PREDSTAVLJAMO PORTAL GREEN NET : Greennet\nOčekujemo vas u sredu , 20. marta u 14 časova u hotelu Radisson Collection ‘Stari Mlin’ u Beogradu! Predstavljamo, testiramo i lansiramo jedinstvenu mrežu učesnika na domaćem tržištu sadnog materijala.\nGreen Net poziva na saradnju profesionalce, preduzetnike i medije čije su delatnosti povezane sa poslovima proizvodnje i trgovine sadnim materijalom; projektovanjem, izvođenjem, upravljanjem i održavanjem zelenih površina; ili standardizacijom, komunikacijom i marketingom u ovom privrednom klasteru.\nU sredu, 20. marta u 14 časova u hotelu Radisson u Beogradu bićemo u prilici da predstavimo portal Green Net, jedinstvenu mrežu učesnika na domaćem tržištu sadnog materijala.\nKao inovativno rešenje, autentično osmišljeno za potrebe domaćih korisnika, Green Net je ujedno i prvenac informacione tehnologije u funkciji razvoja domaćeg tržišta hortikulture i brojnih delatnosti koje snabdeva – od pejzažne i zelene arhitekture do poljoprivrede.\nSa praktičnim ciljem da bude podrška bržem, jednostavnijem i savremenijem poslovanju za sve aktere u proizvodnji i prometu sadnog materijala, ideja Green Net-a, je da ovom prilikom pokrene i šire konsultacije o važnim temama struke.\nPokrenućemo debatu o uslovima i mogućnostima dinamičnijeg razvoja ove privredne grane u Srbiji. Sa gostima i domaćim stručnjacima razgovaraćemo o aktuelnoj slici inostranih tržišta sadnog materijala i ulozi standardizacije u regionalnom i međunarodnom poslovanju, sa fokusom na uslove razvoja ove izuzetno perspektivne privredne grane – iz ugla ponude i tražnje, komunikacije proizvođača, projektanata i izvođača, i pozicije klastera u zelenoj privredi Srbije.\nU demonstracionom delu prezentacije zajedno sa gostima, saradnicima, kolegama i svim budućim korisnicima isprobaćemo funkcionalnost Green Net platforme, krstariti kroz kategorije, objasniti upotrebu naloga i listinga proizvoda, i odgovarati na međusobna pitanja.\nSvi učesnici iz struke imaće mogućnost da se besplatno registruju na portalu Green Net tokom prezentacije i da budu njegovi korisnici do juna 2019.\nPotvrdite svoje prisustvo i rezervišite svoje mesto putem LINKA za prijavu\nUVENUĆE LISTOVA CRVENOLISNOG JAPANSKOG JAVORA >


Turizam i informacije | Page 12 of 26 | Gold gondola Zlatibor\nPromotivne aktivnosti Turističke organizacije Zlatibor nastavljaju se najavom letnje turističke sezone u srcu Hercegovine, u Trebinju. Na glavnom gradskom trgu, pod osunčanim platanima, Zlatibor je folklornim performansom i ukusnim delikatesima građanima i turistima Trebinja dao puno razloga da ovogodišnji letnji odmor provedu na najposećenijoj srpskoj […]\nZlatiborska „DŽipijada 2019“ održana je danas, 18. Maja, u organizaciji „4×4 kluba Avantura“ i uz podršku opštine Čajetina i preduzeća „Autostad“ iz Čačka, drugu godinu za redom. Majska subota i lepo vreme posle dužeg prohladnog i kišovitog perioda, kao i teže pristupačni, a predivni zlatiborski […]\nDŽIPIJADA NAJLEPŠIM KRAJEVIMA ZLATIBORA U SUBOTU 18. MAJA\nTradicionalna Džipijada u organizaciji 4×4 kluba Avantura Zlatibora biće održana u subotu 18. maja. Organizatori za ovu godinu najavljuju još bolji događaj od povratničkog pre godinu dana, i pozivaju sve vlasnike terenskih vozila na besplatno učešće. Trasa je nešto izmenjena, kreće se od platoa ispred […]\nBiciklisti stižu i na Zlatibor\nJedna od etapa na ovogodišnjoj 59. međunarodnoj biciklističkoj trci Kroz Srbiju trebalo bi da se vozi i na Zlatiboru. Opština Čajetina zainteresovana je za organizaciju etape na najprestižnijoj trci u Jugoistočnoj Evropi. Pregovori su u toku, a prema poslednjim informacijama ostaje pitanje da li će […]\nDo četvrtka 18.aprila podneto je 120.000 prijava građana za subvencionisano korišćenje godišnjeg odmora u Srbiji. Pristigao je maksimalan broj prijava predviđen sredstvima u budžetu u ovoj godini. Akcija dodela vaučera tako je završena pre predviđenog roka, što pokazuje da je ova mera podsticaja domaćeg turizma […]\nZlatibor, najposećenija planina Srbije, i ove godine za uskršnje i prvomajske praznike očekuje veliki broj gostiju, koji će toplo i sunčano vreme iskoristiti za odmor na „zlatnoj“ planini. Hoteli, agencije, restorani, zabavni parkovi i brojne atrakcije spremno dočekuju sve goste koji planiraju da svoj prolećni […]\nZlatibor predstavlja svoje potencijale u Banja Luci\nMeđunarodni sajam turizma „ Banjaluka 2019“ počeo je danas i trajaće do 20. aprila , a svi zainteresovani mogu posetiti štand Zlatibora u dvorani „Centar“ u Banja Luci. Nakon dužeg vremena , sajam turizma u gradu Banja Luci se ponovo održava. Sajam je okupio više […]\nSve one koji odluče da prvomajske praznike provedu na Zlatiboru, očekuje prijatno iznenađenje. Na ovoj atraktivnoj turističkoj destinaciji, nakon nedavno održanih koncerata Dina Merlina i Severine, organizuje se festival „Master mjuzik gold“, u okviru koga će tokom tri večeri nastupiti Ana Bekuta, Saša Matić i […]


Besplatni vaterpolo treninzi za devojčice od 1. do 4. razreda osnovne škole - Vaterpolo vesti\nPočetna » Sve vesti » Besplatni vaterpolo treninzi za devojčice od 1. do 4. razreda osnovne škole\nBesplatni vaterpolo treninzi za devojčice od 1. do 4. razreda osnovne škole\n(Foto: Institut za ženski sport)\nInstitut za ženski sport u saradnji sa ŽVK Crvena zvezda od 25. septembra organizuje upis i besplatane treninge za devojčice od 1. do 4. razreda osnovne škole.\nTreninzi će se obavljati svake subote i nedelje bazenu SRC “Milan Gale Muškatirović” u Beogradu. Sa igračicama će raditi Aleksandra Dunđerski, svake subote od 11:00 do 12:00, odnosno svake nedelje od 10:00 do 11:00.\n– Zvezda je napravila dugoročnu saradnju sa Institutom za ženski sport, a sve u cilju promocije i razvoja ženskog sporta, u ovom slučaju vaterpola. Želja nam je da omogućimo devojčicama od 1. do 4. razreda besplatno bavljenje sportom – rekla je Dragana Ivković, trener Crvene zvezde i selektor ženske reprezentacije Srbije.


USKORO JEFTINIJE TELEFONIRANJE\nIzvor: Kurir.rs/Tanjug/Lokalne novine | Obrenovac, 28.02.2021.\nOd 1. jula potpuno ukidanje naknada za roming u regionu Zapadnog Balkana\nMatić je rekla da će u međuvremenu od 1. jula cena za pozive, SMS i prenos podataka u romingu u regionu Zapadnog Balkana odgovarati ceni koju građani plaćaju unutar svoje matične mreže.\n- Primena evropskog principa "rominga kao kod kuće" značajno će olakšati komunikaciju i poslovanje u regionu, ali i dodatno utvrditi posvećenost Srbije regionalnom umrežavanju i povezivanju sa Jedinstvenim tržištem EU - naglašava Matić.\n- Ministarstvo zajedno sa nadležnim ministarstvima i regulatornim telima iz regiona Zapadnog Balkana sprovodi neophodne aktivnosti potrebne za ukidanje troškova rominga - rekla je Matić.\nObjasnila je da se od 1. jula 2019. do 30. juna 2021. godine, cena poziva, SMS-a i prenosa podataka formira tako što se na cenu usluga unutar matične mreže dodaje unapred definisan iznos koji ne prelazi iznose navedene u samom Sporazumu.\nZa poruku građani već sada, kako kaže Matić, plaćaju prosečno upola manje, s obzirom na to da je cena SMS-a sa oko devet dinara snižena na oko četiri dinara.\nKako je navela ministarka, prenos podataka po megabajtu je sa oko 30 dinara snižen na oko četiri dinara, odnosno za oko 90 odsto.\nMatić je rekla da je u okviru realizacije ciljeva Digitalne agende za Zapadni Balkan, nakon ukidanja troškova rominga, predviđeno i preduzimanje koraka za smanjenje troškova rominga između ekonomija Zapadnog Balkana i EU.\n- Ministarstvo zajedno sa nadležnim ministarstvima i regulatornim telima iz regiona Zapadnog Balkana i predstavnicima EU priprema plan za smanjenje troškova rominga između regiona i EU - navodi ministarka.\nNavela je da će plan za smanjenje troškova rominga između regiona i EU biti pripremljen do kraja 2021. godine u skladu sa Akcionim planom za razvoj zajedničkog regionalnog tržišta za period od 2021. do 2024. godine koji je usvojen na sastanku lidera u okviru Balkanskog procesa održanom u Sofiji 10. novembra 2020. godine.


Aerodrom Konstantin Veliki šansa za razvoj čitavog juga Srbije - Tek svaki deseti putnik iz Niša - Edukaplus\nAerodrom Konstantin Veliki šansa za razvoj čitavog juga Srbije – Tek svaki deseti putnik iz Niša\nMeđu korisnicima kapaciteta aerodroma Konstantin Veliki tek je svaki deseti iz Niša, iako najviše novca za ulaganje u obnovu infrastrukture ove vazdušne luke odlazi upravo iz njihovih džepova, odnosno iz gradske kase.\nGodišnje lokalna samouprava sa Nišave dotira poslovanje aerodroma sa po 100 miliona dinara, pa je novi gradonačelnik Darko Bulatović nedavno najavio da će p(r)ozvati i predsednike okolnih opština, te načelnike okruga, da se uključe u obnovu aerodroma jer je to interes svih stanovnika ovog dela Srbije.\nDirektor Konstantina Velikog Vladica Đurđanović pozdravlja ideju gradonačelnika, ali priznaje da je veoma skeptičan kada je krajnji ishod u pitanju.\nKaže, niko nije očekivao da će za godinu dana broj putnika od nule skočiti na čak 40.000. Jer, tek u junu prošle godine su startovale prve redovne linije prema Malmeu i Bazelu. I to je pomenutih 40.000 putnika, a do kraja godine se očekuje da će ih biti i tri puta toliko – s obzirom na to da se iz Niša saobraćaj sada odvija na još sedam novih linija.\n– Apsurdno je, ali tačno da je aerodrom više novca dobijao kada nije radio, odnosno kada se nije bavio prevozom putnika. Međutim, ta sredstva su trošena za plate, a nije se investiralo, pa sada moramo da ulažemo u infrastrukturu jer je pritisak putnika baš veliki, a svima treba obezbediti sve – od bezbednosti, do udobnosti – kaže Đurđanović.\nIpak, ne veruje da će komšije hteti da pomognu na način na koji pomaže niška lokalna samouprava.\nAleksandar Simonović, predsednik opštine u Prokuplju, kaže da je stanje u njihovom budžetu veoma teško, ali da postoji prostor za saradnju. Prethodno, međutim, treba proceniti koliko bi ova opština u srcu Toplice od svega toga imala koristi.\n– Za nas je veoma važno da niški aerodrom funkcioniše, s obzirom na to da se nalazi na samo 25 kilometara od Prokuplja, pa je to prednost koju uvažavaju svi investitori koji dolaze – priznaje Simonović.\nI u kabinetu gradonačelnika Leskovca Gorana Cvetanovića smatraju da je razvoj niškog aerdoroma značajan za čitav jug Srbije. Kažu, veći broj letova znači lakše i brže putovanje za veliki broj ljudi iz dijaspore, ali i privrednike iz čitavog ovog kraja. Posebno ih raduje to što se oživljavanjem vazdušne luke, od koje su udaljeni oko 40 kilometara, otvaraju i turističke perspektive, odnosno olakšava dolazak gostima iz inostranstva.\n– Realan osnov da konkretnije podrži razvoj aerodroma u Nišu ima čak devet okruga na jugu Srbije, odakle se, posredno ili neposredno, mnogo novca „odliva“ ka beogradskoj i skopskoj vazdušnoj luci. Završetak Koridora 10 je planiran za decembar ove godine i to će omogućiti stanovništvu sa juga da brže stigne u Niš nego u Skoplje – konstatuje Srećko Pejković, načelnik Pčinjskog okruga.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29337\nTag: milioni, Pogodaka: 53\nZarada između 90 i 100 miliona\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je danas da je prema procenama policije oko 100.000 ljudi tokom novogodišnje noći prošlo centralnim gradskim ulicama, a najviše tokom novogodišnjeg koncerta - oko 50.000 ljudi.\nZa bolji život 2,1 milion\nFondacija "Ana i Vlade Divac" saopštila je danas da je u 2021. godini, uz pomoć partnera, donatora i građana, usmerila 2,1 milion dolara za bolji život građana Srbije, a podržano je 52.000 ljudi kroz humanitarne i razvojne projekte, sa fokusom na podršku poljoprivrednicima, ekonomskom osnaživanju najugroženijih grupa i preduzetnicima.\nZa Vojsku osam miliona evra\nZa vojsku će biti odvojeno još osam i po miliona evra za unapređenje kapaciteta i proizvodnih procesa, saopštio je ministar odbrane Nebojša Stefanović, dodavši da je to dogovoreno nakon sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, saopšteno je iz njegovog kabineta.\nPomoć Pazaru da plati dug EPS\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će danas Novom Pazaru u budžet biti uplaćeno 100 miliona dinara, kako bi mogli da isplate deo dugova Elektroprivredi Srbije.\nSijan u karantinu\nKineske vlasti stavile su u karantin Sijan, grad sa 13 miliona stanovnika na severoistoku zemlje\nGde su nestala 22 miliona?\nGradski odbor Stranke slobode i pravde (SSP) Novi Sad upozorio je danas da je početna cena radova na Pozorišnom trgu bila 378 miliona dinara sa PDV, ali se u međuvremenu popela na 400 miliona dinara i zapitao gradonačelnika Miloša Vučevića gde je „isparilo” 22 miliona dinara, saopštila je danas ta partija.\nZa gas milioni dnevno\nSrbija će nedostajuće količine gasa morati da plaća 4,7 miliona dolara dnevno, po "astronomskim berzanskim cenama", objavio je "Danas" i naveo da se dnevno potroši između 12 i 16 miliona kubnih metara gasa, od čega nedostaje šest miliona kubika.


