Krajinović zadovoljan nastupom na Srbija openu – Nadlanu.com\nKrajinović zadovoljan nastupom na Srbija openu\nBEOGRAD, 8. maja 2010. (Beta) - Srpski teniser Filip Krajinović rekao je da je zadovoljan nastupom na Srbija openu i da je u polufinalu zasluženo izgubio od Amerikanca Sema Kverija.\nKveriju je za pobedu nad 18-godišnjim rivalom od 6:1 i 6:2 bilo dovoljno svega 57 minuta.\n"Zadovoljan sam turnirom. Večeras nisam odigrao moju igru, borio sam se koliko mogu, ali nije išlo. Pritisnuo me je, nisam dobro servirao, a on je to radio dobro. Sve u svemu, zadovoljan sam, ali moram dobro da se odmorim i oporavim od ovog poraza, pošto je bilo prilično bolno", rekao je Krajinović posle meča.\n"Nisam imao tremu, nego nisam dobro servirao, a pošto on dobro servira bio sam pod pritiskom. Nemam samopouzdanje u igri, moram da budem sigurniji. To se i videlo čim sam izgubio servis, on servira dva asa po gemu i 'otera' te kući", dodao je on.\nKveri je poveo sa 5:0 za samo 11 minuta, a Krajinović se našalio povodom toga.\n"Za 11 minuta? Bio sam brz, gotovo, gotovo. Mislim da je to najbrže na svetu. Ući ću u Ginisovu knjigu rekorda", rekao je on.\nKrajinović je i samim plasmanom u polufinale turnira, do koga je stigao pošto mu je prvi nosilac i prošlogodišnji šampion Novak Đoković predao četvrtfinalni meč, ostvario najveći uspeh u karijeri. On će napredovati na ATP listi do 210. pozicije.\n"Želeo sam da prođem prvo kolo, mislim da sam napravio veliki uspeh, eto pomerio sam se na listi za 100 mesta. Mislim da je to jako dobar uspeh za jedan turnir, osvojio sam 132 boda", rekao je on.\nKrajinović je rekao i da je odustao od učešća na turniru u Zagrebu pošto želi da se dobro odmori pred nastavak sezone.\nKveri će u finalu igrati protiv zemljaka i drugog nosioca turnira Džona Iznera, koji je ranije danas pobedio četvrtog nosioca, Stanislasa Vavrinku iz Švajarske, sa 2:0 (7:5, 7:5).


Stojiljković otkrio razliku između Ćurčićeve i Muslinove Srbije - Sportske.net\nStojiljković otkrio razliku između Ćurčićeve i Muslinove Srbije\nSrpski fudbaler Nikola Stojiljković rekao je danas da je za reprezentaciju najvažnije da s pobedničkim nizom priđe kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo i da je atmosfera u ekipi mnogo bolja nego ranije.\nOvako će izgledati novi stadion reprezentacije SrbijeMitrović i Kostić: "Meč sa Rusijom dobra provera"Duel "Orlova" sa Izraelom iz novih perspektivaOsipanje spiska - Muslin ima više golmana nego veznih igračaTurnir 'Valerij Lobanovski' - Evrogol Ristića, "Orlići" ipak bez trofeja\nReprezentacija Srbije je pod novim selektorom Slavoljubom Muslinom pobedila Kipar i Izrael u prijateljskim utakmicama, a narednu proveru će imati u nedelju protiv Rusije u Monaku.\n"Bio sam na prošlom okupljanju i mogu da kažem da je sada mnogo bolja atmosfera u reprezentaciji. Svakog dana smo sve bolji i mislim da će to sve biti još bolje", rekao je Stojiljković agenciji Beta.\nStojiljković je naveo da je važno nastaviti s dobrim rezultatima.\n"Rusija je ozbiljna ekipa. Biće dobra utakmica, njima je to generalna proba pred Evropsko prvenstvo. Imaju odlične igrače i očekujem lepu utakmicu sa nadom da će rezultat biti pozitivan za nas", kazao je ovaj 23-godišnji napadač.\nOn nije igrao protiv Kipra u Užicu, dok je na utakmici sa Izraelom u Novom Sadu igrao svih 90 minuta. Kako je rekao, zadovoljan je svojim nastupom, iako je igrao na drugačijoj poziciji nego što je to slučaj u njegovom klubu.\n"U prvoj utakmici nisam mogao da igram jer sam kasno stigao, a drugu sam igrao 90 minuta. Nisam igrao na istoj poziciji kao u klubu, pošto je ovde drugačiji sistem. Uklapao sam se, razumeo sam šta selektor zahteva od mene. Najbitnije je da smo pobedili i da nastavimo da pobedjujemo, kako bismo s pobedama ušli u kvalifikacioni ciklus", rekao je Stojiljković.\nOn je istakao da se nada da će se izboriti za status standardnog reprezentativca i da će doprineti timu u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo, koje će početi u septembru.\n"Nadam se da ću biti u timu, razmišljam tako, bilo bi pogrešno da mislim drugačije. Sve zavisi od toga kako će krenuti sezona. Treba što bolje da se spremim i da budem u formi kako bih što bolje pomogao reprezentaciji", naveo je napadač portugalske Brage.\nPrema njegovim rečima, postoje dobre šanse za plasman na svetski šampionat, koji će se 2018. godine održati u Rusiji. Srbija je u kvalifikacionoj grupi sa Irskom, Moldavijom, Velsom, Gruzijom i Austrijom.\n"Imamo velike šanse da se plasiramo na Ssvetsko prvenstvo. Imamo odličnu ekipu i najbitnije je da dobro počnemo kvalifikacije, za razliku od prošlih. Ako pobedimo prve dve-tri utakmice, imamo ogromne šanse da se plasiramo", rekao je Stojiljković.\nOn iza sebe ima dobru sezonu u portugalskoj Bragi, za koju je na 42 utakmice dao 15 golova. Zbog toga razmišlja o budućnosti u klubu.\n"Razmišljam svakodnevno o budućnosti, ali ništa ne znam. O mojoj sudbini odlučuje klub, imam još četiri godine ugovora, a klauzula je velika. Sve je u rukama kluba. Ako stigne dobra ponuda, biće nešto, ako ne, onda nastavljam u Bragi", rekao je Stojiljković.\nSrbija će sutra od 18.00 na stadionu "Luj Drugi" u Monaku igrati protiv Rusije prijateljsku utakmicu.


ZAHTJEV ZA IZRUČENjE "GULENOVACA" POZNAT OD RANIJE | SRNA\nZAHTJEV ZA IZRUČENjE "GULENOVACA" POZNAT OD RANIJE\nJAHORINA, 9. JULA /SRNA/ - Predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da zahtjev predsjednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana da se BiH riješi osoba koje turska vlast dovodi u vezu sa pokretom FETO, čiji je osnivač Fetulah Gulen, nije pitanje koje je aktuelizovano tek sada, nego je o tome bilo riječi i tokom posjete članova Predsjedništva BiH Ankari.\nDodik je na konferenciji za novinare na Jahorini, nakon samita Procesa za saradnju u jugoistočnoj Evropi /SEECP/, naveo da su o tome i juče sa turskim predsjednikom razgovarali članovi Predsjedništva BiH i da Turska ima određene zahtjeve.\nPrema Dodikovim riječima, Turska ima svoj pristup u vezi sa državnim udarom koji je tamo pokušan, te želi putem pravosudnih institucija da riješi to pitanje.\nDodik je ukazao da su turske institucije evidentirale da u BiH postoje određeni ljudi i institucije, te da se oni u pravilu i definitivno nalaze na prostoru Federacije BiH.\n"To je stvar federalnih organa i procedure. Mislim da je to Erdoganu veoma jasno", dodao je predsjedavajući Predsjedništva BiH.\nDodik je izrazio žaljenje što je juče došlo do incidenta između pripadnika Granične policije BiH i Erdoganovog obezbjeđenja.\nOn je rekao da nije u mogućnosti da komentariše taj događaj, s obzirom na to da Predsjedništvo još od Granične policije BiH nije dobilo izvještaj o tome šta se tačno dogodilo.\n"U svakom slučaju, propisi koji važe na ulazu i izlazu iz BiH za sve faktore i subjekte trebaju da budu poštovani. Ali, isto tako i posebni režimi i procedure kada dolaze važni gosti, prije svega, predsjednici važnih zemalja", rekao je Dodik.\nSrna saznaje da prilikom jučerašnjeg incidenta u redovima Granične policije BiH nije bilo pripadnika srpske i hrvatske nacionalnosti, već samo bošnjačke.


Hodžić i od naredne sezone nosi dres Željezničara | Meridian Sport\nHodžić i od naredne sezone nosi dres Željezničara\nFoto: Armin Ćatić/fkz.ba\nArmin Hodžić će i od naredne sezone nositi dres sarajevskog premijerligaša Željezničara, a to je ovaj fudbaler i za sajt kluba potvrdio.\n“Sretan sam što ostajem dio ‘Želje’ i dio sjajne ekipe prije svega ljudi, ali i odličnih fudbalera. Za vrlo kratak period sam shvatio šta predstavlja ‘Željo’ velikoj armiji navijača i svima nama je privilegija nositi plavi dres” – rekao je Armin Hodžić pa dodao:\n“Trudiću se da nastavim davati maksimum na terenu i nadam se da ćemo u narednoj sezoni donijeti više sreće navijačima. Hvala stručnom štabu i rukovodstvu Kluba”.\nArmin Hodžić je u redove Željezničara došao na zimu 2022. godine iz španskog Alkorkona, i od tada je za tim sa “Grbavice” odigrao 13 utakmica u Premijer ligi Bosne i Hercegovine.\nPrethodni članakVelkoski se po drugi put rastao sa Sarajevom\nNaredni članakAdin Vrabac pronašao novu sredinu\nFudbaler Pari Sen Žermena zbog virusa korona propušta meč protiv Bajerna\nDruga liga RS – Istok: Stakorina preokrenula protiv Rudara, Velež u Nevesinju bolji od Mladosti


Nema odštete za Sekjurum ekviti\n27.07.2013. / 6:40\nBEOGRAD, Tvrdnje da će Srbija platiti odštetu stranom partneru zbog toga što je ranije najavljena velika investicija o izgradnji najvećeg solarnog parka u Evropi na jugu naše zemlje najvjerovatnije propala – netačne su, kaže pomoćnik ministra energetike, razvoja i životne sredine Srbije Dejan Trifunović.\nList Kurir piše, pozivajući se na neimenovanni izvor, da je ugovor o ovom poslu zaključen pod nepovoljnim uslovima za Srbiju i da su se stekli uslovi da kompanija “Sekjurum ekviti partners internešenel” (Securum Equity) zahtejva, na osnovu isteklih rokova koji su naznačeni u dokumentu o saradnji, odštetu od 900 hiljada evra.\nTrifunović je, međutim, za Tanjug rekao da u ugovoru o tom poslu, koji je Vlada Srbije potpisala sa pomenutom kompanijom, nema odredbi koje bi obavezivale našu stranu da plaća bilo kakve penale ili odštetu.\nUostalom, dodao je Trifunović, država je izvršila svoje obaveze prema “Sekjurum ekvitiju” i ponudila ne 3.000 hektara za gradnju solarnog parka, koliko je tražila ta kompanija, već 10 puta veću površinu, posredstvom Uprave za zemljište Ministarstva poljoprivrede.\n“Oni (Sekjurum ekviti partners) nisu odgovorili ni sa jednom investicijom i tu prije svega država može da zahtjeva izvršenje te ugovorne obaveze”, rekao je Trifunović i ponovio da nema bilo kakvog osnova da naša zemlja plati nekakvu odštetu zbog toga što pomenuta firma do sada nije ništa učinila da počne sa gradnjom gigantskog solarnog parka.\nPredstavnici “Sekjurum ekviti partnersa” su, prema rečima Trifunovića, od ponuđenih 30 hiljada hektara, odobrali površinu na svega 200 hektara i rekli da im to jedino odgovara.\n“Tada je naša strana predložila da na toj površini izgrade solarnih panela snage 100 megavata, što bi bio takođe značajan energetski kapacitet za Srbiju, ali ni od toga do sada nije bilo ništa”, dodao je zvaničnik Ministarstva energetike.\n“Data je šansa kompaniji koja nije ispunila ugovorne obaveze”, rekao je Trifunović, uz napomenu da “oko toga sada ne treba praviti nikakvu aferu, iako postoje neke indicije da je naš partner u tom poslu slične aranžmane pokušao da realizuje i sa još nekim državama, ali takođe bez ikakvog uspjeha”.\nTrifunović ističe da su u Ministarstvu energetike od samog starta bili sumnjičavi prema realizaciji tog projekta, posebno kad su videli stvarne mogućnosti investitora, uz napomenu da tako veliki posao u izgradnji solarnih parkova, još nigdje u svijetu nije realizovan. (Tanjug)\nTagovi: porpala investicijasolarni parksrbijavazno\nSrbija: Javna preduzeća ponovo u gubicima


Bosch ugaona brusilica 720W-professional | ePonuda.com\nBosch ugaona brusilica 720W-professional cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bosch ugaona brusilica 720W-professional po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bosch ugaona brusilica 720W-professional na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugaone brusilice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bosch Ugaone brusilice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bosch ugaona brusilica 720W-professional sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bosch ugaona brusilica 720W-professional. Pre kupovine, podatke za Bosch ugaona brusilica 720W-professional proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Odluke za bolju budućnost Pančeva! | Lokal | Vesti\nRTV Pančevo Lokal Odluke za bolju budućnost Pančeva!\nOdluke za bolju budućnost Pančeva!\nPANČEVO, 4. maj 2018. (TV Pančevo) – Skupština Grada Pančeva usvojila je predlog Elaborata o opravdanosti otuđenja neizgrađenog građevinskog zemljišta nemačkom investitoru „ZF“ koji će samo u prvoj fazi otvoriti 540 novih radnih mesta.\nOdbornici Skupštine Grada Pančeva usvojili su Elaborat za otuđenje neizgrađenog građevinskog zemljišta nemačkom investitoru,kompaniji ZF. Gradonačelnik Pančeva Saša Pavlov, ukazao je na višestruki značaj ovog projekta, naglašavajući da je ovaj dokument, transparentan i javan, bio postavljen i na web stranici gradske uprave.\n44 odbornika, odnosno vladajuća većina koju predvodi Srpska napredna stranka, podržala je usvajanje Elaborata. Prema rečima Saše Pavlova, on predstavlja jedan od koraka na putu ekonomskog oporavka i razvoja Pančeva, otvaranju novih radnih mesta i unapređenju kvaliteta života građana. Rekao je gradonačelnik Saša Pavlov.\nMalobrojna i politički nepismena opozicija neargumentovanim replikama pokušavala je da dovede u zabludu građane i da „sakrije“ činjenicu da je zbog katastrofalne privatizacije koja je sprovedena tokom vlasti Demokratske stranke i njenih satelita, bez posla u Pančevu ostalo hiljade ljudi, ističe gradonačelnik.\nŠef odborničke grupe Srpske napredne stranke Željko Sušec pozvao je sve odbornike da budu jedinstveni i da umesto svoje sujete interes svih građana Pančeva stave na prvo mesto.\nOn je podsetio da se aktuelna Gradska vlast „lavovski“ bori da reši nasleđene višegodišnje probleme koji se tiču pre svega nezaposlenosti, i da se zbog toga bori da privuče što više investitora u Pančevo, kao i što država to radi na nacionalnom nivou predvođena Vladom Srbije i predsednikom Aleksandrom Vučićem.\nSušec je još jednom ukazao da je bilo potrebno 3 godine da bi se poništio ugovor o izdavanju 73 hektara gradskog zemljišta po ceni od 80 evra koji je Demokratska stranka potpisala sa jednim privatnikom.\nNakon usvajanja Elaborata, odbornici su prihvatili predloge programa o otuđenju i davanju u zakup građevinskog zemljišta u javnoj svojini, zatim odluke o promenama naziva ulica na području mesnih zajednica Gornji Grad i Centar, kao i o utvrđivanju naziva parka u Vojlovici. Usvojeni su izveštaji o radu i finansijskom poslovanju za 2017. godinu Turističke organizacije, Narodnog muzeja i Dom kulture u Starčevu. Prihvaćene su i izmene programa rada i finansijskog plana za Turističku organizaciju u ovoj godini.


