Kula Beograd - spoj tradicionalnog i savremenog - TU Magazin\nKula Beograd – spoj tradicionalnog i savremenog\nBy redakcija on\t Jun 27, 2017 PROMOCIJE, SRBIJA, VESTI\nSmešten na ušću dveju velikih reka, Beograd je jedan od retkih gradova u Evropi sa takvim strateškim položajem, a ovo prepoznatljivo obeležje grada imalo je veliki uticaj na oblik Kule Beograd, čija fluidna, mekana i senzualna forma zapravo oslikava ulivanje Save u Dunav. Buduće velelepno zdanje monumentalnih dimenzija i neuobičajene strukture, čija će izgradnja biti završena 2020. godine, predstavljaće spoj savremenog dizajna i elemenata domaće tradicije. Bogato kulturno nasleđe našeg naroda biće višestruko ukorenjeno u Kulu Beograd i oslikano na različitim nivoima.\nPrestižni hotelski lanac St. Regis nalaziće se u Kuli, a njegov enterijer biće inspirisan upravo domaćom umetnošću. U skladu sa tim će u objektu biti oslikan mural, koji će simbolično predstavljati umetničke domete naše zemlje, kroz vekove odlikovane strašću, naprednim vizijama i dubokoumnim promišljanjem aktuelnih pojava. Ćilimi domaćica, koje se tkanjem bave sa ogromnom ljubavlju i posvećenošću, oduševljavaju ljubitelje ovog vida umetnosti i dizajna, a motivi i boje korišćeni prilikom izrade ćilima već četiri veka pričaju jedinstvenu priču o tradiciji i kulturi lokalnog stanovništva.\nRazumevanjem ovog fenomena, unutrašnjost Kule dizajnirana je tako da odaje počast zanatu starom vekovima, uklapanjem jarkih boja i motiva tkanja na savremen način. Bogati rudnici prepoznati su kao još jedan veliki izvor inspiracije dizajnera Kule, što ne čudi, s obzirom na to da je ekspanzija rudarstva na ovim prostorima započela još u doba Nemanjića. Od tog vremena potiče i ljubav domaćeg stanovništva prema nakitu, ali i metalnim detaljima koji se sreću na velikom broju monumentalnih građevina u Beogradu, a koji će, zajedno sa originalnim ornamentima i simbolima sa ćilima, moći da se vide i u Kuli. Kako nezaobilazni deo svakodnevice lokalnog stanovništva predstavlja ljubav prema hedonizmu i ritual ispijanja kafe u toku dana i vina u večernjim časovima, objekat će u okviru svojih restorana nuditi najbolju selekciju ovih pića, po kojoj je naša zemlja nadaleko poznata.\nPo završetku izgradnje Kule Beograd, naš grad će konačno dobiti i jedinstveni vidikovac, sa koga će se pružati fenomenalan pogled na Savu, njene veličanstvene mostove, kao i na Kalemegdan, ušće Save u Dunav i impresivnu panoramu prestonice. U ovom pogledu će, bez izuzetka, moći da uživaju kako turisti, tako i sami Beograđani.\nStari delovi našeg glavnog grada, kao što je Skadarlija, sećaju Beograđane na sopstvene korene, dok delovi izgrađeni u duhu savremene arhitekture gradu daju prizvuk moderne evropske metropole. Baš poput današnjeg Beograda, koji predstavlja spoj tradicije i modernosti, i sama Kula predstavljaće potpuno inovativni spoj viševekovne kulture i urbanizma, čime će zasigurno postati novi simbol domaće prestonice.


Šef Poslaničke grupe “Zajedno za BiH“ Edin Ramić ukazao je za Fenu da član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik zloupotrebljava vitalni interes RS-a, kada su u pitanju dvije odluke usvojene u Predsjedništvu BiH te obesmišljava taj mehanizam.\n– Zaštita vitalnog interesa bh. entiteta RS na ta dva pitanja, na određen način predstavlja zloupotrebu vitalnog interesa entiteta te njegovo obesmišljavanje – rekao je Ramić.\n-To je prvenstveno nepristojno i s diplomatske prakse kontraproduktivno generalno za odnose BiH i Crne Gore – rekao je on.\n-Dodik se prvo protivio raspoređivanju Oružanih snaga BiH, te jačanju Granične policije BiH, a zatim zloupotrebljava mehanizam vitalnog interesa RS kako bi dalje narušio sigurnost naše granice. On očigledno priziva nemire u BiH. Ako nije u stanju sam da ih izazove, onda je sretan da ih izazovu migranti ili neko drugi – rekao je Ramić.


Hainan postaje zona slobodne trgovine china radio international\nHainan postaje zona slobodne trgovine\n2018-10-26 14:08:11 cri\nKina je prošle nedelje objavila plan o uspostavljanju južne provincije Hainan kao specijalne slobodne trgovinske zone. U skladu sa tim, strane kompanije dobiće suštinske olakšice kad je reč o pristupu kineskom tržištu. Trgovinske delatnosti na tom ostrvu biće umnogome pojednostavljene, pa se tako otvara kapija prema Pacifiku i Indijskom okeanu.\nKao rešenje Kine za veće otvaranja prema svetu i unapređenje ekonomske globalizacije, ostrvu sa površinom od 34.500 kvadratnih kilometara biće dato više autonomije koja se odnosi na uvođenje reformi i ubrzavanje podsticanja zakonitog, međunarodnog i fleksibilnog trgovinskog okruženja.\nDa bi unapredila otvaranje, naročito u oblastima proizvodnje semena, zaštite zdravlja, telekomunikacija, interneta, avijacije, morske ekonomije i proizvodnje zelenih vozila, Hainan će primeniti upravljanje takozvanog pretpristupnog nacionalnog tretmana i negativnog spiska nad stranim ulagačima.\nPored toga, stranim ulagačima biće dozvoljeno da zadrže 51 odsto akcija u firmama za životno osiguranje, a takođe će im biti ukinuto ograničenje odnosa akcija u oblasti dizajna, proizvodnje i održavanja brodova i aviona.\nKada je reč o koristi za obične ljude, oni mogli bi da kupe uvoznu robu po povoljnijim cenama, uključujući i automobile. Takođe, Hainan može postati mesto ostvarenja snova brojnih mladih ljudi, koji bi sutra mogli da postanu novi Džek Ma, predsednik internet giganta „Alibaba" ili Poni Ma, predsednik „Tensenta".


Kako su u firmama Takovo i Uridim pomoću Microsoft Office 365 paketa olakšati svakodnevno poslovanje Kako su u firmama Takovo i Uridim pomoću Microsoft Office 365 paketa olakšati svakodnevno poslovanje – Personal magazin\nKako su u firmama Takovo i Uridim pomoću Microsoft Office 365 paketa olakšati svakodnevno poslovanje\nDanas su u Microsoftu Srbija u opuštenom razgovoru, predstavnici preduzeća Uridium iz Valjeva i Takovo iz Gornjeg Milanovca podelili svoja iskustva kada je u pitanju implementacija Office 365 paketa prelazak…\nDanas su u Microsoftu Srbija u opuštenom razgovoru, predstavnici preduzeća Uridium iz Valjeva i Takovo iz Gornjeg Milanovca podelili svoja iskustva kada je u pitanju implementacija Office 365 paketa prelazak na poslovanje u oblaku.\nZahvaljujući Office 365 paketu, kompanije sada mogu uživati u prednostima Office paketa, koji uz pomoć Cloud servisa menja način na koji se kompanije interno organizuju i dele informacije kako bi što brže odreagovale na često dinamičan tempo zahteva od strane klijenta. Od samog nastanka 2011. godine, Office 365 je postao jedan od najbrže rastućih proizvoda u istoriji kompanije Microsoft, omogućavajući jednostavno prilagođavanje potrebama i budžetima malih, srednjih i velikih preduzeća širom sveta, od nedavno uključujući i Srbiju.\nNakon razmene iskustava i predstavljanja glavnih aduta koje je Office 365 uveo u poslovanje Takova i Uridiuma, skupu se pridružio i Andreas Hartl, vršilac dužnosti generalnog direktora kompanije Microsoft u Srbiji i podsetio da moderneu današnjem poslovnom okruženju sve češće radimo sa različitih lokacija i različitih uređaja, zajednički doprinoseći razvoju istog projekta. “Office 365 je kao takav zaista izvanredno rešenje, imajuću u vidu da se lako integriše u postojeće poslovne alate i omogućava potpuni rad sa svim dokumentima i na prenosivim uređajima. Na taj način, Microsoft nastoji da obezbedi svim korisnicima neophodna rešenja za svakodnevo poslovanje, kao i da u budućnosti nastavi da pomaže ljudima da efikasnije i produktivnije rade,“ izjavio je Andreas Hartl.\nKako su u firmama Takovo i Uridim pomoću Microsoft Office 365 paketa olakšati svakodnevno poslovanje was last modified: December 16th, 2013 by Redakcija\nMicrosoftMicrosoft OfficeMicrosoft Office 365SoftverTakovoUridim\nKineski lunohod „Zec od žada” uspešno završio zadatke\n“Odredište: Severni pol” – premijerno na Discovery kanalu


Belgrade Business Run 2021. - Nekada radničke igre danas najveći tim bilding događaj u Srbiji - MediaSfera\nViše od 3700 zaposlenih iz 230 kompanija na ovogodišnjem najvećem tim building događaju u zemlji\nU organizaciji Beogradskog trkačkog kluba i Atletskog saveza Beograda na platou iza sedišta kompanije Belgrade Waterfront u Karađorđevoj 48, u četvrtak 30. septembra od 20 časova biće održana poslovna trka Belgrade Business Run.\nPod sloganom Novi optimizam serija poslovnih trka Serbia Business Run kao najveći tim bilding i sportsko-kompanijski događaj u zemlji se vratila u gradove Srbije. Nakon trka u Novom Sadu, Nišu i Subotici, priliku da brane boje svojih kompanija imaće i zaposleni iz Beograda.\nVeroljub Zmijanac, direktor serije poslovnih trka o septembru kao mesecu biznis trka i povratku na staze je izjavio: “Istorija nam pokazuje da posle velikih nedaća, kao npr. pandemija kolere u Francuskoj 1830, nastaje pravi boom u ekonomiji, ali i spremnosti ljudi da preuzimaju rizik. Želimo da budemo predvodnik Novog optimizma, talasa posle pandemije Covid-19 u kojem su zaposleni u centru napora svake kompanije da se obezbedi veće blagostanje i bolje mentalno zdravlje“.\nOvogodišnja trka će zaposlenima poslužiti za druženje na otvorenom, gde će u opuštenoj atmosferi, posle napornog radnog dana provesti kvalitetno vreme sa svojim kolegama.\nI ove godine zaposlene očekuje bogat startni paket, a nakon istrčanih ili ishodanih 5k biće održana After Work & Run žurka, bespllatna i otvorena za sve građane. Kompanije i njihovi zaposleni se takmiče u sledećim kategorijama: Najbrži tim (najbolje zbirno vreme prva tri trkača u timu), NajFIT kompanija – kompanija sa najviše trkača, Najbrži kolega i Najbrža koleginica. Najbolje očekuju pehari kao i robne nagrade partnera.\nTokom 2019. Serbia Business Run serija je zajedno sa Divac Fondacijom omogućila 10 stipendija za dalje školovanje talentovanih srednjoškolaca iz socijalno ugroženih porodica. Svaka kompanija koja i ove godine odluči da donira stipendije imaće jedinstven VIP status na trkama u okviru DIVAC CHARITY ZONE, koja uključuje brojne pogodnosti za kompanijski tim na trci. Više o humanitarnom karakteru trke možete videti na linku: http://www.serbiabusinessrun.com/charity/\nTrka će biti organizovana u skladu sa preporukama kriznog štaba u cilju prevencije širenja zaraze virusa Covid 19.\nSerbia Business Run tradicionalno podržavaju kompanije kojima je aktivnost zaposlenih jedna od suštinskih vrednosti, ove godine to su Sberbanka, HTEC, Intersport, Knjaz Miloš i Haineken. Domaćin trke je Belgrade Waterfront.\nSvaka od kompanija, pored toga što je stala iza događaja, njemu direktno i doprinosi. Na štandovima kompanije HTEC Group, posetioci i predstavnici medija će moći da se upoznaju sa Humeds rešenjem koje je razvila kompanija HTEC u saradnji sa najboljim srpskim kardiolozima. Humeds je pionirski razvijena tehnologija koja pomera granice telemedicine. Ovo sofisticirano rešenje pored uređaja za praktično snimanje EKG signala bez dodatne pripreme pacijenta, omogućava i analizu signala na licu mesta putem veštačke inteligencije, kao i brzu i preciznu dijagnozu srčanih aritmija kojoj korisnik pristupa putem mobilne aplikacije. Uređaj spašava zivote, pošto primećuje aritmije gde god se pacijent nalazio, bez posete kardiologu, i koristi se u svrhu prevencije smrtnih ishoda.\nNa prethodnim trkama u Novom Sadu, Nišu i Subotici, ovaj uređaj je izazvao veliko interesovanje posetilaca trke i trkača, a kompanija HTEC Group će i beogradskoj publici omogućiti da testiraju otkucaje svog srca i dobiju izveštaj o njegovom radu.\nSberbanka obezbedila je trkački kafe na licu mesta sa osveženjima i stonim fudbaloom, Intersport će aktivirati učesnike zanimljivim kvizom uz lepe nagrade.\nSve informacije nalaze se na sajtu trke http://www.serbiabusinessrun.com/\nTagoviBelgrade Business Run radničke igre Serbia Business Run tim bilding