Stiže jeftiniji roming - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n20. maj. 2015. 06:20 Objavljeno u TELEKOMUNIKACIJE i IT\nSARAJEVO, Za nešto više od mjesec dana, tačnije 30. juna na snagu će stupiti Sporazum o sniženju cijena rominga u javnim mobilnim mrežama, potpisan između Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Srbije i Makedonije.\nTo znači da će pozivi i SMS poruke koje građani BiH budu upućivali ili primali u navedenim zemljama biti višestruko jeftiniji.\nTakođe, građani koji putuju u neku od zemalja potpisnica neće morati gasiti telefone kako bi izbjegli papreno visoke račune plaćajući uslugu telefoniranja domaćem operateru.\nKako nam je rečeno u Regulatornoj agenciji za komunikacije (RAK) BiH, plan je da sporazum bude realizovan u tri faze, kojima će cijene rominga biti svedene na one koje važe u Evropskoj uniji.\nNa osnovu toga u prvoj fazi dogovorene su i maksimalne cijene prema kojima će odlazni pozivi biti naplaćivani 0,29 evra po minuti, dolazni 0,08 evra, SMS poruke 0,09 evra, a prenos podataka 0,70 evra po megabajtu.\n“Maloprodajne cijene odlaznih poziva prema BiH prema odluci iznose 0,567 KM po minuti, što predstavlja smanjenje od 72 odsto u odnosu na važeću prosječnu cijenu. Maloprodajne cijene dolaznih poziva prema odluci iznose 0,156 KM po minutu, što predstavlja smanjenje od 84 odsto u odnosu na važeću prosječnu cijenu”, kažu u RAK-u.\nKada je maloprodajna cijena SMS-a u pitanju, prema ovoj odluci ona će sada koštati 0,176 KM po poruci, što je smanjenje od oko 53 odsto u odnosu na važeće cijene.\n“Maloprodajna cijena za uslugu prenosa podataka prema odluci iznosi 1,369 KM po megabajtu, što predstavlja smanjenje od čak 88 odsto u odnosu na važeće cijene”, kažu u RAK-u, dodajući kako je razlika između pripejd i postpejd korisnika minimalna.\nPodsjećamo, Sporazum o sniženju cijena usluge rominga u javnim mobilnim komunikacijskim mrežama sklopljen je između ministarstava nadležnih za oblast elektronskih komunikacija BiH, Crne Gore, Republike Makedonije i Srbije krajem septembra prošle godine.\nOdlazni pozivi prema BiH 0,567 KM\nPozivi unutar zemlje u kojoj 0,567 KM\nse nalazi pretplatnik\nDolazni pozivi iz BiH 0,156 KM\nSMS poruke 0,176 KM\nPrenos podataka (po Mb) 1,369 KM\nKljučne riječi: bih, izbor, poruke, roming, vazno\nMatić: Cijene razgovora sa BiH niže 27 odsto


UniCredit banka, najveća italijanska banka po obimu aktive, razmatra ukidanje oko 10.000 radnih mjesta ili deset odsto svoje globalne radne snage, u okviru novog poslovnog plana koji će biti predstavljen u decembru, javlja Rojters pozivajući se na dva neimenovana izvora upoznata sa situacijom.\nJedan od izvora tvrdi da će banka najaviti najmanje 9.000 otkaza koji će gotovo u potpunosti biti realizovani u Italiji.\nPregovori sa sindikatima, koji bi trebalo da počnu nakon 3. decembra kada će biti objavljen biznis plan za period od 2020. do 2023. godine, mogli bi da rezultiraju smanjenjem brojem otkaza.\nU UniCredit banci su odbili da daju komentar, navodi britanska agencija i dodaje da je njujorška agencija “Bloomberg” prva izvijestila o planiranim otpuštanjima.\nAgencija za bankarstvo FBiH obavještava javnost i građane da će biti uveden moratorij ili neka druga olakšica na otplatu kredita svim građanima kojima je...\nUdruženje banaka Bosne i Hercegovine je u intenzivnom kontaktu sa svim relevantnim institucijama u Bosni i Hercegovini, od kojih prikuplja podatke o privrednim granama...\nAgencija za bankarstvo Federacije Bosne i Hercegovine je objasnila mjere koje se odnose na situaciju uzrokovanu pandemijom COVID-19. Saopćenje prenosimo u cijelosti. "U cilju adekvatnog informisanja...


Foto: NG HAN GUAN / Tanjug/AP\nKoronavirus je razlog otkazivanja, a trka je u kineskom gradu trebalo da bude održana 19. aprila.\nTrka izvesno neće biti održana u aprilu, a još uvek nije poznato kada će najbolji vozači formule na svetu juriti šangajskom stazom. Formula 1 je objavila kako će naknadno biti utvrđen novi termin, a da je shodno situaciji i velikoj opasnosti ovakva odluka morala biti doneta.\nProtekle godine Kineskinja nesrećna jer je Fetel bio "tek treći" u Šangaju\nSvetska zdravstvena organizacija je proglasila stanje globalne opasnoti, a sve je počelo upravo u Kini u kojoj je dosad od posledica pomenutog virusa preminulo više od 1.100 ljudi.\nGran pri Kine je protekle godine osvojio Luis Hamilton, dok je Valteri Botas sa pol pozicije bio drugoplasirani, a Sebastijan Fetel treći.\n"Počela je da vrišti i da se opire dok su je hapsili": Žena UHAPŠENA u avionu jer NIJE HTELA da nosi MASKU


Francusku će poreske olakšice koštati osam do 10 mlrd evra\nTanjug 11. decembra 2018. 10:25\nPARIZ – Francuska vlada procenjuje da će je poreske olakšice i druge fiskalne mere koje je sinoć najavio predsednik Emanuel Makron u nastojanju da smiri proteste širom zemlje, koštati između osam i 10 milijardi evra (devet i 11 milijardi dolara).\nOvu cifru je jutros izneo portparol vlade Benžamin Grivo u izjavi za BFM televiziju, prenosi agencija AP.\nPovodom višenedeljnih često rušilačkih demonstracija takozvanih „žutih prsluka“, Makron je sinoć najavio mere za jačanje kupovne moći penzionera i radnika, koje uključuju i povećanje minimalne mesečne plate za 100 evra.\nGrivo je rekao da će vlada stvoriti uštede u državnom budžetu kako bi finansirala te mere.\nProtesti „žutih prsluka“, u okviru kojih su sprovođene i blokade puteva, takođe su naneli znatne ekonomske štete preduzećima koja su izgubila klijente u mestima i gradskim centrima pogođenim nemirima, dodaje američka agencija.


Još jedna ulica dobila novu vodovodnu mrežu - juGmedia\nRekonstrukcija ulice Alekse Nenadovića završena je danas zamenom kompletne vodvodne mreže stare preko 45 godina, u dužini od 370 metara, čija ukupna vrednost radova iznosi 5,3 miliona dinara.\nNakon rekonstrukcije ulice Slobodana Penezića, ova ulica je druga među pet ulica u gradu koje će biti kompletno rekonstruisane, u okviru KFVprograma koje izvodi Javno komunalno preduzeće „Vodovod“, a vrednost investicije je 145 hiljada evra.\nJoš tri ulice u kojima je predviđeno izvođenje radova su ulica Vladimira Nazora, Kapetana Bojana Denića i Vlade Jovanovića.\n„U zavisnosti od finansijske vrednosti ovih ulica, siguran sam da ćemo imati mogućnost da makar još jednu ulicu rešimo, a to bi otprilike bilo početkom septembra“, najavio je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović prilikom današnjeg obilaska završetka radova.\nOn je dodao da su građani tokom izvođenja radova imali uredno snabdevanje i da će se nakon ispitivanja cevi na pritisak, provere bakteriološke ispravnosti steći uslovi za aktiviranje nove i trajno stavljanje van funkcije stare vodovodne mreže.\n„Paralelno sa izvođenjem radova izgradnje vodovodne mreže izvodiće se priključci za domaćinstva naših sugrađana prema tehničkim normativima, svaki priključak mora da bude usklađen sa važećom odlukom o Vodovodu i kanalizaciji, i svaki će se rešavati posebno u skladu sa faktičkim stanjem na terenu“, istakao je Cvetanović.\nDirektorka „Vodvoda“ Kosara Ilić ovom prilikom apelovala je na potrošače da je veoma važno da imaju odgovoran odnos prema sopstvenoj imovini i njihovoj pratećoj infrastrukturi.\n„To znači da uvek održavaju vodovodna mesta suvim, da prate rad svojim vodomera, a bilo koji kvar mogu stalno da prijave na broj telefona 016/282-565, ali i da brinu o tome da li redovno dobijaju račune, da ne bude da je nešto preskočeno, a na taj način i nama ukazuju na neke eventualne naše propuste“, kazala je Ilićeva.\nDodaje da je važno i da se stalno podiže svest o upotrebnoj vrednosti sistema kako bi oni što duže trajali,a ono što je svetski problem, ne samo naš, to je upotreba biorazgradivih maramica koje bukvalno izazivaju blokadu u kanalizacionim sistemu i povećavaju troškove.\n„Maramice blokiraju rad motora pupmi, pa eto naš apel je da kako maramice, tako i zimnicu nikako ne bacaju u kanalizacioni sistem, kako ne bi dolazilo do izlivanja“, poručila je direktorka.\n14.07.2018. u 08:09\nSvakom gradu treba po jedna Kosara. Žena, kraljica lider, mozak…


U utorak će se ponovo suditi Ljubi i Bekriji Seferoviću za ubistvo Dženana Memića | PrveNovine\nBiH, Izdvojeno, Teme, Vijesti 0\nU utorak će se ponovo suditi Ljubi i Bekriji Seferoviću za ubistvo Dženana Memića\n“U ponovnom postupku KS treba, po uputama VS FBiH, odrediti novo saobraćajno vještačenje koje treba provesti tim vještaka ili odgovarajuća ustanova za saobraćajno vještačenje. U pogledu preostalih dokaza KS će iste preuzeti, isti se dakle neće ponovo izvoditi, s tim što KS stoji na raspolaganju i da naloži ponovo izvođenje određenih dokaza.\nDrugim riječima rečeno, čemu novo suđenje u kojem nije moguće povrede na tijelu povezati sa navodnom saobraćajkom. Da li je cilj novog suđenja samo protek vremena i odgađanje adekvatne istrage koja bi se morala voditi bez obzira na suđenje koje je u toku. Slučajevi Dženan Memić i David Dragičević au postali sinonim kritičnog stanja u kojem se nalazi naše pravosuđe”, rekao je advokat Feraget za Radiosarajevo.ba.


Septik - FESTIVAL SRPSKOG PODZEMLJA\n"Deal" (akril i tuš)\nRođen je 28. februara 1969. u Subotici. Završava pet razreda osnovne škole bez daljih interesovanja za obrazovanjem posvećujući život grafici i ilustraciji. Ilustracije počinje da objavljuje 1985. u subotičkom fanzinskom prvencu „Zašto baš mi?“, a nakon toga u SF fanzinu Subotičkog kluba “Meteor” postavljajući se i kao likovni urednik .U istom periodu usleđuju i prve izložbe. Jedan je od osnivača SLAM kluba (1988–1989.) koji predstavlja prvi i jedini subotički art klub sa ideološkom podlogom. Ilustracije konstantno objavljuje u niz fanzina hardcore’punk usmerenja širom ex-YU, dok stripovsku delatnost postavlja u okviru subotičke škole stripa (1994.) i predstavlja se kroz izložbu 60 godina stripa u Srbiji (1996). Kao učesnik Subotičkog projekta “Entropija” (2001-2004.) izlaže na više kolektivnih izložbi i grafičkih radionica, objavljujući radove u više fanzinskih edicija posvećenih stripu i ilustraciji.\nSamostalne izložbe održava kao podrška koncertima srodne orijentacije u Beogradu, Somboru, Vrscu, Senti… Od 2003. kroz saradnju sa Beogradskom sub-art grupom “Kosmoplovci” (Kasnije ,,Studio Strip”) objavljuje radove u više izdanja koja su posvecena underground stripu.\nNakon projekta ,,Art Front”, osnovanog preko saradnje sa omladinskim listom ,,Kepes Ifjusag”, 2006. formira inicijativu “Insomnia” insistirajući na kombinaciji grupnih izložbi, crtačkih radionica i filmskih projekcija sa koncertima, uz više nezavisnih autora. “Insomnia” nastavlja da egzistira na drugim lokacijama, od kluba “Elektrika” (Pančevo), „Panta Rhei“ (Bačka Topola), preko subotičkih klubova „Mladost“, „Format C:“ i „Clash“...\nOd 2011. god. rad predstavlja preko festivala underground stripa ,,Novo Doba” (Beograd) i od 2015. kroz projekt Muzeja Evropske Kulture “ComiXconnection” (Berlin) posvecenog alternativnom stripu.