Popov: Postoji srpsko-albansko jedinstvo u kriminalu | Autonomija\nPopov: Postoji srpsko-albansko jedinstvo u kriminalu\n"Siva zona trgovine pokazuje zašto i sa srpske i sa albanske strane postoje protivljenja uvođenju reda u tu oblast"\nDirektor Centra za regionalizam Aleksandar Popov izjavio je danas da na Kosovu postoji siva zona trgovine i srpsko-albansko „bratstvo-jedinstvo“ u kriminalu.\n„U sivoj zoni trgovine sa Kosovom imamo srpsko-albansko bratstvo-jedinstvo u kriminalu i to besprekorno funkcioniše“, rekao je Popov na konferenciji za novinare u Medija centru Vojvodine.\nPrema njegovim rečima, treba utvrditi kolika je ta „siva zona“ trgovine i onda će biti jasnije zašto u delovima političkih establišmenta i sa srpske i sa albanske strane postoje tako oštra protivljenja uvođenju reda u tu oblast. „Njima ne odgovara da se uvede red u oblast trgovine i carina“, ocenio je Popov.\nOn je najavio da će zbog toga Centar za regionalizam, uz podršku Evropske unije, sprovesti projekat „Sloboda kretanja ljudi, robe i kapitala“. Na projektu će raditi eksperti iz Beograda i sa Kosova.\n„Ići ćemo na to da se utvrdi kakva je metodologija i jedne i druge carine u evidentiranju robe. Onda ćemo posmatrati unazad pet godina koliko je robe evidentirala naša carina, a koliko carina Kosova pa ćemo videti koliko se ti podaci poklapaju ili koliko se ne poklapaju“, rekao je Popov.\nPrema njegovim rečima, postoje carinske i necarinske barijere na Kosovu pa tako roba koja na primer krene iz Novog Pazara duplo duže putuje nego kada putuje u bilo koje mesto u Bosni i Hercegovini.\n„Tu ima raznih zaustavljanja na putu, kontrola prvo naših organa pa na Kosovu. Ima i raznih pokušaja da se kroz podmićivanje nadležnih službenika nešto uradi“, naveo je Popov.\nOn je rekao da najveći problem predstavljaju dva prelaza na severu Kosova, na kojima je samo Euleks, koji samo delimično evidentira robu.\n„Posle toga, niko živ više ne zna šta se sa tom robom dalje dešava, jer ona sa severa, bez ikakve evidencije, nekim sivim kanalima odlazi na jug“, kazao je Popov. Dodao je da od te sive zone veliku štetu trpi i jedna i druga strana,\nali najviše trpi budžet Srbije.\nNajavio je da će u okviru projekta biti snimljeno i 12 petominutnih dokumentarnih emisija, među kojima i putovanje jednog kamiona iz Novog Pazara ka Kosovu, gde će se pokazati sa kakvim se sve problemima suočava roba na putu iz Srbije ka Kosovu.\nOn je podsetio da je slična projekat Centar za regionalizam sproveo i 2005. godine, kada se ispostavilo da u „sivoj zoni“ trgovine „nestane“ roba vredna desetine miliona evra.\nPopov je pozdravio napredak u pregovorima Prištine i Beograda i ocenio da je reč o pitanjima koja se tiču pre svega životnih problema građana.


Reč Predsednika Upravnog odbora Konsalting Aktiv grupe\ndobrodošli na novi sajt Konsalting Aktiv grupe. Pre pet godina smo bili prva kompanija koja je na tržištu ponudila usluge virtuelne kancelarije, a danas prvi u našoj delatnosti pokrećemo korporativni blog.\nNaša misija je da, korišćenjem najnovijih informacionih tehnologija i pažljivo odabranim kadrovima, pružamo vrhunsku uslugu mikro, malim i srednjim pravnim licima i preduzetnicima i uvek budemo korak ispred konkurencije.\nPored kreativnosti i inovacija, naše glavne konkurentske prednosti su vrednosti koje negujemo, znanje i posvećenost klijentima. Mi uvek imamo vremena za probleme ili nedoumice i nijedan klijent za nas nije manje važan od drugog. Politiku kvaliteta koju smo usvojili i koju poštujemo, zasnovali smo na ličnim i profesionalnim stanardima od kojih nikad ne odstupamo.\nVisok nivo kvaliteta svake pružene usluge omogućili su obrazovani kadrovi i njihova kontinuirana edukacija o kojoj pažljivo vodimo računa. Konsalting Aktiv grupa je usvojila politiku zapošljavanja vrednih i obrazovanih ljudi, koji poštuju etičke kodekse i smatraju ih nezaobilazim u izvršenju radnih zadataka i odnosu prema klijentima, kolegama i kompaniji.\nZa uzvrat, zaposlenima obezbeđujemo odlične uslove za rad, dinamično i prijatno radno okruženje i zarade iznad proseka trenutnih kretanja za iste ili slične poslove u Srbiji.\nZahvaljujući poverenju klijenta Konsalting Aktiv grupe, u mogućnosti smo da se pohvalimo uspešnim decenijskim poslovanjem! Nadamo se tek prvom decenijom u nizu. Naša vizija je da budemo najpouzdanija knjigovodstvena kuća i u godinama koje dolaze i nezaobilazan partner na putu poslovnog uspeha.


Pokrenut postupak za oduzimanje dozvole prevozniku – Krstarica\nTanjug 24. novembra 2021. 07:18\nSKOPLJE – Ministarstvo saobraćaja pokrenulo je postupak za oduzimanje dozvole prevozniku „Besa trans“, nakon nesreće njihovog autobusa u Bugarskoj u kojoj je poginulo 46 putnika, saopštio je ministar saobraćaja Severne Makedonije Blagoje Bočvarski.\n„Prevoznik nije prijavio izgorelo vozilo u skladu sa članom 11 stav 5 Zakona o drumskom saobraćaju i stoga se ono ne nalazi u elektronskoj bazi podataka Ministarstva saobraćaja i veza“, rekao je Bočvarski.\nIzražavajući žaljenje zbog stradalih u autobuskoj nesreći, Bočvarski je istakao da Ministarstvo saobraćaja i veza u saradnji sa drugim državnim institucijama i bugarskim vlastima radi na utvrđivanju svih uzroka nesreće.\nVlada je zadužila Državnu saobraćajnu inspekciju da sprovede vanredni inspekcijski nadzor.\nU saobraćajnoj nesreći na autoputu Sofija-Blagojevgrad, blizu sela Bosnek, noćas u 3:00 sata, zapalio se autobus „Besa transa“ sa severnomakedonskim registarskim tablicama, koji se vraćao iz Istanbula.


Pripremljene publikacije i promotivni materijali za opštine Derventa, Prnjavor i Laktaši - Agencija za razvoj preduzeća Eda\nU oviru projekta LocalInterAct mreža, pripremljeno je 8 publikacija, kao i promotivni materijali za opštine Derventa, Prnjavor i Laktaši. Kada je riječ o publikacijama, pripremljene su:\nAnaliza lokalne ekonomije – Opština Derventa\nAnaliza lokalne ekonomije – Opština Laktasi\nAnaliza lokalne ekonomije – Opština Prnjavor\nSmjernice za analizu lanca vrijednosti i\nSmjernice za obradu i analizu podataka lokalne ekonomije.\nTakođe, pripremljeni su investicioni profili Opštine Laktaši i Opštine Prnjavor, kao i flajeri za Opštinu Laktaši, Prnjavor i Derventa. Pored štampanog promotivnog materijala, pripremljeni su i promotivni filmovi za opštinu Laktaši, Prnjavor i Derventa, kao i jedan zajednički promotivni film. Svi materijali su dostavljeni predstavnicima opština koji su izrazili veliko zadovoljstvo dobijenim promotivnim materijalima i publikacijama.\nInvestirajte u Prnjavor – flajer


Meso može da bude jeftinije – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Tržište Cene Meso može da bude jeftinije\nSep 26, 2013 | Cene, Slajder, Srbija, Stočarstvo, Teme, Tržište, Usevi, Vesti\t|\nPrema saznanjima lista Danas prva trgovanja ovogodišnjeg roda kukuruza krenuće sa ponudom od oko 13 dinara po kilogramu.\nŽarko Galetin, direktor Produktne berze u Novom Sadu, kaže da bi trgovina kukuruzom na toj berzi trebalo bi da počne za koji dan.\n“U Srbiji imamo određene vrste kukuruza koje sazrevaju pre oktobra, tako da ponude na Produktnoj berzi već ima i očekujem da prvi ugovori o otkupu budu sklopljeni do kraja sedmice. S obzirom na kretanje cena kukuruza na svetskom tržištu, u ovom trenutku za kilogram kukuruza u Srbiji mogla bi da se ostvari cena od 13 dinara”, navodi sagovornik lista Danas.\nOn objašnjava da je to znatno niže nego prošle godine, kada se za kilogram nudilo od 23 do 25 dinara.\nGaletin ističe da je takvu cenu nemoguće ostvariti ove godine, a osnovni razlog za to je znatno veća ponuda kukuruza nego što je to bio slučaj 2012. godine.\n“Prinos kukuruza u svetu ove godine je rekordan i iznosi 970 miliona tona. Enormni prinosi su uslovili da cena kukuruza padne i to je razlog što na početku neće premašivati iznos od 13 dinara po kilogramu. Jednostavno, proizvodnja kukuruza u svetu je u odnosu na prošlu godinu veća za 12 odsto, a u Srbiji čak 80 odsto”, podseća on.\n“Međutim, i pored toga što je zbog veće ponude otkupna cena kukuruza snižena, ona je ipak veća nego što se prognoziralo da će biti pre recimo mesec dana. Takođe, treba uzeti u obzir da se za razliku od nekih drugih, ta poljoprivredna kultura prodaje tokom cele godine, tako da preostaje da sačekamo i vidimo šta će se dešavati u narednom periodu, odnosno da li će se ta cena u nekom trenutku i povećati”, naglašava Galetin.\nS obzirom da se cena kukuruza odražava na cenu mesa i mesnih prerađevina, Galetin ističe da niže cene kukuruza definitivno mogu da uzrokuju pad cena mesa, ali da takav efekat ne treba očekivati odmah.\n“Primera radi, kada poljoprivrednik gaji svinju, potrebno je da je tovi određeni broj meseci. S obzirom na to, prinuđen je da za njenu ishranu troši kukuruz koji je pribavio pre nekoliko meseci, kada je on prodavan po skupljoj ceni. Znači, ne postoje uslovi da meso pojeftini istog onog trenutka kada se smanji otkupna cena kukuruza. Ipak, na duži vremenski rok sasvim je sigurno da treba očekivati da cene mesa i mesnih prerađevina budu niže”, zaključuje Galetin.\nInače, stručna ekspertiza pokazuje da je ovogodišnji rod kukuruza u Srbiji dobrog kvaliteta i da u njemu nisu nađeni tragovi aflatoksina.\nTags: cena kukuruzacena mesaproduktna berzatržištežarko galetin


Vojin Ćaćić i Elza Hadžisalihović, Foto: Odbojkaški savez Crne Gore\n26.12.2014. 15:50h Ažurirano: 26.12.2014. 15:50h\n„Treba da opravdamo očekivanja, nadam se da ćemo uspjeti u tome. Biće nekih pojačanja u drugim klubovima, biće zanimljivija liga. Mi smo dosta jake, radimo dosta i nadam se da ćemo opravdati naša i očekivanja našeg kluba.\n„Muška seniorska reprezentacija je osvojila zlatnu medalju u Evroligi i stekla pravo nastupa u Svjetskoj lige za 2015. godinu koje je i najveće komercijalno takmičenje u odbojkaškom sportu. Za ovaj rezultat smo prije nekoliko dana dobili specijalnu nagradu od COK-a. U kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, iako su bile neuspješne, do posljednjeg dana bili smo u igri za baraž. Ženska seniorska reprezentacija je imala odličan nastup u kvalifikacijama za Evropsko i pokazala da ima potencijal i da ubuduće treba računati na njih“, rekao je Pajković.\n„Sve ovo smo ostvarili kao tim, zahvaljujem mojim kolegama članovima predsjedništva, ljudima koji rade u Savezu, stručnim štabovima, reprezentativcima i reprezentativkama. Naravno, da sve ovo ne bi mogli da postignemo bez finansijskih sredstava, pa se zahvaljujemo državi, Ministarstvu prosvjete i Upravi za sport na velikoj pomoci i razumijevanju.