Đokaj: Paket za ekonomski oporavak sprovesti što pre, privatni sektor u teškoj situaciji - Kosovo Online\nĐokaj: Paket za ekonomski oporavak sprovesti što pre, privatni sektor u teškoj situaciji\n17. Avgust 2021. • 14:41\nKosovska vlada je prošlog meseca izdvojila 420 miliona evra za ekonomski oporavak u okviru paketa koji sadrži pet mera, a predstavnik Instituta za razvojnu politiku (INDEP) Ljiron Đokaj poručio je da ga treba implementirati što je pre moguće, prenosi Ekonomija onlajn.\n"Iz budžeta vidimo da ovaj paket u iznosu od 420 miliona evra ima pet glavnih mera, koje služe kao podrška preduzećima, infrastrukturi, zapošljavanju, porodicama, drugim investicijama i tako dalje. U ovim teškim trenucima implementaciju treba uraditi što je pre moguće", kaže Đokaj.\nDodao je da bi mere za privatni sektor i povratak na radna mesta bile uspešni, ako se implementacija obavi kako je obećano.\nPrema rečima Đokaja stanje u privatnom sektoru je teško i pandemija koronavirusa je dosta pogodila i nanela štetu i preduzećima i građanima. U Institutu za razvojnu politiku vide izlaz kroz paket "ekonomskog oživljavanja".\nĐokaj je dodao da je među ključnim faktorima razvoja energija i ulaganje u nju, ističući činjenicu da su ulaganja u taj sektor garancija razvoja.\n"Ekonomija je primarna za svaku zemlju, ali energija dodatno osnažuje državu, a 100 miliona evra je obezbeđeno za energiju, tamo gde se vidi čista energetska budućnost", zaključio je Đokaj.\nKosovska vlada ekonomija budžet Kosovo koronavirus\nHoti: Ekonomija se vraća u normalu\nPremijer u tehničkom mandatu Avdulah Hoti objavio je da se ekonomija na Kosovu vraća u normalu, jer se, prema njegovim rečima, privredni promet znatno povećao.\nEkonomija onlajn: Dok je Kosovo u krizi, poslanica Samoopredeljenja se bavi problemima u Albaniji\nLugaljiu: Budžet je ostvariv ukoliko pandemija opet ne izmakne kontroli


Zvaničnici EU: Suzbićemo jači ruski upliv na Balkanu kao posledicu ukrajinske krize - Radio Sto Plus\nZvaničnici EU: Suzbićemo jači ruski upliv na Balkanu kao posledicu ukrajinske krize\nZbog opasnosti da se posledice ukrajinske krize preliju i da druge zemlje u susedstvu Rusije dodju na muke, Evropska unija mora pomoći Moldaviji i Gruziji i "gledati pomno na Zapadni Balkan, jer ćemo tamo videti provokacije, posebno u Bosni i Hercegovini", izjavio je visoki...\nBorel je to rekao posle zasedanja šefova diplomatija Unije koji su stavili na snagu oštre sankcije Rusiji zbog vojnog upada u Ukrajinu, a iz njegove izjave se može jasno zaključiti da su o tome raspravljali ministri inostranih poslova EU, nadležni za smernice u spoljnoj politici evropske 27-orice.\nEvropski diplomatski zvaničnici novinarima su takodje preneli da je odluka o povećanju trupa u EU misiji Altea u Bosni i Hercegovini i snažnije posvećenje Zapadnom Balkanu „odgovor na pogoršavanje bezbednosti u širim razmerama ne samo zbog Ukrajine, već i zbog upliva Rusije na srpski entitet u Bosni, kao i na Crnu Goru i Srbiju“.\nEvropska komisija je istovremeno, očigledno u nameri da se podvuče spremnost za podršku Zapadnom Balkanu, ponovo saopštila da će kroz, doduše još od oktobra 2020. najavljivani, investicioni paket od 3,2 milijarde evra, pomoći oporavak regiona.\nMada je EK predočila da su tu raspoloživa sredstva jedino milijardu i sto miliona evra iz IPA III programa u roku od sedam godina, dok bi do 2027-e trebalo da se privuče još očekivanih dvadesetak milijardi evra sredstava finansijskih organizacija i privatnog kapitala.\nNemački portal „Dojče vele“ isto tako prenosi s vidnom pažnjom analizu austrijskog lista „Standard“ u kojoj stoji da je napad Rusije na Ukrajinu doveo do toga da se mere predostrožnosti preduzimaju i u jugoistočnoj Evropi.\nU Analizi se ističe objašnjenje evropske vojne misije Eufor u BiH da je odluka o upućivanju dodatnih 500 vojnika u Bosnu usledila „zbog pogoršanja medjnarodne bezbednosne situacije, što bi moglo potencijalno dovesti do nestabilnosti u Bosni i Hercegovini“.\nStandard ističe da bi „pojačanje trupa trebalo pre svega da stavi do znanja odlučnost da se očuva teritorijalni integritet i suverenitet BiH, a trupe stacionirane u Brčkom mogle bi odgoditi ili sprečiti zauzimanje (otcepljenje) cele teritorije Republike Srpske“.\nI, kako dodaje, predsednika RS „(Milorada)Dodika dugi niz godina ne podržava samo Srbija, već pre svega i Rusija, a u celom regionu sada postoji zabrinutost da bi Rusija – isto kao što je to učinjeno Narodnim republikama Lugansk i Donjeck – mogla da prizna Republiku Srpsku kao nezavisnu državu kako bi stvorila još veću nestabilnost na Balkanu“.\nBečki dnevnik navodi da je „Dodik takodje saveznik Hrvatske nacionalističke stranke HDZ u BiH koja sada i otvoreno traži treći entitet“.\n„Nemački Maršal fond SAD“ (GMFUS ) takodje tvrdi da „od Balkana do Malija i dalje, Rusija popunjava prazninu ostavljenu slabošću Zapada“ i kaže da „ako Rusija preuzme nadzor nad Ukrajinom ili uspe da tu zemlju ozbiljno destabilizuje, za Ameriku i Evropu će početi nova era“ .\n„Vodji SAD i Evrope će se sučeliti s dvostrukim izazovom da preispitaju evropsku bezbednost i ne budu uvučeni u rat većih razmera s Rusijom“, zaključak je „Nemačkog Maršal fonda SAD“.\nVisoki predstavnik EU Borel je u posebnom osvrtu za francuski list „Mond“ izneo ne samo strategijsko i geopolitičko, bezbednosno vidjenje sukoba u i oko Ukrajine, već i ideološki stav sa stanovišta vrednosti, a to je da „suština celog zbivanja leži u sve više autoritarnoj prirodi režima Vladimira Putina, u njegovom dubokom ubedjenju da bi širenje slobode i demokratije do njegovih granica predstavljalo životnu opasnost po njegovu vlast“.\nU jednoj posebnoj opširnoj analizi „Nemačkog Maršalovog fonda SAD“ se takodje podseća na to da „sve u svemu, temelj ruskog razmišljanja i politike prema medjunarodnom poretku nije jasno uvrežen jedino u poglavitom naglašavanju statusa Rusije kao velike sile“.\nU analizi se ukazuje i na to da je šef ruske diplomatije „Sergej Lavrov 2016-e istakao da u situaciji posle ‘hladnog rata’ postoji realna šansa da se prevazidje unutarevropski raskol i to preokrene u zajednički evropski dom kao stvarnost.\n„Medjutim“, zaključak je „GMFUSA“, „taj poslehladnoratovski poredak nije uvažio interese Rusije, pa otud Rusija sad odbija da se povinuje njegovim pravilima“.


Kukci, škorpioni, tarantule: Pogledajte šta večera Angelina Jolie - mojusk.ba\nAngelina Jolie ovih dana je u centru pažnje mnogobrojnih svjetskih medija. Sa svojom djecom boravi u Kambodži, gdje je imala promociju svog filma “First They Killed My Father”.\nPored toga što je prvi put kratko progovorila o razvodu od Brad Pitta, glumica je ovih dana u žiži interesovanja i nakon što je BBC objavio snimak kako sa djecom za večeru priprema kukce.\n– Prvo krenete sa cvrčcima i pivom, a onda dođete do škorpiona i tarantula – kazala je Jolie objašnjavajući novinarki BBC-ija kako je prvi put kada je boravila u Kambodži probala ove lokalne specijalitete.\nBihać: Saobraćajna nesreća kod “Amfore”


Upriličen sastanak predstavnika Fonda i predstavnika Službe za zapošljavanje Kantona Sarajevo | FPRZOI\nTakođer se razgovaralo o problemima zapošljavanja osoba sa invaliditetom, kao i prijedlozima za poticanje vlasti na svim nivoima, da zajedno, sa međunarodnim i nevladinim organizacijama u BiH stvore jedinstven sistem resursa u socijalnom, pravnom i ekonomskom smislu, kako bi se pružila potpuna inkluzija i bolji kvalitet života osoba sa invaliditetom u BiH.\nNa sastanku je istaknuto, da je Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo jedna od rijetkih koja redovno izmiruje svoje obaveze prema Fondu, na što je obavezuje član 59, Zakona o profesionaloj rehabilitaciji, osposobljavanju i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, prema kojem su kantonalne službe za zapošljavanje dužne u Fond uplatiti 5% od planiranih sredstava njihovog Finansijskog plana za aktivnu politiku zapošljavanja u tekućoj godini.\n„Od 40 hiljada privrednih subjekata u FBiH, samo 12 hiljada uplaćuju novac Fondu za zapošljavanje osoba sa invaliditetom, prema članu 18. i 19. Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom. U periodu koji je pred nama, želimo promijeniti ovu praksu i uz pomoć nadležnih institucija mnoge od ovih subjekata podsjetiti na ovu zakonsku obavezu“, istakao je Baljić.”\nNa sastanku se, između ostalog razgovaralo i o budućoj saradnji u okviru aktivnih mjera zapošljavanja, broju zaposlenih osoba sa invaliditetom, kao i kontroli i utrošku doznačenih sredstava za zapošljavanje osoba sa invaliditetom.


"Grupa premijerligaških doktora smatra da je udaljavanje Karneiro sa klupe Čelsija za naredni meč izuzetno nepravedno", kaže se u saopštenju lekara Premijer lige.\nKako se dalje navodi, Čelsijev medicinski tim je dobio dozvolu glavnog sudije da ukažu pomoć igraču.\n"Eventualno njihovo odbijanje da izađu na teren značilo bi kršenje lekarske dužnosti prema pacijentima", kaže se u saopštenju.\nKako navode lekari, Karneiro, koja se pridružila Čelsiju 2009. godine, ima nihovu potpunu podršku.\nBritanski mediji su preneli da Karneiro neće putovati na predstojeći meč protiv Mančester sitija u nedelju.\nOna će i dalje obavljati duznost prvog lekara tima, ali više neće moći da prisustvuje treninzima, mečevima, kao ni da ulazi u hotel gde je smeštena ekipa.


‘Ruski uticaj jači od evropskih donacija’\nZastave Srbije, Rusije i Evropske unije.\nNemanja Todorović Štiplija, glavni i odgovorni urednik portala Evropski Zapadni Balkan, za ‘Zašto?’ objašnjava različit nivo podrške evropskim integracijama u zemljama regiona.\nSve vlade u regionu Zapadnog Balkana deklarativno su posvećene procesu pristupanja Evropskoj uniji. Od Crne Gore koja je već otvorila veliki broj poglavlja i tri od njih zatvorila, do Kosova čija je evropska budućnost neizvesna, iz razloga nepriznavanja od određenog broja država članica.\nI pored toga, više od 90 posto kosovskih građana veruje u budućnost svoje države unutar Evropske unije. Zajedno sa Albanijom, gde je podrška evropskim integracijama oko 80 posto, čine grupu najviše evro-entuzijastičnih država Zapadnog Balkana. Na samom kraju toga pola je svakako Srbija sa oko 50 posto podrške budućem članstvu.\nRazlozi za ovako veliku podršku u pojedinim zemljama su istorijski, ali i politički. S jedne strane, posle godina izolacije Albanije, građanima Albanije Evropska unija je viznom liberalizacijom ponudila poprilično prostora za evro-entuzijazam, a ona je i iz perspektive Kosova viđena kao najveći benefit dosadašnjeg dela procesa približavanja EU.\nTakođe, velika albanska dijaspora koja uživa sve benefite u državama članicama Evropske unije doprinosi pozitivnoj slici Evrope među građanima Kosova i Albanije. Na samom kraju su politički i istorijski razlozi, od članstva u NATO, do jednog jasnog otklona od drugih država koje su nastale od bivše Jugoslavije, ali i nepostojanja jakog ruskog uticaja na Kosovu i u Albaniji.\nU poslednjih nekoliko meseci, posle demokratskih promena, evro-entuzijazam poprilično raste u Makedoniji, zajedno sa ubrzanim težnjama te zemlje da što pre postane i članica NATO-a. Tome doprinose i prilično pozitivni signali koji dolaze od strane same EU ali i država članica, među kojima su i Bugarska i Grčka.\nDosadašnji evro-skepticizam u Makedoniji nije bio samo i jedino posledica predugog trajanja bilateralnog spora između jedne države članice EU – Grčke, sa jedne strane i vlade u Skoplju sa druge, već i poprilične nezainteresovanosti prethodne vlade za pitanja evro-integracija i reformi u zemlji. To zatišje koje je postojalo u celom tom procesu odgovaralo je tadašnjoj makedonskoj eliti, koja je EU prikazivala kao krivca za sve – od političkih problema u zemlji, međuetničkih odnosa, pa sve do pogrešaka u procesu tranzicije.\nVrlo slična slika Evropske unije pokušava se nametnuti i građanima Srbije. Iako su srpske vlasti posvećene evropskim integracijama, primetno je da ni same vladajuće elite nisu u velikoj meri posvećene tom procesu. Sem pojedinaca u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, ne mislim čak ni da je većina narodnih poslanika zaista za evropske integracije u pravom smislu te reči.\nU Srbiji, kao i u manjoj meri u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori, ne možemo zanemariti ni snagu ruskog uticaja. Tehnike kojima se sprovodi ruska meka moć su dovoljno dobro osmišljene da ona zaista dopire do najširih slojeva građana, ali u sve većoj meri i intelektualnih elita. Samo u proteklih mesec dana objavljeno je na stotine članaka o ruskim donacijama, nadmoći ruskog naoružanja, povećanju ekonomske saradnje i sličnim temama.\nU ovoj vrsti promocije i popularizacije Rusije u Srbiji, glavni akter nije sama Rusija, već delovi vladajućih elita, nacionalna televizija i pojedini dnevni listovi. I pored svoje ekonomske nadmoći, količine donacija i investicija iz država članica, Evropska unija nije razvila mehanizme za popularizaciju na način da oni zaista dopru do svih delova stanovništva.\nVIDEO: Ivana Bilić i Alen Fukelj (Sarajevo), Lela Šćepanović i Predrag Tomović (Podgorica) i Miloš Teodorović i Dragan Kostić (Beograd)