Postavljena nova gnezda za orlove krstaše | Nova Ekonomija\nFoto: Pexels/ Petr Ganaj\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije saopštilo je da je tokom oktobra, novembra i decembra širom Vojvodine postavilo 12 platformi za gnežđenje orlova krstaša. Kako objašnjavaju, ugroženim pticama na taj način se omogućava da lakše oforme stanište na pogodnim mestima.\n"Pogranična područja su posebno važna i interesantna, s obzirom da se populacija krstaša u Mađarskoj i drugim zemljama severno od Srbije prethodnih godina u velikoj meri uvećava", kažu u Društvu za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nNaglašava se i da će krstaši sa daljim rastom populacije tražiti nove teritorije za gnežđenje u delovima Panonske nizije, na kojima još uvek nemaju znatno prisustvo i kompeticiju, pre svega sa drugim pripadnicima svoje vrste.\n"Sa nestankom autohtonih šuma u Vojvodini i sve većim pritiskom poljoprivrednih aktivnosti i ilegalne seče, sve je manje stabala na kojima bi orlovi krstaši mogli neometano da sagrade svoja velika, teška gnezda", napominje Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nOrao krstaš predstavlja nacionalni simbol Srbije, jer se nalazi na njenom državnom grbu, ali u našoj zemlji trenutno živi samo tri para te životinjske vrste.\nUslovi za njihovo gneždenje su odgovarajuća visina za osmatranje, blizina teritorije na kojoj mogu da love, bez prometnih puteva ili svakodnevnih poljoprivrednih aktivnosti u neposrednoj blizini stabala.\nSa druge strane im je potrebno dovoljno čvrsto stablo, sa odgovarajućim grananjem za pravljenje gnezda, kojih ima u predelima Gornjeg podunavlja i Subotičke peščare i u još nekoliko izolovanih šumaraka, poslednjim ostacima šuma na severu Vojvodine.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptiica Srbije naglašava da ptice već u zimskim mesecima nadleću teren i osmatraju potencijalne lokacije za svoja gnezda.\nTokom februara i početkom marta zauzimaju teritoriju i naseljavaju se na odabrana stabla, a ornitolozi se nadaju da će u narednoj godini na terenu zateći što više takvih prizora u Srbiji.


Naša tribina - Humani sektor 400\nKK Crvena zvezda mts pustio je u prodaju sezonske utakmice koje obezbeđuju mesto za 15 evroligaških mečeva u ’’Štark areni’’. Cena je veoma popularnih 5.000 dinara, a njihovom kupovinom postajete direktan učesnik u svim humanitarnim aktivnostima Crvene zvezde!\nNastavljamo u istom pravcu! A, ovog puta pozivamo i vas da se direktno uključite. Svaki sektor na nivou 400 ’’Štark arene’’ zauzela su po dva igrača Crvene zvezde. Oni će se prvi i jedini put u ovoj sezoni međusobno takmičiti, za paketić i osmeh više onih kojima je pomoć najpotrebnija. Zato, menadžment kluba je podržao ideju i u saradnji sa košarkašima doneo odluku da prodaja sezonskih ulaznica za Evroligu ima i humani karakter, pa će pobednici u ovoj maloj igrici, na osnovu broja prodatih ulaznica za njihov sektor, pripremiti adekvatnu pomoć nekoj od organizacija kojoj je pomoć preko potrebna.\nKK Crvena zvezda je godinama unazad bio učesnik brojnih humanitarnih aktivnosti. Iskoristivši snagu svog brenda, uticaj na javnost i Zvezdaše, crveno-beli su često bili na pravom mestu i u pravo vreme. Podsetićemo vas na samo neke od takvih aktivnosti – Posete dečjoj onkologiji, poseta Specijalne bolnice za cerebralnu paralizu i razvojnu neurologiju, poseta dečjem svratištu, brojne akcije sa klupskim partnerom Specijalne olimpijade Srbije, učešće u Evroliginim ’’One Team’’ projektima, posete institutu za majku i dete... i brojni drugi.\nZato, pravac na prodajna mesta – klupske prostorije na Malom Kalemegdanu i TC Ušće prodajno mesto tickets.rs.


U ponedeljak 46.sednica SO Čajetina – Zlatibor.News\n25/12/2015 ZlatiborNewsComments Off on U ponedeljak 46.sednica SO Čajetina\nPredsednik Skupštine opštine Čajetina, Miloje Rajović je za ponedeljak 28.decembar zakazao 46. sednicu SO Čajetina. Odbornici će na ovoj sednici razmatrati devet tačaka dnevnog reda.\nNajvažnija tačka dnevnog reda su predlog odluke o mogućnosti ozakonjenja komercijalnih i stambeno poslovnih objekata namenjenih tržištu (tačka 6) kao i dopuna odluke o utvrđivanju doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta (tačka 7).\nNa sednici će biti predstavljeni finansijski planovi PU Radost i Sportskog saveza Čajetine za 2016.godinu. Odbornici će razmatrati i predlog Statuta javnog preduzeća “Gold gondola Zlatibor”, kao i odluku o raspisivanju javnog oglasa za otuđenje grđevinskog zemljišta.\nTagged 46.sednica so cajetina, cajetina, skupština opštine čajetina, SO Čajetina, zlatibor\nKako su turistički inspektori učestalo na terenu gde kontrolišu da li turistički objekti ispunjavaju sve potrebne uslove za poslovanje na portalu Ministarstva turizma, trgovine i telekominikacija su objavljene kontrolne liste za inspekcijski nadzor. Svi ugostitelji mogu i sami da uz pomoć ovih dokumenta da provere da li njihovi objekti ispunjavaju sve potrebne uslove za obavljanje […]


Obzirom da se bliži kraj godine, važno je podsetiti da će se od 1. januara 2019. godine početi da primenjuje Zakon o finansijskom obezbeđenju, koji u pravni sistem naše zemlje unosi značajne novine.\nOsnovni cilj Zakona o finansijskom obezbeđenju jeste očuvanje i jačanje ekonomske stabilnosti, a njegova najbitnija specifičnost jeste potpuno drugačije predviđena procedura namirenja potraživanja primaoca obezbeđenja iz primljenih instrumenata finansijskog obezbeđenja (novčanih sredstava, kreditnih potraživanja i finansijskih instrumenata).\nOvaj Zakon odnosi se na limitiran krug subjekata (primera radi, Republika Srbija, njeni organi i organi lokalne vlasti, Narodna banka Srbije, banke, Evropska centralna banka, Međunarodni monetarni fond, Evropska Unija itd.).\nZakon o finansijskom obezbeđenju primaocu obezbeđenja daje pravo da svoje potraživanje realizuje bez pokretanja postupka prinudnog izvršenja, bez prethodnog upozorenja davaoca obezbeđenja, bez javne prodaje ili kakvog drugog propisanog načina realizacije, kao i bez utvrđivanja posebnog roka, čiji bi protek označio nastupanje uslova za realizaciju sredstava obezbeđenja. Njemu čak neće biti potrebna ni saglasnost suda. Primalac obezbeđenja će moći da se naplati iz instrumenata finansijskog obezbeđenja nesporedno, bez učešća nadležnog organa. Posebno bitno je naglasiti da na realizaciju sredstava obezbeđenja nikakvog uticaja neće imati pokretanje niti otvaranje stečajnog postupka, likvidacija, reorganizacija bilo primaoca, bilo davaoca obezbeđenja, niti bilo koja odluka doneta od strane nadležnog organa u pomenutim postupcima.\nDajući pravo primaocima obezbeđenja da postupaju na ovakav način, zapravo se u pravni poredak naše zemlje uvode do sada nepoznate procedure i instituti potpuno različiti u odnosu na one koje predviđaju Zakon o obligacionim odnosima, Zakon o izvršenju i obezbeđenju, Zakon o založnom pravu na pokretnim stvarima upisanim u registar i drugi zakoni.\nOsim navedenog, ovaj Zakon detaljno uređuje posebnu vrstu ugovora – ugovor o finansijskom obezbeđenju. Zaključenjem ovog ugovora davalac obezbeđenja se obavezuje da prenese sredstva obezbeđenja primaocu obezbeđenja, odnosno da na tom stedstvu u njegovu korist konstituiše založno pravo, radi obezbeđenja izvršenja svoje ili tuđe obaveze finansijske prirode. S druge strane, primalac obezbeđenja ima obavezu da u skladu sa ugovorom ta sredstva davaocu obezbeđenja vrati po izvršenju ili istovremeno sa izvršenjem finansijske obaveze.\nNadzor nad sprovođenjem odredaba ovog Zakona će vršiti Narodna banka Srbije, Komisija za hartije od vrednosti ili drugi nadležni organ, u zavisnosti o kom subjektu finansijskog obezbeđenja se u konkretnom slučaju radi.\nNenad Cvjetićanin, advokat\nAdvokatska kancelarija „Cvjetićanin&Partners“https://cvjeticaninlegal.com/\nAdvokatska kancelarija „Cvjetićanin&Partners“ za svoj primarni cilj ima pružanje advokatskih usluga na visokoprofesionalan način, kao i razvijanje odnosa međusobnog poverenja sa svojim klijentima.\nDržava otkupila deo duga iz 2019. godine\nNagrada CFO 2018. godine pripala Saši Mlađenoviću iz kompanije Karin Komerc MD


