnim nabavkama”, objašnjava Goran Čerkez, pomoćnik ministra zdravstva FBiH, javlja FTV.\nI Švicarci ponovo zatvaraju skoro sve, naredba bi trebala stupiti na snagu u subotu\nNa Ahiret preselila Pivić (rođ. Lojić) Hasnija


Finci otvaraju fabriku kablova u Smederevu - vesti - srp\nFinska kompanija PKC za proizvodnju kablova u autoindustriji potpisala je memorandum o otvaranju fabrike kablova u Smederevu.\nPlan je da se početkom 2014. godine pokrene proizvodnja u Smederevu u postojećem iznajmljenom pogonu. Finci će u ovu fabriku investirati osam miliona evra i zaposliti 1.500 radnika. Od desetak potencijalnih mesta za ulaganje investitori su odabrali baš Smederevo zbog najpovoljnijih uslova i geostrateškog položaja, kao i zbog blizine dva koridora.\nPredsednik Upravnog odbora kompanije PKC istakao je da njihov dolazak u Srbiju predstavlja veliki poziv i drugim potencijalnim investitorima. Ovo je jedna od prvih fabrika finske kompanije u celom regionu i ona će predstavljati jednu od ključnih lokacija u njihovom poslovanju u Evropi, a samim time i najbolji mogući primer koji je od velike važnosti za grad Smederevo, ali i za celu Srbiju. Nova fabrika će doprineti povećanju konkurentnosti PKC-ovih proizvoda i usluga, a biće organizovana kao fabrika sa velikom troškovnom efikasnošću. Cilj je da se tokom sledeće godine izvrši transfer proizvodnje iz postojećih fabrika kompanije u Evropi u ovu novu fabriku u Srbiji i time poboljša i proširi poslovanje u Evropi, kako sa postojećim tako i sa potencijalnim novim kupcima.\nKompanija PKC group radi projektovanje, proizvodnju i integraciju električnih distributivnih sistema, elektronike i srodnih komponenata za industriju. Ima pogone u Brazilu, Kini, Estoniji, Nemačkoj, Meksiku, Poljskoj, Rusiji i SAD. U 2012. godini zabeležila je prihod od 928.2 miliona evra.


Imenovane komisije Doma naroda Parlamenta BiH - BIGportal.ba\nImenovane komisije Doma naroda Parlamenta BiH\n4 Decembra, 2019 0191\nDragan Čović predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine izjavio je danas nakon sjednice Kolegija ovog Doma da su imenovane nadležbne komisije ovog Doma, te da će sjednica Doma naroda najvjerovatnije biti održana 20. decembra.\nNa upit novinara da li se danas sastaje sa nekim predstavnicima međunarodne zajednice Čović je rekao da imaju sastanak u 14 sati sa nekim predstavnicima, te da je to sasvim normalno s obzirom da ovih dana zasjedaju ambasadori PIC-a.\n“Vjerujem da će razgovori biti relaksirajući obzirom da slijedi imenovanje predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH”, rekao je Ćović.\nDodao je da vjeruje da će Vijeće ministara biti u kompletu imenovano do kraja ove godine, te da ne vidi razloga za neko “zatezanje”.\nDenis Zvizdić, predsjedavajući Predstavničkog doma BiH kazao je da je na današnjoj sjednici proširenog Kolegija razgovarano o sutrašnjoj posebnoj sjednici na kojoj će biti imenovane komisije i time završeno konstituiranje Parlamenta, te potvrđivanje Zorana Tegeletije na mjesto predsjedavajućeg Vijeća ministara.\n“Nadam se da će do kraja godine biti konstituisano kompletno Vijeće ministara, a prva redovna sjednica ovog Doma biće 28. decembra”, rekao je Zvizdić.