Vučić počasni građanin Loznice - Studio B\nVučić počasni građanin Loznice Tanjug\nObjavljeno: 16.06.2018. 21:02 Izmenjeno: 17.06.2018. 11:00\nPredsedniku Srbije Aleksandru Vučiću danas je dodeljeno priznanje počasnog građanina Loznice\nfoto Tanjug/arhivski snimak\nTo najveće gradsko priznanje dodeljeno je na Svečanoj akademiji povodom 16. juna – Dana Grada Loznice, a u Vučićevo ime ga je primio Nikola Selaković, generalni sekretar predsednika Republike.\nVučić je, kako se ističe obrazloženju, „svojom izvanrednom borbenošću i upornošću u otpočinjanju sveobuhvatnih reformi i promena, svojim znanjem i energijom, suštinski doprineo razvoju Srbije, zemlje sa šansom, države zasnovane na najvišim standardima razvijenog sveta“, objavljeno je na veb stranici Grada.\n„Svet i svetski državnici prepoznali su misiju predsednika Srbije da svoju zemlju uzdigne i izdigne iz šablona problematične, u primer Srbije kao odlučujućeg faktora stabilnosti čitavog Balkana i jugoistočne Evrope“, dodaje se u obrazloženju.\nSelaković, koji je u Vučićevo ime primio priznanje, u izjavi zahvalnosti je rekao da „u vremenu kada imate predsednika koji ne priča i ne bavi se samo lepim stvarima, već rešava teške, mučne, nagomilane i kompleksne probleme, ovakvo priznanje znači više nego mnogo“.\nPrema njegovim rečima, Loznica ima važne pojekte, od kojih je istakao tri – brzi put koji će od Koridora 10 doći i do Loznice, a druga dva su ono što je čekala možda i više od 30 godina – dve kompanije automobilske industrije ““Adient““, američke, i ““Mint““ kineske, koje će u srcu Podrinja zaposliti 3.000 ljudi.\n„Loznica je grad u kojem možete osetiti da je sve što njegovo rukovodstvo radi na prvom mestu prožeto ljubavlju, a uspeli ste da je prenesete i na one koji vode Srbiju. To je uspeh koji će biti krunisan budućnošću koju Loznica ne čeka, nego joj hrli, budućnost koja treba da bude mirna, sigurna luka svakom detetu koje će se ovde roditi i poželeti ovde da živi“, poručio je Selaković.


Putin pozvao lidere G7 u Rusiju - 05.09.2019, Sputnik Srbija\nPutin pozvao lidere G7 u Rusiju\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je da će, ukoliko se obnovi format G8 i ako članovi grupe požele da dođu u Rusiju, ovde biti dobrodošli. 05.09.2019, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, vladimir putin, g7\n11:46 05.09.2019 (Osveženo: 12:00 05.09.2019)\n© REUTERS / CHRISTIAN HARTMANNLogo grupe G7 na samitu u francuskom Bijaricu\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je da će, ukoliko se obnovi format G8 i ako članovi grupe požele da dođu u Rusiju, ovde biti dobrodošli.\nTokom panelne sednice na Istočnom ekonomskom forumu u Vladivostoku, ruskom lideru je postavljeno pitanje da li će ići na sastanak G7, ukoliko se donese odluka o vraćanju starog formata G8.\n„Svojevremeno je sastanak G8 trebalo da bude održan u Rusiji. Mi smo otvoreni. Ako naši partneri žele da dođu kod nas, biće nam drago“, odgovorio je Putin.\nPrvi čovek Rusije kaže da je svaki oblik formata uvek koristan.\n„To je uvek pozitivna razmena mišljenja, čak i kada se održava sa povišenim glasom. Koliko sam razumeo, to je ovaj put bio slučaj u ’sedmorci‘. I svejedno je i dalje korisno. Zato ne odbijamo nijedan format saradnje“, dodao je predsednik Rusije.\nJapanski premijer Šinzo Abe saopštio je da je na nedavnom samitu G7 u Francuskoj pokretao pitanje obnove formata G8.\n„Rusija ima važnu ulogu u rešavanju međunarodnih problema. Stoga sam pokrenuo temu povratka Rusije u ovaj format“, rekao je Abe na plenarnoj sednici.\nPredsednik SAD Donald Tramp obećao je, nakon završetka Samita „sedmorke“ u francuskom Bijaricu, da će na sledeći sastanak lidera G7 2020. godine pozvati i predsednika Rusije Vladimira Putina.\nAmerički predsednik se ranije složio sa Makronovim predlogom da pozove Rusiju na Samit G7, čiji su domaćin naredne godine SAD.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je to pitanje dovela u vezu sa napretkom u rešavanju ukrajinske krize, dok su se kanadski premijer Džastin Trudo i britanski premijer Boris Džonson izjasnili protiv obnavljanja formata G8.\nRuski predsednik Vladimir Putin je izjavio da Rusija smatra korisnim svaki kontakt sa zemljama „velike sedmorke“ i da ne isključuje mogućnost obnavljanja formata G8, dok je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov rekao da se glavna pitanja u vezi sa svetskom ekonomijom i politikom rešavaju u okviru G20, koji obuhvata i zemlje G7, kao i članice BRIKS-a.\nFormat „velike osmorke“ je postojao od 1998. do 2014. godine, kada je sveden na G7 (Francuska, SAD, Nemačka, Velika Britanija, Kanada, Japan i Italija), nakon događaja na Krimu i u Ukrajini. Članice kluba su tada donele odluku da ne idu na redovni samit u Sočiju, nego su se okupile u Briselu, bez Rusije.


Atlantski savet: Autoritarni lideri vredeli na kratak rok | Autonomija\nAtlantski savet: Autoritarni lideri vredeli na kratak rok\n"Beograd može i treba da bude blizak partner i saveznik u regionu, ali to može postati samo ako počne suštinski da se distancira od Rusije"\nAtlantski savet SAD objavio je izveštaj „Balkan napred – nova američka strategija za region“, u kojem se predlaže uspostavljanje stalnog američkog vojnog prisustva u Jugoistočnoj Evropi i zalaganje za „istorijsko približavanje“ sa Srbijom. Dodaje se i da je „okretanje glave od puzećeg autoritarizma lidera u regionu vredelo na kratak rok“.\nU izveštaju instituta iz Vašingtona se takođe predlaže obnavljanje reputacije SAD kao „iskrenog posrednika“, kao i oslanjanje na preduzetnike i mlade u regionu.\nUspostavljanje stalnog američkog vojnog prisustva pokazalo bi da su SAD trajno opredeljene za bezbednost regiona i dugoročno učvrstilo sposobnost SAD da utiču na razvoj događaja, navodi se u izveštaju.\nKada je reč o istorijskom približavanju sa Srbijom, strogo uzevši, to nije nov pristup, već snažniji pokušaj u svetlu obnovljenog angažovanja u regionu, navodi Atlantski savet.\nStabilnost na uštrb napretka\nPristupanje Crne Gore NATO prilika je da se partneru koji se rađa pomogne da ispuni obećanja o istinskim demokratskim reformama.\nUspeh evropski orijentisanih reformatora u Makedoniji druga je prilika. SAD treba da nastave da preduzimaju napore da pripreme Atinu i Skoplje da postanu saveznici u budućnosti i da se pridruže EU u podsticanju Beograda i Prištine da dijalog privedu kraju.\nU izveštaju se navodi da treba pomoći infrastukturne projekte za međusobno povezivanje zemalja regiona i za povezivanje s Evropom, smanjiti prepreke regionalnoj trgovini i podstaći investicije u digitalnoj oblasti i u novu generaciju preduzetnika što bi moglo da otvori potencijale, kao i da donese smisao pripadnosti svetu.\nAmbasada SAD: Akademske debate ne formulišu zvaničnu politiku\nTo je danas saopšteno iz Ambasade SAD u Beogradu povodom izveštaja Atlantskog saveta SAD u kom se predlaže aktivnija uloga SAD na Zapadnom Balkanu.\nMnoge akademske i istraživačke institucije u SAD svakodnevno učestvuju u javnim raspravama o spoljnopolitičkim pitanjima i to je važan deo demokratskog procesa. Rasprave i debate o idejama pomažu javnosti i kreatorima politike da bolje shvate važna pitanja sa kojima se suočavamo mi i svet, ali te akademske i istraživačke institucije nemaju formalnu ulogu u kreiranju zvanične američke politike, navodi se u saopštenju dostavljenom agenciji Beta.