[EWB Intervju] Filipović: Saradnja sa NATO ne ugrožava vojnu neutralnost Srbije - European Western Balkans\nIntervju sa Branimirom Filipovićem, vršiocem dužnosti pomoćnika ministra spoljnih poslova Republike Srbije, zaduženim za bezbednosna pitanja. Sa gospodinom Filipovićem smo razgovarali o spoljnopolitičkoj orijentaciji Srbije, saradnji sa NATO i revizijom IPAP sporazuma sa Alijansom.\nEuropean Western Balkans: Trenutno se vojna neutralnost Srbije definiše kroz rezoluciju Narodne skupštine iz 2007, koja pravno nije obavezujuća. Da li se očekuje jasnije definisanje vojne neutralnosti kroz promenu ustava ili usvajanje nove strategije spoljne politike?\nBranimir Filipović: Pomenuta rezolucija Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti suvereniteta, teritorijalnog integriteta i ustavnog poretka Republike Srbije predstavlja političko-pravni osnov za našu politiku vojne neutralnosti, pošto je doneta od strane predstavničkog tela i do sada ona nije menjana.\nIstovremeno, želeo bih da naglasim da je politika vojne neutralnosti, odnosno odsustvo namere da Srbija pristupi postojećim vojnim savezima, što je i predviđeno u Rezoluciji NS Republike Srbije, aktuelna u više saziva vlade Srbije, koja je po Ustavu nadležna za utvrđivanje i vođenje unutrašnje i spoljne politike. U stručnoj javnosti postoje podeljena mišljenja o tome u kojoj meri je rezolucija pravno obavezujuća, a istovremeno u akademskim raspravama prisutne su određene razlike u poimanju terminologije koja se tiče koncepta neutralnosti.\nMeđutim, ono što mislim da je najvažnije jeste da je nesporna činjenica da je politika vojne neutralnosti sastavni deo aktuelne spoljne politike Srbije, da se jasno izražavala u programima vlada, kao i da su naši najviši zvaničnici u više prilika svojim izjavama potvrđivali da se ova politika sprovodi i da Srbija ostaje privržena ovom opredeljenju. Pored toga, na međunarodnoj sceni od stranih partnera jasno je istaknuto da se takva politika Srbija poštuje i da ona nije prepreka međusobnoj saradnji.\nSa naše strane se uvek jasno ističe da saradnja Srbije sa NATO nije na štetu naše saradnje sa drugim međunarodnim partnerima i obrnuto i da Srbija u svom spoljnopolitičkom nastupu polazi od sopstvenih interesa i ciljeva, kao suverena i nezavisna zemlja.\nNa pitanje da li se planira definisanje vojne neutralnosti tokom promene Ustava, ne mogu da odgovorim, s obzirom da je to političko pitanje i zavisi od političkog opredeljenja koje će se ustavne norme menjati, odnosno dopunjavati. Iznosim kao lični stav da pitanje vojne neutralnosti ne mora biti isključivo ustavna kategorija, što pokazuju primeri drugih zemalja.\nKada se radi o strategiji spoljne politike, želim da napomenem da formalno dokument sa tim naslovom nije donošen, ali to ne znači da strategija spoljne politike nije uspostavljena kroz druge dokumente, poput Strategije nacionalne bezbednosti, druge strateške dokumente, ali i druge akte kojima se utvrđuje i vodi spoljna i odbrambena politika. U svetu je inače česta praksa da se kroz Strategiju nacionalne bezbednosti, kao njen sastavni deo, definišu i spoljnopolitiočki prioriteti, odnosno strategija spoljnopolitičkog delovanja. Kod nas je u toku je proces razmatranja inoviranja ovih strateških dokumenata.\nEWB: Često se govori o potrebi za usvajanjem nove strategije kako bi bili bolje definisani spoljnopolitički ciljevi i položaj Srbije. Da li mislite da je to nešto što je Srbiji potrebno u ovom trenutku?\nBF: Kako sam rekao, u postojećim strateškim dokumentima, poput Strategije nacionalne bezbednosti, su definisani spoljnopolitički ciljevi, a ovi ciljevi su definisani i u programima utvrđivanja i vođenja spoljne politike koje su na početku mandata prezentirale dosadašnje vlade. Takođe, kroz zakonodavnu delatnost Narodne skupštine, a to mislim na postupke ratifikacije međunarodnih ugovora, takođe se izražavaju spoljnopolitička opredeljenja, kao i kroz druge akte izvršne vlasti.\nMislim da u sadašnjem trenutku postoje jasno definisani spoljnopolitički ciljevi, kao i način spoljnopolitičkog delovanja. U formalnom smislu nemamo spoljnopolitičku strategiju, kao dokument sa takvim nazivom, ali ona postoji u materijalnom smislu kroz sve akte koje sam pomenuo. U tom smislu, sadašnji način spoljnopolitičkog delovanja je u funkciji ostvarivanja glavnih spoljnopolitičkih ciljeva, obezbeđuje zaštitu vitalnih interesa Republike Srbije i pozicionira Srbiju na međunarodnom planu kao odgovornog i predvidivog partnera u međunarodnoj saradnji u raznim oblastima.\nU poslednje vreme je došlo do jačanja spoljnopolitičke pozicije Srbije, što je sigurno jedan od jasnih pokazatelja svrsishodnog spoljnopolitičkog delovanja u regionu, u Evropi, ali i na globalnom planu. Kroz donošenje novih strateških dokumenata u oblasti nacionalne bezbednosti i odbrane, spoljnopolitički prioriteti će sigurno imati svoje mesto.\nEWB: Na Petoj Beogradskoj NATO nedelji najavili ste da se priprema novi IPAP sporazum sa NATO. Da li i u kojoj meri se očekuje revizija, odnosno da li će se menjati prioriteti saradnje Srbije i NATO?\nBF: Radi preciznosti želeo bih da napomenem da IPAP (Individualni akcioni plan partnerstva) nije međunarodni sporazum, ne samo kada se radi o Srbiji, već i kada su u pitanju slični dokumenti sa drugim partnerskim državama. IPAP je, kako mu samo ime kaže, Akcioni plan, spisak aktivnosti koje će dve strane sprovoditi u određenom vremenskom periodu, pre svega država partner, a koji je koncipiran imajući u vidu prioritete partnerske države, u ovom slučaju Srbije.\nOvakav dokument se usvaja uz određenu proceduru, od strane nadležnih organa države partnera i Severnoatalanskog saveta, a predstavlja izražavanje političke volje na koji način i prioriteno u kojim oblastima će se ostvarivati partnerska saradnja. Kao što se Program Partnerstvo za mir zasniva na načelima dobrovoljnosti, transparentnosti i fleksibilnosti, uz principe sveobuhvatnosti i samoopredeljenja – što znači da partnerska država odabira aktivnosti i programe za koje ima poseban interes u skladu sa svojim ciljevima – tako i IPAP dosledno sadrži ove principe, kao formalno najviši mehanizam partnerske saradnje za državu partnera koja nema nameru da pristupi Alijansi. Naravno, svaki IPAP u određenom vremenskom periodu je dokument sa konkretnom sadržinom kojom se oblikuje partnerska saradnja, tako da intenzitet i oblasti te saradnje mogu da se razlikuju u zavisnosti koji su prioriteti države partnera u tom vremenskom periodu aktuelni.\nU toku je priprema novog IPAP. Prvi IPAP je bio donet za period 2015 -2016, s tim što je naknadno dogovoreno sa Sekretarijatom NATO da se njegova primena nastavi do kraja 2017. Nacrt novog IPAP je već pripremljen, nadležne institucije su dale svoje predloge na ovaj tekst , te se sada on neformalno usaglašava sa NATO. Nakon toga, očekujemo da se pristupi formalnom usvajanju ovog dokumenta, koji će doneti Vlada Republike Srbije i Severnoatlantski savet, kao što je to bio slučaj i sa prvim ciklusom IPAP.\nNe očekujemo suštinske izmene postojećeg IPAP. Ostaju postojeća četiri poglavlja, što znači da se uglavnom neće menjati prioriteti partnerske saradnje Srbije i NATO. Naravno, izostavljene su aktivnosti i ciljevi koji su već ostvareni, kao i neki koje je vreme prevazišlo, a novi IPAP će biti dopunjen novinama, npr. u oblasti odbrane, saradnje u okviru Programa nauka za mir i bezbednost, sajbera i dr, što je rezultat procene sa naše strane u kojim oblastima se saradnja može dodatno intenzivirati. Naravno, i ovaj dokument ima za polazište politiku vojne neutralnosti Srbije.\nEWB: Da li postoje oblasti saradnje Srbije i NATO o okviru aktuelnog IPAP sporazuma koje vidite kao visoko kvalitetne, a da se o njima se ne govori mnogo u javnosti?\nBF: Kada se pominje saradnja Srbije i NATO kroz Program Partnerstvo za mir, većina medija i najveći deo javnosti misli da se tu radi o vojnoj saradnji. Međutim, ta saradnja je mnogo šira i obuhvata oblasti ne vojne, odnosno civilne saradnje. Tu prevenstveno mislim na učešće Srbije u programu „Nauka za mir i bezbednost“ kroz koji je do sada realizovano više od 20 projekata, što je posebno istakla predsednica Vlade Ana Brnabić na nedavno održanom Beogradskom bezbednosnom forumu.\nPodsećam na njene reči da se time dobija dodatni impuls ekonomskom razvoju Srbije, jer, između ostalog, naučnici iz Srbije dobijaju uslove da ostanu u svojoj zemlji i tu rade na naučnim projektima. Istovremeno, kroz ove projekte oni se promovišu među svojom strukom na međunarodnom planu i otvaraju im se šire mogućnosti za naučno istraživački rad.\nIstovremeno, u oblasti vojne saradnje prisutan je visok stepen ispunjenosti ciljeva, s tim da želim da naglasim da se ova saradnja u kontinuitetu odvija od 2007. godine, da su veoma važni programi izgradnja integriteta, programi reformi bezbednosnog i odbrambenog sektora, postizanje interoperabilnosti, što je značajno za naše učešće u multinacionalnim misijama i operacijama, poverilački fondovi i dr.\nTakođe, želim da napomenem i saradnju u oblasti vanrednih situacija (kao deo ne vojne saradnje), od koje i NATO i Srbija imaju zajedničku korist. Dokaz kvaliteta takve saradnje je i činjenica da će Srbija 2018. prvi put biti domaćin terenske simulacione vežbe u oblasti vanrednih situacija u zajedničkoj organizaciji sa NATO Evroatlanskim centrom za odgovor u slučaju katastrofa (EADRCC). Srbija je veoma uspešno učestvovala u sličnim vežbama koje su 2016. godine održane u Crnoj Gori, a 2017. godine u Bosni i Hercegovini.\nIzuzetno važan deo saradnje koja se ostvaruje, a nije reč o konkretnom programu u određenoj oblasti, predstavlja politički dijalog na najvišem, ali i drugim nivoima. On je prethodne dve godine, od posete generalnog sekretara NATO Jensa Stoltenberga Beogradu novembra 2015, preko poseta tadašnjeg predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića sedištu NATO novembra 2016, do nedavne posete predsednika Republike Aleksandra Vučića sedištu NATO novembra 2017, institucionalizovan, pored susreta na najvišem nivou i na marginama brojnih međunarodnih skupova, ali i susreta na drugim nivoima.\nRazvijeni politički dijalog, što je za našu stranu bitno kako bismo na najbolji način mogli da prezentiramo naše spoljnopolitičke prioritete sa zvaničnicima i u forumima NATO, predstavlja dobru osnovu i za razvoj konkretne saradnje. Istovremeno, konkretna saradnja u različitim oblastima sa svoje strane doprinosi da politički dijalog bude intenzivan i uspešan.\nSvemu tome dodao bih za nas veoma značajan aspekt saradnje koji se odnosi na Kosovo i Metohiju gde je raspoređena Misija KFOR pod mandatom Ujedinjenih nacija. Mandat ove misije je utvrđen Rezolucijom Saveza bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244, a Srbija ostvaruje saradnju u skladu sa tom rezolucijom i Vojnotehničkim (Kumanovskim) sporazumom.\nEWB: Koje oblasti u okviru IPAP nisu ispunile očekivanja i koje su prepreke za njihovo ispunjenje?\nBF: Analiza implementacije IPAP, koju smo sproveli 2016. pokazala je da, od ukupno 215 planiranih aktivnosti, u predviđenom roku nije realizovano samo 3%. Kada se radi o ostalim aktivnostima najveći deo je realizovan, a deo su aktivnosti koje se uspešno odvijaju, ali se radi o dugoročnim procesima i ciljevima koji, zbog svoje prirode, nisu ni mogli biti okončani u prethodnom periodu. Nisu realizovani pojedini ciljevi od kojih se iz raznih razloga odustalo (primer Južni tok). Rezultati su više nego ohrabrujući, jer se, polazeći od iskustava drugih zemalja, moglo očekivati da procenat nerealizovanih aktivnosti bude veći od pomenutih 3%.\nPrimena IPAP je veoma pozitivno ocenjena i od strane Sekretarijata NATO i država članica, uz naglašavanje da je u njemu prepoznat izuzetan napredak u razvoju partnerskih odnosa Srbije i NATO.\nOblast javne diplomatije je identifikovana kao „najslabija karika“, uz ocenu da je potrebno dodatno angažovanje i naše i NATO strane na planu boljeg informisanja javnosti o dometima međusobne saradnje. U tom kontekstu, pripremili smo nacrt Strateških smernica za informisanje javnosti o procesu saradnje Srbije i NATO kroz program Partnerstvo za mir, koji će uskoro biti upućen na usvajanje Vladi Srbije.\nKada se radi o javnoj diplomatiji, a u pitanju je odnos Republike Srbije prema NATO, naša strana ima jasno opredeljenje da objektivno, blagovremeno i jasno predoči javnosti šta je suština saradnje Srbije sa NATO kroz PzM, do kojih se rezultata došlo i kakav je naš interes u toj saradnji. Dakle, ne radi se o promovisanju NATO, jer to nije naš zadatak, niti NATO od nas to očekuje, već o jednoj odgovornoj aktivnosti, gde će se važna sfera spoljne politike predstaviti na najbolji mogući način javnosti, a glavni kriterijum takvog predstavljanja jesu istina i činjenice.\nSvi smo svesni da su opterećenja iz prošlosti i dalje prisutna, a pre svega to je bombardovanje tadašnje SRJ bez ovlašćenja SBUN od strane pojedinih NATO država, a na osnovu odluke koje je doneo NATO, kao i to da je većina zemalja NATO priznala jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije. Važno je napomenuti da to nisu učinile sve članice Alijanse, što je za našu stranu veoma važno i obezbeđuje statusnu neutralnost NATO kada se radi o Kosovu i Metohiji.\nMiščević o prednostima otvaranja poglavlja 6 i 30\n[EWB Intervju] Pščel: Zapadni Balkan ima strateški značaj za NATO\nIlindenska Makedonija najmanje prihvatljivo rešenje za Atinu\nNikola S. Ristić 06. 04. 2017. 06. 04. 2017.


Časopis Industrija :: Inovacije srpskih startapa u sportu pred svetskim investitorima i preduzetnicima\nKo će među timovima Colosseum Bootcamp-a, koji su u prethodnih 5 meseci vredno radili na razvoju svojih inovacija, osvojiti studijsko putovanje u Izrael gde će dobiti mogućnost da dalje razvija svoju ideju, odlučiće stručni žiri sastavljen od vrhunskih međunarodnih investirtora i preduzetnika.\nNjima će se predstaviti samo timovi koji su postigli adekvatan napredak tokom programa i to: FitWorld, Wonnabet, 3D Basketball skills, Sportifico, Appollo, SkillBall.\nZavršnica programa još jednom će pokrenuti diskusiju o važnosti tehnoloških inovacija, ulozi i prilikama za startape, pa Demo Day otvara vrata svim zainteresovanim da upoznaju i čuju vrhunske stručnjake koji će govoriti o ovim aktuelnim temama. Gary Stewart, uspešni preduzetnik, direktor Wayra UK jednog od najvećih svetskih korporativnih akceleratora koji ulaže do 50.000 dolara u startape u ranoj fazi razvoja, podeliće tokom svog predavanja kako da startapi privuku investiicje i skaliraju.\nU Parku se za sada razvija oko 70 startap i rastućih visoko-tehnoloških kompanija, koje radno angažuju više od 650 inženjera.\nColosseumSport je međunarodna grupa za primenu inovacija u sportu sa sedištem u Tel Avivu, sa misijom da unapredi korisnička iskustva u sportu primenom tehnologije.\nGrupa donosi tehnologiju i know-how sportskim organizacijama, startapima i kompanijama kako bi unapredila njihove potencijale, međunarodnu izloženost i pružila uvid u trendove i promene koje oblikuju industriju sporta u svetu.


Abdulah Smajlović, inovator iz Srebrenika patentirao prvu mašinu u BiH za iskoštavanje suhih šljiva - Srebrenik.NETwork\nAbdulah Smajlović, inovator iz Srebrenika patentirao prvu mašinu u BiH za iskoštavanje suhih šljiva\nAbdulah Smajlović, inovator iz Srebrenika već dugi niz godina uspješno se bavi proizvodnjom i unapređenjem inovativnih mašina za sušenje i preradu voća, povrća, šumskih plodova i ljekovitog bilja. Prije dvije godine na Sajmu šljive u Gradačcu predstavio je savremenu rotacionu sušaru za voće, godinu kasnije na istom sajmu je prezentirao sušaru za meso i sir, a za ovogodišnji sajam u Gradačcu patentirao je mašinu za iskoštavanje suhih šljiva. Kaže da se radi o prvoj mašini ove vrste u BiH koja se odlikuje revolucionarnim rješenjima u obradi suhe šljive. –„Mašine za vađenje koštica iz suhih šljiva pojavile su se tek prije pet godina u SAD-u i Južnoj Koreji, ali prema iskustvima prerađivača iz našeg regiona, njihovi konstruktori još nisu uspjeli riješiti problem kako spriječiti drobljenje koštica. Ja sam uspio otići korak u iznalaženju inovativnih rješenja, tako da moja mašina u procesu obrade uspješno odvaja koštice suhih šljiva bez bilo kakvih zastoja i oštećenja“, ističe Smajlović.\nOd prve ideje do konačne realizacije prošle su tri godine, a uz iznalaženje inovativnih rješenja, u svojoj radionici vlastitim rukama je napravio i sve vitalne dijelove za ovu neobičnu mašinu. Ugradio je najsavremenije senzore, kamere i ostalu elektroniku za mehatroničko upravljanje, a prva testiranja pokazala su da ova mašina za osam sati može iskoštiti 300 do 500 kilograma suhih šljiva. Mašina je konstruisana tako da je mogu opsluživati i paraplegičari i ostale osobe s invaliditetom, što, prema riječima Smajlovića, pruža priliku za zapošljavanje ove osjetljive kategoije stanovništva. Prva zvanična prezentacija novog patenta bit će upriličena na predstojećem Sajmu šljive u Gradačcu, a nakon toga kreće njena isporuka zainteresiranim prerađivačima.\nAbdulah se inovatorstvom bavi preko 40 godina, a do sada je prijavio pet patenata i čak 58 tehničkih unapređenja u oblasti metalske i prerađivačke industrije. Svoje inovacije izlagao je na sajmovima u Moskvi, Seulu, Strazburu, Parizu, Nirnbergu, Šangaju, Ženevi, Ljubljani, Zagrebu, Zenici, Sarajevu i drugim gradovima, na kojima se okitio brojnim zlatnim i srebrenim medaljama. Dobitnik je i posebnog priznanja Udruženja privrednika Ruske Federacije i Asocijacije privrednika Francuske koja su mu dodijelila i diplome koje potvrđuju da su njegovi izumi komercijalnog karaktera i da su već našli primjenu u praksi.