Svetski maratonski Oskar Beogradskom maratonu - SPORTSKI ŽURNAL\nNajznačajnije priznanje u svetu maratona i uličnih trka biće dodeljeno Beogradskom maratonu u Atini 09. 11. 2018. godine\n„Best Maraton Runer Award Gala“ zajednički organizuju AIMS, Atinski maraton (AMA) iregion Atika-pod pokroviteljstvom Grčke nacionalne turističke organizacije i Atinskog međunarodnog aerodroma.\nRadojičić: Priznanje maratonu odlična pozivnica za 2019. godinu\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić ocenio je da je prestižna nagrada koju će Beogradski maraton dobiti u Atini prava potvrda da Beograd zna da organizuje velika međunarodna takmičenja.\nNajmasovnije takmičenje u Beogradu biće nagrađeno u petak uveče na gala dodeli nagrade AIMS „Najbolji maratonac” za 2018. godinu kao priznanje za rad sa trkačima sa invaliditetom i za ostale društvene inicijative.\n- Ovo je ujedno i odlična pozivnica najboljim svetskim atletičarima da naredne godine posete naš grad. Svi sportisti, kao i oni sa invaliditetom, imaju odlične uslove za takmičenje, što nas je i kvalifikovalo da dobijemo nagradu Svetskog udruženja maratona i uličnih trka - rekao je Radojičić.\nBeogradskom maratonu nagrada će biti uručena na gala priredbi koja će biti organizovana u čuvenoj atinskoj koncertnoj dvorani „Megaron”.\nSvečanosti će prisustvovati atinski i grčki zvaničnici, predstavnici AIMS-a, kao i direktori drugih svetskih maratona.\nNagradom se odaje prizanje trkama koje rade na ostvarivanju Milenijumskih razvojnih ciljeva Ujedinjenih nacija.


Koliko će Republiku Srpsku koštati Dodikov izlet na Londonsku berzu i zaduženje od 700 miliona KM - balkanin\nHome/ekonomija/Koliko će Republiku Srpsku koštati Dodikov izlet na Londonsku berzu i zaduženje od 700 miliona KM\nNajava predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika o novom zaduženju bh. entiteta Republika Srpska u iznosu od 700 miliona KM, koje će se realizirati putem Londonske berze, izazvala je zabrinutost javnosti, ali i ekonomnskih stručnjaka.\nS obzirom na to da je ovogodišnji budžet Republike Srpske planiran u iznosu od 3,8 milijardi KM, a izvornih prihoda ima tek nešto manje od milijardu KM, jasno je da se deficit od skoro tri milijarde maraka u entitetskoj kasi mora nekako nadoknaditi.\nZbog stavova koje su Dodik i Vlada RS-a zauzeli o pitanju uspostavljanja jedinstvenog registra računa fizičkih osoba, u kojima se iz ovog entiteta jasno naglašava da takvo nešto nije moguće, jer dalje “prenosi nadležnosti s entiteta na državu”, zaduženje na Londonskoj berzi očigledno je jedina opcija.\nTvrdokorni stavovi vladajućih garnitura\nMMF, s druge strane, za nastavak saradnje kao jedan od uslova navodi upravo uspostavljanje ovog registra, a da će zbog tvrdokornih stavova vladajućih garnitura u manjem bh. entitetu Londonska finansijska priča preskupo koštati Republiku Srpsku misli i ekonomiski analitičar Zoran Pavlović.\n“Svako zaduživanje koje je eksterno na tržištu kapitala je sigurno skuplje nego bilo koji aranžman s MMF-om. Zbog čega se Vlada RS-a opredijelila za ovakav potez, još uvijek nije jasno. Primarni motiv navodno je neprihvatanje uslova s MMF-om. Ono što je meni neuobičajeno je da s Bečkom berzom već postoji ugovor još iz 2006. godine, a 2018. je već napravljen jedan aranžman s njima. Zašto se sada ide na Londonsku berzu, tu informaciju ima jedino Vlada RS-a i ona nije dostupna javnosti”, kaže Pavlović.\nŠto se tiče zaduživanja, kaže Pavlović, očigledno je da pristižu obaveze iz prethodnog perioda i to se mora servisirati, a s druge strane jasno je da se mora tražiti novac vani, jer je nivo mogućeg daljnjeg zaduživanja na domaćem tržištu kod mnogih finansijskih institucija stigao do svog maksimuma.\nPotpuno odsustvo razumijevanja fiskalne stabilnosti BiH\n“Ali mislim da je preskupa varijanta odlazak na međunarodno tržište s ocjenama boniteta koje je američka agencija ‘Moody’s’ dala za RS. Osnovni problem koji je prisutan kod vlada oba entiteta, ali i državne vlade je potpuno odsustvo razumijevanja fiskalne stabilnosti BiH i entiteta. Ako projektujete prihode na bazi prethodne godine, onda morate pratiti nivo likvidnosti koji se ostvaruje na bazi fiskalnih prihoda. Ako oni padaju, onda se moraju smanjivati troškovi”, navodi Pavlović.\nPrema njegovim riječima, ušteda na troškovima nema, nedostajuća sredstva se planiraju iz zaduživanja, a ne govori se ko će i odakle ta sredstva vratiti.\n“Ovo je dosta rizičan način finansiranja javnih institucija, i ako se ovako nastavi, uskoro više nećemo imati mogućnost daljnjeg zaduživanja. Očigledno je da se naši dužnosnici ne konsultuju o tome koji su zakonski postupci izmirenja kreditnih obaveza bilo kojeg entiteta. Zakon je definisao da se od sredstava prikupljenih indirektnim porezima prvo servisiraju međunarodni ugovori i obaveze, a ono što ostane raspoređuje se na entitete. Na taj način je osigurano finansiranje obaveza prema stranim kreditorima. Bilo kakva politička prepucavanja koja su nas i dovela u situaciju da se o ekonomiji niko ne brine”, tvrdi Pavlović.\nPitanja koja treba postaviti vladi RS-a\nNa kraju se Pavlović dotakao i stava Vlade RS o uspostavljanju jedinstvenog registra računa fizičkih osoba na državnom nivou rekavši da, ako već postoji jedinstveni registar svih privrednih subjekata i svih kredita, privatnih i javnih, kao i registar svih kredita fizičkih osoba (Centralni registar kredita CRK), ne vidi zašto ne bi mogao postojati i jedinstveni registar privatnih računa objedinjen na nivou BiH.\n“Jedino Vlada RS-a zna zašto je protiv toga i mislim da je vrlo skupa opcija zbog ovoga ne koristiti sredstva MMF-a i popraviti stvari, što sugerišu eksperti, kako bismo bolje zarađivali od razvoja privrede. To su sve pitanja koja treba postaviti Vladi RS. Eksterno zaduživanje je skuplje i ono je nužno samo kada nemate podršku MMF-a”, zaključuje Pavlović.\nGolemi brod koji je ‘začepio‘ Suez i dalje je u kanalu: ‘Platite 916 milijuna $ pa plovite!‘\nNa Londonskoj berzi prodate obveznice RS, ne zna se kome\nHaris Zahiragić o aferi ‘Srebrena malina’: Ne može to dvoje zajedno, moj Fikrete


Kratka istorija industrije odeće\nUKRATKO O ISTORIJI INDUSTRIJE ODEĆE NA KOSOVU\nIndustrija odeće na Kosovu ima tradiciju od preko 200 godina. U skorije vreme, u sklopu bivše Jugoslavije, tekstil je bio drugi najveći industrijski sektor na Kosovu. Na vrhuncu industrije 1990-ih godina, svako od 15 tekstilnih društvenih preduzeća zapošljavalo je više od 1000 ljudi. Ukupna prodaja dostizala je oko 35 miliona evra (izračunato u tadašnjoj valuti). Tekstil sa Kosova prodavao se na domaćem tržištu, u Jugoslaviji i izvozio u Istočnu i Zapadnu Evropu, kao i u Sjedinjene Američke Države. Industrija kože ukorenjena je u tradiciji štavljača kože i izrađivača sedala u gradu Peć, i društvenih fabrika za proizvodnju cipela.\nPosle raspada Jugoslavije, privatizovano je samo par društvenih preduzeća, što je na hiljade zaposlenih ostavilo bez posla a tehnologija je zastarela. Industrija se danas podigla kroz pravi spoj tradicije, kreativnosti i iskustva. Puno novih privatnih preduzeća poteklo je od porodica sa tradicijom u radu sa kožom, krznom, obućom, pletenju, tkanju i šivenju; modnih dizajnerki visokog kvaliteta, trgovaca i stranih investicija.\nZvanični podaci pokazuju da su od 2016. godine aktivna 182 preduzeća na tržištu odeće i kože, u koja je zaposleno 1500 ljudi. Njih devedeset procenata čine proizvođači krajnjih proizvoda, uglavnom odevnih predmeta.


TURCI MERKAJU OKNO: Vlasnik rudnika mrkog uglja u Beranama u potrazi za kupcima preduzeća | Novosti.RS\nVlasnici rudnika, u kojem je proizvodnja zaustavljena 1. maja, a posao izgubilo 66 radnika, u potrazi su za kupcima, a kako "Novosti" saznaju, za sada je najozbiljniji kandidat kompanija iz Turske. Inače, razlog zaustavljanja proizvodnje su gubici u poslovanju.\n- Vlasnik je svakog meseca pomagao rudnik sa oko 100.000 evra. On više nije u stanju da to čini - kaže direktor rudnika Rade Guberinić. - Kako sam obavešten iz "Metalfera", postoji potencijalni kupac rudnika, koji je dobar i mogao bi da radi sa oko 120 radnika. Sada se čeka formiranje Vlade Crne Gore, kako bi se započeli razgovori oko kupoprodaje rudnika.\nNa poslovima održavanja jame, obezbeđenja, ali i u administraciji, ostalo je da radi 16 radnika. Zatvaranje rudnika dodatno je usložilo izuzetno tešku ekonomsku i socijalnu situaciju u Beranama.\nA pokretanje proizvodnje u Beranama neće baš ići lako...\nNEMA dileme, gašenje proizvodnje u beranskom rudniku, koji odlazeća Vlada Crne Gore preko resornog ministarstva iz ko zna kakvih razloga nije uključila u sistem snabdevanja Termolektrane Pljevlja, zadalo bi još jedan težak udarac izuzetno teškoj situaciji u Beranama. Jer ne treba zaboraviti, da je za ovu firmu reprolancem bilo vezano još dvadesetak firmi u opštini.\nNaime, evropska regulativa mogla bi se postaviti kao nepremostiva barijera u tom poslu, jer rudnik uglja je do nedavno imao status biznis zone, pa je po tom osnovu bio oslobođen svih lokalnih poreza, prireza i ostalih naknada.\n- Sada to više nije moguće - kaže menadžer u Opštini Berane Vladimir Đaković, koji ističe da je Crna Gora morala svoju zakonsku regulativu da prilagodi evropskoj, koja je isključila rudarsto iz programa državne pomoći iz ekoloških razloga.\n- Zbog toga je rudnik u našem gradu izgubio status biznis zone. Međutim, spremni smo da ponovo pomognemo koliko možemo. Međutim, bojim se da sada poštujući novu zakonsku regulativu, nećemo moći u meri u kojoj smo do sada to činili.\nBerane rudnik mrkog uglja preprodaja rudnika rudnik u Beranama


“Ima nas malo, nekako se još uvek organizujemo da radimo, ali ne znam koliko je to više održivo pod ovim uslovima”, napominje doktorka i dodaje da je sigurno oko 30 zaraženih.\n“Da li će nam biti potreban dodatan kadar, to je pitanje za Ministarstvo zdravlja i epidemiologe iz Gradskog zavoda za javno zdravlje”, ističe Rakić.\nDodaje da “postoje mere koje nadležni moraju da pokrenu u svakom slučaju kada je reč o bolnici, a naročito o porodilištu”.\n“Moram, kao lekar, da kažem kako stoje stvari. Mene na to obavezuje Hipokratova zakletva”, ističe doktorka Rakić.\n“Ono gde je najveći problem, to je bolnica Narodni front gde je od 23 testiranih konstatovano da je pozitivno 12 osoba”, rekao je Vučić na današnjoj konferenciji za novinare, govoreći o broju zaraženih među zdravstvenim radnicima.


Vesti > Akcija "Recikliram-ulažem u budućnost"\nČačak- Akcija „Recikliram, ulažem u budućnost“, pokrenuta je od strane Rotary klub iz Čačka i BiS Reciklažnog centra, tokom novembra i decembra u OŠ Vuk Karadžić iz Čačka. Akcija obuhvata teorijsku obuku usmerenu ka vršnjačkim edukatorima koji će steći osnovna znanja o procesu reciklaže elektronskog otpada, kao i o štetnosti neadekvatnog odlaganja elektronskog otpada. Drugi deo akcije jeste odlaganje elektronskog otpada, i tom prilikom će učenici osnovne škole moći da donesu svoju zastarelu računarsku opremu na reciklažu, da se oslobode elektro otpada i da na aktivan način doprinesu stanju životne sredine u svojoj zajednici.\nBiS Reciklažni centar, prepoznao je važnost ekološke edukacije i podizanja svesti najmlađih, i sa tim ciljem je u potpunosti podžao akciju. Menadžer za komunikacije i projekte, BiS Reciklažnog centra, održala je predavanje učenicima škole, zatim je podeljen propagandni materijal i promovisana je ideja o potrebi recikliranje elktronskog otpada. Na predavanju koje je održano 01. decembra 2009., prisustvovala su po dva učenika iz svakog odeljenja viših razreda koji se edukuju za vršnjačke edukatore, a kasnije će ovi učenici na časovima biologije edukovati svoje vršnjake iz odeljenja. Učenici će biti u mogućnosti da odlože svoj elektronski otpad do kraja decembra u prostorije škole, nakon čega će ga BiS Reciklažni centra besplatno reciklirati.\n„Kao kompanija koja posluje u skladu sa društvenom odgovornošću, BiS Reciklažni centar je odlučio da u potpunosti podrži ovu akciju, koja ne samo da je usmerena na podizanje svesti kroz edukacije, već i na stvaranje ekoloških navika, time što je đacima omogućeno da besplatno donesu na reciklažu svoj elektronski otpad“, izjavila je Marijana Lazić, Menadžer za komunikacije i projekte, kompanije Božić i sinovi, u okviru koje posluje BiS Reciklažni centra.