Ilustracija (Foto GettyImages)\nZamenica direktora Društva za jugoistočnu Evropu iz Minhena Johana Dajmel navodi da se "ignorišu apeli međunarodne zajednice da se ne ističu kandidati protiv kojih je podignuta optužnica" i da "u očima mnogih Kosovaca ti apeli mora da izgledaju skoro cinično".\n"Naime, ne samo Kosovo već i međunarodna zajednica za sobom vuku rep grešaka i okretanja glave. Godinama su u najmanju ruku prećutno tolerisali staru političku gardu iz koje se opet regrutuju kandidati i lideri kojima se pripisuje kriminalna prošlost - recimo u Tačijevoj Demokratskoj partiji Kosova, Haradinajevoj Alijansi za budućnost Kosova ili Ljimajevoj stranci Nisma", ocenjuje nemačka analitičarka.\nDajmelova navodi da je rezultat toga da "na političkoj sceni dominiraju i dalje bivši borci OVK koji su pod sumnjom da su počinili ratne zločine ili da su upleteni u kriminalne radnje".\n"Korupcija, nepotizam i organizovani kriminal spadaju u (političku) svakodnevicu i devet godina nakon proglašenja nezavisnosti. Protiv članova ’Samoopredeljenja’ među kojima je i Aljbin Kurti podignute su krivične prijave zbog napada u Parlamentu", dodaje ona.\n"’Alternativa’, koju su osnovali Mimoza Kusari Ljila i Ijlir Deda, prvi put izlazi na izbore. Partija je premlada da bi imala jasan profil pa se udružila u izbornu koaliciju sa Demokratskim savezom Kosova odlazećeg premijera Ise Mustafe i Alijansom za novo Kosovo milionera Bedžeta Pacolija", piše Dajmelova.\nDajmel smatra i da se među srpskim strankama ponešto menja, tvrdeći da ""Srpska Lista" obuhvata kandidate koji su na Kosovu potpuno nepoznati" i ocenjuje da zavise od Beograda.\nOcenjuje da se "povrh svega, izbori održavaju u promenjenom geopolitičkom okviru, koji zahteva smirenu i odgovornu politiku".\n"Umesto toga, biju velikoalbanski bubnjevi, a uzajamne pretnje i verbalno zveckanje oružjem Beograda i Prištine pale crvene lampice u evropskim prestonicama, NATO i Vašingtonu", kaže nemačka analitičarka.\n"Skoro da je apsurdno da Ramuš Haradinaj (AAK), koji će izgleda biti novi premijer, građanima obećava bezvizni režim u roku od tri meseca a u isto vreme jedan od uslova za to - sporazum o granici sa Crnom Gorom - proglašava mrtvim", smatra ona.\nZamenica direktora Društva za jugoistočnu Evropu iz Minhena ističe i da je "Haradinaj čak najavio reviziju Briselskog sporazuma".\n"Sama pomisao da bi Ivica Dačić, koji će možda postati premijer Srbije, i Ramuš Haradinaj trebalo da se sastaju i vode konstruktivni dijalog u Briselu već donosi besane noći. Time se bitno smanjuje šansa da pet članica EU koje nisu priznale Kosovo to naposletku i urade", tvrdi ona.\n"Možda je i zbog toga predsednik Kosova Hašim Tači lansirao u suštini dobru ideju o osnivanju Komisije za istinu i pomirenje. Ostaje upitno da li bi njena svrha zaista bila suočavanje sa prošlošću ili bi trebalo da sačuva Tačija od procesa pred novoosnovanim sudom", kaže Dajmelova.\n"Upravo je nedavno hrabra novinarka Serbeze Hadžiaj u jednom članku opisala do koje mere je opasan život svedoka koji su svedočili ili će tek da svedoče protiv bivših pripadnika OVK. Na Kosovu je potrebna upravo hrabrost da se kritikuje loše stanje. Zabrinjavajući su siromaštvo i nedostatak perspektive za mlade. Ispunjeno je tek nešto više od četvrtine kriterijuma iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju", piše nemačka analitičarka.\n"Ako pogledamo rezultate anketa, ovi parlamentarni izbori i nova vlada neće rešiti te probleme. Oni će ih dodatno zaoštriti. Tako baš i ne izgleda novi početak", zaključuje Dajmelova.


Industrijska proizvodnja u avgustu manja za 2,1 posto - Akta.ba\n28.09.2021. 13:35 / Izvor: Akta.ba\nUkupna desezonirana industrijska proizvodnja u Federaciji BiH /FBiH/ u avgustu manja je za 2,1 odsto u odnosu na jul.\nU avgustu ove, u odnosu na isti mjesec prošle godine, industrijska proizvodnja u FBiH, kalendarski prilagođena, veća je za 9,1 odsto, saopšteno je iz Federalnog zavoda za statistiku.\nProizvodnja intermedijarnih proizvoda u avgustu veća je za dva odsto u odnosu na jul, dok je proizvodnja kapitalnih proizvoda manja za 7,8 odsto, trajnih proizvodi za široku potrošnju za 6,9 odsto, a energije manja za 4,2 odsto.\nU avgustu ove, u odnosu na isti mjesec lani, proizvodnja intermedijarnih proizvoda veća je za 16,8 odsto, kapitalnih proizvoda za 13,8 odsto, netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 10,5, te trajnih proizvoda za široku potrošnju veći za 1,8 odsto, dok je proizvodnja energije manja za 3,8 odsto.\nDesezonirana industrijska proizvodnja u avgustu u odnosu na jul manja je za 5,1 odsto u vađenju ruda i kamena, u prerađivačkoj industriji je manja za 1,7 odsto, a u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i plinom manja za 1,6 odsto.\nU avgustu ove, u odnosu na isti mjesec 2020. godine, industrijska proizvodnja, kalendarski prilagođena, u prerađivačkoj industriji veća je za 13,3 odsto, u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i plinom veća za 0,5 odsto, dok je u vađenju ruda i kamena manja za 6,8 odsto.


Potvrđeno pisanje Borbe: Preko Atlas banke oprano 500 miliona evra! - Borba\nPotvrđeno pisanje Borbe: Preko Atlas banke oprano 500 miliona evra!\nDate: Decembar 05, 2018\nSpecijalni policijski tim priveo je danas više od 20 osoba, zbog pranja preko 500 miliona evra preko Atlas banke, ekskluzivno saznaje Borba. Među privedenima su tri šefa Sektora iz Atlas banke, a prijavom je obuhvaćeno blizu 200 firmi. Riječ je o pranju novca kroz online kupovinu preko specijalizovanih sajtova u širom svijeta.\n“Krivične prijave Specijalnom državnom tužilaštvu podnijete su protiv ukupno 79 fizičkih i 95 pravnih lica, zbog osnovane sumnje da su, u periodu od početka 2011. do novembra 2018. godine, kao članovi kriminalne organizacije, radi sticanja nezakonite dobiti, na području Crne Gore počinila krivična djela pranje novca.\nNaime, postupajući po nalogu Specijalnog državnog tužilaštva policijski inspektori su u postupku izviđaja utvrdili da su osumnjičena pravna lica otvorila račune kod „Atlas banke“ AD Podgorica i da su ovlašćena lica, kako se sumnja, korišćenjem sistema „E-commerce“ vršila pranje novca preko tih računa i većinu sredstava transferisala dalje svojim osnivačima – nerezidentnim pravnim licima, na račune u Crnoj Gori, u zemlji porijekla i u „off shore“ destinacijama. Preko navedenih računa transferisano je oko 550.000.000 evra za koje se osnovano sumnja da potiču iz nelegalnih djelatnosti. Osumnjičena fizička i pravna lica su i fizička lica iz Crne Gore i iz drugih država kao i pravna lica iz Crne Gore i ona koja su osnovana u inostranstvu. Među osumnjičenim licima su i šest sadašnjih i bivših zaposlenih u Atlas banci, na menadžerskim ili operativnim pozicijama, kao i tri rezidentna lica, a ovih devet lica se konkretno sumnjiče da su počinila krivično djelo pranje novca putem pomaganja, saopšteno je iz policije.\nMeđu osumnjičenima su Ljiljana Dragičević, zamjenica Izvršnog direktoora za komercijalu, i službenici deviznog sektora, Ranko Lukić i Tamara Knežević.\nKako nam je potvrđeno, policija će se do kraja dana oglasiti saopštenjem.\nPodgoričanin uhapšen u Srbiji zbog droge\nU Podgorici: Hapšenja zbog droge\n05/12/2018 at 2:46 pm\nЕто посла за специјалног, а не да авета и хапси посланике имунитетом заштићене.\nOstavka guvernera odmah!\nCBCG zakazala, nije vidjela pranje 500 milijardi\nZugic sa svojim Pajtasem Duskom Kneževićem opet ispraznio budžet. Na nas račun\nPa 2010 došao Zugic na čelo CBCG, krajem, već 2011 počelo pranje i to bas u Atlas banci koja mu je dala doktorat s njenog fakulteta u Bg\nVučić mjesec dana ne smije da leti avionom: Zdravlje bi moglo da se pogorša\nMilić i Pavićević se sreli sa Oravom\nBorba saznaje: Raško Konjević napustio sjednicu Odbora, Demokrate ostale da se dogovaraju sa DPS-om!\nBrajović u Tirani: Srpska pravoslavna crkva podriva temelje crnogorske državnosti\nNa Bioču: Ubili medveda, pa završili u zatvoru


Home / Lokalna samouprava / Ispitivanja podzemnih voda ispod Regionalne deponije pokazala da je voda zadovoljavajućeg kvaliteta\nIspitivanja podzemnih voda ispod Regionalne deponije pokazala da je voda zadovoljavajućeg kvaliteta\nNakon postavljanja pijezometarske mreže oko regionalne deponije Pirot koja ima funkciju kontrole kvaliteta podzemnih voda, dana 28.08.2018. godine izvršeno je uzorkovanje podzemnih voda sa pet pijezometara od strane ovlašćene laboratorije „Anahem“ iz Beograda, kazao je Nenad Đorđević, stručnjak Regionalne deponije Pirot zadužen za životnu sredinu.\n-Danas je dostavljen Izveštaj o ispitivanju br. 18082811 u čijem zaključku se navodi sledeće: „Rezultati ispitivanja pokazuju da su vrednosti u uzorcima vode na području JKP „Regionalna deponija Pirot“ Pirot manje od vrednosti propisanih Uredbom o programu sistematskog praćenja kvaliteta zemljišta, indikatorima za ocenu rizika od degradacije zemljišta i metodologiji za izradu remidijacionih programa-kažu u deponiji-kaže Đorđević.\nNa osnovu dobijenih rezultata ispitivanja u ovom trenutku se može konstantovati da je kvalitet podzemnih voda na teritoriji Regionalne deponije Pirot na zadovoljavajućem nivou, odnosno da je izolaciona podloga samog tela deponije u dobrom stanju i da ne postoji negativan uticaj na podzemne vode.\n← Previous Story Grejna sezona počela bez većih problema, zalihe mazuta na optimalnom nivou\nNext Story → Istorijska poseta patrijarha antiohijskog i celog Istoka Jovana Niškoj eparhiji – svečanosti prisustvovao i gradonačelnik Vasić i pirotsko sveštenstvo