Merkur na korak do saradnje sa penzionim fondom Austrije\nMerkur na korak do saradnje…\nU Banji Koviljači odrzan sastanak RH centara Srbije i Penzionog fonda Austrije\nPredstavnici Specijalne bolnice Merkur prisustvovali su drugom pripremnom sastanku na kome su učestvovali i predstavnici RH centara Selters – Mladenovac, Čigota – Zlatibor i domacin Banja Koviljaca a u cilju stvaranja uslova za lečenje osiguranika Penzionog fonda Austrije.\nDirektori ovih centara već su bili u poseti Penzionom fondu Austrije u Beču, a posetili su i njihove rehabilitacione centre, zajedno sa direktorima PIO fonda Srbije i Zavoda za socijalno osiguranje Srbije. Ponuđeno je da ova četiri centra budu učesnici programa koji su Austrijanci nazvali “Rehabilitacija na maternjem jeziku”.\nPrilikom posete informisali su nas koje uslove naši centri treba da ispune da bi učestvovali u programu. U pitanju je oko 300.000 osiguranika poreklom iz naše zemlje koji žive i rade u Austriji, a kojima je potrebna rehabilitacija. Oni ne znaju dovoljno jezik zemlje u kojoj žive pa se smatra da bi rezultati oporavka bili mnogo bolji ako bi se odvijao u našim centrima.- kaže Aleksandar Jokić, v.d. direktora Specijalne bolnice Banja Koviljača.\nOvom sastanku prethodio je sastanak u SB Merkur na kome su pored predstavnika ovih centara učestvovali I dr sci. med. Dejan Stanojević direktor SB Merkur, dr Nada Lazarević Pejović- zamenik direktora za medicinu i Jasmina Vešković-zamenik direktora za nemedicinska pitanja. Na ovom sastanku dogovoreno je da se u svakom od RH centara održi sastanak kako bi se utvrdilo da li svi ispunjavaju potrebne uslove za prijem i lečenje osiguranika iz Austrije\nCategory: AktivnostiBy Bojana Beljić 28. новембра 2018.\nPreviousPrevious post:Savetovanje zaposlenih u zdravstvenim ustanovamaNextNext post:Merkuru svečano dodeljen Halal sertifikat


Dačić: Svi sada vide Prištinu kao remetilački faktor\nTanjug 10. avgusta 2018. 09:25\nBEOGRAD – Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić je izjavio danas da se promenila pozicija SAD prema pitanju KiM i da sada svi vide prištinsku stranu kao remetilački faktor koji odbija da dođe do kompromisa.\nDačić je ponovio da podržava predlog predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji je, govoreći o rešavanju kosovskog pitanja, rekao da se zalaže za razgraničenje sa Albancima.\n„Promenila se pozicija SAD, ranije su smatrali da je pitanje KiM rešeno i da imamo samo da priznamo Kosovo i da se ne otvara ta tema. Sa novom aministracijom oni su otvoreni da sagledaju sve predloge za kreativna i flksibilna rešenja. To je ono što smo mi tražili. Podržavam ovaj predlog zato što se za to zalažem već desetak godina, pošto je to jedino moguće i brzo rešenje, koje trenutno otklanja akutni problem“, rekao je Dačić za Prvu.\n„Imamo situaciju da su SAD, Rusija, Francuska veoma raspoložene da se dođe do kompromisa, da EU moderira taj dijalog, a Nemačka i drugi kažu da ne treba vršiti promenu granica. Prvo su promenili granice Srbiji… pa ne možete Pandorinu kutiju koju ste otvorili povodom Srbije sada da zatvorite i kažete to nije ništa, nije se desilo i nema dalje“, kaže on.\nDačić dodaje da još nije na vidiku da će biti moguće postići rešenje po pitanju KiM.


Rols je proteklih godina imao problema zbog slabe potražnje za avio motorima i brodskim pogonskim delovima, prenosi Seebiz.eu.\nSmanjuju troškove otkazima\nBritanski proizvođač avio motora Rols Rojs objavio je pre nekoliko nedelja da će do 2020. ukinuti 4.600 radnih mesta najvećim delom u Velikoj Britaniji kako bi smanjili troškove u uslovima slabije potražnje. U Rolsu procenjuju troškove najnovijeg talasa restrukturiranja na 500 miliona funti.\nDa su u ozbiljnom škripcu, potvrđeno je prošle godine objavom rekordnog godišnjeg gubitka za 2016. godinu koji je iznosio više od šest milijardi dolara. Tome nisu pomogle niti optužbe za plaćanje mita posrednicima kako bi osigurali narudžbine u zemljama poput Indonezije, Rusije i Kine, a kazne za podmirenje tih optužbi Rols Rojs su koštale gotovo milijardu dolara.\nUDAR NA JAVNU UPRAVU Za pet godina 45.000 zaposlenih manje\nTRGOVINSKI RAT Dve evropske države mogle bi profitirati od trgovinskog rata, ali ne bez posledica\nFrancuska i Nemačka su od retkih evropskih zemalja koje bi mogle profitirati od eskalacije trgovinskog rata između SAD i Kine, predviđaju ekonomisti iz kompanije za finansijske usluge "Barclays".\n"GDE SI LJUBAVI, ČEKAM TE" Potvrđena optužnica protiv Straživuka koji je pretio da će UBITI SUDIJU