Mađarski referendum - Social Europe - Peščanik\nPoslednjih nekoliko nedelja ulice Budimpešte i drugih mađarskih gradova oblepljene su vladinim plakatima koji raspiruju rasnu i versku mržnju. Umesto da ljude iz Sirije, Iraka, Avganistana i drugih zemalja predstave kao azilante koji beže iz brutalnih i teško rešivih vojnih sukoba – plakati ih opisuju kao „ilegalne imigrante“ koji ne zaslužuju našu pomoć, toliko nespremnih za integraciju da su smrtna pretnja Evropi. Na ovim plakatima se bespomoćni civili koji beže od Isisa, talibana, sirijskih i ruskih kasetnih bombi predstavljaju kao krvožedni „đavoli“ koje mađarski građani zajedno sa drugim „ispravnim“ Evropljanima treba da odbace.\n„Da li znate“, pita nas jedan od tih plakata, „da je prošle godine u Evropu stiglo više od milion i po ilegalnih imigranata?“ „Da li znate“, objašnjava nam drugi, „da je od početka migrantske krize više od 300 ljudi poginulo u terorističkim napadima širom Evrope?“ „Da li znate“, upozorava treći, „da je od početka migrantske krize u porastu zlostavljanje žena u Evropi?“ Poistovećivanje azilanata sa surovim teroristima i nezajažljivim seksualnim predatorima je cinično i uznemiravajuće. Istovremeno, olako paušalno etiketiranje azilanata kao „ilegalnih imigranata“ ne odgovara činjenicama i odredbama međunarodnog prava.\nNa dnu svakog od ovih plakata velikim boldovanim slovima piše da je referendum 2. oktobra. Ova inicijativa je posledica odluke Orbánove vlade i njegovog slovačkog parnjaka da pravno ospore plan EU o obaveznim kvotama migranata koje treba da prihvate sve zemlje članice.\nPitanje koje će mađarska vlada postaviti građanima je pažljivo sročeno. Tu se svesno izbegavaju pojmovi kao što su evropska solidarnost, humanost, ravnopravnost i jednakost. Ne pominju se izuzetne okolnosti zbog kojih je ogroman broj ljudi morao da napusti svoje kuće, niti činjenica da je Nemačka prihvatila nesrazmerno veliki broj azilanata koji su tokom 2015. stigli u Evropu. Ne spominje se ni potreba regionalnog rešenja migrantske krize pod pokroviteljstvom EU. Umesto toga, pitanje se isključivo odnosi na uskogrudi emotivni problem nacionalnog suvereniteta: “Da li odobravate da EU donosi obavezujuće odluke o raseljavanju ne-mađarskih građana bez saglasnosti mađarskog parlamenta?”\nIgrajući na kartu mađarskog istorijski uslovljenog straha od gubitka ili ograničenja suvereniteta i označavanjem većine muslimanskih azilanata egzistencijalnom pretnjom po bezbednost i evropski kulturni identitet – vlada će gotovo sigurno uspeti da većinu građana ubedi da na referendumu kaže Ne. Međutim, referendum i Orbánova neumorna demonizacija “migranata” su samo deo cinične političke vežbe čiji glavni cilj nikada nije bio očuvanje mađarskog suvereniteta ili etno-kulturnog identiteta.\nZa Orbána je izbeglička kriza izbila u idealnom trenutku pružajući mu bezbroj političkih prilika koje je on umešno iskoristio. Predstavljajući se kao jak i odlučan lider, sposoban da zadrži “preteću plimu” bliskoistočnih i azijskih azilanata, on je povećao podršku svojoj posrnuloj partiji Fidesz. Istovremeno, njegove radikalne antiimigrantske mere, uključujući i podizanje ograde na granicama sa Srbijom i Hrvatskom, sprečile su uspon ekstremno desničarske partije Jobbik tako što su joj prosto preuzele temu. I na kraju, podstičući moralnu paniku zbog većinom muslimanskih azilanata, Orbánova vlada je delimično uspela u skretanju pažnje javnosti sa teške ekonomske situacije u Mađarskoj, pogoršanja javnih usluga i sve ozbiljnijih optužbi za korupciju i nepotizam visokih funkcionera Fidesza i drugih ljudi bliskih vlasti.\nKada je reč o spoljnoj politici, Orbán je iskoristio odgovor EU na migrantsku krizu i nevericu izazvanu brexitom za zahtev o restrukturiranju EU. On je početkom septembra zajedno sa poljskom vladajućom partijom Prava i pravde Jaroslawa Kaczyńskog pozvao na “kulturnu kontra-revoluciju” koja bi dala veću moć odlučivanja pojedinačnim državama članicama EU.\nKoncept “sve bliže unije građana Evrope” je podložan preispitivanju, ali to alternativu koju su ponudili Orbán i Kaczyński ne čini privlačnijom. Orbánov najveći doprinos političkoj teoriji i praksi je njegova podrška “i-liberalnoj demokratiji”, koju je Jan-Werner Müller s pravom ocenio kao niti liberalnu niti demokratiju. Od povratka na vlast 2015, poljska Partija prava i pravde sledila je Mađarsku uvođenjem “i-liberalne demokratije”, uz ograničavanje nezavisnosti sudstva i jačanje vladine kontrole nad civilnim službama i javnim servisom.\nAko se na referendumu u Mađarskoj ubedljivo odbace obavezne migrantske kvote, čemu se Orbán nada, on će sigurno nastaviti jačanje saveza sa Kaczyńskim i ostalim članicama Višegradske grupe, Slovačkom i Češkom, kako bi zaustavio supranacionalne ambicije EU. Ono što teši je ograničena privlačnost anahronih ličnosti kao što je mađarski premijer u Evropi. Orbánov brend nacionalizma iz 19. i 20. veka uzdiže nacionalnu državu i hvali hrišćanske vrednosti izbegavajući da precizira šta bi to tačno bilo.\nIako popularan u ruralnim delovima Mađarske i u nekim zemljama članicama Višegradske grupe, teško je zamisliti ga kao uticajnu političku figuru u severnoj Evropi. Privlačnost “hrišćanskih vrednosti” je prilično ograničena u tim sekularnim i multikulturalnim zemljama. Isto tako, povratak mitskoj Evropi nacionalnih država neće naići na podršku u zemljama poput Francuske, Britanije ili Holandije gde su građanske i političke veze zasnovane pre na ustavnom patriotizmu nego na teorijama etničke isključivosti.\nAutor predaje na CEU u Budimpešti i profesor je emeritus na Pravnom fakultetu Univerziteta u Vorviku.\nStephen Pogány, Social Europe, 20.09.2016.


Koalicija SDS LSV LDP i dalje bez izveštaja o trošenju u kampanji - Nova Borba\nLSV LDP SDS/ Ilustracija: Tanjug\nKoalicija SDS LSV LDP i dalje bez izveštaja o trošenju u kampanji\nIzveštaj će najverovatnije biti objavljen na jesen do kada će se proveriti sadržina dostavljenih podataka.\nPredizborna koalicija SDS-LDP-LSV jedan je od političkih subjekata koji nije predao izveštaj o troškovima izborne kampanje po isteku zakonskog roka, rečeno je Tanjugu u Agenciji za borbu protiv korupcije.\nOsim partija Borisa Tadića, Čedomira Jovanovića i Nenada Čanka, izveštaj do sada nije predala još jedino grupa građana "Za preporod Srbije - profesor doktor Slobodan Komazec".\nU Agenciji za borbu protiv korupcije objašnjavaju da je moguće da u toku dana pristignu i preostali izveštaji, jer kako kažu, bilo je važno da se izveštaj pošalje poštom do određenog roka na adresu agencije.\nŠto se tiče lokalnih izbora još uvek ima nekih opština gde rokovi nisu istekli.\nDo sada je Agencija primila preko 700 izveštaja sa lokala.\n"Još uvek primamo dokumentaciju od opštinskih izbornih komisija gde možemo da vidimo ko je sve bio u obavezi da podnese izveštaj...", rekla je Dakić, dodajući da i kada je reč o troškovima kampanje na pokrajinskom nivou, nisu svi podneli izveštaj.\n"Naravno, i tu ćemo iskoristiti svoje nadležnosti i pokrenuti zahtev za pokretanje prekršajnih postupaka za sve one koji nisu ispunili svoju zakonsku obavezu", zaključila je Dakić.


Festival nauke otvaranje program | Zabava | Kultura\n4. decembar, 15:32\nKlinci, budućnost je vaša! (FOTO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n29.11.2018. / 16:11\nSvečanim otvaranjem na Beogradskom sajmu danas je počeo 12. Festival nauke, koji će tokom četiri festivalska dana okupiti stotine naučnika iz zemlje i sveta, kao i hiljade posetilaca spremnih na najuzbudljivije naučne avanture!\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 1 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 2 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 3 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 4 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 5 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 6 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 7 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 8 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 9 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 10 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 11 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 12 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 13 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 14 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 15 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 16 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 17 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 18 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 19 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 20 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 21 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 22 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 23 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 24 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 25 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 26 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 27 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 28 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 29 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 30 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 31 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 32 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 33 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 34 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 35 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 36 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 37 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 38 / 39\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 39 39 / 39\nNaučna zabava u tri hale Beogradskog sajma ove godine donosi izazove objedinjene festivalskom temom Zemlja budućnosti.\nPosetioci hale 3 mogu da pokrenu avion uz malu pomoć solarne energije, upuste se u istraživanje svemirskih stanica, otkriju kako mogu da dođu do čiste vode u slučaju da sve slavine presuše ili da se prošetaju kroz prošlost uz ples najrazličitijih epoha.\nUHali 3A smešteni su Ekspertinejdžeri, zona u okviru koje posetioci mogu da saznaju kako izgledaju vatrogasci budućnosti, roboti koji su se u okviru NASA-inog programa vinuli u svemir, kao i druge brojne naučne izazove.\nUčenici Matematičke gimanzije će prikazati projekat koji su radili u sardanji sa NASA. Učenici su uspešno u kocki od 4x4cm uspeli da lansiraju memorijske čipove u svemir i testiraju na koji način kosmičko zračenje deluje na memoriju koja se koristi u svakodnevnim uređajima.\nTik pored njih prostire se najuzbudljivije igralište festivala na kojem su, sudarom reciklaže i kreativnih ideja, nove živote dobile stare, odbačene sprave za vežbanje. Naučno-fantastična bina i ove godine je u Hali 5, na kojoj eksplozivne, interaktivne i uvek zabavne naučne šou programe izvode naučnici iz Evrope i SAD!\nU petak 30. novembra, u 9.30 časova na Maloj bini u Hali 3 Beogradskog sajma biće održana ceremonija svečanog prograšenja Ambasadora nauke u okviru koje će Festival nauke prvi put dodeljivati značke i diplome ambasadorima nauke, učenicima osnovnih i srednjih škola za njihov doprinos popularizaciji nauke. Goran Trivan, ministar za zaštitu životne sredine dodeliće ovo značajno priznanje - titule Ambasadora nauke, mladim naučnicima iz cele Srbije.\nKao poseban Porodični dan i ove godine je osmišljena nedelja 2. decembar, kada će posetioce dočekati niz naučnih avantura prilagođenih svim uzrastima!\nPrijatelj manifestacije, deseti put zaredom, je mts!\nfestivali nauka beograd\nGOLE BUTINE JOVANE JEREMIĆ U JUTARNJEM PROGRAMU: Priznala da se RAZVODI, pa ušetala u studio u sakou i štiklama! (FOTO)