Brajan Adams 10. novembra u Štark Areni | Headliner\nHome»Muzika»Brajan Adams 10. novembra u Štark Areni\nHeadliner.rs / 10/06/2019 /\t0\t/\t787\nPosle 13 godina, najpoznatiji kanadski roker Brajan Adams, nastupiće ponovo u Beogradu 10. novembra u Štark Areni.\nBrajan Adams/ Photo: Promo: (NuCoast Concerts Serbia)\nPoznat po baladama, odličnoj svirci i neverovatnoj energiji, Adams je uključio Beograd u svoju “Shine A Light” turneju, nazvanu po istoimenom novom albumu koji se nedavno pojavio u prodaji.\nDomaća publika je već čula prvi singl – obradu čuvene pesme “Whiskey In The Jar” koja je pobrala odlične kritike.\nIpak, većina fanova nestrpljivo očekuje hitove koji su proslavili Adamsa – “Summer Of ’69”, “Everything I Do, I Do It For You”, “Please Forgive Me”, “Run To You” i “Have You Ever Really Loved A Woman”…\nBrajan Adams je svojevremeno izjavio da je, na početku karijere, “svirao svugde gde je mogao da stavi pojačalo”. Tako je, za godinu dana, imao više od 300 nastupa što mu je pomoglo da se profiliše kao koncertni umetnik.\nUlaznice za koncert Brajana Adamsa u prodaji od danas na blagajni Štark Arene, svim prodajnim mestima Ticket Visiona i online na: www.tickets.rs po cenama:\n– Parter – 3.700 dinara\n-Tribine – 3.950 i 4.500 dinara\nTags:BeogradBrajan AdamskoncertŠtark Arena\nIzložba “Zima Zima Bum Bum Čao” umetničke grupe Small But Dangers u Galeriji DOB-a


SzS podržava zahtev akademske zajednice za promenu uređivačke politiku RTS | Autonomija\nSzS podržava zahtev akademske zajednice za promenu uređivačke politiku RTS\n"RTS ne sprovodi zakon o javnom informisanju i javnom servisu"\nSavez za Srbiju (SzS) saopštio je danas da podržava zahtev potpisnika više od 140 pripadnika akademske zajednice za promenu uređivačke politike Radio televizije Srbije (RTS).\n„Apsolutno smo saglasni da RTS ne sprovodi zakon o javnom informisanju i javnom servisu, kao i sa činjenicom da to pitanje nije samo problem političkih stranaka već svih građana Srbije kojima javni servis duguje istinito, potpuno i blagovremeno informisanje“, navedeno je u saopšenju.\nSzS je naglasio da će kao i do sada, i ubuduće voditi borbu za oslobađanje Javnog servisa, imajući u vidu dokument stručnog tima protesta 1 od 5 miliona i zahteve za slobodne medije i slobodne i poštene izbore.\nKako je saopšteno, SzS svom snagom podržava uključivanje akademske zajednice u rešavanje problema „medijskog mraka“ u Srbiji i ubeđen je da je u tom cilju potrebno stvoriti jedinstven front, „nasuprot koga će ostati oni koji taj mrak produkuju ili podržavaju“.\n„Kao i u slučaju odbrane autonomije Univerziteta, SzS podržava uključivanje akademske zajednice u odbranu temeljnih vrednosti društva, koje su, uz to, i ustavna načela koja ovaj režim krši“, istakao je SzS.\nTakođe, SzS je naveo da je saglasan da je „pored vraćanja objektivnosti u program RTS-a potrebno uvesti nove debatne forme i emisije u kojima bi se otvoreno govorilo o svim aktuelnim aferama u društvu“.


JSL: Orlandić vodio Zvezdu do pobede protiv Lučanaca, Stojanović postigao evrogol (VIDEO) - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Top News»JSL: Orlandić vodio Zvezdu do pobede protiv Lučanaca, Stojanović postigao evrogol (VIDEO)\nJSL: Orlandić vodio Zvezdu do pobede protiv Lučanaca, Stojanović postigao evrogol (VIDEO)\nAleksandar Milosavljević| 2015-05-25T00:08:46+01:00\t24. maja 2015. 18:58|0 komentara|HotSport\nU poslednjem kolu Jelen Superlige fudbaleri Crvene zvezde su, pred najvernijim navijačima na oproštaju kapitena Darka Lazovića od srpskog fudbala, savladali Mladost iz Lučana sa 3:1 (2:1).\nZanimljivo je da crveno-beli čak nisu uspeli da popune klupu na kojoj su se našla samo četiri igrača, što zbog povreda što zbog obaveza prema mladoj reprezentacijji. U prilično ležernoj igri obe ekipe tri gola pala su u prvih 45, tačnije 48 minuta. Najpre je u 25. minutu Orlandić posle hiruški preciznog centaršuta Saše Stojanovića savladao Krznarića i tada je izgledalo da neće biti problema da domaći dođu do sva tri boda i tako okončaju prilično neuspešnu sezonu.\nIpak, dozu neizvesnoti golom u 34. minutu vratio je ukrajinski internacionalac Pavlov kojem nije bilo teško da posle odlične akcije svojih saigrača gurne loptu u mrežu Kahrimanovog gola. Zbog velikog broja povreda i prekida sudija Ilić je za tri minuta produžio prvi deo igre i baš u poslednjim sekundama Orlandić je i drugi put pogodio cilj i to iz ne toliko lake pozicije za njega. U drugih 45 minuta sve se praktično svdiolo na to da se Darko Lazović golom oprosti od Crvene zvezde, ali Čačaninu koji će od sledeće sezone igrati za Đenovu to nije pošlo od ruke iako je imao nekoliko vrlo dobrih prilika. Tačku na i u poslednjim momentima meča prelepim golom stavio je iskusni Saša Stojanović.\n(Izvor: YouTube/Visekruna TV)\nTakva igra mogla je da košta crveno-bele da je Jovanović desetak minuta pre kraja utakmcie bio prisebniji, ali kako je oklevao Lazić je stigao da ga izblokira i nedozvoli mu da savlada Kahrimana. Crvena zvezda sezonu završava sa 64 osvojena boda što je čak sedam manje od šampiona Partizana, te će igrati u kvalifikacijama za Ligu Evrope ukoliko UEFA izda licencu našem najtrofejnijem klubu što će se znati već u ponedeljak.\nŽuti kartoni: Lazić (Crvena zvezda) – Pavlov, Frajdej, Živadinović (Mladost)\nCrvena zvezda: Kahriman – Cvetković, Pavićević (Mbođ 84), Lazić (Miloš Stojanović 84), Đorđević – Bosančić, Saša Stojanović, Savićević, Anđelković, Lazović – Orlandić.\nMladost Lučani: Krznarić – Pešić, Crnomarković (Plazinić 89), Golemić, Gašić, Jagodić, Ahčin, Jovanović, Živadinović, Pavlov ( Gavrić 47), Frajdej (Milosavljević 43).\nTAGOVI: Crvena Zvezda, FK Crvena zvezda, Jelen Superliga, Mladost Lučani


Hrvatska radi, Beograd se gradi - ovaj uzvik nezadovoljstva, koji je najpre tiho, a onda sve glasnije počeo da se promalja u poslednjim godinama počivše SFRJ, kao da je ponovo postao aktuelan, ali ovog puta unutar same Srbije. Naime, sve češće mogu da se čuju slični antibeogradski glasovi na jugu Srbije, ali i u srcu Šumadije. O Vojvodini da i ne govorimo. Da li zbog toga, tek, u poslednjih nekoliko nedelja iznova je aktivirana priča o regionalizaciji Srbije, kao mogućem načinu da se uspostavi kakva-takva ravnoteža u evidentnoj nesrazmeri u stepenu razvoja severa i juga, Beograda i provincija.\nU celoj ovoj, za sada prilično maglovitoj priči o regionalizaciji Srbije, osim dobrih namera izbalansiranijeg razvoja Srbije, upadljivo izostaje ozbiljnija javna debata. To je i inače sudbina i nekih ranijih pokušaja da se ova tema kandiduje na listu srpskih prioriteta za budućnost. Zbog toga se i sada sa dosta skepse gleda na ovo novo otvaranje regionalizacije Srbije za kojim je posegao predsednik Tadić. Na njemu je da u narednih mesec-dva dokaže da sve nije bilo ono za šta ga najčešće optužuju - čist politički marketing.\n- Dok su druge države već ranije izvršile regionalizaciju, mi smo zadržali sistem koji postoji još od vremena Broza. Dakle, regionalizacija je potrebna, samo je pitanje koji model primeniti - navodi naš sagovornik.\n- Dok građani Vojvodine imaju subvencije za penzionere, porodilje i druge grupe, na jugu Srbije toga nema. Regionalizacijom bi se postigla jednakost i ravnopravnost građana - uveren je Živković.\n- Međutim, na nivou EU postoje bogati fondovi za regionalni razvoj i mnogi političari upravo njih imaju na umu, mada to ne pominju. To su zaista veoma bogati fondovi, ali mogu da ih koriste samo formalno postojeći regioni - navodi Mijatović.\nOn dodaje da se kao jedan od važnih razloga za regionalizaciju smatra i približavanje vlasti narodu, odnosno prenos nekih republičkih organa na regione. - Prisutan je i nacionalni momenat jer bi regioni ublažili separatizam, mada to istovremeno može da podstakne jačanje kohezije nacionalnih manjina. To, ipak, zavisi od podele regiona i nadležnosti koju bi oni dobili - konstatuje on.\n- Takođe, iskustva drugih zemalja pokazuju da su siromašni regioni odbojniji prema ideji regionalizacije jer žele da i dalje budu čvršće vezani za državu, nego prepušteni sami sebi. Sa druge strane, bogatiji krajevi misle da će kao region manje davati državi i da će više ostajati njima - konstatuje Mijatović.


ZAJEDNIČKI PROJEKAT SA BUGARSKOM OPŠTINOM DUPNICA: Održana završna konferencija o zaštiti životne sredine u Trgovištu | Novosti.RS\nUkupna vrednost projekta je 590. 754.61 eura, od čega je kofinansiranje Evropske unije 502. 141.41 evra. Projekat je kofinansiran kroz program EU prekogranične saradnje Bugarska-Srbije. Opšti prioritet ovog projekta je životna sredina, konkretno, unapređenje ekosistema u prekograničnom regionu kroz unapređenje kvaliteta životne sredine.\nCilj mu je da podstiče očuvanje i poboljšanje kvaliteta tla, vazduha i vode. Kroz aktivnosti treninga, ljudi zaduženi za zaštitu životne sredine, kao i stanovnici iz obe opštine imali su priliku da razmene svoja znanja i iskustva, kao i da nauče jedni od drugih o različitim poteškoćama u vezi sa zaštitom okoline. Implementacija projekta desila se u momentu pandemije korona virusa, ali saradnja i komunikacija između partnera bili su na visokom nivou, procena je organizatora i učesnika. Seminari i sastanci realizovani su putem ZUM aplikacije, ali i uživo.\nTrgovište zaštita životne sredine Evropska unija Životna sredina Bugarska ekosistem Dupnica\nMINISTARSTVO zaštite životne sredine podržalo projekte rekonstrukcija kotlarnica negotinskog Muzeja Krajine i opštine Boljevac.


Jeftini letovi iz Srbije za Šri Lanku - Avionske karte Srbija Šri Lanka - eSky.ba\nLetovi iz Srbije za Šri Lanku\nPretražite letove iz Srbije za Šri Lanku\nProvjerite najbolje ponude letova iz Srbije za Šri Lanku\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije za Šri Lanku na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije za Šri Lanku?\n✔ Ako rezerviram let iz Srbije za Šri Lanku, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije za Šri Lanku?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Srbije za Šri Lanku uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Srbija - Šri Lanka


JISQ 9100, AS 9100, EN 9100 – Sistemi menadžmenta kvalitetom u vazduhoplovnoj industriji | SGS Srbija\nIndustrijska Proizvodnja JISQ 9100, AS 9100, EN 9100 – Sistemi menadžmenta kvalitetom u vazduhoplovnoj industriji\nOdredite proveru i sertifikaciju vaše organizacije prema AS/EN 9100 sa SGS-om, nezavisno od konkurencije.\nVazduhoplovna industrija mora da zadovolji najviše nivoe bezbednosti, bez obzira da li radite u projektovanju i proizvodnji ili nudite usluge remonta i popravki. Kvalitet u vazduhoplovnoj industriji, od komercijalne do vojne, meri se prema seriji standarda AS/EN 9100.\nStandardi vazduhoplovne industrije AS/EN 9100, koje je razvila Grupacija za kvalitet u vazduhoplovstvu (IAQG), pokrivaju ceo lanac snabdevanja. To obuhvata kompanije koje projektuju i proizvode opremu i snabdevaju priborom ili zamenskim delovima, kao i one koje nude isporuku i održavanje ili usluge remonta i popravki. Standardi su univerzalno prihvaćeni, ali u različitim zemljama imaju različite nazive. AS 9100 se koristi u Americi, EN 9100 u Evropi, a u azijsko-pacifičkom regionu JISQ 9100.\nAS/EN 9100 je centralni standard za sertifikaciju u vazduhoplovstvu, ali takođe možemo da vas vodimo kroz pridružene standarde, koje je objavilo Udruženje vazduhoplovnih inženjera, a koji se odnose na različite segmente delatnosti, po potrebi:\nAS/EN 9110 – za organizacije za održavanje i popravke\nAS/EN 9120 – za trgovce i prolazne distributere\nAS 9003 – za eksterne pružaoce usluga kontrolisanja i ispitivanja sistema kvaliteta\nPored usluga sertifikacije, nudimo detaljnu obuku za objašnjenje zahteva standarda AS/EN 9100 i pridruženih standarda menadžmenta kvalitetom. Kontaktirajte svoju lokalnu kancelariju SGS-a, kako biste saznali raspored kurseva za vaš region.\nTakođe nudimo odabir usluga koje mogu da vam pomognu u menadžmentu kvalitetom i da razviju kulturu stalnih poboljšavanja.\nProvera i setifikacija vaših QMS sistema istovremeno sa drugim sistemima menadžmenta koje primenjujete\nRešenja prilagođenih provera prema vašim kriterijima performansi kvaliteta. SGS može da pomogne u izgrađivanju kriterijuma ili da jednostavno proveri performanse prema postojećim merilima\nPokažite svoju privrženost standardima u vazduhoplovstvu SGS proverom prema standardu AS/EN 9100.


Da se sruše mentalni zidovi - OpEd - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nOdnos Evropske komisije sa Zapadnim Balkanom, kao i sama politika proširenja bili su komplikovani. Zaplašeni ksenofobičnim osećanjima, pomešanim sa umorom od proširenja unutar EU, administracija je bila požurila i rekla da neće biti proširenja EU tokom mandata 2014-2019. I dok su svi koji su upoznati sa politikama proširenja znali da teško da će biti nečeg konkretnog u vezi sa proširenjem do 2019. godine, ali izraz ove politike na eksplicitan način imao je razarajuće posledice u regionu, minirajući procese reformacija. Činjenica da je kancelarka Merkel videla potrebu za započinjanjem Berlinskog procesa za šest zemalja Zapadnog Balkana, kao napor se da održi evropska perspektiva, nezavisno od izjava Komisije, je veoma značajna stvar.\nProšlog meseca, Zapadni Balkan je pogođen još jednim udarcem od strane aktuelne Komisije. U namenskom pismu koje je objavljeno nakon godišnjeg govora pred Parlamentom, predsednik Evropske komisije je obećao strategiju o prijemu Crne Gore i Srbije u EU do 2025. godine. Problem je sigurno u činjenici što su četiri ostale zemlje Zapadnog Balkana ostavljene izvan ove perspektive koja je obnovljena i osnažena. Da li treba pomenuti da su tri, od te četiri zemlje sa većinski muslimanskim stanovništvom ili tri od četiri zemlje imaju većinsko ili znatan broj albanskog stanovništva? Ovaj postupak je potegao spekulacije da li je to pokušaj da se sluša ćef snagama koje više naginju prema desnici, a koje se pojavljuju u čitavoj EU. U svakom slučaju, koji god da je razlog bio, pretnja povećanja ruskog uticaja u Crnog Gori i Srbiji ne treba da bude nagrađena od strane EU, kao što ni ne treba da se vidi nedostatak sličnih pretnji ili drugih alternativa na Kosovu, kao nepovoljni položaj.\nNažalost, za Kosovo, komplikacije ne prestaju ovde. Kosovo i dalje nije priznalo pet država članica EU. EU takođe izgleda da je ubeđena da nekoliko njenih članica mogu da nastave sa nepriznavanjem nezavisnosti Kosova iako će se Kosovo jednog dana pridružiti EU. Ovo je ograničenje dvostrukog Orvelijanskog razmišljanja (Orwellian doublethink) je nepogodno za demokratsku i transparentnu instituciju. Nedovoljno dobro promišljena rešenja koja su pronađena kako bi se proces održao u pokretu, a ne pritiskajući one države koje ne priznaju (kao što je potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, bez potpune jasnoće o daljim koracima), u jednom trenutku biće testirana i treba da se da jasan odgovor: Da li Kosovo uživa ili ne uživa evropsku perspektivu?\nDozvolite mi da budem jasan: ne gajim snove da će Kosovo biti spremno da se pridruži EU naredne godine. Mi na Balkanu veoma dobro znamo koliko vremena oduzima ovaj proces. Međutim mi smo takođe svesni – i zabrinuti- činjenicom da je proces sve, samo ne pravičan. Liberalizacija viza je jasan primer tome. Pored toga što je poslednje u redu, Kosovu je zadato 95 kriterijuma, dok su njegovi susedi prihvatili ispunjenje oko 50. Šta više, Kosovo je u potpunosti ispunilo svih 95 kriterijuma, ukoliko su protumačeni onako kako je predviđeno formalnim vodičem za ispunjenje kriterijuma za učlanjenje u EU, ali njegovi građani su još uvek izolovani. Oba „preostala“ kriterijuma su bila i i dalje nastavljaju da se tumače od strane EU zbog političkih razloga kao opravdanje da se ometaju Kosovari da slobodno putuju. Vlada Kosova se „trudila da privede kraju“ demarkaciju granice sa Crnom Gorom, iako je Skupština još uvek nije ratifikovala. Međutim, što je Kosovo bilo bliže finalnoj fazi, to je oštriji bio zahtev. A da ne pominjemo činjenicu da smo se suočili sa asimetričnim zahtevom, pošto od Crne Gore nije zatraženo da uradi sito u njenom vodiču za ispunjenje kriterijuma za liberalizaciju viza. Šta više, Kosovo je tretiralo kriterijume koji imaju veze sa borbom protiv organizovanog kriminala i korupcije u mnogo većoj meri nego bilo koja od zemalja u procesu liberalizacije viza. Od nas se konstantno traži da radimo „više“ u borbi protiv korupcije i borbi protiv organizovanog kriminala, bez ikakve jasnoće šta će značiti ispunjenje ovih preostalih kriterijuma. Obrazloženje koje su mnogo puta dali zvaničnici EU o tome što se Kosovo ocenjuje strožije jeste da EU uči iz njenog iskustva iz prošlosti. Međutim, sve ovo samo otkriva činjenicu da imamo posla sa promenljivim pristupom i da je ovaj sistem sve, samo ne pravičan. U našem slučaju, to je diskriminacija.\nZnamo da je put pred nama dug i pun prepreka, ali mi smo spremni da radimo. Ono što tražimo je prosto: Da se formalizuje perspektiva prijema 6 zemalja Zapadnog Balkana. Svaka strategija o prijemu treba da obuhvati sve zemlje koje uživaju takvu perspektivu. Odvajajući neke, i ističući datume učlanjenja samo za neke od njih, automatski smanjuje kredibilitet preostalog dela. S druge strane to demoralizuje i usporava brzinu procesa i rizikuje da zakoči procese reformacije.\nPrednosti jednakog tretiranja posebno su vidljive u slučaju Kosova i Srbije. U kontekstu dijaloga za normalizaciju odnosa između naše dve zemlje, čija je glavna upravna snaga proces integracija u EU, asimetrična stimulacija je razarajuća. Kako neko može da očekuje da se kosovski narod, vladina koalicija i opozicija dogovore o izuzetno nezadovoljavajućim reformama u korist jedne manjine, koja nas je nekada tlačila, ukoliko vide da će plodovi takvog sporazuma ići u korist samo druge strane?\nEU nam često ponavlja da mi treba da pokažemo lideršip i da donesemo odluke koje nisu lake niti popularne, ali su u interesu naše zemlje. E, pa sada je dobra prilika da dokažu to. Nezavisno od umora od proširenja porasta partija ili populističke desnice – uradite pravu stvar!? Proširenje je nesumnjivo dobro za svaku zemlju regiona pojedinačno i grupno, a bilo bi dobro i za samu EU pošto bi se stvorila stabilnost i ekonomske mogućnosti u regionu koji je razoren ratom koji se dogodio pre manje od 20 godina.\nJa još uvek verujem u osnovne vrednosti EU i u volju naroda za jednim ujedinjenim i integrisanom kontinentom, koja će prevladati. Kosovari su velikom većinom za učlanjenje u EU i u potpunosti su posvećeni evropskim vrednostima. Ukoliko dobijemo pravičnu mogućnost i jasnu perspektivu, mi kao narod ćemo učiniti sve što je u našoj moći da reformišemo, poboljšamo i ispunimo sve kriterijume Kopenhagena. Ali, kako bi se tako nešto dogodilo, EU treba da stavi tačku na izolaciju Kosovara i da sruši mentalne zidove koji su izgrađeni nad lažnim i opasnim predrasudama.


SVE POSEBNOSTI DUBAIJA - Putovanja i Turizam\nSVE POSEBNOSTI DUBAIJA\nPlaže, skijanje, ronjenje sa ajkulama, pogled sa najviše zgrade na svetu, grad u kome se nigde ne ide peške, u kome se “živi” u tržnim centrima, zgrade koje dodiruju oblake, parkovi cveća u gradu koji je iznikao u sred pustinje, prodavnice u kojima se prodaju haljine od zlata, a u kojima ne postoji obezbeđenje – sve je to Dubai.\nPrva stvar koju treba da znate je da je to najsigurniji grad na svetu. Ceo grad je pod kamerama, a kada se tome dodaju dovoljno rigorozni zakoni, dobijate sigurnost koju Evropljani ipak ne mogu da shvate do kraja. Pasoše, telefone, novac, apsolutno sve, možete ostaviti gde god poželite i budite sigurni da ćete ih naći baš tamo gde ste ih ostavili, na plaži, na stolu u kafiću, u tržnom centru u food korneru dok na drugom kraju prostora naručujete hranu.\nSpecifičnost ovog grada jeste što se život odvija u tržnim centrima. Dubai Mall i Mall of the Emirates su glavni tržni centri i u njima možete da provedete ceo dan, a da vam ni u jednom momentu ne bude dosadno. U Dubaiju ne postoji koncept šetnje na otvorenom, sem u Marini gde možete prošetati blizu plaže i na šetalištu The Walk.\nU zemlji nafte, u kojoj je gorivo jeftinije od vode, taksi je izuzetno jeftin, tačno duplo jeftiniji nego u Beogradu. Razdaljine koje ćete morati da prelazite taksijem su dugačke, pa tako ponekad se možete opredeliti i za metro, čija dnevna karta košta 5 evra. Metro u Dubaiju je iznad zemlje i kreće se pravolinijski, tako da ćete se uz pomoć mape veoma lako snaći.\nKoliko je taksi nezamislivo jeftin, toliko je hrana nezamislivo skupa. Večera ili ručak za dvoje u najobičnijem restoranu košta od 50 do 70 evra, časa točenog piva na plaži ili u kafiću košta oko 12 evra. Jeftiniji način da jedete jeste u food kornerima tržnih centara koji su beskrajno uredni i čisti i koji nude izbor hrane iz celog sveta, pa tako u tržnim centrima obrok po osobi možete naći već od 10 evra. Kiosci sa fast food-om ne postoje.\nDa biste maksimalno uživali, a da vam baš ne skinu kožu sa leđa, evo nekoliko praktičnih saveta kako da izaberete hotel. Veoma je važno da u hotelu imate barem doručak, jer ćete u suprotnom odmah pošto ustanete morati da pređete oko 10km kako biste nabavili hranu. Potrudite se da nađete hotel u čiju cenu je uključen ulaz na jednu od plaža u sklopu koje dobijate suncobrane i ležaljke, sa transferom do te plaže (ako hotel već nije na plaži) . U suprotnom svaki dan izdvojite još 50 do 70 evra za ulazak na neku od plaža. Ukoliko zaista želite da vidite sve što Dubai nudi, potrudite se da nađete hotel koji se nalazi blizu metro stanice, jer će vam kretanje kroz grad biti olakšano. Preporuka je i da vam hotel bude blizu Dubai Marine, jer iako to nije oficijelni centar grada, u Marini je najzanimljiviji turistički deo.\nStarije objave ATRAKCIJE DUBAIJA\nNovije objave KRUZEROM OKO SVETA


Moderne mašine za brže radove: Rekonstrukcija Primorske ulice - vrednost 15 miliona dinara\nSpecifičnost je što se radi tehnikom tzv. cementne stabilizacije što doprinosi mnogo bržem asfaltiranju\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević obišao je radove na popravci devastirane kolovozne konstrukcije i proširenju kolovoza u Primorskoj ulici, gde JKP ''Put'' izvodi radove u dužini od 450 metara.\nVrednost radova je 15 miliona dinara, a početkom jula popravlјen je kolovoz u prvom delu te ulice u dužini od oko 400 metara, za šta je bilo izdvojeno 29,7 miliona dinara. Primorska ulica je deo primarne putne mreže na teritoriji Grada Novog Sada, povezuje Bulevar Evrope sa dve bitne saobraćajnice bulevarskog tipa (Sentandrejski put i Temerinski put) i samim tim tri ulazno - izlazna pravca.\nIzgradnjom Bulevara Evrope, značajno je povećan protok saobraćaja u Primorskoj ulici, zbog čega ju je bilo neophodno sanirati.\n- Rebalansom budžeta smo obezbedili sredstva za nastavak rekonstrukcije jedne od najvažnijih ulica za ovaj deo grada i veoma frekventne saobraćajnice koja povezuje dva bulevara.\nTo pre svega znači građanima koji žive u blizini Najlon pijace, kao i lјudima koji rade na potezu ka Bulevaru Evrope, posebno u industrijskoj zoni. Ukupno ovogodišnje ulaganje u putarske radove u toj ulici iznosi 45 miliona dinara, a specifičnost je što se radi tehnikom tzv. cementne stabilizacije što doprinosi mnogo bržem asfaltiranju.\nNosivost asfalta je u tom slučaju daleko veća, nego ona koju ima grebani asfalt, s tim što se ta tehnika ne može svuda primenjivati, posebno gde su šahtovi i bankine. U pitanju je deo mehanizacije JKP „Put“ koje je tu modernu mašinu nabavilo pršle godine i zahvalјujući njoj se mnogo brže rade saobraćajnice.\nSledeće godine ćemo nastaviti da radimo ostatak ovog poteza, oko 650 metara levo i desno od trenutno urađenih delova, čime ćemo konačno završiti ovu ulicu koja će opet imati normalan izgled i funkcionalnost. Zadovolјan sam kako smo radili u pogledu obnove putne infrastrukture i verujem da ćemo povećati startna izdvajanja za tu namenu u novom budžetu - rekao je gradonačelnik Vučević i dodao da će pored putne infrastrukture, biti pojačano investiranje u biciklističke staze i to većinom putem projektnog finansiranja.\nKroz investiciona ulaganja u Mesnu zajednicu „Klisa“ uloženo je milijardu dinara u periodu od 2013 - 2020. godine, a u Mesnu zajednicu „Slana bara“ 350 miliona dinara. Od 2012. godine Grad Novi Sad je uložio preko 20,3 milijardi dinara u putnu infrastrukturu i izgradnju mostova.\nklisa Novi Sad radovi


U Bečeju hapšenje zbog 54 kg marihuane – RTV Panonija\nHomeVestiU Bečeju hapšenje zbog 54 kg marihuane\nU Bečeju hapšenje zbog 54 kg marihuane\n27/05/2016 RTV Panonija Vesti 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Bečeju zaplenili su oko 54 kilograma marihuane u sirovom i suvom stanju, i uhapsili kriminalnu grupu, osumnjičenu za nelegalnu proizvodnju i prodaje opojne droge.\nPolicija je u kući otkrila laboratoriju za proizvodnju marihuane sa 2.530 sadnica konoplje i kompletnom opremom, uključujući postrojenja za osvetljenje, grejanje i ventilaciju, kao i preparate za uzgoj biljaka u veštačkim uslovima.\nPolicija je oduzela i četiri automobila visoke klase i novac, u domaćoj i stranoj valuti, za koje se sumnja da su stečeni krivičnim delom, kao i tri laptopa i sedam mobilnih telefona.\nZbog osnovane sumnje da su učinili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, policija je, po odobrenju nadležnog tužioca, odredila zadržavanje do 48 sati D. G. (1980), D. G. (1985) i I. R. (1991).\nOni će, u zakonskom roku, biti dovedeni na saslušanje sudiji za prethodni postupak Višeg suda u Zrenjaninu.\nNajbolji novosadski učenici na bilbordima\nKonfucijev institut Univerziteta u Novom Sadu obeležio drugu godišnjicu


studeni 28, 2017 studeni 28, 2017 administrator1 administrator1\nUEFA je na svojoj službenoj stranici objavila spisak TV stanica koje će prenositi predstojeću Ligu nacija i kvalifikacije za Evropsko nogometno prvenstvo, a prava za BiH otkupio je kanal Sportklub, odnosno grupacija United Media.\nKontaktirali smo direktora BHRT-a Belmina Karamehmedovića koji je pojasnio zašto vjerovatno nećemo gledati utakmice Zmajeva do 2020. godine na državnoj televiziji.\n“Učestvovali smo na tenderu koji je završen u septembru prošle godine, ali još uvijek nismo dobili službeni dokument iz UEFA-e o tome ko je pobijedio. Kako sam vidio na stranici UEFA-e, a nemam razloga da sumnjam u to, u svim državama bivše Jugoslavije prava za prijenose utakmica reprezentacija dobio je Sportklub.\nTo znači da je Sportklub ponudio više novca nego svi javni servisi u regionu i to dovoljno govori u kakvom se stanju nalaze javni servisi i da se ta bitka za kupovinu sportskih prava gubi, jer mi ne možemo biti konkurentni sportskim kanalima koji mogu izdvojiti znatna novčana sredstva, ne samo u Bosni i Hercegovini, već i u regiji.\nAko vidimo da veliki HRT nije mogao kupiti prava prijenosa utakmica svoje reprezentacije, kako će onda siromašni BHRT?”, pita se Karamehmedović.\nGrađani BiH nisu mogli gledati na BHRT-u ni prve dvije utakmice kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo u košarci koje je naša reprezentacija igrala protiv Rusije i Francuske. Također, prava prijenosa za košarku otkupio je Sportklub, odnosno United Media.\n“Što se tiče košarke, i tu je Sportklub ponudio više novca FIBA-i i ponudio je produkciju signala u HD rezoluciji. S druge strane, mi nemamo HD kola jer u ovoj državi ni 30 posto ljudi ne plaća RTV taksu”, kaže Karamehmedović.\nS obzirom na to da je dosadašnja praksa bila da se utakmice nogometnih reprezentacija moraju prenositi putem zemaljske mreže, nije isključeno da BHRT dobije mogućnost kupovine signala od Sportkluba.\n“Ne znam šta stoji u njihovom ugovoru s UEFA-om, ali ako imaju obavezu da putem zemaljske mreže emituju utakmice, moguće da će nam ponuditi prijenos. Do sada smo kupovali prava preko EBU-a i nije bilo nikakvih varijanti slične vrste”, dodao je Karamehmedović.


Klimatske promene - 2003-09-04\nPredsedavajuæi jedne medjunarodne komisije o klimatskim promenama rekao je da bi zemlje sveta trebalo da usvoje novu strategiju u borbi sa ekstremnim klimatskim promenama sa kojima se svet suoèava poslednjih godina. Iz Nju Delhija izveštava dopisnik GA, Andžana Pasrièa.\nNa Meðuvladinom panelu o klimatskim promenama saopšteno je da su devedesete godine XX veka bile najtoplija decenija u proteklih hiljadu godina. Predsedavajuæi panela Ar Kej Paèauri (R.K. Pachauri), upozorio je da bi -- ukoliko temperature nastave da rastu -- moglo da dodje do poveæanja uèestalosti i intenziteta ekstremnih vremenskih uslova, kao što su toplotni talasi i suše. Paèauri upozorava:\n“Kada se igrate sa vremenskim i klimatskim prilikama na Zemlji, utièete na nivo padavina, kolièinu vode i promene u okeanima koji su u medjusobnoj veoma osetljivoj ravnoteži. Promene u ovoj oblasti dešavaju se tokom stotina i hiljada godina. Meðutim, mi smo za veoma kratko vreme uticali na veoma bitne promene“.\nPaèauri dodaje da nauènici ispituju dokaze koji ukazuju da je globalno zagrevanje izazvalo pojave kao što su nedavni toplotni talas koji je zahvatio Evropu i neobièno toplo leto u drugim delovima sveta. Mnogi istraživaèi klimatskih promena smatraju da su uzrok globalnog zgrevanja ljudske navike: najveæim delom oslobadjanje velikih kolièina ugljen dioksida i drugih gasova koji izazivaju efekat staklene bašte. Predsedavajuæi panela Ar Kej Paèauri kaže da æe se posledice globalnog zagrevanja oseæati još mnogo decenija, èak i ako zemlje smanje upotrebu štetnih gasova -- buduæi da se ugljen dioksid zadržava u atmosferi veoma dugo. Upravo iz tih razloga, navodi Paèauri, i bogate i siromašne zemlje moraju da se pripreme za ekstremne klimatske uslove kao što su toplotni talasi, poplave, suše i erozija obala. Na primer, kaže on, u predstojeæim decenijama klimatske promene æe ugroziti poljoprivredu u Aziji, gde veliki deo stanovništva zavisi od te delatnosti. Bangladeš bi -- zbog podizanja nivoa mora -- mogao da izgubi oko 7 procenata zamlje.\n”Najverovatnije æemo morati da radimo na odgajivanju useva koje su otporni na sušu i vrfuæine, a u nekim sluèajevima moraæemo da menjamo strukturu poljoprivrede. Ponegde æemo morati da gradimo specijalne objekte kako bismo zaštitili obale i priobalnu infrastrukturu. Postoji veliki broj mera koje æemop morati da uzmemo u obzir.“\nPredsedavajuæi Meðuvladinog panela o klimatskim promenama Ar Kej Paèauri kaže da æe sa posledicama klimatskih promena najviše biti suoèene zemlje u razvoju, kako zbog nedostatka tehnologije tako i zbog siromašnih sredstava za prilagodjavanje novim uslovima.


Дачић на обележавању годишњице злочина у Гораждевцу | Socijalistička partija Srbije\nDačić na obeležavanju godišnjice zločina u Goraždevcu Vesti\navgust 13, 2018 u 19:45\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić prisustvovao je obeležavanju 15 godina od zločina nad srpskom decom u Goraždevcu koje je održano u Spomen-sobi „Kosmetske žrtve“.\nTom prilikom, ministar Dačić upisao se i u Knjigu žalosti u Spomen-sobi.\n„Podmuklost terorista koji su pre 15 godina u bezumnom napadu usmrtili dva dečaka i teško ranili još četvoro dece dok su se kupali na reci Bistrici pokazuje svu dubinu zla s kojim se Srbi na Kosovu i Metohiji decenijama suočavaju.\nUvereni smo da oni koji su smišljali i izveli ovo gnusno nedelo neće uspeti u nameri da izbegnu sud pravde i da će ih stići zaslužena kazna,“ upisao je ministar Dačić.\nObraćajući se predstavnicima Udruženja porodica kidnapovanih i ubijenih na KiM, članovima porodica žrtava i predstavnicima medija, ministar Dačić istakao je da je u pitanju jedan od najstrašnijih zločina koji se desio na prostoru Kosova i Metohije i istakao da su i dalje su brojni incidenti zbog kojih se oni Srbi koji su uspeli da opstanu na svojim ognjištima ni danas na njima ne osećaju bezbedno.\nMinistar je istakao da će Srbija i dalje insistirati da svi odgovorni za zločine budu sankcionisani, posebno naglasio da je svaki zločin kažnjiv bez obzira na nacionalnost zločinca i žrtve, istakao da nema nekažnjivosti zločina, a pogotovo ne u srcu Evrope u 21. veku.


Lizing kuće u gubitku zbog loše naplate potraživanja – Bankar.me\nLizing kuće u gubitku zbog loše naplate potraživanja\nMay 9, 2012 BANKE, CRNA GORA Leave a comment\nU 2011. godini četiri lizing kuće u Crnoj Gori ostvarile su ukupan prihod od 20.847.312 eura, što predstavlja smanjenje od 15,88 odsto u odnosu na isti period prethodne godine.\nU istom periodu ostvareni su ukupni rashodi u iznosu od 22.664.115 eura sa smanjenjem od 26,83 odsto u odnosu na isti period prethodne godine.\nU Ministarstvu finansija navode da je na slabije poslovanje lizing kuća uticala loša naplata potraživanja.\nU Biltenu Ministarstva finansija se navodi da su liznig kuće u 2011. godini iskazale gubitak prije oporezivanja u iznosu od 5.346.572 eura, što predstavlja manji gubitak\nu odnosu na ostvareni u 2010. godini za od 45,30 odsto, kada je iznosio 9.774.650 eura.\n“Negativan rezultat na kraju obračunskog perioda 2011. godine je u najvećoj mjeri posljedica rezervisanja, po osnovu procjene rizičnih potraživanja, koja su u velikom iznosu kod jednog učesnika na tržištu lizinga izražena kao rashod u skladu sa pravilima matične kuće“, navodi se u Biltenu.\nMeđutim, dvije od četiti lizing kuće ostvarile su pozitivne finansijske rezultate na kraju 2011. godine.\nPrimijetno je da su lizing kuće, tokom 2010. i 2011. godine, u velikoj mjeri promijenile svoju poslovnu strategiju i sklapale ugovore sa klijentima visokog stepena kreditne sposobnosti i na taj način smanjile izloženost tržišnim rizicima.\n“Loša naplata potraživanja dovela je do značajnog povećavanja rezervacija, što je doprinijelo rastu rashodne strane u bilansu uspjeha“, ističu u Ministarstvu finansija.\nIz ugla lizing kompanija tržište je tokom 2011. godine karakterisalo povećavanje klijenata koji slabije servisiraju obaveze, kao i prisutna nelikvidnost klijenata.\nTakođe, zadržana je restriktivna politka odobravanja plasmana, uslijed smanjenog broja klijenata koji svojim bonitetom zadovoljavaju uslove finansiranju.\nJedan od problema na koje ukazuju lizing kuće tokom 2010. i 2011. godine bio je i otežan izvršni postupak i prinudna naplata potraživanja.\nEvidentno je da je na tržištu najzastupljniji proizvod i dalje lizing putničkih automobila, što ukazuje da se lizing usluge kao zamjena za kreditne aranžmane u Crnoj Gori najčešće koriste za ovu svrhu.\nU Ministarstvu finansija ističu da je za bolje uslove na tržištu lizinga, odnosno cjelokupnom finansijskom sistemu u Crnoj Gori, potreban je kao uslov rast ekonomske aktivnosti i povećan stepen likvidnosti privrednih subjekata.\n“Rast broja kredibilnih klijenata, kao i efikasnija naplata potraživanja, prioriteti su lizing kuća u narednom periodu, dok će oporavak ekonomske aktivnosti u Crnoj Gori biti direktni uzročnik rastu lizing poslova“, zaključuju u Ministarstvu finansija.\nPOJMOVICrna Gora Lizing\nPrevious Merkatoru previše da plati sedam miliona eura za Albonu\nSljedeći Na propalim firmama zarađuju do 28 hiljada\nAmerički predsjednik Džo Bajden izdaće danas izvršnu naredbu kojom će vladu SAD ovlastiti da sankcioniše …