Za kim sviraju sirene - Istraživanje o crnim ekološkim tačkama (1/6) – Pančevo - Nedeljnik Vreme\nIstraživanje o crnim ekološkim tačkama (1/6) – Pančevo\nJEDAN OD TRI OSUMNJIČENA: Fabrika Etilen u HIP Petrohemija\nPiše: Slobodan Bubnjević, Momir Turudić\nIstraživanje »Vremena« o crnim ekološkim tačkama u Srbiji pomaže Fondacija Hajnrih Bel Štiftung\nFondacija Hajnrih Bel Štiftung je deo zelene političke struje koja se razvila i van Savezne Republike Nemačke kroz sučeljavanje tradicionalnih političkih pravaca socijalizma, liberalizma i konzervatizma. Kako kažu u HBS-u, njihove zajedničke osnovne vrednosti predstavljaju ekologija i održivi razvoj, demokratija, ljudska prava, samoopredeljenje i pravda, dodajući da im je "posebno stalo do rodne demokratije, dakle društvene emancipacije i ravnopravnosti žena i muškaraca". HBS se angažuje za ravnopravnost kulturnih i etničkih manjina i za socijalnu kao i političku participaciju imigranata, a zalažemo se i za nenasilje i aktivnu mirovnu politiku. "Za naš angažman tražimo strateške partnere koji dele naše vrednosti. Delujemo nezavisno i na sopstvenu odgovornost. Potičemo iz Savezne Republike Nemačke no istovremeno, idejno i praktično, imamo međunarodni akter", kažu u HBS-u.\nPisac i dobitnik Nobelove nagrade Hajnrih Bel, po kom je fondacija dobila ime, predstavlja pojam onoga što je organizacija sebi zadala: odbrana sloboda, građanska hrabrost, tolerancija i vrednovanje umetnosti i kulture kao samosvojnih sfera mišljenja i delanja.\nDodatak su pripremili Slobodan Bubnjević i Momir Turudić.\nSledeću temu BOR, čitajte u broju "Vremena" od 13. maja.\nU noći 13. marta ove godine, u naselju Vojlovica u Pančevu pokvarila se sirena za uzbunjivanje građana. Negde pred ponoć, sirena se sama uključila, bez ikakvog povoda, da bi svojim zavijajućim tonom razbudila dobar deo grada.\nNaviknuti na uobičajena proglašenja radijacijsko-hemijsko-biološke opasnosti (RHB), stanovnici grada za koji se povremeno kaže da je "najzagađeniji u Evropi" u prvi mah masovno ustaju i ravnodušno proveravaju prozore. Međutim, u vazduhu se ne oseća nikakav miris – nijedna od zagađujućih supstanci sa komplikovanim hemijskim nazivima koje prosečan Pančevac ne samo da sa lakoćom izgovara već ih uglavnom samo po mirisu uspešno razaznaje.\nI upravo zbog odsustva mirisa nastaje panika. Opštinski monitoring sistem za praćenje aerozagađenja ne registruje nikakvo prekoračenje vrednosti imisija što izaziva dodatnu paniku i nepoverenje jer postoji sumnja da je isključen ili pak u kvaru (što se dogodilo pre tri meseca u jednom incidentu sa vodonik-sulfidom). Kako god, telefoni Službe za obaveštavanje i upozoravanje su usijani, a ljudi koriste sve moguće nove tehnologije za komunikaciju, od mobilnih telefona do Fejsbuka, samo sa jednim pitanjem: "Šta se desilo?"\nI onda lokalna televizija pušta kajron sa informacijom da se sirena u Vojlovici uključila zbog kvara i da nema RHB opasnosti, niti bilo kakvog zagađenja. Ceo slučaj je paradigmatičan jer pokazuje nizak nivo poverenja građana u sistem, ali i pojačanu ekološku svest i brigu za zdravlje koja ponekad dovede do reakcija i burnijih nego što okolnosti nalažu.\nNo, stanovnici Pančeva, jednog od najstarijih industrijskih gradova u Srbiji, u kome je locirana praktično sva naftna i petrohemijska industrija Srbije, već decenijama su izloženi svakojakim otrovima iz takozvane Južne industrijske zone, a osvešćivanje na ovom planu pratio je sve veći bunt protiv očiglednih dezinformacija i umanjivanja problema. Poslednjih godina organizovano je niz akcija i nekoliko većih ekoloških protesta u gradu, uz učešće opštinskih i republičkih vlasti doneto je nekoliko akata, sačinjeno je mnogo akcionih planova za sanaciju i učinjeni su izvesni konkretni pomaci u zaštiti životne sredine u Pančevu.\n"Morate priznati da se situacija popravlja", kaže ministar životne sredine i prostornog planiranja Oliver Dulić, dodajući da država nikog neće štititi od odgovornosti za ugrožavanje zdravlja ljudi i narušavanja životne sredine. "Ja sam prijatelj Pančeva, a ne naftne industrije", kaže Dulić.\nNOVA SVEST: Južna zona je industrijska oblast uz obalu Dunava, gde su pre nekoliko decenija podignuta gigantska postrojenja NIS Rafinerije nafte Pančevo, HIP Petrohemije i Azotare. Nekadašnji funkcioneri koji su upravljali fabrikama navodno su sa porodicama napuštali grad dok su tokom vikenda pogoni ispuštali otrovna isparenja u atmosferu, ali u to doba nije bilo nikakve ekološke akcije.\nTokom poslednjih nekoliko godina situacija se ozbiljno promenila. Za početak, rukovodeći kadar svih fabrika Južne zone sada uobičajeno stanuje u Pančevu sa porodicama, što je slučaj i sa republičkim inspektorom za životnu sredinu, koji takođe ima sedište u Pančevu. Mnogo toga više nije tajna, a mediji su mnogo bolje edukovani da prate ovu temu. O incidentima u Pančevu se mnogo više piše i govori, a građani na razne načine dižu glas protiv trovanja.\nNajveći protest protiv zagađenja dogodio se u novembru 2006. godine kad je, posle rekordnog trovanja grada benzenom, u opštinsku zgradu dolazio i predsednik Republike Boris Tadić kako bi pomogao tadašnjem gradonačelniku da ubedi menadžment fabrika da zaustave dalje trovanje. Uključivane su sirene za RHB opasnost, a situacija u gradu je bila sasvim uzavrela. U naredne dve nedelje, tokom čuvenog "otrovnog novembra", Pančevci su iz dana u dan protestovali, blokirali prilaze Rafineriji, pa čak organizovano išli u Beograd pred tadašnje sedište Ministarstva ekologije.\nProtest je izazvao pokretanja rada raznih Radnih grupa, kao i drugih tela koja su uspostavila bolju komunikaciju Južne zone, Grada i Republike. Mada je sličnih, ako ne i ozbiljnijih incidenata bilo i sledeće godine, tako intenzivni protesti se nisu ponovili, ali je od tada postalo jasno da problem Pančeva nije trivijalan.\nU međuvremenu, vrlo malo sudskih postupaka za zagađenje je doživelo svoj epilog. Pred Opštinskim sudom se vodi više postupaka za privredni prestup, uglavnom po prijavi republičkog inspektora za životnu sredinu, zatim nekoliko slučajeva krivičnih procesa protiv odgovornih lica, kao i jedna velika građanska parnica građana Pančeva protiv fabrika Južne zone. Ovaj postupak je daleko od okončanja, a do sada je putem suda uspelo da nadoknadi štetu svom zdravlju samo nekoliko bivših i sadašnjih zaposlenih koji su tužili HIP Petrohemiju.\n"Krivični zakonik poznaje kategoriju krivičnih dela u pogledu zagađivanja životne sredine", podseća gradonačelnica Vesna Martinović, koja je u nekoliko navrata apelovala na sudove, ali pre svega na nadležne republičke vlasti, kojima inače upravljaju njene kolege iz vladajuće Demokratske stranke, da ne potiskuju problem Pančeva. U tom smislu se njena situacija ne razlikuje mnogo od prethodnika na čelnom mestu grada – svi su neprekidno apelovali na više instance vlasti, ali s obzirom na to da se situacija nije značajno popravljala, političke posledice su se ipak na njima slamale, budući da je ekološki program jedan od najvažnijih faktora na lokalnim izborima u gradu.\nSIMBOL ZAGAĐENJA: Pančevo\n"Nadležni sudovi vode ove postupke", kaže gradonačelnica, dodajući da kao deo izvršne vlasti neće komentarisati rad sudova. "Podsećam samo da građani, prema Ustavu, ali i prema Arhuskoj konvenciji, imaju pravo na zdravu životnu sredinu", zaključuje.\nNAKON PRIVATIZACIJE: Situacija se promenila ne samo sa rastom ekološke svesti već i sa privatizacijama fabrika Južne zone. Najstarija od sve tri fabrike, sa kojom je Južna zona i formirana, HIP Azotara prešla je ceo srpski tranzicioni put – od akcione privatizacije do prodaje litvanskom partneru, preko štrajkova, meseci u kojima su radnici čekali na platu, pa do obustave proizvodnje i ogromnog duga koji je novi vlasnik napravio. Otpisivanjem dugova HIP Azotara je sada prešla u vlasništvo državnog Srbijagasa, a obezbeđen je i prirodni gas za nastavak proizvodnje. Mada je teško u tim okolnostima govoriti o ekološkom programu, država planira da ove godine uloži oko 910.000, a dugoročno čak 42 miliona evra kako bi se zagađenje iz ove fabrike rešilo.\nHIP Azotara,…fotografije: a. anđić\nHIP Petrohemija, koja je i dalje u državnom vlasništvu, spada u najveće državne izvoznike i najčešće je bila proglašavana za krivca, pre svega zbog Fabrike otpadnih voda i otkrivenog bazena za egalizaciju, u kome većina Pančevaca, pa i republička inspektorka Jelena Stanković odmah vide krivca za emisiju nedozvoljenih materija. Nakon privatizacije NIS-a nastao je problem sa dugovima koje je Petrohemija stekla zbog nove cene sirovine koju kupuje od Rafinerije, pa je ova inače uspešna fabrika zapala u krizu u kojoj je došlo čak i do obustave proizvodnje prethodnog leta. No, ekologija je i dalje važno pitanje za Petrohemiju, ako ništa drugo, bar zbog toga što dobar deo menadžmenta ima veze sa sudskim procesima koji se vode protiv fabrike. Vršilac dužnosti direktora Saša Pavlov smatra da je sada ekološko stanje značajno popravljeno, ali dodaje da se mora još mnogo toga učiniti.\n…egalizacioni bazen u HIP Petrohemija i…\nDirektorka NIS Rafinerije Pančevo Ljubica Simić kaže da se u poslednja četiri meseca intenzivno radilo na pripremi akcionog plana Južne zone Pančeva i da je bilo više sastanaka, kako između generalnog direktora NIS-a Kravčenka i ministra Dulića tako i predstavnika Rafinerije sa predstavnicima Ministarstva i lokalne samouprave. "Rezultat toga je akcioni plan koji smo, na zadovoljstvo svih nas, 23. marta zajedno prezentovali javnosti", kaže Simićeva, koja dodaje da NIS ima velikih problema u prevazilaženju administracije tokom dobijanja dozvola, što može da uspori realizaciju projekata željenim tempom. "Rafinerija ima dobre odnose sa lokalnom samoupravom i pored određenih problema koji postoje, ali problemi su tu da se rešavaju", kaže Ljubica Simić.\nZasedanja Radne grupe koja okuplja Ministarstvo, lokalnu samoupravu i fabrike postala su redovnija. I zahvaljujući tome je ipak i u uslovima ekonomske krize oživeo ekološki investicioni proces, koji doduše proističe i iz obaveze investiranja predviđenih ugovorom o privatizaciji NIS-a, ali se deo sredstava ulaže i iz tekućeg poslovanja, a značajne sume će uložiti i Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja kroz Fond za zaštitu prirode. Jedna od prvih akcija će biti pokrivanje čuvenog egalizacionog bazena u Petrohemiji, mesta gde otpadne vode ove fabrike dolaze u prvi kontakt sa vazduhom. Posle će se videti gde su još ostale otvorene slavine za otrove.\nMERENJA: "U poslednjih nekoliko godina, što protestima, što pritiscima na nadležne, što apelima i lobiranjem, Pančevci su donekle uspeli da bar malo promene benzenom natopljenu stvarnost i nateraju državu da preduzme određene korake", kaže gradski ekološki novinar Zoran Stanižan, koji o problemima ekologije piše za lokalni list Pančevac. Ovo glasilo, koje u Pančevu postoji već 140 godina, i samo je imalo problema zbog katastrofalne privatizacije, ali je nastavilo da intenzivno prati ekološku situaciju. "Da li je Pančevo najzagađenije u Evropi i nije toliko važno, jer je svakako opasno živeti u gradu koji je zagađen, bio on na desetom ili na prvom mestu", smatra Stanižan.\nJednu od glavnih uloga u promeni stanja odigrao je čuveni Gradski monitoring za kontinualno praćenje imisije zagađujućih materija (što, za razliku od emisije, nije koncentracija zagađujućih materija koja se ispušta nad fabrikama, već ona koja stiže u grad). Ovaj monitoring sistem pripada gradu, a instaliran je zahvaljujući donacijama iz Italije. On ima tri merne stanice na liniji prema Južnoj zoni, jednu u pančevačkoj opštini Starčevo i dve u samom gradu.\nMerne stanice bez prekida određuju jednočasovne koncentracije pojedinih gasova i prosleđuju ih u centralni računar u opštini, čime se dobija istorija nivoa zagađenja. Građani u svakom trenutku mogu da provere stanje koncentracija za najopasnije otrove – jedan monitor je postavljen na ulazu u gradsku kuću, a podaci se kontinuirano objavljuju i na sajtu gradske uprave (koji redovno daje informacije o zagađenju).\nMeđutim, iako je novim zakonom o zaštiti vazduha predviđena čitava lepeza merenja zagađenja, rezultati ovog monitoringa još se ne mogu upotrebiti kao dokaz na sudu jer monitoring nikada nije akreditovan od države – tako je u stvari nemoguće dokazati vezu između zagađenja i odgovornosti za isto.\nU Petrohemiji, međutim, veruju da bi gradski monitoring za merenje imisije aerozagađenja trebalo da uđe u mrežu mernih stanica Republike Srbije, a Saša Pavlov tvrdi da u Petrohemiji otvorenost u informisanju građana smatraju veoma važnom i da se trude da izađu u susret medijima. Na pitanje da li je "pančevački problem" u medijima predimenzionisan ili potcenjen, on kaže da je problem zagađenja Pančeva apsolutno realan, mada misli da mediji neki put senzacionalistički prenose vesti.\nLjubica Simić, direktorka Rafinerije nafte Pančevo, kaže da nije protiv da monitoring bude javan, uz ogradu da tumačenje rezultata monitoringa može da obavlja samo ovlašćeno stručno lice. Ona smatra da je informisanost presudna za uspostavljanje poverenja građana. "Znam da će to biti težak i dugotrajan put da se poverenje građana povrati, ali kroz transparentnost podataka, koje rafinerija već sada pokazuje, to se može popraviti", kaže Ljubica Simić.\nZDRAVLJE: Još jedan od problema je nepostojanje relevantnih medicinskih istraživanja koja bi ukazala na vezu uticaja zagađujućih materija i pojave bolesti. Zavod za javno zdravlje Pančeva izradio je poznatu studiju o uticaju čađi na zdravlje ljudi, ali ona malo govori budući da se čađ ne emituje u naftnoj i petrohemijskoj industriji. Kad bi postojale studije o uticaju benzena ili vodonik-sulfida, mnogo toga bi bilo jasnije.\nNo, prema podacima Društva za borbu protiv raka opštine Pančevo, incidenca pojavljivanja tumora evidentno je uvećana u Južnobanatskom okrugu, a prema statističkim informacijama Zavoda za javno zdravlje, bolesti respiratornih organa su najčešći uzrok obolevanja u Pančevu. Uz to, često se procenjuje da u gradu više od 5000 dece boluje od "endemskih" oblika opstruktivnog bronhitisa.\nTo je svakako važan signal da se problem mora rešiti, odnosno pre svega jasno definisati. Prema detaljnoj studiji koju je grad Pančevo realizovao pre dve godine u saradnji sa Vladom Italije, izvor zagađenja je dominantno Južna industrijska zona sa fabrikama NIS Rafinerije nafte Pančevo, HIP Petrohemije i Azotare. Objavljivanje ove studije otklonilo je sve sumnje da otrovi nad Pančevo dolaze iz drugih izvora (iz ložišta i saobraćaja), a da fabrike nisu odgovorne.\nUz to, postoji još jedna vrlo značajna studija koju je izradio Institut za hemiju, tehnologiju i materijale (IHTM) iz Beograda, kao ovlašćena i akreditovana ustanova za tu vrstu istraživanja. U ovoj studiji je prvi put objavljeno da je nad gradom prisutna i nesrećna meteorološka pojava toplotne inverzije koja "usisava" otrove iz Južne zone u grad. Od tog saznanja aktivno se otvara pitanje obustavljanja manipulacija tokom nepovoljnih meteoroloških uslova. Zbog toga je postavljena nova meteorološka stanica, a svi akteri tvrde da se svakog jutra sastaje tim dežurnih inženjera fabrika i da oni poštuju svakodnevne preporuke Republičkog hidrometeorološkog zavoda da ne vrše nikakve manipulacije u vreme kad se javlja toplotna inverzija.\nOvo, nažalost, nije bio slučaj uvek. Obustavljanje manipulacija nije besplatno, pa je jasno da time industrija mnogo gubi. Ekološki aktivisti pitaju gde nestaje deo otpada iz postrojenja i navode da se on ispušta atmosferskom kanalizaciju u obližnji kanal sa koga se potom podižu otrovni gasovi i idu na grad. Da li je reč o tome ili nije može se polemisati, ali praktično svi, pa i neki skorašnji incidenti sa izuzetno visokim koncetracijama otrova nad gradom, dogodili su se u vreme nepovoljnih meteo uslova. S duge strane, postupanje po meteorološkim preporukama značajno snižava broj incidenata, o čemu svedoči sam gradski monitoring sistem.\nŽivot ipak teče normalno u gradu koji je u Srbiji sinonim za trovanje. "Stanje je stvarno bolje", kaže Vera, koja šeta devojčicu u gradskom parku, dodajući da se jako plašila šta će biti sa vazduhom kad Rusi dođu i preuzmu NIS. "Ma, svi su oni isti", dobacuje sredovečni čovek koji u parku iznajmljuje roditeljima automobilčiće na struju, ponavljajući jednu od najčešćih teza o odgovornosti koja je na svima podjednako raspodeljena.\n"Setite se koliko je polemika, ne samo u politici već i u struci, postojalo oko zaključaka i nalaza studije IHTM-a", kaže gradonačelnica Martinović, objašnjavajući da li postoji potreba za pravljenjem zelenog pojasa koji bi ublažio efekte toplotne inverzije. "Sve i da danas zasadimo drveće, ono ne može porasti za mesec dana. I za ovu meru potrebno je vreme. Projekat podizanja milion stabala u narednih deset godina pripremljen je u saradnji sa Šumarskim fakultetom. Ukoliko uspemo da realizujemo ovaj projekat, to će bez sumnje dodatno unaprediti ekološku situaciju. Zelenilo nikome ne može da šteti."\nUGROŽENA POPULACIJA: 130.000\nVEROVATNI IZVOR ZAGAĐENJA: Prema detaljnoj studiji koju je grad Pančevo realizovao pre dve godine u saradnji sa Vladom Italije, izvor zagađenja je dominantno Južna industrijska zona sa fabrikama NIS Rafinerije nafte Pančevo, HIP Petrohemije i Azotare.\nVRSTA ZAGAĐENJA: Dominantno uočeno aerozagađenje, ali je prisutno i zagađenje zemljišta i voda.\nZAGAĐUJUĆE MATERIJE: Benzen i razni drugi ugljovodonici, vodonik-sulfid, amonijak, suspendovane čestice.\nMETEOROLOGIJA: Prema studiji IHTM-a iz Beograda, nad gradom je prisutna pojava toplotne inverzije koja "usisava" otrove iz Južne zone u grad. Od tog saznanja aktivno se otvara pitanje obustavljanja manipulacija tokom nepovoljnih meteoroloških uslova.\nSISTEMI ZA MONITORING: Gradski sistem za kontinualno praćenje imisije, akreditovani monitoring sistem Zavoda za javno zdravlje i odnedavno jedna mobilna toksikološka stanica.\nSUDSKI POSTUPCI: Više procesa je u toku za privredni prestup pred Opštinskim sudom u Pančevu, kao i nekoliko krivičnih postupaka uglavnom protiv direktora HIP Azotare zbog nepoštovanja naloga republičkog inspektora za obustavljanje proizvodnje. Nekoliko radnika dobilo je u građanskoj parnici pravo na nadoknadu štete.\nPOSLEDICE: Bolesti disajnih organa su najčešći uzrok obolevanja u Pančevu, a procenjuje sa da u gradu više od 5000 dece boluje od "endemskih" oblika opstruktivnog bronhitisa. Osim studija o uticaju čađi na zdravlje ljudi, nema drugih relevantnih medicinskih istraživanja, ali je incidenca pojavljivanja raka evidentno uvećana u Južnobanatskom okrugu.\nSANACIJA: Očekivane investicije su u vrednosti od nekoliko stotina miliona evra na svim fabrikama Južne zone.\n1956. Doneta odluka o podizanju petrohemijskog kompleksa.\n1962. Izgrađena HIP Azotara, kao prva u Južnoj zoni.\n1968. Puštena u rad prva postrojenja Rafinerije nafte Pančevo.\n1977. Puštena u rad prva postrojenja u HIP Petrohemiji.\n1980-1990. Ekološki problemi u Pančevu nisu nepoznati, ali se o njima samo sporadično govori.\n1999. Tokom NATO intervencije Južna zona je više puta bombardovana, fabrike su pretrpele ogromne gubitke, a životna sredina je trajno narušena.\n2000. Počinje obnova fabrika koje se ubrzo puštaju u rad.\n2001. Sa promenom režima, ekološki problem i pitanje zdravlja ljudi u Pančevu postaje lokalni politički problem.\n2006. Sukobi na relaciji republika – lokalna samouprava – fabrike – građani kulminiraju tokom događaja u takozvanom Otrovnom novembru, kad su nakon rekordnih trovanja benzenom građani danima protestovali i blokirali fabrike.\nUlaganja u Rafineriju nafte Pančevo iznosila su od 2006 do 2009. oko 64 miliona evra, dok je u Petrohemiju u istom periodu uloženo oko 13,2 miliona evra. Najmisterioznije je kako će u ekologiju investirati treća fabrika Južne zone HIP Azotara, koja je nedavno, zbog ogromnog duga koji je nastao tokom tranzicione avanture sa privatizacijom, ponovo prešla u ruke državnog Srbijagasa. Ova fabrika teško može da nađe sredstva za ulaganje u ekologiju, ali u Ministarstvu životne sredine i prostornog planiranja kažu da će kratkoročno uložiti 910.000, a dugoročno 42.050.000 evra.\nZelena ulaganja u Rafineriju nafte Pančevo bila su prvorazredno političko pitanje tokom prodaje Naftne industrije Srbije ruskom partneru. Revidiranim akcionim planovima predviđeno je da u Rafineriju nafte Pančevo u zaštitu vazduha bude uloženo nešto preko 50 miliona evra, zaštitu zemljišta i podzemnih voda oko 52.000 evra, a u rešavanje problema sa otpadom više od dva miliona evra.\nPosle 2010. godine u Petrohemiji su predviđena ulaganja u iznosu od 4,3 miliona evra, a za 2010. godinu ona iznose 3,8 miliona evra i planiraju se za pokrivanje egalizacionog bazena i promena tretmana aktivnog mulja, rekonstrukciju rezervoara za primarni benzin TK-1101 B, kao i za izradu studije koja će iznaći rešenje zbrinjavanja stabilisanog mulja iz sekcije za dehidrataciju muljeva Fabrike za obradu voda. Ovi projekti se realizuju sufinansiranjem Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja kroz Fond za zaštitu životne sredine.\nBenzen, pančevački specijalitet\nNajpoznatiji pančevački otrov je aromatični ugljovodonik pod nazivom benzen (C6H6). Benzen je otkrio 1825. godine engleski fizičar Majkl Faradej, a ime mu je dvadeset godina kasnije dao nemački hemičar A.V. Hofman. Istorijsku cikličnu formulu benzena sa naizmeničnim jednogubim i dvogubim vezama otkrio je nemački hemičar Avgust Kekule, a u XX veku je njegova struktura kvantnomehanički objašnjena. Benzen je otrovna, bezbojna tečnost koja na 80 stepeni Celzijusa prelazi u gasovito stanje. Nezaobilazno se koristi u naftnoj i hemijskoj industriji. Medicinska istraživanja su pokazala da je vrlo kancerogen. Uzrokuje neurotoksične promene kod ljudi i životinja, utiče na plodnost odraslih i usporava razvoj dece. Povećava mogućnost raznih infekcija. Izaziva leukemiju. Smatra se da u Pančevu benzen potiče iz Rafinerije, Petrohemije i saobraćaja. Inače, izvori emisije benzena mogu biti prirodni (tri do pet odsto, gorenje biomase, šumski požari) ili antropogeni (u 90 odsto slučajeva), među kojima su motorna vozila, rafinerije nafte, distribucija goriva, hemijska industrija, grejanje u domaćinstvima i upotreba benzena kao rastvarača.\nKako kažu u Rafineriji nafte Pančevo, benzen nastaje u rafinerijskim procesima pri proizvodnji motornih benzina, ali dodaju da je "sadržaj u benzinima koje proizvodi Rafinerija nafte Pančevo već nekoliko godina unazad po normama evropske unije". Posmatrajući gradski monitoring, koncentracija benzena je već 2008. godine svedena na nivo koji propisuje zakon Evropske unije, kaže Ljubica Simić, direktorka Rafinerije.\n"Hemičari i ekolozi su me upoznali sa tim da najčešće benzen potiče iz industrije i saobraćaja", kaže za "Vreme" Vesna Martinović, gradonačelnica Pančeva. "Ranija pojava visokih koncentracija ugljovodonika, a i sam benzen je ugljovodonik, uglavnom je koincidirala sa aktivnostima u Rafineriji i Petrohemiji. Merenja sistema za automatski monitoring kvaliteta vazduha pokazuju konstantni trend opadanja na godišnjem nivou. Pored smanjenja prosečne koncentracije, smanjen je i broj registrovanih visokih jednočasovnih koncentracija. Sklona sam da ovu činjenicu dovedem u vezu sa rekonstrukcijama i drugim aktivnostima sprovedenim u fabrikama, a u skladu sa akcionim planovima za zaštitu životne sredine."\nJedan slučaj sa vodonik-sulfidom\nKako priznaju u Rafineriji nafte Pančevo, u raznim fazama prerade sirove nafte izdvaja se vodonik-sulfid (H2S), koji je, inače, jedan od najopasnijih otrova koji se javljaju nad ovim gradom. Vodonik-sulfid je korišćen kao bojni otrov u Prvom svetskom ratu, a povećana koncetracija izaziva oštećenje vida, slepilo, oštećenje nerava i smrt. Poslednja dramatična situacija u Pančevu dogodila se krajem novembra i početkom decembra prošle godine.\nU noći 26. novembra nad gradom su se oslobodile ekstremne doze vodonik-sulfida, H2S je samo za sat vremena dostigao koncentraciju od 106,5 mikrograma po kubnom metru, sudeći po gradskom monitoringu. Nakon pojave pratećeg nepodnošljivog smrada u vazduhu, usijao se telefon Službe za obaveštavanje i uzbunjivanje, a onda se desilo nešto neočekivano – javni prenos podataka sa mernih stanica monitoring sistema za praćenje zagađenja najednom se isključio. Tada je rečeno da monitoring neće prikazivati podatke o prisustvu opasnih materija sve do 30. novembra, navodno zbog iznenadnog servisiranja, ali je on već sutradan ponovo uključen.\nU toku noći su jedini podaci o visini zagađenja stizali iz gradskog Zavoda za javno zdravlje, koji je jedini pravovremeno upozorio građane da ne izlaze napolje i da zatvore prozore. I dok su otrovne magle plivale oko stambenih naselja, samo je Zavod u škrtim saopštenjima preko lokalne televizije objavljivao rezultate merenja njihove mobilne toksikološke stanice, postavljene kod Narodne bašte, u centralnoj gradskoj zoni.\nMeđutim, republičkim vlastima kao da je sasvim promakao ceo incident samo desetak kilometara od Beograda. Javni servis nije ni izvestio o slučaju, a uprkos rešenju Ministarstva odbrane, u gradu nije proglašena ni RBH uzbuna.\nRepublička inspektorka Jelena Stanović je tokom noći obišla Južnu industrijsku zonu i zaključila da zagađenje možda potiče iz državne HIP Petrohemije, uz najavu da će narednih dana posetiti i susedna rafinerijska postrojenja kompanije NIS, a o čemu ništa potom nismo saznali.\nTokom noći je reagovala gradonačelnica Vesna Martinović, koja je uputila apel neimenovanim instancama da "prestanu da ignorišu višednevno zagađenje vazduha u Pančevu". Gradonačelnica je pritom najavila i da Pančevo "više neće tolerisati ignorisanje realnosti od svih ključnih aktera u ovom procesu" i da je nedopustivo "da se odgovorni ponašaju kao da je sve u redu".\nGradonačelnica se sutradan oko 13 sati našla na sastanku zatvorenom za javnost sa direktorima petrohemijske industrije, da bi tokom dana telefonom razgovarala i sa ministrom Oliverom Dulićem. Grad je ujutru prvi posetio Jovan Krkobabić, potpredsednik Vlade, čije kretanje mediji gotovo i ne prate, a koji je, vidno ganut situacijom koja se retko sreće i u najdužim karijerama, obećao da će iskopirati i lično odneti izveštaj o Pančevu nadležnom ministru Duliću.\nTek sledeće večeri se konačno oglasilo i Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja, najavljujući da je "zbog povećanja zagađenja vazduha u Pančevu poslednjih dana ministar životne sredine i prostornog planiranja Oliver Dulić sazvao vanrednu sednicu Radne grupe za praćenje stanja životne sredine u Pančevu". Sednica je održana pet dana kasnije, a na sastancima koji su usledili došlo je do raznih pomaka. Međutim, uzroci ovog trovanja nisu javno saopšteni nikad potom.\nU Rafineriji nafte kažu da, iako se vodonik-sulfid izdvaja u raznim fazama prerade sirove nafte, on je uvek prethodno tretiran. "Potom se vodonik-sulfid šalje na postrojenje Claus koje služi da vodonik-sulfid prevede u tečni sumpor, koji potom Rafinerija izvozi u Hrvatsku, Nemačku ili Mađarsku", objašnjava Ljubica Simić, direktorka Rafinerije.\nIntervju – Vesna Martinović, gradonačelnica Pančeva\nIntervju – Saša Pavlov, v. d. direktora HIP Petrohemije Pančevo\nIntervju – Ljubica Simić, direktorka NIS rafinerije nafte Pančevo\nIzbor novog guvernera NBS-a\nPortret savremenika – Darko Šarić\nZločin u Adi kod Ćuprije\nOptuženici i begunci\nKapetan Dragan putuje, putuje…\nOsuda ratnih zločina


Datum objave: 15.01.2018 19:58 | Autor: mku\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović posjetio je danas Prirodnjački muzej Crne Gore i razgovarao sa direktoricom Lidijom Polović i saradnicima.\nDirektorica Muzeja Polović je upoznala ministra Bogdanovića sa aktuelnim dešavanjima u ovoj instituciji i aktivnostima koje su u prethodnoj godini sprovedene.\nKako je naglašeno, prepoznata je potreba inoviranja Statuta Prirodnjačkog muzeja i Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji, što je urađeno tokom 2017.godine.\nMinistar Bogdanović je pohvalio rad Muzeja i istakao da je vidljiv napredak u organizacionom smislu. Kao posebno važno pitanje istaknuti su loši smještajni kapaciteti Prirodnjackog muzeja, koji nema adekvatne uslove za izlaganje svog bogatog fonda. S obzirom na to da su nedavno pokrenute aktivnosti na pronalaženju adekvatne lokacije za izgradnju novog objekta Prirodnjačkog muzeja dogovoreno je da se u komunikaciji sa Glavnim gradom i drugim nadležnim institucijama što prije definiše lokacija, nakon čega bi se moglo pristupiti planiranju daljih aktivnosti i obezbjeđivanju neophodnih sredstava za izradu projektne dokumentacije.\nNa sastanku je razgovarano i o statusu Botaničkog vrta u Kolašinu, vlasništvo porodice Vincek, koja je izrazila interesovanje da ovo prirodno dobro pokloni Prirodnjačkom muzeju. Kako je u pitanju prirodno dobro i aktivnosti na njegovom preuzimanju koordinira Ministastvo održivog razvoja i turizma ministar Bogdanović i direktorica Polović su istakli da će Ministastvo i Muzej pružiti svu neophodnu stručnu pomoć.\nMinistar Bogdanović je istakao da je Prirodnjački muzej, uprkos lošim izlagačkim uslovima organizovao značajne i veoma propraćene izložbe i naveo kako prostorni kapaciteti Ministarstva kulture i ostalih institucija kulture stoje na raspolaganje Prirodnjačkom muzeju.


VEĆE PLATE U NEMAČKOJ OD OVE GODINE, A PO OSNOVU NOVIH PROPISA - Šljaka Karijera\nVEĆE PLATE U NEMAČKOJ OD OVE GODINE, A PO OSNOVU NOVIH PROPISA\nadmin 24. januara 2019. 0\nPosle poslednjih podataka o tome kolike su plate u Nemačkoj za različita zanimanja i poslove, stiže informacija da će sve plate u Nemačkoj biti uvećane, počev od januara, 2019.godine. Reč je o neto platama, a povećanje je posledica izmene propisa koji regulišu obračun i isplatu zarada u Nemačkoj.\nPovećanje neto plata u Nemačkoj proističe iz izmene neoporezivog dela zarade, izmene stope doprinosa za penzijsko osiguranje i podele dodatnog doprinosa za zdravstveno osiguranje.\nVeći neoporezivi deo zarade uvećava neto zaradu\nZarade u Nemačkoj opterećene su porezom koji se sastoji iz osnovnog poreza, solidarnog i crkvenog poreza. Metodologijom obračuna zarada stope poreza primenjuju se na deo zarade koji premašuje neoporezivi deo. Počev od januara, 2019.godine taj neoporezivi deo zarade je, umesto 9.000 evra, uvećan na 9.168 evra.\nDa bi smo bolje razumeli, stopa poreza na zarade u Nemačkoj je progresivna – oni koji više zaradjuju plaćaju veći porez državi. Neoporezivi deo zarade zavisi od poreske grupe, koja, pak, zavisi od bračnog statusa, da li imate dece, kao i od drugih faktora. Navedeni novi neoporezivi deo zarade od 9.168 evra odnosi se na prvu poresku grupu.\nSa portala Financtip potrudili su se da ovo pojasne konkretnom računicom:\nRadnik koji ima mesečnu platu od 1.500 evra i nalazi se u prvoj poreskoj grupi, imaće veću mesečnu zaradu za 5,8 evra, odnosno 70 evra godišnje. Onom ko zaradjuje 3.000 evra bruto mesečno, zarada će biti veća 131 evro godišnje. Uz povećani neoporezivi deo zarade, povećan je i deo oslobadjanja od poreza po detetu.\nSmanjenje stope doprinosa za penziono osiguranje\nBruto zarade u Nemačkoj, pored poreza, opterećene su i doprinosom za penziono osiguranje. Inače, doprinos se obračunava na iznos bruto zarade koji prelazi 450 evra. Stopa doprinosa za penzijsko osiguranje iznosila je 9,3% do kraja 2018. godine. Od početka ove godine stopa je smanjena na 9,2%. Konkretno povećanje zarade zavisiće od visine zarade koju radnik ostvaruje i poreske grupe u koju je svrstan.\nDodatni doprinos za zdravstveno osiguranje sada solidarno dele zaposleni i poslodavac\nNa plate u Nemačkoj doprinos za zdravstveno osiguranje plaća se na zaradu preko 450 evra. Obračun doprinosa se vrši po stopi od 14,6%, tako da polovinu doprinosa plaća poslodavac, a druga polovina pada na teret radnika.\nPored osnovnog, na plate u Nemačkoj plaća se i dodatni doprinos za zdravstvo, poznat kao Zusatzbeitrag. Stopa doprinosa zavisi od osiguravajuće kuće I kreće se od 0,5 do 1,8%.\nPočev od januara, 2019.godine, I ovaj dodatni doprinos plaćaće solidarno poslodavac I zaposleni, po pola. Financtip prilaže svoju računicu, koja kaže da će onaj ko mesečno zaradjuje 3.000 evra, sada, po osnovu ove izmene propisa imati veću neto zaradu u iznosu od 180 evra, godišnje.\nUzimajući u obzir sve tri izmene propisa, radnik sa bruto zaradom od 3.000 evra, počev od januara, 2019.godine, dobiće neto zaradu veću za 306 evra, godišnje.\n21. decembra 2019. 21. maja 2020. 0\nU ovom trenutku Nemačka ima preko 1,3 miliona upražnjenih radnih mesta, a procene kažu da će za deset godina Nemačkoj nedostajati čak 6 miliona radnika. Tu svoju šansu vide …\nPlate u Nemačkoj konačno povećane\nI u Nemačkoj se radnici bore za veće plate. I uspevaju da ih dobiju, vodjeni svojim sindikatima. Posle radnika u proizvodno preradjivačkim granama industrije, veće plate u Nemačkoj dobijaju …\nKolike su plate u Nemačkoj po profesijama?\n25. januara 2019. 25. januara 2019. 0\nAko je posao u Nemačkoj fokus mnogih sa ovih prostora, onda je pitanje kolike su zarade u Nemačkoj jedno od najčešće postavljanih. Naravno, njega prati ono kolike zarade ostvaruju …


FoNet portal :: Presstup :: Proizvodnja konfuzije\nPRESSTUP: Razgovori o medijskoj sceni Srbije\n01. 09. 2020. 13:01 | FoNet | Bojan Bednar\nBEOGRAD - U Srbiji je izgrađen sistem zarobljenih medija, a na tržištu dominiraju država, javna preduzeća sa istaknutim partijskim kadrovima i vlasnici industrije oglašavanja, izjavila je FoNetu profesorka Fakulteta političkih nauka Snježana Milivojević, koja smatra da je to kreiralo ambijent u kojem mediji ne mogu da obavljaju osnovnu informativnu ulogu.\nSrbija se od drugih zemalja u kojima se mediji zarobljavaju razlikuje po tome što je u njoj taj sistem koherentan, dok kod drugih postoji neka vrsta pluralizma, objasnila je Milivojević u serijalu razgovora Presstup .\nPrema njenim rečima, u Srbiji je taj ambijent napravila vlast, a glavna posledica je oštra, vrlo neravnopravna i asimetrična polarizacija na medijskoj sceni.\n"Ipak, ovo je 21.vek, i bez obzira na siloviti atak, ne mogu svi mediji da budu stavljeni pod jednu kapu", istakla je Milivojević.\nOna misli da su Regulatorno telo za elektronske medije (REM) i Radiotelevizija Srbije "dva najambicioznija projekta", ali ocenjuje da su to i "dva najveća promašaja ovdašnje transformacije medija".\nMilivojević je REM uporedila sa saobraćajcem koji okreće glavu od raskrsnice "u kojoj se svako sa svakim sudara" i ukazala da regulator počinje da deluje u skladu sa "novom modom da se sve institucije parališu", a da se odlučivanje "koncentriše u ličnim rukama".\n"Javni servis je neaktivno mesto u medijskom sistemu koji čuva centar od baš otvorene kompromitacije i agitacije za vlast, ali definiše tupi, nekritički pogled na svet", rekla je Milivojević, za koju je jedino pozitivno to što RTS "podseća da bi moglo biti i gore".\nUpitana o uticaju društvenih medija na informisanje, ona je predočila da se društvo u Srbiji bavi svojim "malim lokalnim problemom" i ne vidi da se svet mnogo menja.\nTo, međutim, vrlo dobro vidi vlast, koja je tokom predizborne kampanje pokazala da su "samo oni sposobni da prave svemirske kampanje sa nepostojećom publikom i mnogo ekrana", ilustrovala je Milivojević.\nKako je objasnila, pokazatelj značaja društvenih mreža vidi se u tome što "vodeći političari i vodeći mediji u Srbiji prave emisije u kojima direktno polemišu sa sadržajem na mrežama".\nUprkos tome što su mladi novinari zainteresovani, motivisani, posvećeni i pristojno obrazovani, ona je ocenila da u novinarstvo trenutno ulaze novinari koji su se profesionalno socijalizovali sa "normalnošću lažnih vesti, post-istinom i političarima u vodećim demokratskim zemljama koji otvoreno lažu".\nZato mlade novinare očekuje vrlo težak i komplikovan posao, jer je "prozvodnja konfuzije postala glavni posao mnogih medija", upozorila je Milivojević.\nOna predviđa da će informisanje u javnom interesu u budućnosti biti mnogo izazovnije, ali je uverena da u "profesionalnoj zajednici u Srbiji za to ima snage", ohrabrena što su mnogi mladi novinari pokrenuli različite inicijative i što su mnogi nagrađeni evropskim nagradama.\nNa pitanje da li medije u Srbiji očekuje oslobađanje od politčkih i ekonomskih uticaja ili dodatni pritisak, Milivojević je odgovorila da nije sigurna da ima naznaka da stanje medija ide u dobrom pravcu. Za to su dokaz "poslednje afere u vezi sa medijima", dodala je ona i, kao primer, pomenula Telekom.\nDržava, odnosno vlast, "na vreme se evakuiše u sigurno vlasništvo u medijima, iz koga je po zakonu trebalo da izađe", ukazala je Milivojević.\nOna misli da glavni motiv za to nije toliko direktno posedovanje medija, koliko zarobljavanje medija i spremnost da se uđe u "novi medijski domen", kao što su kablovski operateri i drugi "hibridni modeli" koji će se razviti.\n"To je obespokojavajuće, jer na dugi rok diskredituje ideju o značaju medija, a omogućava i odstupnicu, kada jednom siđu s vlasti, da sebi obezbede mogućnost da utiču na medije drugim komercijalnim kanalima", zaključila je Milivojević. (kraj) zvs/bdb\nSRBIJA MEDIJI FONET PRESSTUP SNJEŽANA MILIVOJEVIĆ BOJAN BEDNAR


Cerar: Nastavićemo strože kontrole granice\nSlovenački premijer Miro Cerar poručio je da će vlasti ove zemlje nastaviti strože kontrole na graničnim prelazima sa Hrvatskom i da će samo povremeno "sprovoditi blaže ciljane kontrole" na šta je obvezuje izmenjena šengenska uredba.\nOn je rekao da je cilj tih kontrola povećanje bezbednosti i sprečavanje ostalih krivičnih dela, kao što su ilegalna trgovina narkoticima i oružjem, te suzbijanje terorističkih aktivnosti.\nCerar je nazvao "ekstremističkim" tvrdnje poslanika opozicone Udružene liste /ZL/ u slovenačkom parlamentu da je njegova "politika izgradnje zidova" prema komšijama samo nastavak politike postavljanja žičanih prepreka za migrante i izbjeglice na početku izbjegličke krize 2015. godine, javlja Srna.\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović upozorila je prošle sedmice evropske zvaničnike da je Slovenija primenom strožih kontrola prouzrokovala višečasovne zastoje na graničnim prelazima tokom uskršnjih praznika i pozvala Brisel da hitno omogući nesmetan protok ljudi i robe.\nOna smatra da su takvi postupci Ljubljane "u hrvatskoj javnosti stvorili utisak da se ostvaruju neodgovorne najave nekih slovenačkih političara kako se protiv Hrvatske mogu preduzeti određene mere i onemogućiti dolazak turista zbog njenog stava u vezi sa arbitražnim postupkom" u graničnom sporu dve zemlje.\nVlasti u Ljubljani negiraju njene navode.


Obama: Hitno podići granicu zaduživanja\nPredsednik Obama je na konferenciji za novinare u Beloj kući pozvao zakonodavce da politiku ostave po strani i pozabave se donošenjem neophodnih odluka.\nPredsednik Barak Obama na konferenciji za novinare u Beloj kući, poslednjoj u prvom mandatuxPredsednik Barak Obama na konferenciji za novinare u Beloj kući, poslednjoj u prvom mandatu\nPredsednik Barak Obama pozvao je Kongres da hitno odobri povećanje limita do kojeg zemlja može da se zadužuje, ističući da bi bilo apsurdno da njegovi politički protivnici čak i razmišljaju o tome da ne podignu granicu zaduživanja. Na poslednjoj konferenciji za novinare u prvom mandatu, Obama je poručio i da podržava „razumne“ nove kontrole nošenja oružja da bi se sprečila nova masovna ubistva u zemlji.\n„Naša ekonomija trenutno beleži rast i kompanije otvaraju nova radna mesta. Očekuje nas dobra godina ako donesemo mudre odluke i podstaknemo pouzdane investicije i dok god politika u Vašingtonu nije prepreka američkom napretku.“\nObama je pozvao Kongres da hitno podigne granicu zaduživanja Sjedinjenih Država sa sadašnjih 16 hiljada i 400 milijardi dolara, upozorivši republikance da ne insistiraju na ustupcima u zamenu za usvajanje te odluke.\n„Republikanci u Kongresu imaju dva izbora: mogu da deluju odgovorno i plaćaju američke račune ili deluju neodgovorno i uvuku Ameriku u još jednu ekonomsku krizu. Neće međutim dobiti otkup u zamenu za sprečavanje kraha američke ekonomije. Finansijska dobrobit Amerikanaca ne može se koristiti kao sredstvo za pogađanje. Ugled Sjedinjenih Država nije moneta za potkusurivanje.“\nSjedinjene Države već su dostigle limit do kojeg mogu da se zadužuju, ali imaju dovoljno novca da isplaćuju račune još nekoliko nedelja. Obama je naglasio da se taj limit mora podići, ne da bi se povećala državna potrošnja, već da bi se isplatili već postojeći troškovi.\nPredsednik je danas takođe obećao da će nastaviti da se zalaže za kontrolu nošenja oružja, nakon prošlomesečnog masakra u osnovnoj školi u Konektikatu. On je najavio da će uskoro od Konresa zatražiti da usvoji novi zakon o oružju, ne navodeći njegove detalje.\n“Možete računati da su stvari o kojima sam govorio u prošlosti, uverenje da moramo da imamo strožije provere, da možemo da uložimo mnogo veće napore i osiguramo da šaržeri sa velikim kapacitetom ne budu u rukama onih koji ne bi trebalo da ih imaju, sadržajnoj zabrani automatskog oružja… da su sve to stvari za koje i dalje verujem da imaju smisla. Da li će sve to proći u Kongresu? Ne znam, ali moj prioritet je da budem otvoren prema amričkom narodu i članovima Kongresa o tome šta mislim da će dati rezultate.”\nPredsednik je zaključio da će zakonodavci na Kapitol Hilu morati da prate svoju savest kad je reč o glasanju o novim merama u pogledu oružja. Drugi Obamin mandat zvanično počinje 20. januara.


Partizan pravi prostor za još jednog stranca? - Sportske.net\nPartizan pravi prostor za još jednog stranca?\nPlan je da bivši igrač Steaue dobije veću minutažu u prvom timu Partizana.\nSpektakl u Svilajncu, dolazi Bata Mirković!Đukić može da bude ponosan posle ovog Valijenteovog intervjua za španski ''As''!Smiljanić pred teškim izborom - Ovo je njegova odluka!Ćurković ima teoriju, Zvezdino "nameštanje" maska za drugi skandal?Partizan pobedio, Enake proradio, Mirković isprobao i potencijalno pojačanje!\nMomak koji je minulog leta stigao u Humsku kao pojačanje na poziciji desnog beka pao je u drugi plan po završetku evropskih kvalifikacija.\nNavijači gotovo da su zaboravili na Gabrijela Enakea jer Zoran Mirković nema prostora da u prvenstvu ukaže priliku rumunskom internacionalcu.\nPropozicije takmičenja u Super ligi Srbije kažu da je trenerima dozvoljeno da koriste najviše četvoricu igrača sa stranim pasošem, a ta mesta su u timu Partizana rezervisana za Marka Valijentea, Aleksandra Šćekića, Gorana Zakarića i Rikarda Gomeša.\nPostoji mogućnost da u nastupajućem periodu Aleksandar Šćekić dobije srpsko državljanstvo i da time u Partizanovoj ekipi bude napravljen prostor i za Gabrijela Enakea.\nRumun je poslednju takmičarsku utakmicu za crno-bele odigrao 30. avgusta protiv Bešiktaša u Istanbulu, a u subotu je u Sivcu postigao oba gola u pobedi nad Poletom u prijateljskoj utakmici.


Dušica Kostić protiv dnevnog lista Srpski telegraf - Savet za štampu\nDušica Kostić protiv dnevnog lista Srpski telegraf\nNa osnovu članova 19. i 21. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Nevena Krivokapić, Mileva Malešić, Vlado Mareš, Ivan Cvejić, Tamara Skrozza, Marija Kordić, Petar Jeremić, Filip Švarm, Vladimir Radomirović, Ivana Stjelja i Dragan Đorđević, na sednici održanoj 30.6.2016. godine, nije uspela da usaglasi odluku o tome da li je “Srpski telegraf”, objavljivanjem teksta “Osvetio se jer su ga osramotili”, 15. aprila 2016. godine prekršio odredbe Kodeksa novinara Srbije. “Za” odluku da je Kodeks prekršen glasalo je šest članova Komisije, “protiv” su bila tri, dok su dva bila “uzdržana”, tako da nije bilo potrebne većine od osam glasova ni za jednu odluku.\nDušica Kostić, sestra nastradalog Gorana Ilića, podnela je žalbu Savetu za štampu zbog načina na koji je list izvestio o tragediji u selu Knežici kod Niša, u kojoj je njen brat ubio jednu, a ranio drugu osobu i potom se ubio. Kako je navedeno u žalbi, ovakvim načinom izveštavanja prekršeno je više odredbi Kodeksa novinara Srbije, s obzirom na to da, prema mišljenju podnosioca žalbe, novinari nisu objavili potpune i istinite informacije, niti su saslušali drugu stranu. “Istina je da moj brat nije bio pijan, sumanut, pomahnitao i monstrum, već prebijen od strane bračnog para u njihovom dvorištu neposredno pre tragedije. Posle prebijanja u nastavku besa i u tako afektivnom stanju, on je uradio to što nije trebalo da uradi”, ističe se, između ostalog u žalbi. Ona je navela i da je čovek koji se predstavlja kao “veliki prijatelj” njenog brata dao redakciji pogrešnu fotografiju, ispod koje je Srpski telegraf” napisao monstrum. “Najveća sramota za srpske novinare i novinarstvo je i poslednja rečenica u tekstu “obilazio je potencijalne žrtve koje je imao na spisku”, navela je Dušica Kostić, ističući da je novinar njenog brata time proglasio za serijskog ubicu.\nČlanovi Komisije istakli su razumeju bol i ljutnju sestre i drugih članova porodice nastradalog čoveka, te da je dobro što su se obratili Savetu za štampu. Međutim, po mišljenju dela članova Komisije, ni u samom tekstu žalbe nije ponuđeno ništa što bi ukazalo da se nije dogodilo ono što u tekstu piše.\nSpornom fotografijom, za koju podnosilac žalbe tvrdi da je reč o pogrešnoj osobi, Komisija se nije bavila, budući da je u ovom slučaju oštećena osoba sa fotografije, koja se nije žalila Savetu.\nOstali članovi Komisije ocenili su, ipak, da je svako ulaženje u pozadinu ubistva problematično, a u spornom tekstu toga ima. Pri tome su sve spekulacije zasnovane na izjavi čoveka koji je direktno pogođen - oca ranjenje devojke, pa novinar nikako nije smeo da mu slepo veruje, odnosno morao je da uzme u obzir da se sve možda i nije dogodilo tako kako je on opisao. Takođe, deo članova Komisije ukazao je i na to da naslov ne odgovara sadržaju teksta.\nZbog svega ovoga, članovi Komisije ostali su podeljeni u oceni da li je “Srpski telegraf” izveštavanjem o ovom slučaju prekršio Kodeks novinara Srbije.