Darko Ćulum: SIPA ima značajne rezultate u borbi protiv organizovanog kriminala - Ilidza.ba I\nHome/Bosna i Hercegovina/Darko Ćulum: SIPA ima značajne rezultate u borbi protiv organizovanog kriminala\nDarko Ćulum: SIPA ima značajne rezultate u borbi protiv organizovanog kriminala\nDirektor SIPA-e Darko Ćulum izjavio je Srni da su postigli značajne rezultate u borbi protiv organizovanog kriminala u vezi sa neovlaštenim prometom droge, finansijskim kriminalom, organizovanim krijumčarenjem migranata, ali i drugih teških krivičnih djela.\nOn je istakao da je borba protiv terorizma i dalje je prioritet SIPA-e, te da u tom kontekstu postoje intenzivne aktivnosti u okviru međunarodne i međuagencijske saradnje u smislu blagovremene razmjene operativnih informacija i saznanja, radi što uspješnije borbe protiv potencijalne opasnosti i rizika od terorizma.\nPrema njegovim riječima, prioritet će i dalje biti borba protiv svih oblika organizovanog kriminala, korupcije i drugih teških oblika kriminala.\nImajući u vidu aktuelnu migrantsku krizu, dodao je on, poseban akcenat u radu bio je na sprečavanju i istraživanju krijumčarenja migranata, ali i trgovine ljudima, u čemu je SIPA postigla značajne rezultate.\n“U protekloj godini SIPA je provela 27 operativnih akcija u kojima je uhapsila 48 osoba zbog krijumčarenja migranata i nadležnim tužilaštvima podnijela 20 izvještaja o počinjenom krivičnom djelu protiv 35 osoba i jednu dopunu izvještaja protiv tri osobe zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična djela krijumčarenje ljudi”, rekao je direktor ove policijske agencije.\n“Bosna i Hercegovina izgubi čitav jedan budžet zbog neplaćenih akciza na cigarete”\nĆulum je napomenuo da borba protiv ilegalnih migracija ostaje prioritet i u ovoj godini, pored svih redovnih poslova i zadataka definisanih planom i programom za ovu godinu.\n“Prioritet rada agencije bit će sprečavanje i otkrivanje pojedinaca ili grupa koje se bave krijumčarenjem cigareta i duhanskih proizvoda, u saradnji sa Upravom za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine i drugim nadležnim organima”, rekao je Ćulum.\nPrema nekim procjenama, ukazao je on, Bosna i Hercegovina izgubi čitav jedan budžet po osnovu neplaćenih akciza na cigarete i duhanske proizvode.\nSamo u protekloj godini, rekao je Ćulum, SIPA je otkrila i privremeno oduzela 28.174 kutije cigareta bez akciznih markica, 32.400 komada ručno punjenih cigareta, 727 kilograma rezanog duhana i 420 kilograma duhana u listu, na koje nisu bile plaćene akcize.\nBorba protiv prometa narkoticima\nOn je istakao i značajne rezultate koje je SIPA postigla u borbi protiv neovlaštenog prometa droge.\nU 17 operativnih akcija koje je SIPA provela u 2020. godini, naveo je on, uhapšene su 23 osobe zbog neovlaštenog prometa droge, a u akcijama je oduzeto 651 kilogram heroina, 1,582 kilograma kokaina, 444,6 kilograma marihuane – skanka, 5,657 kilograma amfetamina i kilogram spida.\nĆulum je naveo da je nadležnim tužilaštvima podneseno 15 izvještaja o počinjenom krivičnom djelu protiv 40 osoba i dvije dopune izvještaja protiv četiri osobe zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična djela neovlaštenog prometa droge.\nOn je poručio da će borba protiv ove vrste krivičnih djela biti prioritet rada SIPA-e i u narednom periodu.\n“Sveukupno gledano, u godini koja je iza nas SIPA je postigla značajne rezultate – nadležnim tužilaštvima u Bosni i Hercegovini podnijela je ukupno 144 izvještaja o postojanju osnova sumnje o počinjenom krivičnom djelu protiv 299 fizičkih lica, od kojih je 17 pravnih i 20 dopuna izvještaja protiv ukupno 42 fizička lica”, rekao je Ćulum.\nPodnesenim izvještajima o počinjenim krivičnim djelima iz oblasti finansijskog kriminala identifikovana je materijalna šteta po budžete u Bosni i Hercegovini u iznosu 36.701.309 KM, a nezakonito stečena imovinska korist identifikovana tim izvještajima iznosila je 625.427 KM.\nOn je naveo da su, u sklopu istraga krivičnih djela iz nadležnosti SIPA-e, provedene tri finansijske istrage, kao i dvije dopune istraga.\n“Agencija je prepoznala važnost vođenja ove vrste istraga radi utvrđivanja nezakonito stečene imovine vršenjem krivičnog djela i stvaranja pretpostavki za njeno oduzimanje u sudskom procesu”, kazao je.\n“U legalne tokove ubačeno skoro 13 miliona KM nelegalno stečenog novca”\nIstragama krivičnih djela pranja novca utvrđeno je da je kroz finansijski sistem Bosne i Hercegovine u legalne novčane tokove ubačeno 12.912.434 KM nelegalno stečenog novca, dok je pričinjena materijalna šteta od počinjenih krivičnih djela iznosila ukupno 6.885.797 KM i na taj način stečena imovinska korist od 8.563.615 KM.\nĆulum je ukazao i na rad Odjeljenje za zaštitu svjedoka, po kome su i prepoznatljivi, koje je specijalizovano odjeljenje u Bosni i Hercegovini za pružanje odgovarajućih vidova zaštite i podrške zaštićenim svjedocima.\n“Na osnovu 120 naredbi i zahtjeva Tužilaštva i Suda Bosne i Hercegovine u okviru proceduralnih mjera zaštite pružene su mjere zaštite i podrške za 81 osobu, a u okviru četiri programa zaštite svjedoka pružene su mjere zaštite i podrške za 11 osoba”, naveo je direktor SIPA-e Darko Ćulum.\nOsiguran prevoz za učenike osnovnih škola u sarajevskoj Općini Stari Grad\nMagazinović: Do sada niko nije kažnjen zbog pogrešnog isticanja zastave BiH


Paneta u L. Americi: Policija a ne vojska da sprovodi zakon\nU Latinskoj Americi zakon bi trebalo da sprovodi policija a ne vojska, poručio je danas americki ministar odbrane Leon Paneta svojim kolegama iz Južne Amerike, i dodao da će im SAD pomoći da usavrše svoje sposobnosti.\nU obraćanju na konferenciji ministara odbrane latinoameričkih država, koje često angažuju vojsku za borbu protiv krijumčara droga i drugih gerilskih grupa, Paneta je rekao da SAD shvataju da je nekad teško odlučiti da li pretnja zahteva angažovanje vojske ili policije.\nPanetine izjave odnosile su se na brojne države Latinske Amerike koje se u borbi protiv kriminala ili za pomoć u uvođenu reda okreću vojsci, pogotovo za suzbijanje kriminalnih kartela.\nPaneta je rekao da SAD mogu da pomognu, ali da će civilne vlasti na kraju morati da budu sposobne da same snose taj teret.\nPanetina poseta Južnoj Americi bila je druga 2012. On nastoji da proširi vojnu saradnju SAD i država Latinske Amerike i izgradi odnose koji bi mogli pomoći američke interese u azijsko-pacifičkom regionu.\nBaza podataka bila bi u središtu novog sistema koji će olakšati pomoć stanovništvu u slučaju katastrofe.\nOna bi državama omogućila da naprave listu različitih vidova pomoći koje bi bile\nspremne da pruže i omogućile pogođenoj državi da bira, čime bi se efikasnije odgovorilo na hitne potrebe i izbeglo dupliranje.


Francuska ministarka o novoj metodologiji evrointegracija | N1 Srbija\nFrancuska ministarka za Evropu: Novom metodologijom se ne menjaju uslovi ulaska\n19.11.2019. |14.42 >14.47 |\nIzvor: AFP/Bertrand Guay\nFrancuska ministarka za Evropu Ameli de Monšalen je rekla je u Briselu da je nova metodologija za proširenje politički predlog i da je, imajući u vidu da u EU mnogi dele ocenu da ima slabosti u pregovorima sa Srbijom i Crnom Gorom, EU spremna da o tome razgovara s Beogradom i Podgoricom s ciljem da se povrati poverenje među članicama i stanovništvom EU. Ona je dodala da se novom metodologijom ne menjaju uslovi za članstvo.\nMinistarka Monšalen je to novinarima rekla uoči rasprave šefova diplomatija EU o predlogu Pariza za novu metodologiju pregovora o članstvu.\n"Mislim da u EU mnogi dele dijagnozu da je postupak koji je pokrenut sa Srbijom i Crnom Gorom utemeljen, ali da ima slabosti. Tu se sve mora gledati jasno, i ako Srbija i Crna Gora žele da se uključe u ovu novu dinamiku koja je pokrenuta, bićemo sasvim spremni da to razmotrimo", kazala je francuska ministarka.\nVečernje novosti: Francuske "faze" - prvo vladavina prava, Kosovo u poslednjoj\nJoksimović: Francuski predlog o proširenju EU se ne odnosi na Srbiju i Crnu Goru\nOna je dodala da postoji tehnički deo pregovora, ali da je nova metodologija politički predlog da bi se našao novi okvir za pregovore kako bi oni bili delotvorniji, opipljiviji i stroži i da se mogu vratiti unazad.\nAmeli de Monšalen je naglasila da se predlogom Francuske za novu metodologiju pregovora o članstvu uopšte ne menjaju pravila igre u toku pregovora.\n"Svedoci smo da su pregovori krajnje dugi, krajnje razočaravajući za one koji učestvuju u tom poduhvatu, to se odvija po nekom automatizmu i nema političkog nadzora", rekla je Monšalen odgovarajući na pitanje da li se u toku pregovora menjaju pravila kad se traži nova metodologija.\n"Ono što mi predlažemo jeste da zemlje koje pregovaraju o članstvu u meri i brzini kojom napreduju dobiju i pristup Savetu ministara EU i mogu politički učestvovati u njegovom radu i dobiju ekonomsku potporu Evropske unije", kazala je ministarka Monšalen.\nEvropska unija evrointegracije Francuska Ameli de Monšelan\nMislim da je i ovde jedna blokadica potrebna da se narod opameti.


Stoltenberg kaže da NATO ne traži sukob, ali je spreman da se brani – NovostiDana.rs\nStoltenberg kaže da NATO ne traži sukob, ali je spreman da se brani\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg izjavio je danas da predstojeći manevri NATO „Spoj trozupca 2018.“ (Trident Juncture) šalju jasnu poruku da alijansa ne traži sukob, ali da je spremna da brani svoje saveznike od svake pretnje.\nStoltenberg je u Briselu novinarima rekao da je vežba, koja počinje sutra u Norveškoj i traje do 7. novembra, najveća vežba NATO od kraja hladnog rata i predstavlja „snažnu demonstraciju naših sposobnosti i naše odlučnosti da radimo zajedno“, saopštio je NATO.\nManevri NATO biće održani na kopnu, moru i u vazduhu u centralnoj i istočnoj Norveškoj, okolnom delovima Atlantskog i Baltičkog mora, uključujući i Island, i vazdušnom prostoru Finske i Švedske.\nU vežbi će učestvovati oko 65 brodova, 250 aviona, 10.000 vozila i 50.000 vojnika iz 29 zemalja članica, i partnerskih zemalja Finske i Švedske.\nScenario vežbe je pokušaj NATO da oslobodi zemlju saveznicu koja je bila meta oružanog napada, i ona će ujedno biti i test alijansinih snaga za brzo reagovanje.\n„Spoj trozupca šalje jasnu poruku, našim zemljama i svakom potencijalnom neprijatelju Trident: NATO ne traži konfrontaciju, ali smo spremni da branimo naše saveznike od svake pretnje“, rekao je Stoltenberg.\nOn je podvukao da sama vežba predstavlja ogroman logistički poduhvat, i da je od avgusta na 27 lokacija širom Norveške iz velike udaljenosti stiglo oko 180 letova i 60 brodova sa opremom i osobljem.\n„Danas su sve snage i oprema na svom mestu od najvećeg broda do najmanjeg drona“, rekao je generalni sekretar NATO, dodajući da je u tako obimno pokretanje vojske i opreme uložen multinacionalni napor.\n„NATO je posvećen obezbeđenju Atlantika i Spoj trozupca demonstrira trajnu snagu transatlantske veze“, rekao je Stoltenberg.\nOn je rekao da su na manevre pozvane i sve članice Organizacije za evropsku bebednost i saradnju (OEBS) i pozdravio to što su poziv prihvatile Rusija i Belorusija, koje je NATO već ranije upoznao sa detaljima vežbe.\nVežbom, čiji će se značajan deo odvijati na moru, komandovaće sa palube komandnog broda Maunt (Vitni Mount Whitney) komandant mornaričkih snaga SAD za Evropu i Afriku i južnog krila NATO, admiral Džejms Fogo (James Foggo).\nEksplozivna naprava kod kuće Klintonovih\nŠolak: Nikada nisam imao niti sada imam zajedničke poslove sa Djilasom


Tokom rasprave o Zakonu o osiguranju depozita, ministar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda negirao je navode da se ovim zakonom osniva nova agencija na nivou BiH.\nMinistar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda rekao je da je Vijeće ministara BiH spreman da, u dogovoru sa Domom naroda Parlamentarne skupštine BiH, odmah uputi zahtjev Predstavničkom domu za hitno usvajanje seta zakona o akcizama i bankarstvu.\n"Kada zakoni budu usvojeni u Predstavničkom domu, trebalo bi od Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ tražiti pomjeranje roka za usvajanje koji ističe danas. Na bordu direktora MMF-a je da odluči da li će nam tolerisati ovo kašnjenje", rekao je Bevanda.\nOn je podsjetio da su delegati Dom naroda po hitnoj proceduri usvojili i Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o osiguranju depozita u bankama u BiH, što je jedan od bitnijih zakona.\nBevanda je izrazio nadu da će se ovaj zakon naći u Predstavničkom domu u što skorijem roku, te da će biti i usvojen, jer je riječ o sistemskom zakonu koji reguliše poslovanje bankarskog sektora u BiH.\nDom naroda Parlamentarne skupštine BiH je odbio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, u prvom čitanju.\nNaime, delegati su prihvatili negativno mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH koja nije podržala principe predloženog zakona, što znači da je zakon odbijen.\nVijeće ministara BiH je utvrdilo i uputilo u parlamentarnu proceduru prijedlog tog zakona, kojim se provode odluke Ustavnog suda BiH.\nIzmjenama i dopunama Zakona bilo je predviđeno da se uvedu naknade za prijevoz, topli obrok, smještaj i odvojeni život za sudije i tužioce te određene kategorije stručnog osoblja u pravosudnim institucijama na nivou BiH, utvrđene Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH i odgovarajućim podzakonskim aktima. Istovremeno, predviđao je ujednačavanje naknade za regres.\nDom naroda nije prihvatio zahtjev za smjenu zamjenika ministra odbrane Seada Jusića, a protiv su bili svi delegati iz Republike Srpske.\nInicijativu za Jusićevu smjenu pokrenuli su SDP i DF jer je dozvolio upotrebu i učešće dijela Oružanih snaga BiH na ceremoniji obilježavanja 9. januara – Dana Republike Srpske u Banjaluci.\nPredstavnički dom nedavno je podržao zahtjev za Jusićevu smjenu, ali s obzirom na odluku Doma naroda, Jusić ostaje zamjenik ministra.