Nastajanje Kosova: Nezavisnost, legitimitet, budućnost - Kosovo 2.0\nPiše Gëzim Visoka - 16.02.2018\nPostignuća iz prošle decenije biće ugrožena ako politički lideri ne prevaziđu podele i prioritetizuju nacionalne interese.\nKosovo će 17. februara 2018. proslaviti 10. rođendan svoje Deklaracije o nezavisnosti. Kosovo ima mnogo razloga za slavlje: Za dve decenije, zemlja je prošla kroz tranziciju od rata do mira, od autoritarnog režima do demokratije, od socijalističke do tržišne ekonomije, od međunarodne uprave do nadgledane nezavisnosti, a Kosovo se sada postepeno integriše u evropsku i međunarodnu zajednicu.\nUprkos unutrašnjim i spoljnim ograničenjima, Kosovo je uspelo da izgradi osnove savremene države za manje od dve decenije, generišući rasprostranjeni međunarodni legitimitet i podršku svojoj nezavisnoj državnosti, obezbeđujući diplomatska priznanja i članstvo u međunarodnim organizacijama. Ipak, njegovo putovanje do potpune konsolidacije nezavisne državnosti i održivog mira nije gotovo, što izlaže ovu novorođenu državu budućnostima više vrsta.\nNezavisnost i priznanje\nDok Kosovo tvrdi da njegova državnost ne zavisi od diplomatskog priznanja, u praksi je diplomatsko priznanje igralo bitnu ulogu u jačanju ontološke bezbednosti, kao i kreiranju osnova za buduću konsolidaciju nacionalne i međunarodne suverenosti. Potraga Kosova za diplomatskim priznanjem i članstvom u međunarodnim organizacijama predstavlja izrazit slučaj koji pokazuje otpornost novonastalih država da prežive i kreću se kroz neurednu scenu u međunarodnom poretku koji je negostoljubiv prema novopridošlima. Kosovo je do decembra 2017. isposlovalo priznanje 115 suverenih država, uspostavilo je diplomatske odnose sa 87 zemalja i postalo član u više od 50 regionalnih i međunarodnih organizacija.\nOva postignuća ne možemo isključivo da pripišemo moćnim prijateljima Kosova bez priznanja ključne uloge koju je kosovska performativna diplomatija bazirana na diskursu igrala u borbi za dobijanje međunarodne afirmacije svoje suverenosti. Politički lideri Kosova su namerno kultivisali ovu stratešku zavisnost da bi obezbedili međunarodnu političku podršku i angažovanje prilikom tranzicije Kosova do punopravne državnosti i međunarodnog priznanja. Zagonetka kosovskog diplomatskog uspeha krije se u komplementarnosti napora koje su kosovski diplomatski službenici primenili, u kombinaciji sa podrškom međunarodnih partnera, i u uplitanju drugih situacionih činilaca.\nZa mnoge na Zapadu, Kosovo predstavlja uspešnu priču o kreiranju države od početka, čija je teško osvojena državnost bila poslednje rešenje nakon ozbiljnog kršenja ljudskih prava od strane Srbije, dok se kosovskom diplomatskom delovanju odaje priznanje da zalaže za demokratiju, multietničnost i regionalni mir. Međutim, podrška uticajnih država nije pružena iz čisto altruističkih razloga, bez ikakvih pratećih zahteva.\nČesti izborni ciklusi i produženi zastoji u formiranju vlade rezultirali su gubljenjem momentuma za obezbeđivanje priznanja od nekoliko država koje su bile blizu toga da potvrde svoje priznanje.\nMeđunarodni partneri Kosova su stalno uslovljavali svoju međunarodnu podršku domaćim političkim, ekonomskim i bezbednosnim koncesijama u pogledu demokratskih i institucionalnih reformi, vladavine prava, unapređenja položaja manjina i pospešivanja razvoja. Geopolitički razlozi su, takođe, jedan od faktora: Podrška kosovskoj nezavisnosti često se predstavlja kao optimalno rešenje za održavanje stabilnosti na Balkanu i ublažavanje regionalnih sukoba.\nPotraga Kosova za diplomatskim priznanjem i članstvom u međunarodnim organizacijama nije samo oblikovana od svetskih i spoljnih snaga, već i od domaćih dešavanja, političke situacije i formativnih događaja koji su ranije služili kao remetilački faktori. Posle proglašenja nezavisnosti, političkom agendom na Kosovu dominirale su stalne krize potekle od političkog konflikta između vlade i opozicije po pitanju formiranja vlade, lokalnog otpora protiv dijaloga za normalizaciju odnosa između Kosova i Srbije pod posredstvom EU, uslovljavanja EU i pritiska radi reformisanja institucija i borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, kao i socio-ekonomskih problema kada je reč o zapošljavanju, migracijama i povećanom stepenu verskog ekstremizma.\nMeđutim, relativna politička stabilnost koja je preovladala na Kosovu između 2008. i 2014. bila je u saglasnosti sa najvećim brojem priznanja, kao značajnim napretkom u pogledu članstva u regionalnim i međunarodnim organima. U ovom periodu, Kosovo se pridružilo Svetskoj banci, Međunarodnom monetarnom fondu, Regionalnom savetu za saradnju i Evropskoj banci za obnovu i razvoj, između ostalih. Što su stabilnije kosovske institucije postale, to je više resursa i pažnje usmeravano na vođenje kampanje za diplomatsko priznavanje Kosova. U ovim godinama, Kosovo je u proseku uspelo da na godišnjem nivou obezbedi oko 10 priznanja i da se pridruži dvema ili trima međunarodnim organizacijama.\nNažalost, posle 2014, odlaganja u formiranju vlada i paralize u vladi i parlamentu nenamerno su odgodilI proaktivnu kosovsku diplomatiju, što je odužilo momentum koji je ranije dobijen u unapređenju učešća u međunarodnoj zajednici. Posebno su česti izborni ciklusi i produženi zastoji u formiranju vlade rezultirali gubljenjem momentuma za obezbeđivanje priznanja od nekoliko država koje su bile blizu toga da potvrde svoje priznanje, ali i daju prostor protivnicima Kosova da neosporeno sprovode kampanju protiv priznavanja Kosova. Ovakav razvoj situacije na Kosovu nije samo preispitao meru u kojoj su kosovske institucije bile sposobne da vode državu bez spoljnog uplitanja, već je i neposredno uticalo na sposobnost Kosova da posveti dovoljno resursa i pažnje procesu priznavanja.\nAspiracije za nezavisnom državom bile su jedan od najvećih političkih ciljeva koji su ujedinili većinu kosovskih građana u nadi da će široko međunarodno priznanje uvesti kolektivnu ontološku bezbednost i smanjiti ranjivost Kosova naspram eksploatacije i diskriminacije spolja, tako zastupajući demokratsku samoupravu. Ipak, do dana današnjeg, nezavisna država nije omogućila kosovskim građanima da imaju pristup zasluženom političkom prostoru i infrastrukturi za samoopredeljenje, demokratskoj upravi i ekonomskom napretku.\nKorisnost rasprostranjenog priznanja Kosova je dosad bila, uglavnom, simbolična: pojačanje osećanja Kosova da pripada zajednici nezavisnih država. Prema rečima pojedinaca koji se nalaze u prvoj liniji kampanje za priznanja, obezbeđivanje priznanja za Kosovo im je obezbedilo i lično priznanje koje se, obično, prenosilo u legitimitet i političku moć na samom Kosovu.\nMeđutim, diplomatsko priznanje i članstvo u regionalnim i međunarodnim organizacijama nije se prevelo u opipljive i socio-ekonomske prednosti za građane Kosova. Bilateralno priznanje se nije automatski prevelo u članstvo u međunarodnim organizacijama kao što su UN, EU ili NATO, ili u prijem u multilateralne ugovore koji su ključni za pristupanje dogovorima o kolektivnoj bezbednosti i za to da imaju korist od pravnih, finansijskih ili logističkih usluga.\nKvalitet mira na Kosovu danas nije emancipatorski, već je, u najboljem slučaju, negativni hibridni mir.\nNa domaćem terenu, pesimizam je danas zarobio Kosovo. Reč je o spektru razočaranosti kojim upravlja mir kojim se ne može vladati, država koju su zauzele etno-nacionalističke elite, polarizacija intraetničkih i međuetničkih odnosa, brojnih međunarodnih nametanja, kao i istrajnost siromaštva, izolacije i neravnopravnosti.\nDve decenije međunarodnih misija za izgradnju države koja treba da omogući mir, kao i izgradnja mira da bi se pomoglo kreiranje države, rezultirali su stvaranjem države koja zavisi od eksternih sila i koja se razvlači po nerešenim situacijama iz prošlosti. Međunarodne misije, kao što su UNMIK i EULEX, i lokalne etno-nacionalističke elite nisu bile uspešne u tome da oslobode lokalno stanovništvo strukturnog nasilja, naime, omogućavanjem ravnopravnosti, pravde, poštenja, prava na političku participaciju i prava na samoopredeljenje.\nGrađani Kosova su i dalje najizolovanija nacija u Evropi. Oni ne mogu da putuju u države koje ne priznaju kosovsku nezavisnost ili njegov pasoš. Zbog ekonomske pozicije Kosova i verovatnoće da će građani Kosova da potraže zaposlenje u inostranstvu, većina država je uvela vizni režim za sve forme putovanja, uključujući i turistička. Ovu politiku najbolnije sprovodi najbliža normativna sila Kosova, Evropska unija, koja na taj način podriva svoju meku moć koju ima kod kosovskih građana.\nBuduće stanje države Kosovo\nDeset godina posle nezavisnosti, mnogi na Kosovu sada osećaju da su njegovi međunarodni partneri ostavili državu u limbu zbog neuspeha da ispune svoje obećanje u pružanju pomoći Kosovu da dobije svoje stečeno pravo u međunarodnoj demokratskoj zajednici. Deceniju posle proglašenja nezavisnosti, Kosovo nije uspelo da obezbedi priznanje od svih država-članica UN.\nStaza za međunarodni legitimitet kroz pojedinačno priznanje je duga i zahteva interakciju sa svakom državom pojedinačno, što oduzima dosta vremena i resursa. Da bi se ovo pitanje razumelo, treba imati u vidu udaljene globalne razvoje situacije poput rasta transnacionalnog nasilnog ekstremizma, nasilnog sukoba u Siriji i Iraku, Arapskog proleća, iznenadne promene režima u Tunisui interne političke nestabilnosti u mnogim državama Afrike, Azije i Latinske Amerike, što su sve dešavanja koja direktno utiču na perspektivu Kosova da dobije međunarodno priznanje i članstvo u međunarodnim organizacijama.\nOva globalna događanja su usmerila pažnju kosovskih međunarodnih saveznika sa procesa priznavanja, jer sada ovi saveznici moraju da se bave hitnijim temama. Finansijska kriza, migracije i situacija sa izbeglicama u Evropi, kao i Bregzit, blago su umanjili pritisak institucija EU i država-članica na Kipar, Grčku, Rumuniju, Slovačku i Španiju da promene svoje stavove prema kosovskoj nezavisnosti.\nInostrani partneri Kosova su bočno pokušali da ohrabre kosovske lidere da preuzmu proaktivniju ulogu u procesu sticanja novih diplomatskih priznanja i obezbeđivanja članstva u međunarodnim organizacijama. Ovaj diskurs davanja diplomatskog vlasništva nad Kosovom nije simptom kosovske diplomatske zrelosti, već se odražava na strateško povlačenje posvećenosti međunarodnih partnera Kosova i obećanja da će potpuno integrisati Kosovo u međunarodnu zajednicu suverenih i nezavisnih država.\nKosovo mora da prihvati svoj udeo u krivici. Kako bi ostvarilo svoj istorijski cilj — konsolidaciju države, kosovska diplomatija ne bi trebalo da bude produžetak domaće politike, jer tako rizikuje da sa sobom povuče sudbinu međunarodnog stanovišta države u beskrajne sage političkih analiza, kao što je pokazano u proteklih četiri godina prilikom brojnih borbi za vlast među političkim frakcijama. Umesto toga, Kosovo bi trebalo da razvije profesionalnu i nezavisnu službu za spoljne poslove sa normativnom diplomatijom posvećenom jačanju pozicije države u inostranstvu.\nZaista, kosovska perspektiva za pridruživanje Evropskoj uniji i NATO u bliskoj budućnosti jeste neizvesna zbog potrebe za sveobuhvatnim reformama i činjenice da neki članovi ovih organizacija još nisu priznali Kosovo. Prijem u UN je malo verovatan bez saglasnosti Srbije, Rusije i Kine, što su zemlje koje su sve neprijateljskije nastrojene prema opadajućom međunarodnom moći SAD i evropskih država.\nPotencijalni izlaz za osporenu kosovsku državnost bi mogao da se nađe u postizanju sporazuma sa Srbijom na putu na kom se obe države nalaze radi pristupanja EU, za šta bi bilo potrebno davanje manjini kosovskih Srba šire autonomije u okviru složenog aranžmana u zamenu za implicitno priznanje kosovske nezavisnosti od strane Srbije i saglasnost za prijem Kosova u UN. Ovime bi se okončao decenijski poduhvat Kosova da dobije bilateralno priznanje, ali bi tako država onda bila podložna potencijalnoj rekurzivnoj secesiji srpske zajednice.\nNova strategija Evropske komisije o proširenju predstavlja obećavajući signal da pravnoobavezujući sporazum između Kosova i Srbije (koji bi podsećao na sporazum o miru, prijateljstvu i normalizaciji) ostaje glavni preduslov za unapređenje integracija u EU. To je slučaj i sa mejnstrimingom pomirenja i tranzicione pravde u procesu evropskih integracija za Zapadni Balkan, što je od ključnog značaja za regionalni mir, stabilnost i napredak. Međutim, da bi se ovo desilo, postojeći politički establišment na Kosovu mora radikalno da se promeni i da se otarasi štetnog zarobljavanja države i nedemokratskih praksi (kao što su javno linčovanje kritički nastrojenih građana, korupcija, organizovani kriminal i sabotaža političkih protivnika) da bi se dozvolilo smisleno ponovno povezivanje između države i društva.\nUkoliko se ovaj scenario ne ostvari, Kosovo će biti obavezno da nastavi svoj aktuelni pristup u traženju postepene integracije u međunarodni sistem ili u zahtevanju radikalnih promena statusa tražeći funkcionalno i tiho reujedinjenje sa svojom rođakinjom Albanijom. Ovakav malo verovatan potez bi mogao da rezultira ponovnim crtanjem granica i povratkom problema na Balkan.\nGledajući iz ove perspektive, pitanje kosovskog suverenog statusa još nije sasvim zatvoreno i sledeća faza će biti konačna u izgradnji ili razgradnji želje ove države da postane punopravna suverena država.\nOvaj esej je uvod u knjigu koju će autor da objavi: “Kao prava država: Kosovo i svakodnevna izgradnja države” (Routledge, 2018).\nO autoru/ki Gzim Visoka je docent na odseku za studije mira i konflikta na Dablinskom univerzitetu u Irskoj. On je autor nekoliko knjiga i brojnih novinskih članaka o intervencijama međunarodne zajednice, izgradnji mira, stranoj politici i priznanju država.


"Megalomanija uništava industriju čelika" - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\t“Megalomanija uništava industriju čelika”\nOd juče se gotovo svi evropski mediji bave razlozima koji su prethodili odluci indijskog proizvođača čelika Tata Steel da napusti poslovanje u Britaniji. Kao glavni krivac navodi se uvoz jeftinog čelika iz Kine koji je porastao na 112 miliona tona prošle godine, što je dve trećine totalne evropske proizvodnje ovog metala.\nNema sumnje da je kineski čelik delimičan krivac za ovo, piše Blumerg, ali, dodaje, poslovanje indijske kompanije počelo je da usporava još pre porasta kineskog uvoza. Još otkada je Tata Steel 2007. godine kupio Corus Group. Posle toga počela je finansijska kriza koja je duboko potresla Evropu, iz koje dolazi polovina prihoda Tata Steel-a. Na Starom kontinentu do danas nije povraćena pretkrizna tražnja za čelikom pa indijska kompanija ni posle smanjenja troškova nije uspela da posluje kako je zamislila. Procenjuje se da je Tata Steel u svom evropskom poslovanju od 2010. izgubila skoro pet milijardi dolara.\nTako dolazimo do činjenice da se kupovina Corus Group-a nije pokazala kao dobar poslovni potez za Tata Steel koji se te 2007. godine poveo za odlukom svog rivala Lakšmi Mitala da preuzme Arcelor. ArcelorMittal je u međuvremenu takođe bio primoran da zatvori svoje evropske fabrike sa gubitkom od 4,3 milijarde dolara.\nOva megalomanija u industriji čelika nije samo indijska specifičnost –nemački ThyssenKrupp je ulupao milijarde evra u nove brazilske fabrike pa je izgubio više od osam milijardi između 2011. i 2013. zbog građevinskih problema i kursnih razlika.\nPoslednja najava zatvaranja čeličana svakako nije dobra vest za zaposlene u ovim fabrikama ali možda će ipak biti neke koristi od nje – ako industrijalci počnu malo više da analiziraju situaciju pre velikih ulaganja i tako preduprede velike gubitke.


Ubedljivo najskuplje poslastice na svetu - LookerWeekly.com magazin\nDostupne ljudima sa dubokim džepom\nAko ste ljubitelj slatkiša, da li ste se ikada zapitali koliko košta najskuplja poslastica na svetu? Nas je ova informacija zanimala, pa smo se bacili u istraživanja i u računicu. Skoro smo pali na teme kada smo saznali krajnje cifre naj slatkiša na svetu. Uostalom, uverite se sami…\nZamislite samo da imate sreću da za dezert budete usluženi ukusnom i skupocenom poslasticom, brk bi vam poblesavio za tili čas za slatkišem na tacni ispred vas. Međutim, blasave su i cene pojedinih poslastica, jer one dostižu astronomske cifre, a evo samo nekih od njih:\nZamrznuta čokolada sa dodatkom zlata\nČokolada je sama po sebi božanstvena poslastica i trebalo bi znati da se uživa u njenom konzumiranju. Jesti je polako i prepustiti se svakom zalogaju. Ona nije za halapljive, ali ni za ljude sa plitkim džepom, jer ova poslastica, koja se proizvodi u Njujorku, košta dvadeset pet hiljada dolara. Koristi se najskuplji kakao na svetu tokom proizvodnje ove čokolade, a pri tom se dodaje i po pet grama dvadesttrokaratnog zlata.\nKuglice sa jagodom\nOve fantastične kuglice sa jagodom mogu da se nađu u francuskom kvartu Nju Orleansa, i opet, samo bogatuni imaju tu privilegiju da uživaju u ukusima ovog dezerta. Ovaj dezert se služi sa mentom, posebnim kremom i naravno jagodom. Interesantno je da se poslužuju sa dijamantskim prstenom koji se nalazi na samom vrhu slatkiša. Ove kuglice sa jagodom i dijamantskim prstenom koštaju čitavih milion i četiri stotine hiljada dolara.\nVoćna torta sa dijamantima\nZa sada, ova voćna torta sa dijamantima ponosno drži poziciju najskuplje torte na svetu, što ne znači da je neće svrgnuti sa prestola neka još skuplja i raskošnija poslatica u budućnosti. Ovu tortu je osmislio Japanac, a trebalo mu je čitavnih šest meseci da osmisli ukuse i izgled poslastice. Za sada se ostali sastojci same torte drže u tajnosti, ali ne i cena. Torta je dekorisana sa preko dvesta dijamanata i košta oko milion ipo evra.


Turistička organizacija Ćuprije predstaviće se na ovogodišnjem 12. Međunarodnom sajmu turizma i seoskog turizma, koji će od 25. do 27. novembra biti održan u Kragujevcu.\nNa štandu Turističke organizacije biće predstavljeni turistički potencijali opštine, kulturno-istorijsko nasleđe, kao i brojne manifestacije po kojima je Ćuprija prepoznatljiva, prenosi portal TV Pomoravlje.\nMeđunarodni sajam turizma i seoskog turizma“ u Kragujevcu okupiće i ove godine brojne izlagače, nacionalne, regionalne i lokalne turističke organizacije i agencije koje će predstaviti objedinjenu turističku ponudu, hotelijere, turističke centre, banjska lečilišta, seoska domaćinstva, poljoprivredna gazdinstva i vinarije.\nTokom tri sajamska dana stručni žiri, izabraće najuspešnije izlagače i poslednjeg dana Sajma dodeliti nagrade za najuspešniju promociju, najuređeniji izlagački prostor i najbolji promo materijal.\nTuristička organizacija Ćuprije do sada je učestvovala na mnogobrojnim Sajmovima ovakvog tipa širom zemlje, kao i na konferencijama i forumima posvećenim razvoju turizma, pa ne sumnjamo da će ćuprijski štand, i ove godine, biti jedan od najatraktivnijih i najposećenijih.


Tviter zabranjuje reklamiranje medija koje kontrolišu države – The PRESTIGE\nAkcije Virdžin Galaktika ove godine porasle čak 160 odsto jučeQatar Airways uvećao vlasništvo u British Airwaysu jučeVlasnica online prodavnice najbogatija Ruskinja jučeMicrosoft predstavlja novu generaciju SMS poruka jučeAleksandar Mrdić - Nije bitno da budeš bolji od drugoga već od jučerašnjeg sebe prije 2 danaMegan i Hari postaju - influenseri? prije 2 danaUprkos sankcijama - rekord stranih investicija u Rusiju prije 2 danaZlato nikad skuplje u odnosu na euro jučeGeneral Motors napušta Australiju, Novi Zeland i Tajland prije 3 danaZašto Voren Bafet uvijek plaća kešom prije 3 dana\nKompanija Twitter saopštila je da će na svojoj društvenoj mreži proširiti zabranu reklamiranja medija koje sponzorišu države.\nU saopštenju kompanije navodi se da će od sada biti zabranjeno reklamiranje svih medijskih organizacija koje države kontrolišu, bilo finansijski ili uređivački.\n“Obnavljamo našu politiku reklamiranja koja se odnosi na državne medije. Od sada više nećemo prihvatati reklamiranje medijskih organizacija koje su pod kontrolom državnih vlasti”, dodaju iz kompanije.\nU saopštenju se napominje da je riječ o globalnom pristupu koji će se proširiti na kompletno poslovanje.\nOdluke u vezi sa politikom društvene mreže donosiće se, kako se navodi, na osnovu ključnih pitanja slobode i nezavisnosti medija, kao što su uređivački sadržaj, finansijsko vlasništvo, uticaj ili miješanje u rad emitera, urednika i novinara, direktno ili indirektno vršenje političkog pritiska, kao i kontrola procesa proizvodnje i distribucije.\n“Ova politika neće se primjenjivati na medije koji su posvećeni isključivo, zabavnom, sportskom ili sadržaju o putovanjima, ali može da se primijeni ukoliko je takav sadržaj pomiješan sa političkim”, dodaje se u saopštenju.


Niška televizija » Nimus će biti otvoren izvođenjem Betovenovih dela (VIDEO)\nNimus će biti otvoren izvođenjem Betovenovih dela (VIDEO)\nObjavljeno 29.10.2014. 14:52\nOvogodišnje, 40. Niške muzičke svečanosti, trajaće od 30. oktobra do 14. novembra. Bice održano 9 koncerata klasične i savremene muzike, a Nimus će biti otvoren zajedničkim nastupom Borisa Kraljevića, niškog simfonijskog orkestra i niškog kamernog hora.\nOrkestrom i horom će dirigovati Luka Tasti, koji prvi put nastupa pred niškom publikom. Kako i dolikuje, Nimus će biti otvoren izvođenjem Betovenovih dela. Na programu će biti peta simfonija, a u nastavku će biti izvedena Fantazija za klavir, hor i orkestar. Konecrt će biti održan u sali Simfonijskog orkestra sa početkom od 20 časova.\n„Kozje uši“ za nagradu Stevan Sremac\nOd početka protesta advokata podneto sedam prijava (VIDEO)


NSinfo: Novi Sad potpuno spreman za zimske uslove\nNovi Sad potpuno spreman za zimske uslove\nMoram da ukažem i na to da u jednom Njujorku gradonačelnik u slučaju snežnih mećava može da zabrani odvijanje saobraćaja dok se ulice ne raščiste\nNovi Sad i njegova Zimska služba potpuno su spremni za zimu, sneg i vremenske nepogode u ovom periodu, kaže za Dnevnik član Gradskog veća za saobraćaj Aleksandar Kravić.\nNakon nedavno održane smotre Zimske službe i informacija iz javnih komunalnih preduzeća, Kravić ističe da će se ove godine ulice čistiti s više opreme.\n„Mehanizacija je pojačana ove godine, kako u JKP „Put“, tako i u drugim gradskim preduzećima koja učestvuju u radu Zimske službe. Radi se o nekoliko kamiona sa specijalizovanim dodatnim alatima“, navodi Aleksandar Kravić.\nPo njegovim rečima, normalna zima, u kojoj sneg napada do 15 centimetara tokom 24 sata, neće predstavljati problem za Zimsku službu, dok pri većim padavinama, od 20 i više centimetara, ili u slučaju jakog vetra i smetova, na snagu stupa čišćenje ulica po prioritetima.\n„Tu spadaju bulevari, najprometnije ulice i one kojima idu linije JGSP „Novi Sad“. Ovim putem molim građane da razumeju da u takvim uslovima ne može ceo grad biti odmah očišćen, već je potrebno vreme. U tom slučaju, preporučio bih im da koriste javni prevoz dok ulice ne budu raščišćene“, napominje Kravić za Dnevnik.\nOn dodaje i da, ukoliko dođe do snežnih nepogoda koje prevazilaze mogućnosti Zimske službe, mogu biti pozvana u pomoć privatna preduzeća koja poseduju odgovarajuću mehanizaciju, kao i Vojska Srbije, ali se i nada da do toga neće doći.\n„Moram da ukažem i na to da u jednom Njujorku gradonačelnik u slučaju snežnih mećava može da zabrani odvijanje saobraćaja dok se ulice ne raščiste. Ovde ne postoje takva ovlašćenja, ali bi i građani trebalo da budu svesni toga da zimske službe u Novom Sadu i Srbiji maksimalno korektno obavljaju zadatak, i da veliki sneg predstavlja i njima teškoću, a ne samo građanima. Dogovoreno je da se i pravci prema prigradskim naseljima, koje delom održava Grad, a drugim delom „Bačkaput“, budu čišćeni kao i svi drugi pravci u gradu. Pre svega, tu mislim na pravac Kać–Budisava–Kovilj. Svi potrebni materijali za rad\nZimske službe odavno su nabavljeni i većina je dostavljena na predviđena mesta po proceduri. Spremili smo i dodatne količine za dostavu kada sneg počne da pada“, naveo je Kravić.\nOn podseća na to da so ima efekta na temperaturama do minus četiri stepena Celzijusa, i da pri nižim temperaturama putarima ostaje jedino da sneg čiste mehanički i čekaju otopljavanje. U slučaju pojave leda, pri niskim temperaturama pomaže posipanje kamene rizle.\n„Pozivam građane da i oni daju doprinos i ispune svoje obaveze, a to je pre svega čišćenje snega ispred kuća u kojima žive i lokala u kojima rade. To je veoma važno da se uradi na vreme, od samog starta, da sneg ne bi prešao u led utabavanjem jer se tada teže čisti i duže topi“, dodao je Kravić za Dnevnik.


Vesti online / Srpski informativni portal / Kineski premijer zabrinut za Vučića: "Hvala mu!"\nSusret u Rigi: Aleksandar Vučić i Li Kećijang\n- Zahvalan sam našem prijatelju Li Kećijangu. Retkost je i velika pažnja i poštovanje kada u tako kratkom razgovoru kineski premijer pokaže da prati šta se događa u Srbiji i da pokaže zabrinutost, i hvala mu na tome - rekao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara u Rigi, gde učestvuje na Samitu Kina plus 16.\nPremijer Vučić je preneo i da je Kećijang izrazio zabrinutost za njegovu bezbednost na plenarnom sastanku, a potom je ustao, kako bi o tome razgovarao sa njim i nasamo.\n* Zašto će Vučić da kleči pred Kinezima?\n* "Srbija je za Kinu broj 1, ostale zemlje ljubomorne"\nVučić je ponovio da neće da govori o svemu što se dešavalo dok se ne izjasne nadležni državni organi.\n- Onda ću valjda i ja imati nešto da kažem - rekao je premijer i dodao da je zahvalan svim ljudima koji su, iako ne vole njega, ako ništa drugo a ono imali poštovanja prema njegovoj porodici.\nVučić s Kećijangom, Borisovim, Šidlovom...\nPremijer Srbije razgovarao je u Rigi, u odvojenim susretima, sa premijerom Bugarske Bojkom Borisovim i sa premijerkom Poljske Beatom Marijom Šidlo. Ranije je Vučić je u glavnom gradu Letonije razgovarao i sa kineskim premijerom Li Kećijangom.\nVučić boravi u Rigi radi učešća na Petom samitu šefova vlada Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, 5. i 6. novembra.\nPremijer Vučić će učestvovati i na Poslovnom forumu, na kome će biti razmotrene mogućnosti za unapređenje saradnje između zemalja Centralne i Istočne Evrope i Kine, saopštila je vlada.\nSamit "16+1" je od velikog značaja za Srbiju, budući da bi na njemu trebalo da bude potpisan niz važnih sporazuma, a premijer je u razgovoru sa kineskim premijerom Kećangom već razgovarao o rešavanju problema RTB Bor i Petrohemije.


Vesti online / Sport / Košarka / Klipersi nastavili seriju, Oklahoma bolja od Dalasa\nKošarkaši Oklahome savladali su sinoć na svom terenu posle produžetka ekipu Dalasa 111:105, dok su Los Anđeles Klipersi do 15 uzastopne pobede došli protiv Bostona 106:77, u mečevima američke NBA lige.\nNajefikasniji u pobedničkom timu Oklahome bio je, kao i obično, Kevin Durent, koji je postigao 40 poena.\nRasel Vestbruk ubacio je 16 poena Dalasu, ali je čak osam postigao u produžetku i tako doneo svojoj ekipi važnu pobedu posle poraza od šampiona Majamija u prošloj utakmici.\nZapaženu ulogu imao je španski krilni centar Serž Ibaka koji je uz 18 poena imao i 17 skokova od kojih čak devet ofanzivnih, dok je rezervista Kevin Martin postigao 18 poena. U ekipi Dalasa najefikasniji je bio Daren Kolinson sa 32 poena, dok je Kris Kejmen dodao 17.\nOklahoma je došla do 22. pobede uz šest poraza, dok Dalas ima skor 12-17.\nLos Anđeles Klipersi dobili su na svom terenu Boston 106:77 produživši tako pobednički niz na 15 uzastopnih trijumfa. Oni su sada najbolji tim u NBA ligi sa 23 pobede i šest poraza.\nTrener Klipersa Vili Del Negro iskoristio je 11 igrača u rotaciji, a svi su postigli poene. Najefikasniji je bio Met Barns sa 21, Džamal Kraford dao je 17, Blejk Grifin 15, a Keron Batler 14. U timu Bostona, koja ima skor od po 14 pobeda i izgubljenih utakmica, najefikasniji je bio Kevin Garnet sa 16 poena.


Jak imunitet - Prirodno iz Sibira - Organski proizvodi\nLjudski organizam ima zadivljujuće skladne veze između funkcija svih ćelija, tkiva, organa i organskih sistema. U toj dinamičnoj i harmoničnoj celini funkcioniše i imuni sistem, koji brani organizam od infekcija, ali i mnogih drugih štetnih uticaja. Čine ga različiti organi i veliki broj visoko specijalizovanih ćelija, koje u limfnoj tečnosti cirkulišu do svih delova tela. Rađamo se sa prirodnim imunitetom, a tokom života se, pod uticajem mnogih faktora, stvaraju novi odbrambeni bedemi, poznati kao stečeni imunitet. Više o prirodnim proizvodima naše kompanije koji garantuju da će Vam imunitet biti na maksimumu možete pročitati u nastavku.🌷\nČvrste kosti Jak imunitet Zdravo Srce\nJune 2, 2020 June 14, 2020 Prirodno iz sibira\t0 Comments\nAnemija, nesanica, bolovi u mišićima, grčevi, bolovi u glavi, bolovi u kostima, i svi drugi problemi, rešenje je tu! Prirodna\nJak imunitet Žensko zdravlje\nAnemija, nesanica, bolovi u mišićima, grčevi, bolovi u glavi, bolovi u kostima, i svi drugi problemi, rešenje je tu! Аnemija\nApril 26, 2020 May 28, 2020 Prirodno iz sibira\t2 Comments\nRenaissance Triple Set. Formula 3 ❄120 kapsula Antioksidansi predstavljaju jedinjenja različite hemijske građe, koji štite ćelijske membrane od štetnih uticaja\nApril 25, 2020 September 21, 2020 Prirodno iz sibira\t0 Comments\n30 kesica po 3 kapsule Samo par sekundi dnevno pomoći će da ojačate imunitet i povećate odbranu tela. Da li\n30 filter kesica Podrška organizmu prilikom borbe s prehladom – osetite olakšanje zahvaljujući blagom dejstvu bilja. Pružite podršku organizmu tokom\n120 tabletaObogaćuje vitaminima i mineralima Zasto je bitno da koristite ORGANSKE vitamine i minerale ?🍇 Ukoliko su vitamini i minerali


Novi direktor fondacije - FondacijaStudenica\nAleksandar je rođen u Beogradu u Srbiji, a svoje obrazovanje nastavlja na Kalifornijskom univerzitetu East Bay (CSUEB) gde je diplomirao u oblasti finansija, a usavršio se u oblasti poslovne administracije.\nNjegova poslovna dostignuća i uspesi u izabranim oblastima su impresivni i brojni. Neke od najistaknutijih trenutnih pozicija su pozicija generalnog direktora GFG Finanz Group-e u Beogradu, u periodu od 2008. godine pa sve do danas. Takođe, Aleksandar se bavi i razvojem investicija Real Estate-a na brojnim važnim projektima, a odgovoran je za neke ključne aspekte planiranja, razvoja i realizacije projekata. Pruža marketinšku i pravnu podršku za Monad Financial LLC preporučen od strane Real Estate Development centra u Evropi.\nAleksandaru, pored poslovnih uspeha, posebno zadovoljstvo predstavlja i učestvovanje u razvitku i unapređenju karijera mladih ljudi. Velika nam je čast da tako uspešni ljudi iz Srbije, kao što je Aleksandar Kovačević, žele da podrže mlade ljude i budu uzor naraštajima, a sve to u okviru rada Fondacije Studenica.


Vesti online / Vesti / Društvo / "Đilas bi da gasi sve zdravo i napredno u društvu"\nIzjavu jednog od lidera opozicionog Saveza za Srbiju, Dragana Ðilasa, da Pink televiziji treba oduzeti nacionalnu frekvenciju, vlasnik te televizije Željko Mitrović shvata kao njegovu želju da "ruši i gasi" sve ono "zdravo i napredno u društvu".\nMitrović poziva Ðilasa da izračuna koliko se tim novcem spase bolesne dece, koliko se izgradi puteva, koliko profesora primi plate...i pita ga - koliki je njegov doprinos državi.\nOn podseća da je Ðilas pre drugih proizvodio programe poput "Big Brothera", koji je, kaže, obilovao skarednim scenama. Konstatuje, međutim, da danas toga nema, ali i primećuje da su Ðilas i njegovi partneri model "Velog brata" primenili u politici, te navodi pretnje Ðilasovog saradnika Veselinovića koji, kako kaže, priziva "crnačku anakondu da omlati političke neprijatelje".\nNa primedbu Ðilasa da Pink nema u programu opoziciju, Mitrović mu poručuje da on nije nikakva opozicija, već "poslednji talog lopovskog i kriminalnog režima" i zamera mu što je "kao zadnja strina zbrisao od duela sa (Goranom) Vesićem".\nMitrović poručuje Ðilasu da na Pinku više nema meste za takve kao što je on, te da će tako biti sve dok Ðilas ne shvati da prvo mora da odgovara za sve "lopovluke" i da vrati pare koje je, kako kaže, pokrao njemu i državi.


Misterija smrti Merilin Monro rešena: Ubio je CIA agent po naredbi vlade | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Misterija smrti Merilin Monro rešena: Ubio je CIA agent po naredbi vlade\nIako je, kako je naveo, glumica bila jedina žena koju je ubio, Hodžs ni u jednom trenutku nije pokazao žaljenje zbog zločina koji je počinio\nBivši oficir CIA Norman Hodžs (78) otkrio je na samrtničkoj postelji u bolnici jednu od najvećih tajni današnjice. On je tako posle bezmalo pola veka stavio tačku na brojne teorije o smrti čuvene glumice i ljubavnice Džona Kenedija – Merilin Monro.\nNaime, Hodžs je na samrtničkoj postelji u jednoj bolnici u državi Virdžinija priznao da je po naredbi američke vlade smrtonosnom inekcijom ubio Merilin Monro.\n“Mogla je da prenese strateške informacije komunistima, a to se moralo sprečiti“, rekao je on. On je posvedočio da je oko jedan sat u noći 5. avgusta 1962. godine CIA je izdala nalog za glumičinu likvidaciju. Ušao je u sobu glumice i napravio joj injekciju u kojoj su bili sedativi pomiješani sa barbituratima, što je dovelo do smrti čuvene MM.\nOsim što je odgovoran za smrt čuvene glumice, Hodžs je, kako je rekao, između 1959. i 1972. godine je počinio 37 ubistava, koja su naredile američke vlasti.\nHodžs je istakao i da je on bio vođa grupe od pet profesionalaca, koje je podučavao da “posao” odrade tako da sve izgleda kao nesrećan slučaj. Među žrtvama takozvane „petice“ bili su politički aktivisti, novinari, sindikalni lideri, naučnici i umetnici.\nKako je ovaj bivši oficir CIA priznao, ubio je sve one koji bi mogli da predstavljaju pretnju bezbednosti SAD, a naređenja je primao od svog pretpostavljenog, majora Džejmsa Hejvorta.\nOvo priznanje, objavljeno u worldnewsdailyreport, podiglo je veliku prašinu u javnosti. Odmah je usledila istraga, a Hodžs se u bolnici nalazi pod pojačanim policijskim nadzorom.\nPodsetimo, do sada su se u javnosti pojavljivale brojne verzije i teorije o ubistvu čuvene glumice, a jedna od poslednjih bila je da ju je posle burne svađe jastukom ugušio Robert Kenedi, brat tadašnjeg predsednika Amerike Džona Kenedija.


Notifikacija centru za kontrolu trovanja i opcije za podnošenje PCN - dokumenta - Bens Consulting\n• UFI / PCN | 06. Nov 2018\nNotifikacija centru za kontrolu trovanja i opcije za podnošenje PCN - dokumenta\nEvropska agencija za hemikalije (ECHA) je nedavno objavila dodatne informacije na temu PCN notifikacije.\nPre nego što pogledamo šta to znači za vas (i za nas), hajde da se podsetimo na kratko šta je to PCN notifikacija.\nTo je postupak, s kojim se priprema PCN - dokument, u kojem je između ostalog zapisan UFI kod i sastav opasne smeše, unet u jedinstvenu bazu podataka. U toj bazi su sadržani podaci koji su dostupni centru za kontrolu trovanja državama članica EEA (takođe EU članicama, kao i Norveškoj, Islandu i Lihtenštajnu). Ovim se UFI kod uvek dodeljuje opasnoj smeši.\nSada, da pređemo na novosti.\nPrvo, ECHA je potvrdila, da će sistem zaista tako raditi, da se sa jednim PCN - dokumentom, koji se predaje na njihovom PCN-portalu, bez dodatnih koraka može završiti notifikacija u nekoliko zemalja.\nČinjenica je, da smešu treba prijaviti u svim državama EEA, gde se smeša stavlja u promet, kao i na jeziku države u kojoj se nalazi u prometu. Planirano je da sistem podržava (ali nažalost ne od početka) višejezičnost i automatsko prevođenje PCN - dokumenta među jezicima država članica EEA.\nDrugo, države članice EEA mogu unapred koristiti svoje poslednje sisteme za notifikaciju, koje bi u nekim primerima mogle zameniti predaju dokumenta na ECHA PCN - portalu, pri čemu bi morali biti ispunjeni uslovi, da ti sistemi podržavaju i primaju PCN - dokumenat.\nOdgovarajuće službe država članica EEA tako mogu birati između tri mogućnosti:\nUpotreba ECHA PCN – portala – poreski obaveznik mora pripremiti PCN – dokument i tako ga predati preko univerzalnog ECHA PCN – portala.\nUpotreba ECHA PCN – portala ili upotreba nacionalnog sistema – poreski obaveznik mora pripremiti PCN – dokument, i predati ga preko ECHA PCN – portala ili preko nacionalnog sistema.\nUpotreba nacionalnog sistema – poreski obaveznik mora pripremiti PCN – dokument i predati ga preko nacionalnog sistema.\nŠta sve navedeno znači za Srbiju?\nU slučaju da izvozite svoj proizvod u zemlje EU, imaćete obavezu da pripremite PCN – dokument i predate ga preko univerzalnog ECHA PCN – portala. Kada budete uvozili proizvode iz EU, moći ćete preko ECHA PCN – portala da pogledate predat PCN dokument za proizvod koji ste kupili.\nNa ovaj način ste obezbedili brz pristup i imate moućnost da brzo stignete do informacija koje su neophodne u slučaju trovanja sa hemikalijom.


Novoizabrani predsjednik Unije studenata Republike Srpske Predrag Govedarica izjavio je da su studenti u RS jedinstveni, da nema podjela između Banje Luke i Istočnog Sarajeva, te da od Vlade zahtijevaju održavanje tematske sjednice kako bi se rješavali problemi u visokom obrazovanju.\nGovedarica je rekao da je danas na sjednici Skupštine Unije studenata RS u Istočnom Sarajevu zaključeno da studenti ne traže ostavku ministra obrazovanja RS Gorana Mutabdžije, koji je na toj funkciji tek tri mjeseca.\n"Ministru trebamo pružiti šansu, jer su pred njim veliki zadaci koje će ispunjavati i rješavati zajedno sa nama", rekao je Govedarica.\nOn je zahvalio dosadašnjem predsjedniku Unije studenata RS Nikoli Dronjku na dosadašnjem angažmanu.\n"Imamo plan i program koji je usvojen i bit će u nekim elementima različit od onoga što je radio moj prethodnik, a ima i istih elemenata. Fokus će biti studentski standard, izgradnja studentskih domova na području Pala, Lukavice i Foče i, naravno, četvrtog paviljona Studentskog centra u Banjoj Luci", rekao je Govedarica novinarima.\nDosadašnji predsjednik Unije studenata izrazio je zadovoljstvo zbog jedinstva studenata u RS.\nDronjak je odbacio optužbe da su za vrijeme njegovog predsjedavanja bili zapostavljeni studenti u Istočnom Sarajevu, poželivši sretan rad novoizabranom rukovodstvu Unije studenata Republike Srpske.