Petogodišnji snagator hit na internetu\nApril 02, 2020, 05:12:12 posle podne\nAutor Tema: Petogodišnji snagator hit na internetu (Pročitano 887 puta)\n« Odgovor #1 poslato: Oktobar 27, 2009, 08:08:46 pre podne »\nPetogodišnji ĂDulijano Stroe postao je senzacija na internetu nakon što je objavljena priča o njegovoj neverovatnoj fizičkoj snazi i kondiciji, a kao poseban detalj ističu se njegovi redovni treninzi u teretani u koju ide zajedno sa svojim ocem, prenosi Ananova.\nĂDulijano, poreklom iz Rumunije, živi sa svojom porodicom u Italiji, a kako kaže njegov otac Julijan, dečak od malih nogu vežba i sada, vrlo uspešno može da izvodi raze gimnastičke vežbe, bez pomoći odraslih. ĂDulijano redovno ide i u teretanu, a zbog svojih veština već je pronašao mesto u Ginisovoj knjizi rekorda.\n"Idemo zajedno u teretanu od kada je bio mali. Ja sam uvek mnogo trenirao i rano sam počeo da ga vodim, tako da mi se on ubrzo priključio", objašnjava tata Julijan i dodaje da dečaku nikada nije bilo dozvoljeno da sam radi na spravama, već je uvek neko od starijih radio sa njim.\n"On je ipak samo malo dete i kada se umori od vežbanja, mi idemo da se igramo", naglašava tata.\nEvo i linka za te snimke na YouTube\n« Poslednja izmena: Oktobar 27, 2009, 08:10:21 pre podne od strane PANSPORT BEOGRAD » Sačuvana


Novalić: Obezbijeđeno još 150.000 testova - Glas Srpske\nGS 06.04.2020 20:38\nSARAJEVO - Premijer FBiH Fadil Novalić rekao je da će nakon nabavke 150.000 testova biti povećan broj testiranja na virus korona.\n“To je dovoljan broj i, ako bude potrebno, reagovaćemo i dalje. Što se tiče raspodjele, testove šaljemo kantonalnim zavodima za javno zdravstvo u skladu s brojem stanovnika, prema popisu iz 2013. godine”, rekao je Novalić.\n“Zakon će odgovoriti na pitanje kako zaštititi ljude koji su dobili otkaz za vrijeme trajanja globalne pandemije virusa korona. Koliko ga brzo donesemo na parlamentima, on će poslati poruku da poslodavci nemaju potrebe za opuštanjem radnika”, rekao je Novalić, istakavši da kredite neće vraćati oni koji ostanu bez posla.\n“Budući da se očekuje povećan broj prijava građana na biroe za zapošljavanje, koji su projektirani tako da mogu odgovoriti ovoj situaciji, ali, ukoliko bude potrebno, Vlada FBiH će iz Stabilizacionog fonda obezbijediti sredstva za biroe kako bi servisirali povećan broj prijavljenih”, rekao je Novalić.


PRVA U KLASI: Nova Opel Astra dolazi sa IntelliLux LED Matrix Light osvetljenjem | PMLautomobili\nTOPICS:IntelliLux LED Matrix LightOpel\nNova generacija IntelliLux LED svetala u Opelovom bestseleru od jeseni, koji su intenzivniji i dugovečniji od konvencionalnih farova\nInteligentni sistem osvetljenja budućnosti će svoju premijeru imati na novoj generaciji Opel Astre, na Međunarodnom salonu automobila u Frankfurtu (od 17. do 27. septembra 2015.). U novoj Astri, revolucionarno, potpuno LED IntelliLux osvetljenje, koje obezbeđuje vožnju sa dugim svetlosnim snopovima bez zaslepljivanja, biće po prvi put dostupno u klasi kompaktnih automobila, što će vrhunsku svetlosnu tehnologiju iz luksuznog segmenta, učiniti dostupnom za najširu publiku ikada. Nakon uvođenja biksenon adaptivnog osvetljenja u aktuelnu generaciji Astre, Opel ponovo igra pionirsku ulogu u tehnologiji osvetljenja, sa novim kompaktnim bestselerom.\nSastojeći se od 16 LED segmenata (osam sa svake strane vozila), novi LED matriks sistem automatski se i konstantno adaptira na dužinu i distribuciju svetlosnog snopa u svakoj mogućoj situaciji u saobraćaju. Tokom tog procesa, sistem funkcioniše u sinergiji sa Opel Eye prednjom kamerom, koja, primera radi, detektuje prisustvo drugih vozila u pokretu, tako da se individualni LED segmenti, koji bi inače zaslepili dolazeće vozače, automatski gase, odnosno pale.\nOnog momenta kada vozilo izađe iz urbanog okruženja, duga svetla se automatski aktiviraju, i neprestano su u funkciji. Ovo donosi značajan napredak na planu bezbednosti, što je i potvrđeno u studiji, koju je sproveo Tehnički univerzitet u Darmštatu i Evropska inicijativa za bezbedno osvetljenje i vidljivost (European LightSightSafety Initiative). Studija pokazuje da pri brzinama od 80 km/h, vozači detektuju objekte kraj puta 30 do 40 metara ranije nego što je to slučaj sa konvencionalnim halogenim ili ksenonskim farovima (prilikom upotrebe kratkih svetala). To vozačima daje 1,5 sekundu više za eventualnu reakciju, kada, na primer, neka životinja nepredviđeno izleti na put.\nOpelovi inženjeri u oblasti osvetljenja, ne samo da su inteligentni, potpuni LED sistem učinili dostupnijim, oni su ga podigli na novi, viši nivo, kada je inteligencija u pitanju. Budući da se neće svi kupci Astre odlučiti za integralni navigacioni sistem, sistem osvetljenja treba da bude kadar da nezavisno prepozna da li se vozilo nalazi u urbanom okruženju ili na autoputu.IntelliLux sistem u Astri će biti prvi matriks svetlosni sistem koji je kontinuirano optimizovan u serijskom automobilu, a da nije povezan na navigacioni sistem. Pored mnogobrojnih varijacija automatskog kratkog ili dugog svetlosnog snopa, IntelliLux LED takođe obezbeđuje poseban svetlosni režim za autoput, koji dodatno poboljšava bezbednost prilikom noćne vožnje. Posebna funkcija svetla za dobrodošlicu, čini ulazak i izlazak iz Astre mnogo komfornijim kada je mrak.\nVisoka efikasnost LED matriks svetala donosi bolju bezbednost i komfor. Ne samo da ovaj sistem osvetljava okruženje intenzivnije u odnosu na konvencionalne sisteme osvetljenja, već ima značajno duži životni vek u odnosu na halogene ili ksenonske sijalice. Još jedna prednost leži u tome da više nije potrebno mehaničko kretanje unutar kućišta svetala –individualni LED segmenti se pale ili gase u odnosu na situaciju, što takođe doprinosi trajnosti, koja daleko nadmašuje životni vek samog automobila.\nBe the first to comment on "PRVA U KLASI: Nova Opel Astra dolazi sa IntelliLux LED Matrix Light osvetljenjem"


BalkanMagazin :: U Beogradu do kraja decenije emisija ugljen-dioksida manja za 40 odsto\nsreda, 24. februar 2021 15:12\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je da akcioni planovi za zeleni grad (GCAP) i održivu energiju i klimu (SECAP) predstavljaju osnov daljeg razvoja glavnog grada, pre svega u smislu ekologije i razvoja životne sredine. U tom pogledu, značajna je i saradnja koja se ostvaruje sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD). (Foto: Pixabay)\nIstakavši da je pitanje ekologije i životne sredine neodvojivo od potrošnje i proizvodnje energije, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić je istakao da se potpisivanjem Sporazuma gradonačelnika za klimu i energiju Beograd obavezao da do 2030. godine smanji emisiju ugljen-dioksida za 40 odsto.\nNaglasio je da se u oba akciona plana nalaze konkretni projekti koji treba da se realizuju u narednom periodu i da se radi o investiciji od 5,2 milijarde evra za period od 10 godina, sa idejom da se polovina tog novca investira u narednih pet godina.\nGradonačelnik je naveo da ti strateški dokumenti akcenat stavljaju na to da transport u Beogradu, kao i saobraćajnice koje izmeštaju saobraćaj na rubove grada, zauzimaju prioritetno mesto.\nPlanom je predviđeno da se oko 770 miliona evra investira u tretman otpadnih voda, 300 miliona evra u energetsku efikasnost, 100 miliona na ozelenjavanje i podizanje procenta površina pod šumom na 20 odsto, a 40 miliona na poziciju linijskog parka i razvoj zelenih površina koje će omogućiti zdraviji život u prirodi na moderan način, kazao je Radojičić, prenosi Beoinfo.\nDodao je da su važan deo projekta i četiri centra za sakupljanje i reciklažu otpada, kao i dva centra za sakupljanje otpada u ukupnoj vrednosti od 20 miliona evra.\nSaradnja sa EBRD\nRadojičić je naglasio da Beograd ima dobru saradnju sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj, sa kojom je dogovoren projekat rehabilitacije četiri zgrade.\nDeo tog projekta je potpuna rekonstrukcija studentske poliklinike i studentskog stacionara, kao i izgradnja zgrade hitne pomoći i rekonstrukcija zgrade biblioteke, kazao je Radojičić.\nDirektorka EBRD za Zapadni Balkan Žužana Hargitai navela je da je veoma ponosna na strateške dokumente, a da javnost, građani, asocijacije i nevladine organizacije sada treba da ih pogledaju i daju svoj sud i sugestije.\nPlanovi će biti tri nedelje na javnoj raspravi, nakon toga će odlučivati Skupština, a potom bi trebalo da počne i implementacija, kazala je Hargitai i zahvalila Vladi Japana koja je finansijski pomogla izradu dokumenata.