source.ba | Selektor Dule Vujošević "naružio" prevodioca tokom sinoćnje press konferencije: Prevodi ono što pričam!\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine poražena je sinoć u Kindareni u Rouenu od selekcije Francuske sa visokih 84:65, u sklopu prve runde kvalifikacije za SP u košarci koje se 2019. godine igra u Kini.\nPojedini članovi KSBiH se "bunili" zbog Duletove izjave o ratu u BiH: Ne dirajte mi Vujoševića i ne pravite probleme tamo gdje ih nema!\nLabeyrie je kod domaćina bio najbolji sa 13 poena, sedam skokova i dvije asistencije. Jackson je upisao 11 koševa uz osam skokova i tri asistencije, dok je 11 koševa upisao i Lacombe.\nU našoj ekipi, najbolji je bio Nemanja Gordić sa 16 poena. Nemanja je tom učinku još dodao i tri skoka, te tri asistencije, ali je izgubio čak pet lopti. Milošević je dodao 15 koševa, dok je Stipanović upisao dva koša manje.\nNakon prve dvije utakmice naša reprezentacija je sada na omjeru 1-1, baš kao i selekcija Rusije koju smo prije par dana pobijedili u Skenderiji. Francuska je na omjeru 2-0, dok su Belgijanci na omjeru 0-2.\nKada su u pitanju naredne utakmice u ovim kvalifikacijama, 22. februara naredne godine BiH dočekuje Belgiju, dok Francuska dočekuje Ruse. Što se tiče rasporeda naših momaka, 25. februara igramo u gostima kod Rusije, 29. juna 2017. godine dočekujemo Francuze, a kvalifikacije završavamo 2. jula kada gostujemo kod Belgije.\nPodsjećanja radi, plasman u drugu rundu kvalifikacija će ostvariti tri prvoplasirane ekipe iz svake grupe. BiH će, u slučaju prolaza u drugi krug kvalifikacija, ići u grupu u kojoj bi se trebale naći selekcije Češke Republike, Finske, Bugarske ili Islanda.\nKada su u pitanju ostale kvalifikacione grupe, treba spomenuti rezultate balkanskih reprezentacija. Aktuelni prvaci Starog kontinenta, Slovenci, su nakon dvije utakmice na omjeru 1-1, s obzirom da su u posljednjem meču pretrpili poraz od Španije. Crna Gora, koja se također nalazi u istoj grupi, je također na omjeru 1-1.\nKosovo, koje se nalazi u grupi C zajedno sa Litvanijom, Poljskom i Mađarskom, ima dva poraza iz dvije utakmice, dok je užasno loše ove kvalifikacije otvorila Hrvatska koja nakon prve dvije utakmice ima dva poraza (u gostima od Holandije i na domaćem parketu od Talijana).\nSrbija je dobro ušla u ove kvalifikacije, pa nakon dva meča imaju omjer 2-0. Inače, Srbi se nalaze u grupi sa Njemačkom, Gruzijom i Austrijom.\nSelektor bh. košarkaške reprezentacije, Duško Vujošević, bio je vrlo nezadovoljan igrom svojih momaka protiv selekcije Francuske, pa je sinoć na press konferenciji za medije istakao sljedeće:\n"U košarci može da se dobije i da se izgubi. Mi smo zasluženo izgubili. Čestitam Francuzima na toj zasluženoj pobjedi. Ovaj tim Francuske ima veoma dobar odnos kada su u pitanju angažovanost, borbenost i trčanje, te je to bolje nego što je to bilo ranije kada su bili u punom sastavu. Oni su, iako ovako oslabljeni, jači od našeg mladog tima. Mi smo pokazali dva lica, igrali smo mnogo bolje u prvom poluvremenu. Nisam generalno zadovoljan kako smo igrali. Primili smo dosta koševa u zadnjim sekundama napada. Kada se pogleda statistika, to i nije toliko loše, ali smo veći dio tih poena dali kada to više nije bilo važno. Moramo mnogo toga da naučimo iz ove utakmice", rekao je sinoć na press konferenciji Duško Vujošević.\nNa press konferenciji se dogodila i jedna zanimljiva situacija kada je selektor Vujošević "naružio" prevodioca tokom press konferencije.\n"Ovo je za njih najbolja škola košarke u Evropi", rekao je Vujošević, a onda nije bio zadovoljan prevodom koji je na engleskom jeziku glasio: "For them, this game was one of the best school of basketball in Europe", a onda je selektor prevodiocu rekao:\n"Prevodi ono što pričam. Igranje u kvalifikacijama u ovom sistemu je za te mlade igrače najbolja škola koju mogu da prođu", rekao je selektor svom pomoćniku.\nMedijima se tokom press konferencije obratio i Elmedin Kikanović, koji je, između ostalog, poručio:\n"Nismo imali isti intenzitet na ovoj utakmici kao što je to bio slučaj na utakmici sa Rusima. Moramo analizirati ovu utakmicu i onda se pripremiti za predstojeće utakmice sa Belgijancima i Rusima koje dolaze u februaru", rekao je Elmedin Kikanović.\n"Vrlo sam zadovoljan nakon večerašnje utakmice. Igrali smo dobru odbranu u obje ove utakmice koje smo dobili. Nismo bili sebični u napadu, mnogo naših igrača je imalo preko 10 poena, što je samo dokaz da igramo u dobrom raspoloženju", rekao je nakon utakmice iskusni Boris Diaw, kapiten ove generacije francuskih košarkaša.\nNarednu utakmicu naša reprezentacija igra 22. februara 2017. godine kada ćemo ugostiti Belgiju. Par dana kasnije igramo u gostima protiv Rusije.\nHoće li se BiH plasirati u narednu rundu kvalifikacija preko Francuske, Rusije i Belgije?\nTagovi: FrancuskaKvalifikacijeDusko VujosevicKSBiHBiHReprezentacija


Dan: 17. Juna 2009.\nDana 17.06.2009.godine u 11:00 sati, u Sarajevu je održana zajednička Vanredna Skupština Organizacije porodica šehida i poginulih boraca BiH i Saveza ratnih vojnih invalida BiH sa Dnevnim redom: 1) Razmatranje i donošenje Zaključaka u vezi aktuelne problematike po pitanju smanjenja naknada za korisnike invalidnina kroz prijedlog Interventnog Zakona i rebalansa Budžeta Vlade Federacije BiH. …\nProizvodnja u Preventovim tvornicama za potrebe svjetske autoindustrije odvija se u skladu sa narudžbama kupaca. Uprkos globalnoj krizi, nivo narudžbi je na zadovoljavajućem nivou. To je potvrda povjerenja kupaca u kvalitet i vrijednosti Preventa. Primjenjujući sistem poslovanja u proizvodnji „Just In Time“ („pravovremeno“) Prevent uspješno odgovara na zahtjeve kupaca nudeći tačan broj proizvoda u …\nPovod našeg obraćanja medijima, javnosti, građanima, nosiocima zakonodavne, izvršne vlasti jeste sjednica OV Visoko od 13.06.2009. godine, na kojoj je predsjedavajući vijeća uskratio obraćanje, odnosno pravo na javnu riječ i iznošenje inicijative, građanina prije svega, gospodina Ermina Dlakića. Na naročito drzak način je osujećena svaka mogućnost obraćanja. I to podvlačimo, jer nije prvi put …\nJoš uvijek nezadovoljna odgovorima koje je dobila iz Elektrodistribucije Zenica PJ Visoko, vijećnica Dinka Omanović na posljednjoj je sjednici uputila zahtjev za dodatno pojašnjenje o naplati takse i dokazivanja vlasništva u zaključivanju novih ugovora između kupaca električne energije. Dinka Omanović je postavila pitanje mjerodavnosti ZK izvadka za koji je dobila odgovor da je Zemljišno …\nFOM OO SDP-a osuđuje ponašanje predsjedavajućeg OV do kojeg je došlo na sjednici Općinskog vijeća Visoko, održanoj 13.06.2009.godine. Naime, predsjedavajući OV Gosp. Mijo Mateša je gospodinu Erminu Dlakiću , predstavniku Vijeća roditelja OŠ „Mula Mustafa Bašeskija“ Donje Moštre, u funkciji podnosioca građanske inicijative, uskratio pravo obraćanja i na grub način naredio da napusti salu, …


Kako do podrške države za vinograde, rasadnike, vinariju i unapređenje kvaliteta vina? - PKS-RPK Novi Sad\nPodizanje novih matičnih zasada vinove loze, kroz podsticanje proizvodnje sadnog materijala, sertifikacijui klonsku selekciju voćaka, vinove loze i hmelja, odnosno za unapređenje rasadničarske proizvodnje vinove loze. Podsticaji za proizvodnju sadnog materijala, odnosno podizanje matičnih zasada osnovne kategorije vinove loze – maksimalni iznos do 3.000.000 dinara, za sertifikaciju i klonsku selekciju – maksimalni iznos do 10.000.000 dinara.\nPodrška investicijama u primarnu poljoprivrednu proizvodnju – odnosi se na kupovinu nove opreme i mehanizacije u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji, i to u trenutnom iznosu od 50% od iznosa investicije, a za područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi, u iznosu od 65% od iznosa investicije (nabavka mehanizacije i opreme za navodnjavanje, i zaštitu od bolesti, štetočina, korova, grada, ekstremnih temperatura).\nPodrška opremanja vinarija kroz meru Podrška investicijama u preradu i marketing – podsticajna sredstva unapređenje konkurentnosti, i dostizanje standarda kvaliteta, kroz podršku investicijama, u preradu i marketing u vinarstvu. Podsticajna sredstva su u iznosu od 50% od iznosa investicije, a za područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi, u iznosu od 65% od iznosa investicije. Maksimalni iznos podsticaja po korisniku iznosi 5.000.000 dinara.\nSajam u Kelnu: Ugovori za šest miliona evra\nSrpske kompanije koje su učestvovale na Međunarodnom sajmu prehrambene industrije ANUGA 2017 u Kelnu dogovorile su, prema prvim procenama,…


ZDK: PENZIONERI NAJAVLJUJU PROTESTE – NTVIC\nPenzioneri sa područja ZDK 30. novembra u Zenici izlaze na proteste. Na današnjem proširenom sastanku Upravnog odbora Saveza udruženja penzionera ZDK, odlučeno je da penzioneri ovog kantona organizuju mirne proteste, shodno ranijoj odluci Skupštine penzionera, kojom su najavljeni protesti ukoliko ne dođe do povećanja penzija.\nUpravni odbor Saveza udruženja penzionera ZDK na današnjem sastanku kojem su prisustvovali i predsjednici Udruženja penzionera sa područja ZDK jednoglasno su odlučili da će 30. novembra održati jednosatne mirne proteste u Zenici. Glavni razlozi njihovog okupljanja su povećanje penzija i nezadovoljstvo odnosa vlasti prema ovoj populaciji.\nKao i sva ostala udruženja i Udruženje penzionera/umirovljenika Općine Kakanj podržat će najavjenje proteste. Članovi će o detaljima organizacije i odlaska na proteste biti blagovremeno obaviješteni.\nObzirom da je Skupština penzionera već ranije najavljivala proteste sa glavnim zahtjevom povećanja penzija i da im taj zahtjev nije ispunjen do njihovog ultimativnog roka koji je bio 25.oktobar penzioneri će proteste zakazali za kraj novembra.


Libanski restoran Byblos – TREĆI CRNOGORSKI SALON ARHITEKTURE 2018.\nAutorke: Tamara Suhih, Sanja Paunović\nRealizacija: Zlatko Vujotić\nPovršina: 200 + 165 m2\nOvaj kulturno-istorijski objekat nalazi se u najstarijem dijelu Podgorice, u sklopu istorijske ambijentalne cijeline – Stara Varoš. Sam objekat je smješten u najstarijoj kući u gradu, poznatoj po nazivu Kuća Čubranovića.\nPrije adatpacije prostora u libanski restoran Byblos, na istom mjestu je već postojao restoran “Dvor”. Projektom je trebalo da se unese novi duh u već postojeći prostorni okvir, sa neodjeljivom reminiscencijom na prethodna dešavanja.\nAdaptacijom kuće u libanski gastronomski centar – restoran Byblos, došlo se do miksa postojećih istorijski vrijednih elemenata i novih modernih arabesknih šema, oštrih geometriziranih formi, i mekih igara svjetlosti i boja.\nSvi novi elementi enterijera su montažno / demontažnog karaktera, i nisu smjeli da naruše ambijentalnu vrijednost objekta. Vještom igrom boje, oblika i različitih tipova osvjetljenja, ovaj nepravedno zanemareni prostor je dobio novo lice i novu fukciju, sa ciljem da ponovo privuče lokalne i internacionalne posjetioce.\nAnalizirajući stanje u kojem se danas nalazi Stara Varoš, ili bolje rečeno njeni očuvani djelovi, ne može se zaobići urbanistički tretman ove aglomeracije u poratnom planerskom postupku. Činjenica da je ovaj dio grada veoma stradao u brojnim bombardovanjima u II Svjetskom ratu. Bez kritičkog odnosa prema naslijeđenom, izgleda da je bilo lakše opredijeliti se za šemu ortogonalnog urbanizma, uklanjanjem svega što je staro, obračunati se sa arhitekturom “sokaka, ćorsokaka, mahala i ćepenaka”.\nJoš jedan propust je po našem mišljenju od bitnog uticaja prilikom razmatranja ove problematike. Naime, Stara Varoš, kao aglomeracija, nije zakonom zaštićena i uvedena u Registar kulturno-istorijske baštine. Zaštićen je samo neznatan broj pojedinačnih objekata sakralne i profane arhitekture, među kojima je i naša kuća Čubranovića iz 1630. godine.\nProjektom se težilo valorizaciji kuće, njena istorijska, kulturna i duhovna memorija.