Novi zaplet: Zašto je iz Rusije iznet „dokaz“ o trovanju Navaljnog - 18.09.2020, Sputnik Srbija\nLicima, bliskim Alekseju Navaljnom, može pretiti kazna zatvora, ako su iz Rusije odneli flašu sa tragovima otrova, znajući za njen sadržaj, koju su po zakonu... 18.09.2020, Sputnik Srbija\n08:10 18.09.2020 (Osveženo: 01:01 26.08.2021)\nAdvokat tvrdi da osobama bliskim Navaljnom za nezakonito prenošenje otrovnih supstanci preko granice može pretiti i do sedam godina zatvora prema članu 226.1 Krivičnog zakona Rusije.\n„...Ako su oni znali da flaša sadrži ostatke otrovne materije. Ipak, rano je govoriti o bilo kakvoj odgovornosti, jer slučaj nije otvoren, sprovodi se samo predistražna provera, koliko znam iz otvorenih izvora“, rekao je Gribakov.\n„Ako je ta flaša zaista sadržala otrovnu supstancu, ako je zaista izvezena van Rusije, to je čudna situacija – da se najvažniji dokaz iznese van granica naše zemlje“, ističe advokat.\nRanije je list „Projekt“ pisao da je flašu sa tragovima otrova mogla izneti iz Rusije osoba iz pratnje Navaljnog Marija Pevčih. Istovremeno, osnivač fonda „Sinema for pis“ Jaka Bizil, koji je organizovao prevoz Navaljnog iz Rusije u Nemačku, izjavio je za „Bild“ da su flaše sa vodom iz njegove hotelske sobe iz Tomska dostavili u Berlin nemačkim spasilačkim avionom na zahtev šefa štaba Navaljnog.


Milan je šampion!\nMilan je novi šampion Italije! Rosoneri su do takvog podviga stigli pobedom na gostovanju Sasuolu od 3:0 čime su zadržali prednost u odnosu na Inter. Malo ko je... 22.05.2022, Sputnik Srbija\nRosoneri su na kraju uspeli! Iako su se najveće šanse davale Interu, Juventusu i Napoliju, mladi tim Đavola uspeo je da se okiti šampionskom krunom, odnosno „skudetom“.Ovo je prva titula Milaneza posle čak 11 godina čekanja!Rosonerima je bilo dovoljno da odigraju nerešeno na gostovanju Sasuolu u poslednjem kolu, ali su oni upisali nova tri boda, sve je bilo rešeno praktično u prvih pola sata. Olivije Žiru je pogodio u 17. i 32. minutu na asistenciju Rafaela Leaa, a tačku je na dodavanje istog fudbalera stavio Frenk Kesi u 36. minutu.Uporedo je igrao i Inter protiv Sampdorije i tukao je goste sa 3:0 golovima Ivana Perišića i sa dva gola Hoakina Koree. Međutim, ništa se Nerazuri tu nisu pitali.Milan je bio bolji ove sezone i stigao je do novog, 19. „skudeta“ u istoriji kluba.\nsport, fudbal, fk milan, serija a\n© AP Photo / Darko VojinovicStefano Pioli, trener Milana, na meču Crvena zvezda — Milan\nMilan je novi šampion Italije! Rosoneri su do takvog podviga stigli pobedom na gostovanju Sasuolu od 3:0 čime su zadržali prednost u odnosu na Inter. Malo ko je mogao da pretpostavi da će mladi tim Stefana Piolija uzeti trofej pred početak sezone. Ali, senzacija je sada kompletirana.\nRosoneri su na kraju uspeli! Iako su se najveće šanse davale Interu, Juventusu i Napoliju, mladi tim Đavola uspeo je da se okiti šampionskom krunom, odnosno „skudetom“.\nOvo je prva titula Milaneza posle čak 11 godina čekanja!\nRosonerima je bilo dovoljno da odigraju nerešeno na gostovanju Sasuolu u poslednjem kolu, ali su oni upisali nova tri boda, sve je bilo rešeno praktično u prvih pola sata.\nOlivije Žiru je pogodio u 17. i 32. minutu na asistenciju Rafaela Leaa, a tačku je na dodavanje istog fudbalera stavio Frenk Kesi u 36. minutu.\nUporedo je igrao i Inter protiv Sampdorije i tukao je goste sa 3:0 golovima Ivana Perišića i sa dva gola Hoakina Koree. Međutim, ništa se Nerazuri tu nisu pitali.\nMilan je bio bolji ove sezone i stigao je do novog, 19. „skudeta“ u istoriji kluba.\n22 Maj, 19:27


Beograd dočekao Pupinov most preko Dunava, prvi posle 80 godina\nSvečano otvoren Pupinov most\nMost Borča - Zemun, prva velika kineska investicija u ovom delu Evrope, otvoren je u Beogradu. Na ovaj most, koji je tek šesti preko dve reke u glavnom gradu, građani su dugo čekali pa ih je na otvaranju bilo nekoliko hiljada kako bi prvi prošetali novom građevinom preko Dunava.\nMost koji povezuje beogradska naselja Borču i Zemun drugi je na Dunavu i prvi na ovoj velikoj reci koji je izgrađen posle skoro 80 godina u Beogradu. Nosi ime čuvenog naučnika iz Srbije Mihajla Pupina, dug je kilometar i po, i u investicionom smislu predstavlja svojevrsnu vizit kartu Kine za infrastukturni ulazak te ekonomske sile u Evropu.\n„Boravak na ovom mostu podseća me na film 'Most' koji je u Kini bio popularan pre tridesetak godina. Podseća me i na jednu čuvenu pesmu, 'Bela ćao'... Ipak, nisam ovde da kažem svima doviđenja, već da se družim sa svojim prijateljima“, rekao je kineski premijer Li Kećijang nakon što se uoči svečanosti na okićenom mostu pozdravio sa građanima.\nLi Kećijang i Aleksandar Vučić\nPupinov most otvoren je posle dvodnevnog ekonomskog samita u Beogradu kojim Kina najavljuje velike investicije u centralnoj i istočnoj Evropi vredne čak deset milijardi dolara.\nCrvenu vrpcu presekli su Kećijang i premijer Srbije Aleksandar Vučić.\n„Naš nobelovac Ivo Andrić zapisao je da od svega što čovek u životnom nagonu podiže i gradi ništa nije bolje i vrednije od mostova. Drugačije se ne bi moglo reći ni za ovaj Pupinov most na Dunavu koji su zajedno sagradile kineske i srpske kompanije“, poručio je Vučić.\nNekoliko hiljada građana, od kojih su mnogi nosili zastavice Kine i Srbije, na licu mesta pratilo je otvaranje mosta Borča - Zemun koji je pravljen tri godine. Zbog jakih bezbednosnih mera većina njih čekala je i po nekoliko sati, da bi nakon svečanog presecanja vrpce pohrlili da prvi prošetaju novom građevinom preko Dunava.\nGrađani o mostu 1\nNajveći deo radova na mostu koji spaja borčansku i zemunsku obalu izvela je kineska kompanija “China road and bridge corporation”. Ista firma u Kini je sagradila i most Hangzhou bay, koji je najduži most u svetu preko mora, dugačak 36 kilometra, a kineski izvođači tvrde da je ovaj u Beogradu istog vrhunskog kvaliteta.\nPupinov most specifičan je u građevinskom smislu, u Srbiji ima najduže šipove u reci od čak četrdesetjednog metra, a poseban je i po tome što se sastoji od takozvana tri mosta koji su izgrađeni različitim i najmodernijim tehnologijama. Očekuje se da će imati ogroman značaj za dvomilionski Beograd koji bez metroa ima sve više problema u saobraćaju.\n“Sada će definitivno biti rasterećen Pančevački most, do sada jedini most na Dunavu. Omogućiće se bolja komunikacija naselja sa leve obale reke sa Novim Beogradom i Zemunom. Dakle, veliki deo tranzitnog saobraćaja koji će ići u zoni prema Zrenjaninu ili Pančevu biće izmešten na ovaj novi most,” kaže Miodrag Poledica, iz Ministarstva infrastukture.\nOtvaranje novog beogradskog mosta\nOd danas, Beograd je bogatiji za još jedan most.Most Mihajla Pupina povezuje naselja Zemun i Borča, a svečano su ga otvorili premijeri dveju država Kine i Srbije Li Kećijang i Aleksandar Vučić Foto RSE Vesna Anđić\nMost Borča - Zemun, političari su tokom izgradnje nazivali mostom prijateljstva Kine i Srbije i mostom između Istoka i Zapada. Uoči njegovog otvaranja dogodilo se nekoliko kontroverzi koje su pratile anegdote na društvenim mrežama, kao što je biciklistička staza koja ne vodi nikuda jer vozače dvotočkaša usmerava na autoput. Neki su se zabavljali i činjenicom da je dan uoči svečanog presecanja vrpce sa mosta uklonjena crna mermerna ploča sa osnovnim podacima o ovoj saobraćajnici jer je podsećala na nadgrobni spomenik.\nTo mnogim građanima nije smetalo da sa puno emocija dočekaju otvaranje Pupinovog mosta.\nGrađani o mostu 2\nMost Borča-Zemun koštao je 260 miliona dolara. Oko 85 odsto radova kreditirala je kineska Eksim banka, dok je ostatak obezbedila Srbija. Izgradnja je počela 2011. na osnovu sporazuma o strateškom partnerstvu Srbije i Kine iz 2009.


Mjere upozorenja ne doprinose smanjenju govora mržnje\nU slučajevima govora mržnje izraženog na internetu, društvenim mrežama i drugim mjestima javnog prostora najčešće se izriču mjere upozorenja, što nije doprinijelo - niti prevenciji, niti smanjenju ovih delikata, kazala je zamjenica Zaštitnika Snežana Mijušković.\nGovoreći na konferenciji „Uloga vaspitno-obrazovnih ustanova u prevenciji i borbi protiv nasilja i govora mržnje na internetu“, zamjenica je ukazala da je govor mržnje veoma rasprostranjena pojava na internet portalima i društvenim mrežama.\n“Često smo u prilici da vidimo, pročitamo, čitav spektar uvreda zasnovanih na rasnom, etničkom, vjerskom ili homofobnom motivu. Ovo je naročito izraženo nakon određenih društvenih dešavanja, događaja koji su u datom momentu aktuelni bilo kod nas, bilo u regionu i moglo bi se reći da direktno utiču na donošenje određenih političkih i drugih odluka”, rekla je ona.\nMijušković je navela da je u Internet prostoru svako o kome se piše, onaj koji piše ili onaj ko izrazi stav u vidu komentara na datu temu, potencijalna meta neprihvatljivog izražavanja mišljenja i govora mrženje.\nOna je podsjetila da se, zbog mogućnosti skrivanja identiteta na stavove sa govorom mržnje i sličnim sadržajima, reaguje kontra-optužbama i uvredama čime se govor mržnje dodatno širi. “Upravo zbog toga, ovakve sadržaje, kada je za to ostavljena mogućnost, treba prijavljivati administratorima kako bi se oni uklonili”.\nZamjenica Mijušković je dodala da je govor mržnje fenomen koji je usko vezan za slobodu izražavanja i da je teško zamisliti da bi govor mržnje mogao biti u potpunosti zabranjen.\nKako je rekla, u demokratskim zemljama teži se da govor koji bi se mogao tretirati kao govor mržnje koji poziva na nasilje i nanošenje štete drugim licima samo na osnovu nekog njihovog ličnog svojstva, bude sankcionisan.\n“Sloboda izražavanja kao princip naravno treba njegovati i podsticati, ali njene negativne manifestacije, kao što je govor mržnje, treba sankcionisati. Zakonodavni okvir daje mogućnosti za djelotvornu borbu protiv govora mržnje, predviđajući ga kao delikt koji podliježe prekršajnoj i krivičnoj odgovornosti”, rekla je zamjenica.\nPodsjetila je da je Crna Gora ratifikovala Konvenciju Savjeta Evrope o računarskom kriminalu sa Dodatnim protokolom koji se odnosi na kažnjavanje akata rasizma i ksenofobije učinjenih putem računarskih sistema, ukazujući i na Okvirnu Odluku Savjeta EU 2008/913/JHA o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije krivičnopravnim sredstvima.\nMijušković je istakla da se na govor mržnje mora odlučnije reagovati: izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija,ali i kroz druge mehanizme kao što su prevencija, samoregulacija i kontra narativ.\nOna je saopštila da se djeca obraćaju Zaštitniku zbog sve prisutnijeg nasilja uopšte pa i internet nasilja, te da se stiče utisak da se nasilje iz školskog dvorišta preseljava u virtuelni svijet (sajber nasilje).\n“Vršnjačko nasilje, nažalost, nije rijetka pojava u našem društvu. Zabrinjava činjenica da je ono sve učestalije u obrazovnim ustanovama, na mjestu gdje je najveći broj profilisanih stručnjaka, koji svakodnevno provode vrijeme sa djecom i prvi su koji mogu primijetiti određene promjene u ponašanjima i reagovati kako problemi ne bi eskalirali”, rekla je zamjenica Mijušković.\nOna je ukazala da ovaj problem zahtijeva adekvatnu i udruženu reakciju prosvjetnih radnika i stručnih saradnika škole, sa jedne i roditelja sa druge strane, kao i uključivanje organa starateljstva, zdravstvenih ustanova i organa pravosuđa, u cilju što uspješnije prevencije kako vršnjačkog nasilja tako i iskazivanja govora mržnje.


Ukinut pritvor sinu Bate Živojinovića!\nNaslovna · Vesti · Ukinut pritvor sinu Bate Živojinovića!\nMiljku Živojinoviću je pritvor određen rešenjem 8. februara 2007. godine i za njim je raspisana poternica, ali on do sada nije lišen slobode. Apelacioni sud u Beogradu ukinuo je pritvor bivšem direktoru građevinskog preduzeća “Rad” Miljku Živojinoviću, koji je u bekstvu od 2007. godine, pošto je ukinuo osuđujuću presudu kojom je bio osuđen na pet godina zatvora u okviru postupka poznatog kao “stečajna mafija” i naložio ponavljanje suđenja. U obrazloženju rešenja Apelacionog suda, navodi se da se Živojinoviću ukida pritvor jer je prvostepena presuda u odnosu na njega “u osudujućem delu ukinuta, te da sud nalazi da nije neophodna primena ove mere obezbeđenja prisustva okrivljenog u daljem toku postupka”.\nSinu poznatog srpskog glumca Velimira Bate Živojinovića je pritvor određen rešenjem 8. februara 2007. godine i za njim je raspisana poternica, ali on do sada nije lišen slobode.\nRešenjem Apelacionog suda osuđujući deo presude ukinut je i u odnosu na bivšeg predsednika trgovinskog suda Gorana Kljajevića, Sekule Pijevčevića, a oslobođena je Jelica Živković.\nBy Alan Ford, bata, miljko zivojinovic, pritvor, sin,


Stefanović: Dijana Hrkalović trenutno nije radnik nijednog ministarstva, sve ostalo je njena privatna stvar | Insajder\nStefanović: Dijana Hrkalović trenutno nije radnik nijednog ministarstva, sve ostalo je njena privatna stvar\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je da je bivša državna sekretarka u Ministarstvu unutrašnjih poslova Dijana Hrkalović podnela ostavku na tu funkciju i nakon toga sklopila sporazum o prekidu radnog odnosa.\n"Koliko mi je poznato, ona trenutno nije radnik nijednog drugog ministarstva. Sve ostalo je njena privatna stvar i nema veze sa radom države", rekao je Stefanović odgovarajući na pitanja novinara o razlozima njene ostavke.\nOn je rekao da ne zna da li je ona član nekog drugog preduzeća, kao ni da li odlazi u diplomatiju, kako su ranije pojedini mediji preneli.\nStefanović je dodao da je MUP Dijani Hrkalović zahvalan na svemu što je učinila za pet godina koliko je radila u tom ministarstvu.\nPodsetimo, sredinom prošle nedelje MUP je, u kratkom saopštenju, naveo da Dijana Hrkalović prestaje da obavlja funkciju državne sekretarke i to zbog drugih obaveza koje će preuzeti u narednom periodu.\nO kojim obavezama se radi, međutim nije saopšteno.\nDijana Hrkalović bila je živi javnosti u decembru prošle godine tokom lokalnih izbora u Lučanima kada se pojavila u policijskoj stanici nakon privođenja opozicionih aktivista.\nTada su predstavnici Savezu za Srbiju postavili pitanje šta Hrkalović radi u Guči na izborni dan, dok je državna sekretarka saopštila da je došla da obiđe policijske službenike i pruži im podršku.\nDan kasnije, na vanrednoj konferenciji za novinare, ministar policije Nebojša Stefanović je rekao da je državna sekretarka u Lučanima na dan lokalnih izbora bila po njegovom nalogu, a u cilju smirivanja situacije.\nSavez za Srbiju zatražio je zatim njenu hitnu smenu jer je, kako su rekli, suprotno Zakonu o policiji preuzela komandovanje policijskom stanicom u Lučanima prethodnog vikenda.\nHrkalović je u Ministarstvo unutrašnjih poslova došla aprila 2014. godine iz Bezbednosno informativne agencije. Tada je postavljena na mesto zamenika šefa kabineta ministra unutrašnjih poslova, odakle je 2015. godine prešla u Upravu kriminalističke policije na mesto sekretara UKP-a. Za državnog sekretara MUP-a izabrana je 20. jula 2017. godine.


ODMAH ZATVORITI KANCELARIJE FAŠISTA U SUBOTICI\nNova komunistička partija Jugoslavije (NKPJ) najoštrije osuđuje otvaranje kancelarija mađarske neo-fašističke partije Jobbik „Pokreta za bolju Mađarsku“ u Subotici. NKPJ traži da se kancelarije te nacional-šovinističke i rasističke partije u Subotici odmah zatvore i da se zabrane sve aktivnosti kako te tako i svih organizacija povezanih sa njom.\nZASLUŽEN POKLON ZA ROĐENDAN SKOJ-a\n25. januara, na dan kada obeležavamo rođendan naše omladinske organizacije, obnovljenog SKOJ-a, osvanula je vest da ministar Radulović podnosi ostavku. To je napokon jedna lepa vest za radni narod i tek sada možemo govoriti o maloj ali važnoj pobedi koju je uspeo da ostvari vlastitom i upornom višemesečnom borbom protiv tzv. reformi koje je Radulović pokušao da sprovede, a najpre protiv usvajnja predloga novog zakona o radu za koji se on najzdušnije zalagao. U borbi protiv usvajanja novog zakona naša Partija je aktivno učestvovala, a u prvim redovima te borbe uvek je bio SKOJ kojem je ministar Radulović ulepšao današnje slavlje.\nNova komunistička partija Jugoslavije (NKPJ) i Savez komunističke omladine Jugoslavije (SKOJ) u potpunosti podržavaju zahteve protesta održanog u Beogradu u organizaciji Samostalnog sindikata metalaca Srbije i Granskog sindikata industrije, energije,rudarstva “Nezavisnost” o povlačenju iz skupštinske procedure predloga zakona o privatizaciji i stečaju.\nU utorak 21. januara u Beogradu je održan simboličan protestni skup pod parolom „Nikad u EU“. Istog dana kada buržoaske vlasti otpočinju zvanične pregovore o pridruživanju Srbije Evropskoj uniji (EU) u Briselu, Nova komunistička partija Jugoslavije jedina je organizovala protest u centru Beograda ispred zgrade u kojoj se nalazi Kancelarija Vlade Srbije za evropske integracije.


Svetinja u „utrobi zemlje“ - Pecina posla\nSvetinja u „utrobi zemlje“\n05/09/2020 Autor pecinaposla Leave a Comment\nJedno od najlepših mesta koje turisti mogu posetiti u severnom delu Grčke je čudesna grčka pravoslavna crkva Svete Petke (Agia Paraskevi) iz 13. veka. Nalazi se u dolini Tempe, čuvenom kanjonu, a udaljena je oko 25 kilometara od Platamona, dobro poznatog mesta turistima iz Srbije.\nCrkva-pećina Svete Petke je lepota koju je priroda sakrila i dostupna je za divljenje onima koji odvoje vreme da se zaustave, prošetaju lavirintom stepeništa, mostića i stazica. Do crkve se dolazi preko reke Pinios, prelazi se viseći most, a tu se nalaze i čuveni izvor Svete Petke, kao i Afroditini izvori.\nLegenda kaze da je neprihvaćena i proganjana od svog naroda, Paraskeva bežala i krila se po pećinama. Dok je boravila u ovoj pećini, suze koje su joj potekle pale su u rečicu koja je tu izvirala u pećini i prema verovanjima ta voda je lekovita za oči, pa se turisti umivaju kada dođu…\nHladna voda posle nekoliko trenutaka postaje reka, koja izvire iz ove pećine. Dolaskom na ovo mesto ulazite u drugu dimenziju i ostajete bez daha. Jedino što možete čuti su zvukovi bistre reke koja izvire ispod manastira, a osećate mirise rastinja u okolnoj prirodi. Tu se nalazi i nekoliko malih prodavnica suvenira, izvora čiste, hladne i pitke izvorske vode, restoran za odmor. Ispred Crkve uređen je ravan plato sa prodavnicom meda i proizvoda od pčela, jer je pčelarstvo, zajedno sa uzgajanjem maslina, glavno zanimanje u ovoj regiji…\nIzvori: Pecina posla / Micro mreža / Via Balkans\nKljučne reči u članku: Agia Paraskevi, Crka, Dolina Tempe, Grčka, Grčka pravoslavna crkva, Pećina, Platamon, Severna Grčka, Sveta Petka


Vip i korisnici doniraju sredstva za Fondaciju SOS Dečija sela Srbija Vip i korisnici doniraju sredstva za Fondaciju SOS Dečija sela Srbija – Personal magazin\nSredstva koja Vip mobile tradicionalno donira povodom novogodišnjih praznika ove godine će biti upućena Fondaciji SOS Dečija sela Srbija za realizaciju projekta „SuperBus“. Operater će se odreći dela prihoda od…\nSredstva koja Vip mobile tradicionalno donira povodom novogodišnjih praznika ove godine će biti upućena Fondaciji SOS Dečija sela Srbija za realizaciju projekta „SuperBus“. Operater će se odreći dela prihoda od SMS saobraćaja tokom novogodišnje noći i božićnih praznika, a aktiviran je i humanitarni broj 2001 putem koga Vipovi korisnici mogu lično da podrže ovu akciju slanjem SMS poruke u vrednosti od 100 dinara. Donacija će biti iskorišćenja za pokretanje mobilne edukativno-kreativne radionice za decu bez roditeljskog staranja, širom Srbije i mališane iz najugroženih grupa stanovništva u okviru kojih će biti uključeni u različite programe za kreativni razvoj i psihološko osnaživanje.\n„SuperBus“ je posebno opremljeno vozilo koje će se tokom 2015. godine zaustaviti na više od 20 lokacija u svim delovima zemlje i kroz programe okupiti 5.000 mališana. Timovi stručnjaka različitih specijalnosti okupiće decu bez roditeljskog staranja i mališane koji žive u najsiromašnijim naseljima, uključujući i poplavljena područja, u cilju podsticanja njihovog kvalitetnijeg razvoja i lakšeg uključivanja u društvenu zajednicu.\nU Srbiji oko 200.000 dece živi ispod ili na granici siromaštva, a čak 6.000 mališana je bez roditeljskog staranja, smešteno u hraniteljske porodice ili domove. Fondacija SOS Dečija sela Srbija, kao članica Međunarodne organizacije SOS Dečijih sela, od 2004. godine kroz rad SOS Dečijeg sela Kraljevo i druge SOS programe pomaže ugroženoj deci u Srbiji.\nVip je od 2008. godine, u okviru novogodišnje donacije, zajedno sa svojim korisnicima, donirao velika sredstva za podršku slepim i slabovidim osobama, deci bez roditeljskog staranja, žrtvama trgovine ljudima, mališanima sa autizmom, deci oboleloj od astme, kao i deci lečenoj od malignih bolesti.\nVip i korisnici doniraju sredstva za Fondaciju SOS Dečija sela Srbija was last modified: December 22nd, 2014 by Redakcija\nSOS dečije seloVipVIP mobile\niPhone 6 u Vip prazničnoj ponudi


O rješavanju stambenog pitanja porodice Beriša razgovarano u kabinetu predsjednika Opštine – Portal Herceg Novi\nO rješavanju stambenog…\nO rješavanju stambenog pitanja porodice Beriša razgovarano u kabinetu predsjednika Opštine\nU Opštini Herceg Novi danas je održan sastanak predstavnika lokalne uprave i Ministarstva za ljudska i manjinska prava, na kojem je razgovarano o načinu pomoći romskoj porodici Beriša, koja će u narednim danima biti iseljena iz neformalnog objekta u kojem godinama borave.\nPorodicu čine dvije žene i 18 djece koji bi mogli da ostanu na ulici, zbog čega su se učesnici sastanka saglasili da je potrebno naći rješenje za njihov privremeni smještaj, do trajnijeg rješavanja ovog pitanja.\nKako je rečeno, iako je situacija komplikovana, važno da djeca ne ostanu na ulici u ovom trenutku, dok državni organi nadležni za socijalna pitanja trajno ne riješe stambeno pitanje porodice Beriša.\nPredstavnici Opštine i Ministarstva dogovorili su se da će zajedničkim snagama nastojati da obezbijede ovoj porodici objekat u kojem će moći da boravi određeno vrijeme. Na sastanku je ponuđeno nekoliko rješenja koja će biti razmotrena u narednih nekoliko dana, kako bi se došlo do onog koje je u ovom trenutku najrealnije primijeniti.\nSastanku u kabinetu predsjednika Opštine Stevana Katića prisustvovali su: Mirela Ramcilović i Sokolj Beganaj iz Ministarstva za ljudska i manjinska prava, predsjednik Skupštine opštine Herceg Novi Nikola Samardžić, potpredsjednica Opštine Vesna Samardžić i direktor nevladine organizacije „Mladi Romi“ Samir Jaha.


NovaEnergija.net » Traži se softver koji će povezati šest državnih institucija i uštedeti pet miliona papira godišnje! Traži se softver koji će povezati šest državnih institucija i uštedeti pet miliona papira godišnje! – NovaEnergija.net\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić izjavila je da je raspisan tender za softver za elektronsku razmenu podataka šest državnih institucija, koji će omogućiti da se godišnje “uštedi” čak pet miliona papira koji su građanima i privredi potrebni da obave poslove.\nSoftver će podržati punu primenu Zakona o opštem upravnom postupku – što je planirano za 1. jun 2017.\nTo u praksi znači, da će primenom tog zakona građani prestati da budu kuriri institucijama i sami prikupljaju podatke za izdavanje dokumenata, jer institucije te podatke već poseduju.\nTakođe, trebalo bi da donese i prestanak paradoksalne prakse da “dokazujemo šalterskim službenicima da smo se rodili”, ali i konačno obesmišljavanje već kultne šale o šalterskoj službenici Mici ubici i rečenici “fali ti jedan papir” (FT1P).\nBrnabić je, govoreći u Privrednoj komori Srbije na predstavljanju elektronskog sistema za “e-usluge” te institucije, rekla da je taj softver podrška primene Zakona o opštem upravnom postupku.\n– To će omogućiti uspostavljanje razmene podataka elektronski, i to za 80 odsto podataka u službenoj evidenciji. Nadamo se da će početak implementacije ovog sistema biti za šest do osam meseci, kao i da će godišnja ušteda na papirima biti oko pet miliona papira – rekla je Brnabić.\nPo okončanju tendera biće potpisan ugovor za softver, a omogućiće razmenu podataka šest institucija – Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, PIO Fonda, Poreske uprave, MUP-a, Nacionalne službe za zapošljavanje i Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nTraži se softver koji će povezati šest državnih institucija i uštedeti pet miliona papira godišnje! was last modified: September 7th, 2016 by Jelena Jovičić