Obrazovanje i obuke, koje realizujemo, nudimo i u okviru medjunarodne partnerske mreže, koju oblikujemo i širimo na osnovu postizanja materijalnih i kadrovskih standarda. Direktan prenos programa u inostrano okruženje nije moguće, zato u saradnji sa stranim stručnjacima i stručnim institucijama realizujemo odgovarajuću lokalizaciju programa.\nPreko medjunarodne saradnje i projekata, imamo mogućnost i priliku da pratimo savetovani razvoj i trend na području obrazovanja, osposobljavanja, ključnih i stručnih kompetencija, socijalnog partnerstva, tržišta rada i na pojedinim stručnih područjima. Učešće u medjunarodnim i domaćim projektima istovremeno za nas znači razvojnu inicijativu, sticanje novih praksi, koje, kao dodatnu vrednost, implementiramo u tekući posao i organizacionu strukturu.\nSaradnja je usmerena na medjunarodne, nacionalne, granske i interne projekte, koji istovremeno obuhvataju analitičan rad i razvojnu komponentu u smislu metodoloških osnova. Razvojni posao u okviru projekata, kompetentni pristup, praćenje i isstraživanje tržišta rada i partnerska saradnja su dobra osnova za dalje programiranje, rad i visok kvalitet.\nZahvalni smo za velike mogućnosti i prilike, iz kojih smo učili i crpeli svoje znanje, zato želimo da svoje znanje, iskustva i rešenja podelimo sa drugima. U okviru takve saradnje smo se povezali sa Visokoj strukovnom školom za preduzetništvo (http://www.vssp.edu.rs/ ) i MNG centrom za razvoj ljudskih resursa) (http://www.mngcentar.com) iz Srbije.\nMedjunarodna saradnja i projektni rad podrazumeva:\npodršku razvoju novih sadržaja i podršku slovenačkoj privredi i društvu sa aspekta aktuelnih znanja, veština i kompetencija,\nmedjunarodno povezivanje kao deo strateškog razvojnog usmerenja MCPZ-a i\nprenos naše dobre prakse u druge sredine.


Lifestyle - Page 5 of 87 - SNEWS\nZvanične informacije od prethodnog dana pokazuju da je u novopazarskoj bolnici jučer preminulo još 5 pacijenta iz Novog Pazara, a 10 pacijenata je na respiratorima. Prema podacima koji su na današnji dan Štabu za vanredne situacije dostavili Regionalni COVID centar Novi Pazar, Dom zdravlja i\nU novopazarskoj bolnici jučer je preminulo 5 covid pacijenta, po dva iz Novog Pazara i Tutina, te jedan iz Sjenice. Zabilježen je nešto veći broj otpusta nego prijema. Prema podacima koji su na današnji dan Štabu za vanredne situacije dostavili Regionalni COVID centar Novi Pazar, Dom zdravlja i ZZJNP 23. 9. 2021. je bilo novih […]\nOd posljedica bolesti izazvane koronavirusom prethonog dana dvije osobe su preminule u novopazarskoj bolnici, hospitalizovano je još 20 novih pacijenata, a zabilježena su i dva transporta teže oboljelih. Prema podacima koji su na današnji dan Štabu za vanredne situacije dostavili Regionalni COVID centar Novi Pazar, Dom zdravlja i ZZJNP u utorak, 22. 9. 2021. godine […]\nSituacija sa korona virusom na teritoriji opštine Tutin je bolja i sa manje zaraženih u prethodnih nekoliko dana, zaključio je Krizni štab ove sandžačke opštine. Kako su naveli na sjednici, u prethodnih sedam dana bilo je samo 3 transporta u novopazarsku bolnicu, dok je u istom periodu evidentirano 30 pacijenata sa upalama pluća, što je […]


MAŠTOLEND Drugi dom da za decu sa smetnjama u razvoju - JuGmedia\nINKLUZIJA BEZ ILUZIJA\nMAŠTOLEND Drugi dom da za decu sa smetnjama u razvoju\nDnevni boravak postoji deset godina i okuplja decu koja su obuhvaćena obrazovnim sistemom kao i one koji nikada nisu bili u školi\nDnevni boravak „ Maštolend “ Vranje, predstavlja svojevrsnu drugu kuću za decu i omladinu sa smetnjama u razvoju, gde uz neformalno obrazovanje stiču neophodne veštine za svakodnevne aktivnosti.\nZa razliku od inkluzivne nastave ili edukacije u specijalizovanim školama, rad sa decom u „Maštolendu“ je više usmeren na ponašanje i obnavljanje stečenog znanja, koje im pomaže da deluju samostalno kroz život.\nKorisnici Dnevnog boravka su mahom deca sa većim oštećenjem u psiho-motornom razvoju, koja zbog određenih ograničenja ne mogu da prate pojedine časove u školi, ili pak koriste usluge nakon škole.\nVeliki deo vremena provode u druženju sa ostalom decom, a kroz osmišljeno vreme dostupna im je igra i zabava u vidu raznoraznih aktivnosti kao i mogućnost odmora u posebnoj sobi sa krevetima.\n„ Kod nas su i deca koja su završila školovanje, ali kako su smetnje u razvoju velika prepreka za zapošljavanje ta deca bi sedela kod kuće, gde postoji opasnost da zaborave sve što su naučila. U zavisnosti od okruženja u kome borave kod kuće, gde roditelji možda ne stižu da im se u potpunosti posvete zbog posla i nedostatka stimulativnog sadržaja, postoji verovatnoća da ostanu sama u četiri zida i da se zatvore u sebe. Zato je, pre svega, interes te dece, a zatim i roditelja da ona deo dana provedu kod nas“, pojašnjava Dejana Bogdanović, direktorka Centra za razvoj lokalnih usluga socijalne zaštite u okviru koga je smešten Dnevni boravak kao jedna od organizacionih jedinica.\nSvi sadržaji su besplatni, a pored sopstvenog prevoza od kuće do ustanove i obratno, imaju i užinu. Iako trenutno nema deteta sa telesnim invaliditetom, od prošle godine uveden je lift, koji je znatno olakšao dostupnost Dnevnom boravku koji se smešten na prvom spratu\nDeca se ovde organizuju po uzrastu i psiho-motorne sposobnosti. Svakog dana u periodu od 8 do 15 sati sa decom se realizuju kreativne, edukativne, muzičke, literarne radionice, kao i radno-okupaciona terapija sa ciljem postizanja optimalnog stepena samostalnosti i socijalizacije. Program koji se realizuje baziran je na posmatranju dece, kao i na prikupljanju informacija od roditelja o interesovanjima, sposobnostima i potrebama ove dece.\n„Učimo ih osnovnim stvarima, od toga da se sama hrane i oblače, a kroz određeni ritam prisustvuju radionicama u skladu sa svojim sposobnostima. Tako na primer imamo čas domaćinstva, gde deca samostalno izvode sve radnje u kupovini proizvoda, naravno uz nadzor stručnog lica, a zatim od toga nešto spremaju. Tu je čas fizičkog , manuelnog rada i stimulacije. Učestvuju i na časovima likovne radionice u Narodnom univerzitetu, posećuju kulturne sadržaje, vodimo ih u poslastičare i kafiće. Nas zapravo najviše raduje kada registrujemo napredak deteta, imamo slučajeva da smo takoreći od katatoničnog stanja, naučili dete da samostalno hoda i komunicira“ navodi Dejanović.\nOva ustanova podnela je zahtev za licenciranje za rad sa petnaestoro dece, zbog uslovljenosti kapaciteta od tri stručna radnika, a zbog interesovanja kreirana je lista čekanja. Ukoliko neko od deteta prestane da iskazuje zainteresovanost za takav oblik stimulacije ili roditelji ne opravdaju izostanak u dužem periodu, brisanjem iz evidencije otvara se prostor za prijem novog korisnika.\n„Najčešći problem je sa govorom, jer taj period razvoja prođe ako se roditelji ne jave stručnjacima na vreme. Zbog toga deca imaju nerazumljiv govor ili uopšte ne govore, dok se svi ostali problemi relativno uspešno prevazilaze i savladavaju u granicima svojih mogućnosti“, ističe direktorka.\nDnevni boravak postoji deset godina i okuplja decu koja su obuhvaćena obrazovnim sistemom kao i one koji nikada nisu bili u školi. Iako se često u govoru kaže da su to deca sa posebnim potrebama, kao i svi deca, ona imaju iste potrebe za ljubavlju, pažnjom i srećnim detinjstvom.\nIlir Meta iz Medveđe: Ovo je nova epoha između Srbije i Albanije (VIDEO)\nŠkola „Sveti Sava“ najbolja u košarci\nprojekat vranje 2017