Greta Tunberg: Zakon EU o klimi je predaja - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Greta Tunberg: Zakon EU o klimi je predaja\n2Piše: Beta 04. marta 2020. 16.01 Izmenjeno: 16.02\nFoto: AP Photo/Eduardo Munoz Alvarez, File\nTunberg (17) je poslanicima Evropskog parlamenta u Briselu rekla da mere predviđene „Evropskim zelenim dogovorom“ daju svetu „mnogo manje od 50 odsto šansi“ da ograniči globalno zagrevanje na 1,5 stepeni.\n„Priznajete da odustajete i od Pariskog sporazuma, i od svojih obećanja, i od toga da uradite šta možete da biste obezbedili sigurnu budućnost svojoj deci. Ovaj zakon o klimi je predaja. Priroda ne pregovara, i ne možete da sklapate sporazume sa fizikom“, rekla je Tunberg u govoru evroposlanicima, prenosi portal euronews.com.\n„Vaši daleki ciljevi ništa neće značiti ako se nastave velike emisije štetnih gasova današnjim tempom, čak i još samo nekoliko godina, jer će to potrošiti preostali ‘ugljenični budžet’ pre no što i dobijemo šansu da ispunimo vaše ciljeve za 2030. ili 2050. godinu“, rekla je Tunberg.\n„Vi imate stvarnu političku i ekonomsku mogućnost da postanete pravi klimatski lider. Rekli ste da je ovo egzistencijalna pretnja, sada morate da dokažete da to i mislite“, rekla je Tunberg.\n„Pretvaranje da zakon koji niko ne mora da poštuje, predstavlja zakon, pretvaranje da možete da budete klimatski lider i da istovremeno gradite i pomažete novu infrastrukturu koja koristi fosilno gorivo, pretvaranje da će prazne reči učiniti da ova vanredna situacija nestane… tome mora doći kraj“, poručila je mlada aktivistkinja.\n„Evropski zeleni dogovor“ predviđa da Evropa do 2050. godine postane „neutralan kotinent“ po ispuštanju ugljen-dioksida (CO2), odnosno da onoliko tog gasa koliko ispušta, pre svega iz goriva, toliko i hvata i uklanja iz atmosfere, ili da čak CO2 uopšte i ne ispušta, što je znatno teže.\n04. marta 2020. u 16.07\nJos malo, pa ce ovo deriste imati 18 godina! (Sledece godine)\nA, onda moze da sluzi i ztavorsku kaznu i da ima punu odgovornost za napad na zivote gradjana i njihovu privatnu imovinu!\n04. marta 2020. u 18.00\nNajmljađi glasnogovornik Agende 21 koja se već počela odigravati! Očigledno je nisu obavestili kome (i kako) je korona pobegla iz (čije) laboratorije…


Protetika je oblast stomatologije zbog koje je ordinacija "Dr Brašanac" nadaleko poznata. Krune, mostove i proteze urađene u našoj ordinaciji se sa velikim zadovoljstvom nose širom naše zemlje, Evrope i sveta. Ponekad je dovoljno da imate samo tri - četiri zuba u vilici, a da iz naše ordinacije posle nekoliko dana izađete sa svim zubima, naravno prirodnog izgleda, a od vrhunskih veštačkih materijala, kao deo jednog fiksnog protetskog rada, bez plastičnih ploča, metalnih kukica oko zuba, ili drugih elemenata koji narušavaju vaš izgled. Ne treba ni da ističemo situacije kada postoji veći broj vaših zuba i kada se nedostaci rešavaju fiksno i trajno, keramičkim krunama i mostovima. Potpunu bezubost rešavamo totalnim protezama, koje neće žuljati i spadati.\nBelenje zuba je najbrži i najlakši način da unapredite svoj izgled i dodate malo sjaja u vaš osmeh. To je potpuno bezbedan i krajnje jednostavan postupak. Sa belenjem zuba, boja gleđi je svetlija, a zubi izgledaju mlađe i sjajnije.\n• pojedinačnim zubima, koji su iz nekog razloga promenili boju, pa se belenje izvodi u ordinaciji u jednoj ili više poseta, ili se žele izbeleti\n• zubi cele vilice, što se postiže korišćenjem individualnih splintova koji se prave za svakog pacijenta ponaosob. Ovi splintovi su providni, neprimetni, nose se nekoliko noći, tako što se u njih unosi specijalan gel Carbamid Peroxid-a, koji je neškodljiv za zube i koji se uvozi iz SAD\nU svakom od ova dva slučaja, rezultat su belji zubi i zdraviji osmeh! Mi, u ordinaciji Dr Brašanac, savetujemo pacijentima da uvek prvo bele zube jedne vilice do željene beline, pri čemu se najbolje vidi postignuti rezultat u odnosu na drugu vilicu, a da nakon toga pristupe belenju zuba druge vilice.\nIspravljanje zuba i zagrižaja, kod dece i odraslih, fiksnim i mobilnim aparatima, se gotovo petnaest godina uspešno radi u ordinaciji "Dr Brašanac". Ranije ljudi nisu pridavali mnogo značaja ovom problemu, ali u današnje vreme mladi na zapadu, a sve više i kod nas shvataju važnost lepote zuba i zubnog niza, kako u estetskom, tako i u svakom drugom pogledu. Dobro je i to što u današnje vreme postoji mnogo više materijala i tehnika za savladavanje ovih problema, a mi radimo samo sa proverenim svetskim metodama i firmama iz ovog domena. Stvari koje moraju pratiti ispravljanje zuba su upornost, želja za lepim, doslednost i dobra higijena usta i zuba.


PREMIJER LIGA: Čelsi fantastično počeo, preokret Evertona\nFUDBALERI Čelsija trijumfalno su počeli sezonu pošto su na svom terenu rutinski slavili protiv Kristal Palasa 3:0.\nEvropski šampion je već posle prvog poluvremena imao sigurnih 2:0.\nAlonso je u 27. minutu postigao gol posle izvanredno izvedenog slobodnog udarca, a u 40. minutu Pulišić je udvostručio prednost "Plavaca" pošto je sa nekoliko metara sproveo loptu u mrežu.\nU 58. minutu bilo je 3:0 za plavce, a gol je postigao mladi Trevo Čaloba i tako pola sata pre kraja meča osigrao pobedu svog tima.\nLester je slavio na svom terenu protiv Vulverhemptona 1:0 golom DŽejmija Vardija u 41. minutu pošto je u svom stilu iskoristio centaršut na prvu stativu Pereire.\nVeliku pobedu ostvarili su fudbaleri Votforda koji su na svom terenu rutinski sa 3:2 slavili protiv Aston Vile.\nGolove za povratnika u Premijer ligu postizali su Emanuel Denis u 10. minutu, Sar u 42. i Kučo u 67. minutu, dok su pogotke za goste iz Birmingema postizali MekGin tri minuta nakon trećeg pogotka domaćina i Dani Ings u sedmom minutu nadoknade vremena.\nVažnu pobedu ostvario je Everton na debiju Rafaela Beniteza pošto je na "Gudison parku" savladan Sautempton sa 3:1.\nGosti sa juga Engleske poveli su u 22. minutu golom Armstronga, ali su preokret domaćinu iz Liverpula obezbedili Ričarilson i Dukure.\nNovopečeni osvajač olimpijske medalje sa Brazilom se u 47. minutu lepo iskrao čuvarima nakon preida postigavši sjajan gol, u 76. minutu Dukure je doneo potpuni preokret evrogolom, da bi samo pet minuta kasnije i Kalvert-Luin uz dosta sreće postigao gol glavom i tako potvrdio veliku pobedu Evertona.\nTrijumf nakon preokreta ostvarili su i fudbaleri Brajtona koji su slavili na gostovanju Barnliju 2:1 golovima u razmaku od svega pet minuta u drugom poluvremenu.\nPEREZ O NAPUŠTANJU LA LIGE: Real se oglasio povodom priča o prelasku u Premijer ligu\n14. 08. 2021. u 12:22\nBRENDFORD ODLIČNO POČEO SEZONU: Novajlija u Premijer ligi pobedio Arsenal (VIDEO)\n13. 08. 2021. u 22:54\nNOVI KLUB UŠAO U TRKU ZA MILENKOVIĆA: Srpski štoper na meti još jednog člana Premijer lige\n13. 08. 2021. u 20:21\nPOČINJE PREMIJER LIGA: Bogataši u borbi za pehar\n13. 08. 2021. u 19:43\nFK Čelsi FK Everton Premijer liga engleski fudbal\nODRŽANA je tradiocionalna dodela klupskih nagrada fudbalskog kluba Kristal palas, u Krojdons boksparku. Kapiten tima sa Selhrst Parka, Luka Milivojević imao je tu čast da kao lider ekipe dodeli nagradu najboljem fudbaleru godine po mišljenju saigrača. Ovaj događaj izazvaće gorak ukus u ustima ljubitelja fudbala u Srbiji.\nFUDBALER Pari Sen Žermena Kilijan Mbape priznao je da je pregovarao sa Realom i Liverpulom, ali je istakao da je odlučio da ostane u svojoj zemlji pošto je francuski reprezentativac, prenose španski mediji.\nKSS ODLUČIO: Srbija dočekuje Belgiju u Nišu\nKOŠARKAŠKA reprezentacija Srbije 3. jula nastavlja kvalifikacije za Svetsko prvenstvo 2023. godine.\n20:40 SALERNO PODRHATAVA: Posle Riberija još jedno zvučno ime stiže u Salernitanu?\n20:33 NAPAD NA PROSTORIJE SNS U BLOKU 70: Iz stranke poručuju - "Opozicija pokušava nasiljem da dobije ono što nije uspela na izborima" (VIDEO)\n20:33 MAVERIK OPET ODUZIMA DAH: Stiže dugoočekivani nastavak hit filma "Top gan"\n20:28 PESKOV KOMENTARISAO OSTAVKU BORISA BONDAREVA: "On nije sa nama, on je protiv nas"\n20:25 MAJA GOJKOVIĆ U KANU: Ministarka posetila srpski štand (FOTO)


Narodna Banka Srbije - Page 5\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 1/29/2020, 15:05\nPrema podacima Narodne banke Srbije, građani u bankama danas štede više od 11 milijardi evra, što je za oko pet milijardi evra više u odnosu na 2010. godinu.\nEDIT Pogledajte malo s desne strane ekrana!\nIma tu korisnih stvari a forumu dobro dodje!\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 1/30/2020, 18:18\nDinarska i devizna štednja su i tokom 2019. godine beležile konstantan rast i krajem godine dostigle su svoje najviše nivoe, što potvrđuje poverenje građana u domaći bankarski sistem, saopšteno je iz kabineta guvernera Narodne banke Srbije.\nDinarska je krajem 2019. iznosila 79,5 milijardi dinara, što je 30 odsto više nego krajem 2018. godine, dok je devizna štednja prošle godine uvećana za 800 miliona evra, čime je na kraju godine dostigla rekordan iznos od 10,8 milijardi evra.\nPodatak da se kontinuirani rast dinarske i devizne štednje ostvaruje u uslovima smanjenja kamatnih stopa na oročenu štednju ukazuje da je poverenje građana u bankarski sistem Srbije na visokom nivou, ističe se u saopštenju.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 2/12/2020, 14:03\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju januara 2020. godine iznosile su 13,694 milijardi evra, što je za 316 miliona evra više u odnosu na decembar 2019. godine..\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 2/21/2020, 21:51\nU periodu od 1. januara do 31. decembra 2019. godine Sektoru za zaštitu korisnika usluga Narodne banke Srbije upućeno je 1.976 pritužbi korisnika, navodi se u godišnjem izveštaju centralne banke.\nOd tog broja pritužbi, 53,8 odsto se odnosilo na postupanje društava za osiguranje, 46 odsto na postupanje banaka, 0,2 odsto na postupanje platnih institucija, 0,1 odsto na postupanje društava za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, dok na postupanje ostalih davalaca finansijskih usluga nije bilo pritužbi.\nU periodu od januara do decembra 2019. godine primljeno je 908 pritužbi korisnika na postupanje banaka.\nU tom periodu najveći broj pritužbi na postupanje banaka odnosio se na kredite (42,6 odsto), platne račune/usluge (31,6 odsto) i platne kartice (20,9 odsto).\nU periodu januar–decembar 2019. godine utvrđeno je da 12 banaka nije postupalo u skladu s pojedinim odredbama zakona kojima se uređuje oblast zaštite korisnika finansijskih usluga, navodi se u izveštaju.\nBroj poruka : 629\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 3/11/2020, 20:16\nNBS smanjila repo stopu za 0,5%\nNarodna banka Srbije smanjila referentnu kamatnu stopu na nivo od 1,75 odsto\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 3/12/2020, 16:46\nNBS: Devizne rezerve oko 13,5 milijardi evra\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju februara iznosile su 11 milijardi i 371 milion evra.\nNa kraju februara bruto devizne rezerve su bile manje za 235,6 miliona evra u odnosu na kraj januara i to je u najvećoj meri rezultat neto razduženja države (ukupno 184,2 miliona evra) po osnovu deviznih hartija od vrednosti emitovanih na medjunarodnom i domaćem finansijskom tržištu i deviznih kredita, što je doprinelo smanjenju javnog duga Republike Srbije.\nPored toga, u februaru je isplaćena prva serija obveznica (10,9 miliona evra) na ime neisplaćene devizne štednje građana iz bivših republika SFRJ.\nNeto prilivi ostvareni po osnovu efikasnog upravljanja deviznim rezervama, donacija, devizne obavezne rezerve usled uobičajenih aktivnosti banaka i drugim osnovima (ukupno 32,3 miliona evra), uz pozitivan neto tržišni efekat (53,3 miliona evra) u značajnoj meri pokrili su neto odlive iz deviznih rezervi po osnovu aktivnosti NBS na medjubankarskom deviznom tržištu (65 miliona evra) i drugim osnovima (ukupno 61,1 milion evra), navela je centralna banka.\nTrgovina devizama na medjubankarskom deviznom tržištu u februaru iznosila je 484,6 miliona evra i bila je za 133,7 miliona evra manja nego u prethodnom mesecu. U prva dva meseca ove godine u međubankarskoj trgovini realizovana je ukupno 1,1 milijarda evra.\nU februaru, kao i od početka ove godine, vrednost dinara gotovo je nepromenjena u odnosu na evro, a NBS je na medjubankarskom deviznom tržištu u februaru neto prodala 65 miliona evra.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 3/17/2020, 17:25\nImajući u vidu neophodnost očuvanja dostignutog nivoa i daljeg jačanja stabilnosti finansijskog sistema u uslovima potencijalnih rizika uzrokovanih vanrednom zdravstvenom situacijom u zemlji, Narodna banka Srbije je na danas održanoj vanrednoj sednici Izvršnog odbora, usvojila odluke kojima se propisuje zastoj u otplati obaveza dužnika (moratorijum).\nMoratorijum je propisan za sve dužnike koji to žele (fizička lica, poljoprivrednike i preduzetnike i privredna društva), a podrazumeva zastoj u otplati obaveza koji ne može biti kraći od 90 dana, odnosno od trajanja vanrednog stanja koje je uvedeno zbog pandemije korona virusa u Srbiji.\nIz Narodne banke navode da u navedenom periodu dužnik neće biti u obavezi da otplaćuje svoje obaveze po osnovu kredita, odnosno lizinga. Svakako, dužnici banke, odnosno primaoci lizinga, ni nakon početka primene ovih mera nisu sprečeni da redovno izmiruju svoje obaveze.\nDodaju i da tokom trajanja vanrednog stanja banka, kao ni davalac lizinga, neće obračunavati zateznu kamatu na dospela, a neizmirena potraživanja, i neće pokretati postupak izvršenja odnosno prinudne naplate, niti će preduzimati druge pravne radnje u cilju naplate potraživanja od klijenata.\nPored toga, banka kao ni davalac lizinga, od dužnika neće moći da potražuju naknadu bilo kojih troškova u vezi sa primenom usvojenih propisa, pojašnjavaju iz NBS.\n"Finansijska stabilnost je neophodna i u redovnim i posebno u vanrednim okolnostima u zemlji. Narodna banka Srbije u koordinaciji sa drugim državnim organima preduzima i preduzimaće sve što je neophodno da zaštiti stabilnost i u vanrednim okolnostima olakša poziciju građana i privrede Republike Srbije. Svest o neophodnosti odgovornog ponašanja svih tržišnih učesnika je u ovim osetljivim trenucima od neprocenjivog značaja za prevazilaženje teškoća sa kojima se možemo suočiti", rekla je ovim povodom guvernerka NBS Jorgovanka Tabaković.\nIz centralne banke ističu da, u cilju transparentnosti i nedvosmislenog informisanja svojih klijenata, u skladu sa navedenim propisima banke i davaoci finansijskog lizinga su dužni da obaveštenje o ponudi zastoja u otplati obaveza objave na svojim internet prezentacijama, čime će se smatrati da je obaveštenje dostavljeno svim klijentima. Ukoliko klijent u roku od 10 dana nakon toga ne odbije navedenu ponudu, smatraće se da prihvata moratorijum bez bilo kakvih obaveza odlaska u banku.\nIz NBS kažu da su mere odmerene s posebnom pažnjom i uzimajući u obzir potencijalno suočavanje sa teškoćama u otplati obaveza, kako građana tako i privrednih subjekata i potrebu prevazilaženja negativnih efekata po građane i privredu, usled mogućnosti suočavanja sa teškoćama u otplati obaveza dužnika banke, odnosno primaocima finansijskog lizinga, koja s obzirom na novonastalu situaciju objektivno postoji.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 3/26/2020, 12:44\nNarodna banka Srbije (NBS) objavila je da se zabranjuje naplaćivanje naknada bankama i drugim pružaocima platnih usluga za uplatu donacija u borbi protiv epidemije koronavirusa.\nNBS je na sednici Izvršnog odbora usvojila odluku "kojom se zabranjuje naplaćivanje naknada i drugih troškova za usluge koje se pružaju u platnom prometu pri uplati, odnosno prenosu novčanih sredstava u dinarima i devizama na namenske račune Republike Srbije, koji su otvoreni radi prijema donacija u borbi protiv epidemije koronavirusa", navedeno je na sajtu centralne banke.\nU skladu s ovom odlukom, banke, institucije elektronskog novca, platne institucije i JP "Pošta Srbije" ne mogu od korisnika platnih usluga naplatiti naknadu za uplate i prenose na navedene račune, bez obzira na to da li se ove transakcije izvršavaju kao uplata na šalteru pružalaca platnih usluga, kao prenos sa tekućeg ili drugog platnog računa ili pružanjem druge vrste platne usluge, precizirano je iz NBS.\nTakođe, pri izvršavanju ovih transakcija NBS neće naplaćivati naknade za one usluge koje i sama pruža u vezi s njihovim izvršavanjem.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 3/27/2020, 20:53\nNarodna banka Srbije objavila je pojašnjenje Odluke o privremenim merama za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema koja predviđa zastoj u otplati kreditnih obaveza, koja podrazumeva da klijenti koji prihvate zastoj (moratorijum) u otplati kreditnih obaveza nemaju obavezu njihovog plaćanja, ni po osnovu kamate ni po osnovu glavnice, u narednih 90 dana.\nZastoj u plaćanju mogu koristiti privredna društva, preduzetnici i građani, po osnovu svojih kreditnih obaveza – stambeni krediti, potrošački i gotovinski krediti, kreditne kartice i pozajmice po tekućem računu, objavila je centralna banka u objašnjenju Odluke.\nZa sva privredna društva i preduzetnike, u većoj meri pogođene trenutnom situacijom, ovo je prilika da odlože plaćanje svojih obaveza dok teška situacija traje, da tako izbegnu mogućnost da dugovanja postanu dospela i na tako dospela dugovanja obračunava zatezna kamata, navedeno je u objašnjenju.\nNBS je predložila i moguće modele otplate duga nakon perioda zastoja.\nModel koji je NBS preporučila ne stvara nikakve dodatne troškove za klijenta i neznatno uvećanje anuiteta nakon perioda zastoja rezultat je datih mogućnosti klijentu da obaveze nastale tokom perioda zastoja finansira raspoređivanjem na produženi period otplate, navedeno je u saopštenju.\nOdlukom NBS klijentima je ostavljena mogućnost da sa bankom dogovore i neku drugi (alternativni) način otplate svojih obaveza nakon isteka perioda zastoja, ukoliko procene da je to prihvatljivije za njih.\nOsnovni model za primenu Odluke NBS je da se tri anuiteta iz perioda zastoja dodaju na kraj otplatnog perioda, produžetkom otplatnog perioda za tri meseca.\nCilj je da se mesečne obaveze po isteku zastoja previše ne opterete dugom po osnovu anuiteta iz perioda zastoja, a anuitet nakon perioda zastoja se minimalno uvećava zbog raspoređivanja obračunatih obaveza iz perioda zastoja na preostali period otplate.\nMogući alternativni modeli (anuitet ostaje isti ali celokupne tromesečne obaveze iz perioda zastoja padaju na teret klijenta odmah po isteku zastoja) su: da po isteku zastoja (četvrti mesec) klijent plati ođednom sva tri anuiteta iz perioda zastoja (glavnicu i kamatu) ili da poisteku zastoja (četvrti mesec) klijent plati samo kamatu koja se odnosi na period zastoja.\nNa sajtu NBS mogu se videti detalji u vezi sa pojašnjenjem Odluke o privremenim merama za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema koja predviđa zastoj u otplati kreditnih obaveza, odnosno primeri za otplatu kredita.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 4/9/2020, 14:04\nSmanjena ref. kamata na 1,5%\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 4/13/2020, 21:49\nU cilju još povoljnijeg obezbeđenja likvidnosti bankarskog sektora, Narodna banka Srbije (NBS) saopštila je da je donela odluku da smanji kamatnu stopu na dinare koje banke mogu dobiti putem redovnih svop aukcija deviza, prateći poslednje smanjenje osnovnih kamatnih stopa za 25 baznih poena.\nZa obračun fiksnih svop poena na aukciji svop kupovine deviza i na aukciji svop prodaje deviza koristiće se za dinare kamatna stopa na depozitne olakšice NBS uvećana za 10 baznih poena, a za evre 0 odsto.\nCentralna banka će i u narednom periodu nastaviti da pruža kontinuiranu podršku likvidnosti domaćem finansijskom sistemu i domaćoj ekonomiji u uslovima širenja koronavirusa, putem redovnih deviznih svop aukcija, ali i drugih instrumenata koji joj stoje na raspolaganju, po povoljnim kamatnim stopama, navodi se u saopštenju.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 5/18/2020, 11:18\nNBS će na sekundarnom tržištu kupovati HoV!!!!!\nBeograd -- Narodna banka Srbije proširila je listu hartija od vrednosti koje se mogu koristiti u monetarnim operacijama Centralne banke.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 6/10/2020, 14:53\nBruto devizne Narodne banke Srbije (NBS) na kraju maja 2020. iznosile oko 14,3 milijarde evra i bile su na novom najvišem nivou krajem meseca od 2000. godine, od kada se na ovaj način prate podaci, kao i neto devizne rezerve od oko 12,2 milijarde evra, saopštila je NBS.\nKako je navedeno, bruto devizne rezerve su bile veće za oko 1,6 milijardi evra nego u aprilu i obezneđivale su pokrivenost novčane mase M1 od 159 odsto i šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju maja uvećane za 1,5 milijardi evra u odnosu na prethodni mesec.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 6/11/2020, 12:49\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je da nastavi sa ublažavanjem monetarne politike i referentnu kamatnu stopu snizio je za 25 baznih poena, na nivo od 1,25%, uz ocenu da bi to moglo ublažiti efekte pandemije korona virusa i voditi rastu BDP u 2021. od najmanje šest odsto, saopštila je danas NBS.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 6/16/2020, 16:39\nKrajem aprila 2020. godine rekli iz NBS, bilo je ukupno 471 deviznih štednih uloga u kategoriji preko 500.000 evra.\nŠto se tiče dinarske štednje, u kategoriji preko 10 miliona dinara je krajem 2020. godine broj štednih partija iznosio 630, a ukupna vrednost štednih uloga iznosila je 14,9 milijardi dinara.\nTo znači da je prosečna vrednost štednog uloga koji pripadaju toj grupi(preko 10 miliona dinara) iznosila oko 23,6 miliona dinara.\nU Narodnoj banci Srbije kažu da ne raspolažu podacima o pojedinačnim iznosima depozita pravnih lica.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 6/18/2020, 17:30\nNarodna banka Srbije (NBS) omogućila je od danas novi način plaćanja – instant plaćanja na internet prodajnim mestima trgovca, koji nudi bržu, lakšu i sigurniji onlajn kupovinu.\nКako je navedeno, kada se odabere željeni proizvod, nakon kompletiranja porudžbine, na internet sajtu trgovca kao način plaćanja izabere se "IPS skeniraj".\nPrikazaće se NBS IPS QR kod koji ima ograničeno vreme trajanja i koji sadrži podatke neophodne da se inicira plaćanje. Kupac potom u aplikaciji mobilnog bankarstva na svom uređaju takođe izabere opciju "IPS skeniraj", a zatim se prikazani NBS IPS QR kod skenira i izvrši plaćanje.\nPlaćanje je vrlo brzo i jednostavno, naglašeno je, jer ne zahteva prekucavanje podataka kao kod plaćanja platnom karticom.\nOvaj vid plaćanje je i sigurniji od plaćanja platnim karticama, jer kako je objašnjeno, kod instant plaćanja kupac nijedan podatak koji se odnosi na njegov platni instrument ne unosi na internet sajtu trgovca, za razliku od plaćanja platnim karticama kada, da bi izvršio plaćanje, mora uneti broj kartice i ostale neophodne podatke. Zbog toga je rizik zloupotrebe platnog instrumenta kod instant plaćanja značajno smanjen.\nIz centralne banke su ukazali da je sigurnost plaćanja najvažniji deo onlajn kupovine robe i usluga, a "IPS skeniraj", odnosno instant plaćanje mobilnim uređajem, pruža ključnu sigurnost svim stranama u toj kupovini. Takođe, kupci su zaštićeni i imaju pravo na povraćaj sredstava ako im se, recimo, posle uspešno izvršenog plaćanja ne isporuči proizvod koji su kupili.\nIz NBS su naveli da su svojom "izrazito povoljnom tarifnom politikom", stvorili uslove da troškovi prihvatanja instant plaćanja budu znatno niži za trgovce od troškova prihvatanja platnih kartica, odnosno banke imaju sve uslove da ove transakcije trgovcima ponude po značajno nižim naknadama.\nTime NBS motiviše i male trgovce koji danas ne prihvataju platne kartice da na svojim internet prodajnim mestima omoguće upotrebu ovog inovativnog, ali i troškovno povoljnijeg načina plaćanja, što je od značaja i za dalji razvoj elektronske trgovine.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 7/3/2020, 15:04\nNovčana masa M1, kao osnovni monetarni agregat, koji uključuje kratkoročna dinarska sredstva – gotov novac u opticaju i depozite po viđenju privrede i stanovništva, povećana je u Srbiji u prvih pet meseci 2020. godine za 17,8 odsto, odnosno za 160,5 milijardi, što je posledica odgovora države na krizu izazavnu pandemijom korona virusa, rekli su danas agenciji Beta u Narodnoj banci Srbije (NBS)\n„U ambijentu krize koja primorava sve svetske ekonomije da se na određeni period zatvore i koja dovodi do smanjenja tokova novca u privredi, NBS i Vlada Srbije uspeli su da ostvare dva osnovna cilja. Prvo, očuvali smo stabilnost, uveravajući sve ekonomske aktere da nećemo dozvoliti da je bilo šta ugrozi i drugo, odmah smo omogućili priliv neophodne likvidnost finansijskom i realnom sektoru“, naveli su centralnoj banci.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 7/10/2020, 21:09\nDeviznim rezervama na tom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 147 odsto i više od šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju juna iznosile su 11,8 milijardi evra.\nBruto devizne rezerve su u odnosu na kraj juna 2019. godine povećane za 1,8 milijardi evra, čime je dodatno pojačan stub stabilnosti domaćeg finansijskog sistema, istakla je centralna banka.\nNa kraju juna bruto devizne rezerve su bile niže za 388,3 miliona evra u odnosu na kraj prethodnog meseca i rezultat su aktivnosti NBS na domaćem deviznom tržištu, sprovedenih radi ublažavanja efekata korona-krize na domaću ekonomiju (ukupan efekat po osnovu neto prodaje deviza i svop aukcija -273,0 miliona evra) i neto razduženja Republike Srbije po osnovu deviznih kredita i deviznih hartija od vrednosti za 127,4 miliona evra.\nNeto prilivi u devizne rezerve tokom juna po osnovu efikasnog upravljanja deviznim rezervama, donacija, i drugim osnovima (ukupno 51,5 miliona evra), bili su više nego dovoljni da pokriju ostale neto odlive iz deviznih rezervi po drugim osnovima (ukupno 19,7 miliona evra) i u potpunosti amortizuju negativan neto tržišni efekat (19,7 miliona evra).\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u junu iznosio je 582,8 miliona evra i bio je za 132 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. U prvoj polovini ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno oko 3,4 milijarde evra.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 8/13/2020, 16:56\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na sednici da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 1,25 odsto.\nDonoseći takvu odluku, Izvršni odbor je, pre svega, imao u vidu ostvarene i očekivane efekte već preduzetih mera monetarne politike radi ublažavanja negativnih posledica pandemije i podsticanja privrednog rasta, navodi se u saopštenju NBS.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 9/11/2020, 12:58\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) su na kraju avgusta ove godine iznosile 13,4 milijardi evra, što je za 300 miliona evra više nego pre godinu daa, saopštila je danas NBS.\nOvo je ujedno i manje za 600 miliona u odnosu na juni 2020.\nA neto rezerve u odnosu na juni za 700 miliona.\nBroj poruka : 678\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 9/23/2020, 13:29\nKamate na dinarske zajmove pale na 5,3%\nNajniza kamata do sada.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 9/26/2020, 10:24\nRejting agencija Fič (Fitch Ratings) zadržala je kreditni rejting Srbije za dugoročno zaduživanje u domaćoj i stranoj valuti na nivou od BB+, uz stabilne izglede za njegovo dalje povećanje, saopštila je večeras Narodna banka Srbije.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 10/8/2020, 14:10\nTekst objavljen: 08.10.2020 12:55\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije doneo je odluku da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 1,25 odsto\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 10/30/2020, 18:35\nBEOGRAD - U prvih devet meseci ove godine otkriveno je 1.765 komada falsifikovanih novčanica gotovog novca, među kojima je bilo najviše novčanica od 1000, 2000 i 500 dinara, objavila je Narodna banka Srbije u Izveštaju o otkrivenim falsifikovanim novčanicama.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 11/20/2020, 08:33\nNarodna banka Srbije u off-shore zone svrstava sledeće zemlje:\nAndora, Antigva i Barbuda, Angvila, Aruba, Barbados, Bahrein, Bermudi, Bahami, Belize, Kukova Ostrva, Kurasao, Dominika, Grenada, Gernzi, Gibraltar, Hong Kong, Ostrvo Man, Džersi, Sent Kits – Nevis, Kajmanska Ostrva, Liban, Sent Lusija, Lihtenštajn, Liberija, Maršalska Ostrva, Monserat, Mauricijus, Nauru, Niue, Panama, Filipini, Sejšeli, Singapur, Sent Martin, Turks i Kaikos Ostrva, Sent Vinsent i Grenadini, Devičanska Ostrva (Britanska), Devičanska Ostrva (SAD), Vanuatu i Samoa.\nTo, svakako, ne znači da nisu kontrolisane i uplate iz nekih drugih država.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 1/2/2021, 14:00\nPohvala za NBS\nU ovoj krizi Narodna banka je obavila veliki posao, učinila je pravu stvar. Ona je smanjila referentnu kamatnu stopu na jedan odsto, što je nama omogućilo kredite sa kamatom od dva odsto. U Bugarskoj i Rumuniji nemate kredit ispod četiri odsto, imamo bolju situaciju nego u Mađarskoj, što je velika pohvala za centralnu banku.\nDrugo, dobro su odradili sa odlaganjem kredita, moratorijumom, to je za privredu bila najjača mera.\nBilo bi dobro da smo uspeli i malu privredu da edukujemo da se zadužuju, sada 80 odsto njih finansira investicije iz akumulacije iako imaju uslova da se zaduže.\nVelika je šteta i to što ne radi finansijsko tržište, u ovoj krizi ljudi kupuju nekretnine koje posle ne mogu da izdaju, na veštački način su se podigle cene stanova, a moglo je preko tržišta kapitala sve da se investira u privredu.\nZoran Drakulic, predsednik Srpskog poslovnog kluba „Privrednik“.\nDatum upisa : 03.12.2011\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 1/2/2021, 18:39\nMoglo je preko fin trzista da se investira u privredu da niste koristili svaku mogucnost da zakinete male akcionare i da 95% firmi koje vrede nisu delistirane sa berze.\nMaca, Cucla and boban75 like this post\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 6/30/2021, 15:50\nBeograd -- Guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković navodi da Srbija ima u deviznim rezervama 36,3 tone zlata.\n"Srbija danas raspolaže sa 36,3 tone zlata. Godine 2019. smo kupili devet tona zlata, prvu put smo kupovali zlato u inostranstvu i to onda kada niko nije ni očekivao da će se to desiti. A onda smo i u 2020. kupili još tri tone zlata, a 2012. nasledili smo 15,3 tone zlata", navodi Tabakovićeva.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 7/12/2021, 18:31\nEvropska centralna banka (ECB) i Evropska komisija (EK) prepoznale su da je Srbija potvrdila sposobnost da ekonomske posledice pandemije svede na minimum, a odgovor Narodne banke Srbije (NBS) na pandemiju bio je pravovremen i snažan, ocenjeno je danas u Briselu na redovnom godišnjem dijalogu zemalja članica EU, Zapadnog Balkana i Turske, EK i ECB, objavila je NBS.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 9/10/2021, 17:56\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju avgusta iznosile su 15,59 milijardi evra. Neto devizne rezerve - devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima - na kraju avgusta iznosile su 13,2 milijarde evra, saopštila je NBS.\nI bruto i neto devizne rezerve na kraju avgusta nalazile su se na najvišem nivou krajem meseca od 2000. godine, od kada se devizne rezerve mere prema važećoj metodologiji, navodi se u saopštenju.\nNa povećanje deviznih rezervi u avgustu dodatno su, kako se ističe, uticali i prilivi po osnovu aktivnosti Narodne banke Srbije na domaćem deviznom tržištu (kupovina deviza) u neto iznosu od 255 miliona evra i po osnovu upravljanja deviznim rezervama, donacija i drugim osnovima (ukupno 56,7 miliona evra).\n„Navedeni prilivi višestruko su nadmašili odlive po osnovu neto razduženja države po osnovu kredita u iznosu od 43,2 miliona evra, kao i odlive po drugim osnovima (ukupno 31,3 miliona evra)“, navela je NBS.\nPrema njenim rečima, od kraja 2012.godine rezerve u zlatu do danas uvećane su za više od 21 tonu i one danas iznose 36,8 tona.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 9/13/2021, 17:08\nSrpske firme tokom prošle godine su, prema podacima Narodne banke Srbije, utrošile 1,06 milijardi evra na plaćanja prema državama u ofšor zoni. To je, kako navodi portal Biznis.rs, za 22,6 odsto manje u odnosu na godinu pre. Za prvih šest meseci 2021. domaće firme ostvarile su platni promet ka ofšor zonama u vrednosti od 472,2 miliona evra.\nNedavna analiza poslovanja 36 velikih evropskih banaka, koje su dužne da javno saopštavaju podatke o svojim poslovnim aktivnostima, pokazala je da vodeće banke na Starom kontinentu u „poreskim rajevima“ godišnje „uštede“ oko 20 milijardi evra – što je ekvivalentno 14 odsto njihove ukupne dobiti, piše portal Biznis.rs.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 2/11/2022, 07:33\nNARODNA banka Srbije od danas na svojim nalozima na društvenim mrežama Tviter i Fejsbuk ima novu rubriku pod nazivom „Korisno je da znate", gde će zaposleni u NBS početkom svakog meseca na jednostavan i razumljiv način pojašnjavati teme iz nadležnosti centralne banke koje su aktuelne i zanimljive široj javnosti.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 2/12/2022, 11:24\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je danas da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od jedan odsto.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 2/26/2022, 21:31\n„Banke čiji akcionari potiču iz Ruske Federacije imaju učešće u ukupnoj aktivi bankarskog sektora Srbije oko četiri odsto i osnovni izvor njihovog finansiranja su depoziti privrede i građana na domaćem tržištu, tako da u uslovima povećane konkurencije u bankarskom sektoru, ne treba očekivati da može doći do većeg rasta kamatnih stopa na kredite ni kod ovih banaka“, istakli su u NBS.\nNaslov: Re: Narodna Banka Srbije 4/20/2022, 23:44\nNarodna banka Srbije će vrlo brzo morati da podigne referentnu kamatu.\nTo znači da će i krediti poskupeti.\nNeki eksperti smatraju da bi ref. kamata morala da ode na 4%\n» Razvojna banka Vojvodine (Metals banka)\n» EPS - besplatne akcije\n» Zapisi Republike Srbije


O NAMA – Ritam Zdravlja\nUdruženje Ritam Zdravlja osnovano je 2010. godine od strane mladih aktivnih ljudi čiji je osnovni cilj unapređenje kvaliteta života stanovništva. Aktivisti Ritma zdravlja su mladi, ali i oni malo stariji, stručnjaci u različitim oblastima, kao i volonteri, koji svojim aktivnostima i delovanjem unapređuju i doprinose realizaciji glavnih delatnosti udruženja.\nOd svog osnivanja, udruženje Ritam zdravlja neguje partnerski odnos sa drugim zainteresovanim stranama, pojedincima, institucijama i donatorima. U dosadšnjem radu udruženje ima iza sebe brojne domaće i međunarodne projekte podržane kako od strane domaćih, tako i stranih relevantni institucija. Profesionalan odnos prema preuzetim obavezama i efikasno upravljanje raspoloživim resursima dovelo je do prepoznavanja Ritma zdravlja kao organizacije koja svoje principe i vrednosti pretvara u konkretne aktivnosti i programe, ispunjavajući tako misiji koju je sebi postavila i dajući doprinos ostvarenju vizije društva u kojem želi da funkcioniše.\nGlavne delatnosti udruženja:\nAktivna edukacija stanovništva o svrsishodnosti i načinima unapređenja sopstvenog i javnog zdravlja kroz primenu postulata o pravilnoj ishrani, fizičkoj aktivnostima, higijene i suzbijanja hroničnih nezaraznih bolesti\nPodizanje svesti građana o odgovornosti za stanje životne i radne sredine implementacijom aktivnosti, projekata i programa koji to stanje poboljšavaju\nPromovisanje mladih u nosioce društvenih dešavanja i promena, jačanjem njihovih kapaciteta na svim poljima\nKorišćenje savremenih načina komunikacije u svrhe povezivanja, edukacije i informisanja ciljnih populacija\nUspostavljanje prakse javnog zagovaranja, efikasnog komuniciranja i legalnih kanala putem kojih se utiče na javno mnjenje


U Srbiji sutra pretežno sunčano i toplo, u Banatu povremeno vetar olujne jačine\n► U Srbiji sutra pretežno sunčano i toplo, u Banatu povremeno vetar olujne\nU Srbiji će sutra biti pretežno sunčano i toplo vreme, dok će u planinskim predelima i na jugu Banata povremeno biti udara olujne jačine, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ).\nJutarnja temperatura kretaće se od šest do 13, a najviša od 20 do 25 stepeni.\nU Beogradu će biti pretežno sunčano, toplo i vetrovito vreme.\nJutarnja temperatura biće oko 13, a najviša oko 24 stepena.\nNarednih sedam dana u Srbiji će biti oblačno sa čestom pojavom kiše i temperaturom iznad prosečnih vrednosti za ovo doba godine.\nBiometeorološka prognoza za 5. novembar 2019. godine: