Beta/B92: Završne reči za Zvornik - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/Beta/B92: Završne reči za Zvornik\nBeta/B92: Završne reči za Zvornik\nBeograd — Tužilaštvo ocenjuje da je optužnica za ratne zločine u Zvorniku tokom dve i po godine suđenja u potpunosti dokazana, i zatražili da se četvorica okrivljenih osude po zakonu.\nZamenik tužioca za ratne zločine, Milan Petrović, rekao je u završnoj reči tužilaštva da za optužene nije našao olakšavajuće okolnosti i da oni nisu izrazili kajanje, niti svojim iskazima pomogli rasvetljavanju događaja za koje se terete.\nObrazlažući svaku tačku optužnice protiv bivših pripadnika jedinica ‘Žute ose’ i ‘Pivarski’, Dragana Slavkovića, Ivana Koraća, Dragutina Dragićevića i Siniše Filipovića, zamenik tužioca rekao je da su oni bili svesni dela koja su počinili.\n“Smatrajući nesumnjivo dokazanim sve radnje koje su stavljene na teret svakom od optuženih, predlažem da ih sud oglasi krivima, osudi na kazne po zakonu, kao i da ih obaveže da plate troškove krivičnog postupka”, rekao je Petrović.\nOn je sudskom veću predložio da prilikom odmeravanja kazne, kao otežavajuće okolnosti, posebno uzme u obzir broj žrtava i način na koji su počinjeni zločini, a naveo je i imena žrtava za čiju su smrt odgovorni okrivljeni.\nZastupnica oštećenih, Nataša Kandić, složila se sa ocenom tužilaštva da je prvi proces za ratne zločine u Zvorniku, koji je pravosuđu Srbije ustupio Haški tribunal, jedan od najsloženijih sudskih postupaka vođenih u Srbiji.\nKandić je ocenila da je dalje gonjenje ostalih počinilaca rezultat dobro sprovedenog sudskog postupka i dodala da je tužilaštvo “školski i profesionalno” dokazalo optužnicu.\nOna je, međutim, kritikovala ocenu tužilaštva da je sukob u Zvorniku započeo “nakon neuspele podele vlasti i više incidentnih situacija”, i da optuženi nisu izvedeni pred sud zato što su bili dobrovoljci jer je “pravo pomoći korpusu svog naroda moralan lični čin”.\nKomentarišući stavove iz završne reči tužilaštva, ona je naglasila da pored individualne odgovornosti okrivljenih za ono što se događalo u Zvorniku, postoji i odgovornost države Srbije koja je na razne načine podsticala sve njihove postupke.\nKandić je ukazala na odgovornost Srbije za podsticanje dobrovoljaca na odlazak na ratište, a precizirala je i da država nije kažnjavala\npočinjene zločine i time dodatno podsticala i ostale počinioce.\nSuđenje četvorici optuženih nastavlja se sutra, a predviđeno je da završne reči iznese odbrana okrivljenih.\nNakon što je tužilaštvo preciziralo optužnicu, sudsko veće razdvojilo je postupak protiv dvojice prvooptuženih Branka Grujića i Branka Popovića, kojima će presuda biti izrečena u drugom postupku.\nČetvorica pripadnika jedinica ‘Žute ose’ i ‘Pivarski’ terete se za ubistva i teška mučenja Bošnjaka zatočenih u Domu kulture u mestu Čelopek i na lokalitetima “Ekonomija” i “Ciglana”.\nSuđenje se nastavlja u 9:30 sutra, u zgradi Specijalnog suda u Beogradu.\nPosted On 4th June 2013 ~ Comments Off on FHP: Prijava protiv više pripadnika VJ za ratne zločine\nFond za humanitarno pravo (FHP) podnio je danas Tužilaštvu za ratne zločine Srbije krivičnu prijavu protiv više pripadnika Vojske Jugoslavije, zbog ratnog zločina nad civilima


Rakić Vodinelić (Nova stranka): Osećam odgovornost za loš rezultat na beogradskim izborima\nBeta 14. aprila 2018. 19:50\nFunkcionerka Nove stranke Vesna-Rakić Vodinelić je na izbornoj konferenciji stranke, koja je danas održana, kazala da je podnela ostavku jer oseća odgovornost za katastrofalan rezultat na beogradskim izborima.\nRakić Vodinelić je navela da je lista „Da oslobodimo Beograd“ oko koje su se za beogradske izbore okupile Demokratska stranka, Nova stranka, Socijaldemokratska stranka i Zelena ekološka partija – Zeleni, ostvarila loše rezultate zbog čega ona, kao nosilac te liste oseća odgovornost.\nPredsednik Nove stranke Zoran Živković je istakao da je neophodno uspostaviti snažan, opozicioni savez, koji će moći da se odupre „sistemu laži i kriminala, koji je uspostavio SNS režim“.\n„Srbiji je potrebna jaka Nova stranka, kao garant beskompromisne borbe protiv pogubnog režima. I zbog toga, tu energiju dobrih, poštenih i kreativnih ljudi treba da očuvamo, unapredimo i uložimo u snažan opozicioni front“, kazao je Živković.\nGovoreći o aerodromu „Konstantin Veliki“ u Nišu, Živković je kazao da će Nova stranka nastaviti da podržava Nišlije u borbi da se taj aerodrom ne preda republičkoj vlasti.


ODRŽAN ZAVRŠNI DOGAĐAJ U OKVIRU PRVE ,,AKADEMIJE NOVINARSTVA“ - Mingl\nShodno tome, projekat Mladi i mediji za demokratski razvoj kroz realizovanje Akademije novinarstva ima ciljda kroz edukaciju podigne kapacitet mladih novinara i novinarki u oblasti obezbeđenja kvaliteta i standarda u istraživačkom novinarstvu, medijske informacione pismenosti i borbe protiv lažnih vrednosti u RepubliciSrbiji.\nU okviru Akademije novinarstva u periodu od 26. do 28.maja održan je trodnevni završni događaj uVranju. Petnaest mladih novinara i novinarki do 35 godina imalo je priliku da stekne nova znanja i veštine u oblastima kao što su bezbednosna kultura za novinare i izazovi istraživačkog novinarstva na lokalu. Interaktivna predavanja i radionice u ovim oblastima su održali Branko Čečen (CINS) i Gordana Bjeletić(Južne vesti).\nTokom programa Akademije novinarstva, a kao produkt pohađanja predavanja i mentorskog rad mladinovinari i novinarke su kreirati složene novinarske forme na teme koje su značajne za lokalne zajednice u oblasti razvoja, funkcionisanja demokratije i rada institucija, vladavine prava i ljudskih prava. U okviruzavršnog događaja svi polaznici i polaznice su predstavili svoj rad, proces njegove izrade kao i izazove sakojima su se suočavali tokom njegove izrade.\nPoslednjeg dana završnog događaja, svim učesnicima koji su uspešno završili program su dodeljene diplome, a najuspešnijim polaznicima i polaznicama su dodeljene nagrade. Za najuspešniji rada prve Akademije novinarstva proglašen je rad Tamare Urošević, pod nazivom ,,Smrt porodilje Bobane Momčilović Veličković: Nesrećni slučaj ili lekarska greška".


U Banjaluci održan drugi Poslovni forum menadžera Republike Srpske – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nNakon što je prvi Poslovni forum menadžera u novembru prošle godine izazvao pozitivne utisake i otvorio broja pitanja (o važnosti delegiranja, zavisnosti opstanka firme od tržišta, poteškoće u poslovanju itd.) Centar za edukaciju menadžera „Pro Educa“ osjetio je potrebu da nastavi projekat.\nDrugi Forum menadžera koji je održan danas u Banjaluci okupio je više od 200 učesnika i većina njih je iz privatnog sektora.\nGlavni zaključci ovog foruma su da se menadžment u regionu sporo i neefikasno prilagođava trendovima, menadžeri se često nalaze između suprotnih, čak konfliktnih i isključujućih interesa ciljnih javnosti sa vrlo različitim očekivanjima, načini rada sa ljudima su zastarjeli i neefikasni, pa su kontinuirano lično usavršavanje, praćenje megatrendova i promjena organizacione kulture prioriteti menadžmenta u regionu.\nNa pitanje zašto je važno dodatno obrazovati menadžere Dragan Močević, direktor Centra za edukaciju menadžera „Pro Educa“ rekao je:\n„Možda nije načinjen veliki pomak u privredi naše države od prvog foruma ali je sigurno da ovakvi skupovi daju velike savjete svima onima koji su spremni na usavršavanje i na odgovaranje tržišnim promjenama.“\nNa prethodno sprovedenom istraživanju menadžeri su se izjasnili o temama o kojima bi željeli da se govori te je na osnovu njihovih želja sastavljen sljedeći program.\nO najvećim izazovima na tržištu RS Močević je izjavio:\n„Najveći izazovi su kako pronaći stručan kadar i kako se izboriti na tržištu s obzirom na brojne fiskalne namete koje naša konkurencija nema. Takođe, poseban izazov je upravljanje mladim generacijama jer su one nove i za njih ne važi ni jedno pravilo korporativnog poslovanja.“\nOn vjeruje da RS nije stvorila povoljnu poslovnu klimu i to je argumentovao na primjeru Gradiške. „ Gradiška je grad koji se nalazi na granici sa EU i s obzirom na svoju lokaciju ima veću mogućnost otvaranja firmi u odnosu na primjer na neki grad u južnoj Srbiji. Međutim, RS tu pogodnost još nije iskoristila.“\nBrane Gruban predstavnik firme „Dialogos, Strateške komunikacije“ iz Ljubljane govorio je na forumu o strategiji i kulturi.\n„Moje predavanje ima malo provokativan naslov a to je „ Kultura može da pojede strategiju za doručak“. Specifična organizaciona kultura naših preduzeća jednostavno onemogućava izvršenje strategija, ma kako nove i dobre one bile. Prvo i osnovno što treba učiniti je promijeniti stil rada i rukovođenja sa ljudima, koji je na našim prostorima potpuno kompromitovan, a ono što je trend broj jedan kada su u pitanju kompetencije menadžera svakako je sposobnost uticanja na saradnike.“\n„Problemi poslovanja u RS su manjak samopouzdanja i odlučnosti ali i postojeći stil rukovođenja rada sa ljudima“ dodaje Gruban.\nNama ostaje da se nadamo da će aktivnosti na polju obrazovanja menadžera pored toga što pozitivno djeluju na „uhodane“ menadžere uticati na buduće preduzetnike da uz više samopouzdanja započnu nešto novo i dovedu privredu naše zemlje u bolju poziciju.


Pokrenuta krivièna istraga za navodno otkrivanje identiteta - 2003-09-30\nPredstavnik Bele kuæe, Skot Mekklelan, saopštio je da je predsednik Buš naložio èlanovima svog osoblja da u punoj meri saradjuju sa istragom sekretarijata za pravosudje. A pravnici Bele kuæe su naložili èlanovima osoblja da saèuvaju sve dokumente u vezi sa ovim sluèajem, ukljuèujuæi i elektronske poruke na svojim kompjuterima. Istražitelji æe pokušati da utvrde da li je neko iz Bele kuæe otkrio identitet agentkinje Centralne obaveštajne agencije , koja je udata za bivšeg ambasadora Džejmsa Vilsona, inaèe, jednog do istaknutih kritièara naèina na koji je administracija predsednika Buša koristila obaveštajne podatke da bi opravdala rat sa Irakom. Vilson je optužio administraciju da je otkrila identitet njegove žene u znak odmazde za njegovo pobijanje tvrdnje predsednika Buša, iznete u govoru o stanju nacije, da je Irak pokušao da nabavi uranijum iz Afrike. Nekoliko Demokrata, medju kojima je i senator Èarls Šumer iz države Njujork, je iznelo zahtev da istragu ovog sluèaja vode nezavisni istražitelji, van sekretarijata za pravosudje.\n“Mislim da bi profesionalni istražitelji trebalo da sprovedu ovu istragu bez uticaja sa strane i da znaju da neæe pretrpeti nikakve posledice ukoliko budu obavili svoj posao temeljito i objektivno”.\nMedjutim, sekretar za pravosudje, Džon Eškroft je danas rekao novinarima da ima pouno poverenje u èlanove svog sekretarijata kojima æe biti povereno vodjenje istrage.\n“Tužioci i agenti Federalnog istražnog biroa koji æe voditi ovu istragu su profesionalci sa dugogodišnjim iskustvom u sluèajevima koji se tièu osetljivih informacija o nacionalnoj bezbednosti i njihovog objavljivanja“.\nInaèe, objavljivanje identiteta tajnog agenta predstavlja kršenje federalnog zakona i kažnjivo je zatvorom do deset godina.\nU medjuvremenu, britanski premijer Toni Bler je, kako izveštava dopisnik Glasa Amerike iz Londona, Tom Rivers, u svom današnjem govoru na godišnjoj konferenciji Laburistièke stranke, odluèno branio svoju odluku o ulasku u rat protiv Iraka. Rat protiv Iraka je doveo do dubokih podela u redovima laburista i Toni Bler je toj temi posvetio veæi deo svog govora. On je poruèio stranaèkim delegatima da bi, ukoliko bi bio suèen sa istim izborom, ponovo doneo odluku o stupanju u rat protiv Iraka.\n“Nije bilo lako doneti tu odluku - ali složimo se o jednoj stvari - oni koji su zapoèeli ovaj rat moraju da ga završe mirom.\nToni Bler je rekao da je svet sada bezbedniji pošto je Sadam Husein uklonjen sa vlasti. Najnovije ankete javnog mnjenja, medjutim, pokazuju da je popularnost Tonija Blera pala na najniži nivo otkako je preuzeo položaj premijera pre šest i po godina. Ankete takodje pokazuju da 41 odsto èlanova Laburistièke stranke želi da Bler podnese ostavku pre narednih opštih izbora.


Vaterpolisti Srbije dočekuju Rumune u Zrenjaninu, od sutra prodaja karata\nUčesnici protesta večeras nakon skupa, blokirali saobraćaj na nadvožnjaku (FOTO)\nObjavljeno 08.11.2017. u 14h\nNajbolja vaterpolo selekcija Srbije, u okviru 1. kola Svetske lige, dočekuje na Gradskom bazenu u Zrenjaninu reprezentaciju Rumunije.\n– Nastavljamo tradiciju ustupanja naše sportske infrastrukture svim većim sportskim manifestacijama, koje se održavaju u našem gradu. Na naše veliko zadovoljstvo, imaćemo priliku da naredne nedelje, po drugi put ove godine, ugostimo našu najbolju vaterpolo selekciju, koja će u okviru 1. kola Svetske lige igrati protiv Rumunije. Ovom prilikom pozivam naše sugrađane da dođu na Gradski bazen i podrže naše delfine – rekao je pomoćnik gradonačelnika, Simo Salapura.\nPRODAJA KARATA OD SUTRA\nKarte za meč Srbija – Rumunija koštaju 400 dinara. Prodaja počinje od sutra i to na dva mesta – na biletarnicama Gradskog bazena i Kulturnog centra. Obe biletarnice će raditi od 10 do 18 časova.\nBiće pušteno u prodaju ukupno 330 karata.\nSRBIJA U NAJJAČEM SASTAVU\nPredsednik Vaterpolo saveza Srbije, Milorad Krivokapić, istakao je da VSS ima veliku podršku lokalne samouprave.\n– Imamo veliku podršku od strane grada Zrenjanina. Sve naše utakmice su do sada besprekorno organizovane na vašem Gradskom bazenu. Uvek je posećenost bila na visokom nivou. Gledaoci će imati priliku da 14. novembra gledaju reprezentaciju Srbije u najjačem sastavu – dodao je Krivokapić.\nDetalj sa utakmice Srbija – Nemačka, koja je odigrana u Zrenjaninu marta ove godine\nVELIKA PODRŠKA OD ZRENJANINA\nIzvršni direktor VSS, Zoran Avramović, naglasio je da se vaterpolisti u Zrenjaninu osećaju jako lepo i da su ovde uvek dobrodošli.\n– To su pokazale i prethodne dve utakmice, koje smo igrali prošle godine protiv Australije i marta ove godine protiv Nemačke. Što se tiče organizacije utakmice sa Rumunima, sve se odvija bez problema. Lokalna samouprava, sportski radnici i radnici na Gradskom bazenu sada imaju ozbiljno iskustvo u organizaciji ovakvog događaja i trude se da Zrenjanin prikažu u što boljem svetlu. Bazen lepo izgleda, odlično se održava i sve to nam olakšava organizaciju utakmice – rekoa je Avramović.\nPRVO OKUPLJANJE POSLE SVETSKOG PRVENSTVA\nReprezentacija Srbije dolazi u najjačem sastavu, a ovo će biti prvo okupljanje naših delfina posle Svetskog prvenstva u Budimpešti, gde su osvojili bronzanu medalju. Reprezentacija želi da ponovi uspehe, koje je ređala u prethodne četiri godine, a glavni cilj je odbrana olimpijskog zlata iz Rio de Žaneira.\nSrbija će se pripremati u Beogradu i doći će na dan utakmice u Zrenjanin, a Rumuni dolaze u Zrenjanin u ponedeljak. Inače, selekciju Rumunije predvodi naš stručnjak, Dejan Stanojević.\nSusret je na programu u utorak, 14. novembra, na Gradskom bazenu u Zrenjaninu, sa početkom u 19 časova.


SportDC - Vesti - Ostalo - Rukometni savez tuži federalnu Vladu\n11.04.2018 Slavko Basara /Sportski žurnal\nRukometni savez tuži federalnu Vladu\nZbog toga što Ministarstvo finansija Federacije BiH još uvek nije odgovorilo na žalbu oko ID broja koji još nije izdan, a zbog kojeg je Rukometni savez BiH u potpunoj blokadi, ova sportska organizacija priprema tužbu protiv Vlade Federacije BiH. ID broj je gorući problem i ukoliko se ne reši ova pat-situacija RS BiH će posegnuti za pravnim lekom.\nProblem sa dobijanjem ID broja zaista predugo traje, od onoga trenutka kada je Ministarstvo finansija Federacije BiH novoosnovanom Savezu, koji je nasledio oko tri miliona maraka duga, dalo ID broj starog Saveza, ali su zbog tog starog ID broja blokirani su računi i zato je RS BiH tražio od Poreske uprave FBiH novi, ali zahtev je odbijen.\n-Odlučili smo da pokrenemo tužbu jer još nismo dobili nikakav odgovor od Ministarstva finansija na našu žalbu. ID broj nam i dalje stvara ogromne probleme. Sve će se znati u maju, za kada je zakazana sednica Skupštine RS BiH. Ona jedina može da zauzme stav da li će doći do premeštanja Saveza ili menjanja imena. Rukometni savez BiH mora da ima svoj račun – istakla je Lejla Hairlahović, generalni sekretar RS BiH.\nPripremu tužbe potvrdio je i prvi čovek RS BiH Amir Zahirović, koji je najavio da će ona biti podnesena u narednom periodu.\n-Savez je u teškoj situaciji, zbog poreskog broja i dalje imamo velike poteškoće u radu i funkcionisanju. Nisam preveliki optimista da će ovaj problem biti uskoro rešen, a sve traje već predugo i najviše gube Savez i rukomet. Jednostavno, nalazimo se u situaciji iz koje ne možemo da izađemo – rekao je Amir Zahirović.\nUprkos teškoj situaciji i besparici Savez je platio kotizaciju za učešće u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine.\n-Uspeli smo da pronađemo 1.100 evra i uplatili smo kotizaciju za učešće u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo. Sada se nadamo da nećemo biti u trećem, već u drugom “šeširu” u žrebu koji će biti održan 12. aprila u Norveškoj – potvrdila je Lejla Hairlahović.


Završen turnir ‘EuroBelgrade’ – Tračara\nZavršen turnir ‘EuroBelgrade’\nPreko 500 studenata iz različitih delova Evrope učestvovalo je na internacionalnom sportskom turniru EuroBelgrade, koji je drugu godinu po redu organizovan od strane Fakulteta organizacionih nauka i Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja. Turnir je održan u periodu od 11. do 15. oktobra 2012. godine u Beogradu.\nStudenti su imali priliku da se takmiče u košarci, odbojci, vaterpolu i futsalu. Takmičenja su u svim sportovima osim u vaterpolu održana u muškoj i ženskoj konkurenciji. Najveći broj titula osvojio je Fakultet organizacionih nauka. Pored košarkašica, košarkaša, odbojkašica i odbojkaša, zlatnu medalju osvojila je i vaterpolo ekipa Fakulteta organizacionih nauka, kojoj se poslednjeg dana turnira, u meču sa Fakultetom elektrotehnike i računarstva iz Zagreba, priključio i Filip Filipović, član vaterpolo reprezentacije Srbije. Titulu u ženskoj konkurenciji futsala osvojio je Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja, a u muškoj Visoka škola za poslovnu ekonomiju i preduzetništvo.\nPrvi put ove godine omogućen je dolazak i onim studentima koji su želeli da dožive nešto drugačiji, ne toliko sportski, EuroBelgrade. Za njih je organizovano mnoštvo aktivnosti kroz koje su oni bili u prilici da se upoznaju sa atraktivnim znamenitostima, tradicijom, kao i kulturom našeg grada.\nPonosno ističemo da je turnir EuroBelgrade dobio veliku podršku, kao i pohvale Univerziteta u Beogradu, Kancelarije za mlade gradske uprave grada Beograda, Turističke organizacije Beograda, prijatelja projekta, studenata i studentskih organizacija.\nDetaljnije informacije o događaju možete videti na www.eurobelgrade.org .\nMilica Pavlović: Želim prljavi ples sa predsednikom!


Vučić: Nastavlja se saradnja SNS-SPS - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Vučić: Nastavlja se saradnja SNS-SPS\nBeta, FoNet26.10.2021. 18:58\nFoto: BETAPHOTO/BRANISLAV BOZIC/EV)\nPredsednik Srbije i Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić izjavio je danas da će ta stranka i Socijalistička partija Srbije (SPS) formirati stalne radne grupe oko koordinacije svih političkih poteza.\nOn je, nakon sastanka te dve stranke u sedištu SNS, rekao novinarima da se razgovaralo o politici i kako bi Srbija trebalo da izgleda u budućnosti.\n„Dogovorili smo i formiranje stalne radne grupe između dve političke partije, koje bi trebalo da rade na usaglašavanju i koordinaciji svih političkih poteza, od političkog delovanja, do saradnje u samom izbornom procesu, medijskog predstavljanja, rezultata koje smo zajednički napravili i do onoga što želimo da uradimo“, rekao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, dogovorena je priprema političkog „Sporazuma za budućnost“ i kako će te dve stranke delovati zajednički nakon izbora.\nIstakao je da postoji „dobra volja“ u obe političke partije da nastave sa saradnjom, dok će u narednom periodu biti odlučeno u kom obliku.\nVučić je dodao i da su nastavili pripreme za skupštinu SNS, koja će biti održana 13. novembra, i rekao da će tada biti predstavljen dokument „Srbija 2030. godine“, sa planom i programom te stranke.\n„Smatram da je važno da pred ljude izađete sa izveštajem o onome što ste uradili, ali i sa vašim planovima i programima za budućnost“, ocenio je Vučić.\nKako je kazao, predsednik SPS Ivica Dačić rekao je na sastanku da je za tu stranku „prihvatljivo“ da, ukoliko budu imali zajedničkog kandidata za predsednika Srbije, to bude Vučić.\nVučić je istakao da je prvo potrebno da se reše unutarstranački odnosu u SNS, kao i da se vidi ko će da vodi stranku u budućnosti.\nOn je ocenio i da opozicija ima prednost na narednim izborima, na proleće 2022. godine i da oni „nemaju strah od pobede“.\n„Imaju (opozicija) toliko novca da mogu da se tim novcem razbaciju, imaju toliko tajkunskih medija da mogu da 24 sata vode kapmanju i protiv mene i protiv stranke. Mislim da oni ne bi trebalo da imaju strah od pobede jer sigurno pobeđuju. Naše je samo da se borimo“, rekao je Vučić.\nOdgovarajući na novinarsko pirtanje o negiranjima iz Prištine da će biti formirana Zajednica srpskih opština, Vučić je rekao da je zabrinut zbog reči koje izgovaraju kosovski zvaničnici, jer oni ne priznaju međunarodno važeće pravne akte, i upozorio da „ako međunarodna zajednica ne reaguje na to, ili reaguje blago – onda smo u problemu“.\nVučić je upozorio da kosovske vlasti „u narednom periodu“ planiraju da zauzmu trafostanicu Valač na severu i da bi za srpski narod to bila „katastrofalna, užasna vest“.\nA nisam siguran da bi bilo dobro ni za njih, neka dobro razmisle. Mi nemamo kud, možemo da vučemo samo iznuđene poteze, nažalost, ali ako oni misle da njima to odgovara, onda su se grdno prevarili, konstatovao je Vučić.\nNa pitanje o danas predstavljenom istraživanju Demostata o stavovima građana Beograda o predstojećim izborima, Vučić je prvo zamerio novinarki Studija B što nije pročitala tekst o tome, „nego samo naslov“, i ocenio da „takvu gomilu gluposti na jednom mestu odavno nije video“.\nDodao je da njegovi politički protivnici „imaju ogromnu prednost“, jer „imaju toliko novca da mogu da se razbacuju, imaju tajkunske medije da ga napadaju, i još mnogo novca koji će stići spolja da bi Srbija bila oslabljena“.\nPrema mišljenju Vučića, sledeći izbori biće izbor između prošlosti, koju predstavlja sadašnja opozicija, i budućnosti oličenoj u SNS, na čijoj listi će biti „mnogo novih ljudi“.\nVučić je pitan i o napadima koji na njega stižu iz Hrvatske i drugih država regiona, i istakao da je to zato što je Srbija lider o ovom delu Evrope, a to im smeta, posebno Hrvatskoj, koja je članica EU i NATO.\nOn je optužio lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa, vlasnika kompanije SBB Dragana Šolaka, kao i neimenovane „ostale“, da učestvuju u „finansiranju i kombinacijama“ sa zagrebačkim Jutarnjim listom i nekim portalima u Hrvatskoj, Crnoj Gori i BiH da pišu protiv njega.\nVučić je govorio i o zamerkama koje su mu upućene za nošenje rolki i objasnio da ih je dobio od Siniše (Malog), koji mu ih je poklonio i posle pitao zašto ih ne oblači, a objašnjenje je bilo da ih nikad u životu nije oblačio.\nJa ću i sutra nositi rolku, u inat, da se nerviraju, obećao je Vučić.\n7 reagovanja na “Vučić: Nastavlja se saradnja SNS-SPS”\n26. oktobra 2021. u 20.24\nPremijerka mnogo prica o demokratiji. Istina je jedna nju nije birao narod …radila je u firmi za vetrogeneratore.\nNe razumem povezanost politikom I vetrogeneratorima.Osim toga po nasim zakonima su zabranjeni istopolni brakovi.Ako vladajuca elita krsi zakone ko ce da ih postuje.\nDa li ste primetili? kaže:\n26. oktobra 2021. u 22.16\nDacic nikada, bas nikada ne kritikuje Vuka Jeremica.\nJeremic nikada, bas nikada ne kritikuje Dacica\n26. oktobra 2021. u 22.41\nNastavak saradnje je veoma najohrabrujuca vest bravo!!!


MS17-014: opis bezbednosne ispravke za sistem Excel Services na sistemu SharePoint Server 2010: Mart 14, 2017\nOva bezbednosna ispravka rešava ranjivosti sistema Microsoft Office koje mogu dozvoliti daljinsko izvršavanje koda ako korisnik otvori specijalno izrađen Office datoteku. Da biste saznali više o ovim ranjivih tačaka, pogledajte Microsoft bezbednosni bilten MS17-014. Napomena Da biste primenili ovu bezbednosnu ispravku, na računaru morate imati instaliranu verziju servisnog paketa 2 za Microsoft SharePoint Server 2010 . Za kompletnu listu pogođenih verzija Microsoft Office softvera pogledajte članak 4013241u Microsoftovoj bazi znanja.\nKada koristite funkciju " Dozvoli korisnicima da uređuju opsege " da biste dodali korisnika u opseg podataka u programu Microsoft Excel, može se srušiti.\nPreuzmite bezbednosnu ispravku 3178685 za 64-bitnu verziju sistema Excel Services na SharePoint Server 2010\nZa informacije o primeni ove ispravke pogledajte članak 4013241Microsoft baze znanja.\nOva bezbednosna ispravka zamenjuje prethodno objavljenu bezbednosnu ispravku 3128029.\nPomoć za instaliranje ispravki: Bezbednosna rešenja za IT stručnjake: Pomoć za zaštitu računara zasnovanog na operativnom sistemu Windows od virusa i malvera: Lokalna podrška u skladu sa vašom zemljom:


Humanitarna akcija za Luku Rakonjca\nRadni tim Čačak: Preminule još dve osobe\nNa platou ispred Doma kulture danas je počela trodnevna akcija skupljanja novca za obolelog učenika Luku Rakonjca, kome je hitno potrebno 5000 evra za lečenje i boravak u Moskvi. Učenici Osnovne škole "Vladislav Petković Dis" i srednje Tehničke škole organizovali su prodajnu izložbu svojih radova, u cilju prikupljanja novčanih sredstava.\nOvo je treća akcija koju organizuju Osnovna škola "Vladislav Petković Dis" i srednja Tehnička škola, kako bi prikupili humanitarnu pomoć za lečenje 16-ogodišnjeg Luke Rakonjca. On boluje od sarkoma kosti i do sada je imao četiri operacije. Nažalost, dosadašnja terapija nije dala adekvatne rezultate, pa lečenje mora nastaviti u Moskvi.\n"Neophodno je sakupiti 5000 evra, da bi Luka otišao u Rusiju, za sada je još uvek u Beogradu", kaže profesorka Tehničke škole Mirjana Vasiljević.\nUčenici Osnovne škole "Vladislav Petković Dis" i Tehničke škole izložili su svoje radove na štandu ispred platoa Doma kulture. Koristili su časove likovne sekcije ali i kulinarsko umeće, kako bi dali svoj maksimum i pomogli svom školskom drugu. Kako kažu, učestvovali su do sada u svim akcijama kako bi prikupili što više novčanih sredstava.\nProdajna izložba mali je segment pomoći koji svakako može doprineti njegovom izlečenju. U humanitarnu akciju uključen je i Sindikat obrazovanja Čačak.\nProdajna izložba biće otvorena i 9. i 10. janura od 10 do 16 časova.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Humanitarna akcija za Luku Rakonjca".\nPodručje Đerdapa je odlukom Izvršnog saveta Organizacije Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (Unesko) od 10. jula 2020. godine, upisano na listu "Unesco Global Geoparks" i proglašeno prvim geoparkom u Srbiji. Geoparkovi… [...]\nIz Odeljenja za vanredne situacije grada Užica obaveštavaju gradjane da će 17. jula u Vojnom kompleksu “Kremna”, u vremenu od 09 do 13 časova, biti izvršeno uništavanje neeksplodinranih ubojnih sredstava zaostalih nakon bombardovanja… [...]\nMinistar prosvete Mladen Šarčević rekao je za RTS da se razrađuje desetak modela i podmodela za nastavu od septembra. Učenje na daljinu nije dovoljno, posebno za porvake, istakao je Šarčević. Studenti, đaci i… [...]\nVrtić "Mimilend" je objavio konkurs za upis dece svih uzrasta, za objekat na lokaciji Ljubić Kej, po subvencionisanoj ceni. Zainteresovani roditelji čija su deca na listi čekanja u javnim predškolskim ustanovama, mogu se… [...]\nU ariljskom kraju u jeku je berbe malina, pa je pristigao veliki broj sezonskih radnika iz svih krajeva Srbije. Oni poslom, a drugi na odmor u brojnim domaćinstvima koja su otvorila vrata turistima.… [...]\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Humanitarna akcija za Luku Rakonjca". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Ruski ratni brodovi vežbaju gađanje - Čivijaš Radio Šabac\nRuski ratni brodovi vežbaju gađanje\nRuski ratni brodovi uvežbavaju gađanje vazdušnih i morskih ciljeva tokom vojnih vežbi u Crnom moru, saopštilo je danas ministarstvo odbrane Rusije.\nRuske artiljerijske snage u južnoj Rostovskoj oblasti, koja se graniči sa Ukrajinom, vežbaju i uništavanje neprijateljskih snaga i oklopnih vozila haubicama, saopštilo je ministarstvo odbrane, a prenosi agencija Rojters.\nVežbe, u kojima učestvuje 20 brodova mornarice, počele su u sredu i deo su serije vojnih aktivnosti u regionu.\nOčekuje se će se vežbe u Crnom moru biti završene kasnije tokom dana, prenosi Tanjug.\nU sklopu vežbi u Crnom moru, koje su deo skupa mornaričkih vežbi koje se održavaju na brojnim lokacijama ovog i sledećeg meseca od Pacifika do Atlantika, uvežbano je i uklanjanje mina.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: EU jača podršku medijskim slobodama na Zapadnom Balkanu\nSTRATEŠKI PRISTUP 18. 09. 2018. 14:24 >> 14:05 0\nEU je povećala podršku slobodi i razvoju medija na Zapadnom Balkanu a fokus je na odgovornosti medija, finansiranju, izgradnji kapaciteta, regionalnoj saradnji i mladim novinarima, potvrdila je EU danas u Skoplju na konferenciji "Dani medija: EU-Zapadni Balkan"\nEvropski komesar za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han rekao je na dvodnevenoj konferenciji koja se završava danas da je zaštita osnovnih prava, kao što je sloboda medija, od ključnog značaja za napredak regiona na putu ka EU.\nHan je kazao, kako je saopštila Evorpska komisija, da je nova strategija EU za Zapadni Balkan unijela novu dinamiku u EU integracije regiona, ali da se ne vidi veći napredak u oblasti slobode medija.\n"Kako bi podstakli napredak na tom planu, ove godine je akcenat Dana medija na obrazovanju i obuci mladih novinara i unaprijeđenju medijske pismenosti, podsticanju pomirenja i podršku nezavisnosti, zaštiti i ekonomskoj održivosti na medijskoj sceni", istakao je Han.\nSloboda medija je, kako se ističe, jedan od osnovnih principa EU i dio je političkih kriterijuma za ulazak u EU.\nKomisija je saopštila da je EU ojačala podršku nezavisnim medijima u regionu i povećala pomoć mladim novinarima kroz regionalne inicijative.Cilj tih inicijativa je da se olakša obrazovanje, omogući profesionalna obuka medijskih operatera i unaprijedi medijska i digitalna pismenost mladih.\nPored toga, novi programi će ohrabriti razmjenu u regionu i sa EU, izgradnju kapaciteta za sprječavanje prijetnji i napada na novinare, ojačati sudsku ekspertizu i podstaći održive modele finansiranja medija.\nMeđu regionalnim programima u toj oblasti, koji su u toku, je program obuke radi unaprijeđenja kvaliteta i profesionalizma novinarstva u vrijednosti od dva miliona eura koji, kako se očekuje, treba da bude potpisan prije kraja godine.\nDrugi program se odnosi na jačanje sudske ekspertize i sprovodi se u partnerstvu sa Savjetom Evrope a vrijednost mu je 2,5 miliona eura.\nJoš 1,5 miliona eura predviđeno je za program izgradnje povjerenja u medije koji se sprovodi u partnertstvu sa UNESCO-m a sa 1,2 miliona EU će pomoći izgradnju kapaciteta novinarskih organizacija.\nTakođe se direktnim grantom Evropskoj fondaciji za demokratiju od četiri miliona eura podržavaju ciljani mediji a tu je i program tehničke pomoći od 1,5 miliona za javne medijske servise na Zapadnom Balkanu.\nSloboda medija Johanes Han\nHan ponovo upozorio političare u BiH\nOstvaren napredak, nastaviti reforme\n29. 05. 2019. 13\nNapretka ima, ali moglo se ići i brže


Ružić: Radikali imaju dijametralno suprotne stavove od SPS-a\nDa li će biti vanrednih parlamentarnih izbora uz beogradske zavisiće od političke odluke Srpske napredne stranke, kaže funkcioner SPS-a Branko Ružić i dodaje da su socijalisti spremni za još jedan izborni ciklus.\n“Naravno da će današnja sednica predsedništva SNS omeđiti, opredeliti ovu situaciju. Ono što smo čuli od predsednika SNS Aleksandra Vučića, koliko sam shvatio, da je državotvornost prioritetna i njemu i SNS, kao i nama u SPS”, rekao je Ružić za RTS.\nOn je dodao da ponekad partijama odgovara vanredni parlamentarni ciklus, ali da se ne opredeljuju za njega, jer postoje državne stvari koje su važniji od izbora.\n“Videćemo šta će danas biti, što se tiče SPS mi smo uvek spremni za izbore”, rekao je Ružić.\nUpitan da li je SPS doneo konačnu odluku o nastupu na beogradskim izborima, on je rekao da ukoliko ne budu išli u koaliciji sa SNS, ukoliko budu nastupali samostalno, odluka SPS je da kandidat za gradonačelnika Beograda bude ministar energetike Aleksandar Antić.\n“Sačekaćemo da vidimo šta će SNS odlučiti, naravno sa njima ćemo razgovarati”, rekao je Ružić.\nNa pitanje da li je moguće da se preslika koalicija iz Mionice, gde je SPS bio u koaliciji sa SRS, on je rekao da je to bio interesantan eksperiment koji je uspeo, da je Mionica mala opština sa 13.000 stanovnika i da su se ujedinili oko interesa građana.\n“Mislim da ne treba preuranjeno donositi zaključke i menjati trasirane političke pravce koje su sve stranke zauzele. SRS ima pravo da zauzme svoje pravce koji su dijametralno suprotni od naših. Sagledaćemo sve te elemente kada budemo donosili konačnu odluku”.


PLATIO STRUJU MAJEVIČANIMA: Miroslav Kojadinović obradovao dve porodice | Novosti.RS\nKojadinović kaže da mu je drago „što za praznike može nekoga da obraduje i usreći“.\n-Nadam se da će ova mala novčana pomoć značiti ovim porodicama, ali i da će za nama ostati tragovi koji će i drugi ljudi slediti ali i podstaći ih da pomognu onima kojima je pomoć potrebna rekao je Kojadinović .\nDAR IZ BANJALUKE: Dom zdravlja Lopare dobio aparat za kratkotalasnu dijametriju\nDr Rado Savić,načelnik Lopara, zahvalio se Kojadinoviću, istakavši da je“njegovo delo uzvišeno“.\n-Naš prijatelj Miroslav Kojadinović ima veliko srce, a to je dokazao nebrojeno puta darujući pomoć u Loparama, ali i širom Republike Srpske - naveo je Savić.\nPrijemu je prisustvovao i direktor Doma zdravlja Lopare Želimir Nešković koji je u ime zdravstvenih radnika zahvalio Kojadinoviću za svo dobro koje je činio za ovu zdravstvenu ustanovu u prethodnom periodu.\nKojadinović je veliki prijatelj ljudi i opštine Lopare a u prethodnom periodu darovao je značajan novac Domu zdravlja Lopare koji su doprineli su poboljšanju zdravstvenih usluga sugrađanima podsetio je Nešković.\nPorodice Stojšić i Gašić su saglasni da će im plaćeni računi za kuću dobro doći, te da im je veoma značajna pomoć koju im je darovao Miroslav Kojadinović na čemu su mu zahvalni.\nLopare pomoć ugroženima RS Miroslav Kojadinović dr Rado Savić Humanost platio struju\nPOZIVAM predsedavajućeg Savjeta ministara Zorana Tegeltiju da odmah pokrene postupak za smenu ministarke inostranih poslova Bisere Turković zbog njene jučerašnje ogavne izjave kojom je na najradosniji pravoslavni praznik – Vaskrs - pretila, vređala i veličala zločin nad pripadnicima JNA u Dobrovoljačkoj, kaže predsednik Demokratskog narodnog saveza Nenad Nešić. On ističe da je čitav mandat Turkovićeve obilježen skandalima, neradom i blokadama.\nTELO Dragutina Došena (81) čiji je nestanak Policijskoj upravi Prijedor prijavljen 26. aprila, pronađeno je danas kod Gradskog stadiona u Prijedoru, rekli su u policiji.\nELEKTRIČNI TROTINETI OD SADA SAMO PO ZAKONU: Skupština RS regulisala upotreba ovog prevoznog sredstva\nNACRTOM zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima RS, koji je danas usvojen na sednici Narodne skupštine RS, uređen je saobraćaj električnih trotineta i drugih sličnih uređaja.\n28. 04. 2021. u 20:38


Špirić: BiH razaraju dva moćna talasa – migracije i emigracija - Sve o Srpskoj\nŠpirić: BiH razaraju dva moćna talasa – migracije i emigracija\nEMIGRACIJA U EU POSTALA BRZI VOZ KOJI KUPI SVO RADNO SPOSOBNO STANOVNIŠTVO“\nPotpredsjednik SNSD Nikola ŠPIRIĆ: „Dok u Ključu migranti kupe sijeno, Evropa kupi naše radnike i inteligenciju na svojoj berzi rada. Teško će BiH nadoknaditi taj intelektualni potencijal koji će apsorbovati Evropska unija. Dok naši obrazovani ljudi odlaze, ovdje će se dogoditi novo naseljavanje putem migranata i migrantske politike jer je BiH nažalost, uz saglasnost vlasti na nivou BiH, definisana kao migrantski stacionar“\nNIKOLA Špirić, potpredsjednik SNSD-a, upozorio je danas da su BiH zahvatila dva snažna procesa – migrantski i emigrantski, koji imaju ogromnu razarajuću moć po ekonomiju, ali da to ne zanima Savjet ministara u tehničkom mandatu.\nŠpirić je rekao Srni da u vrijeme dok se odvijaju dva dijametralna procesa u BiH, emigracije i imigracije, Savjet ministara u tehničkom mandatu dijeli plijen na polulegalan način, na zatvorenom dijelu sjednica i mimo svih procedura i poslovnika.\nOn je istakao da je Savjet ministara u tehničkom mandatu najavio sjednicu za ponedjeljak, 5. avgusta, na kojoj će se, sudeći po dnevnom redu, namirivati preostali stranački kadrovi i povećavati administracija i javna potrošnja.\n„Dok članovi Savjeta ministara u tehničkom mandatu razmišljaju kako da što duže ostanu u foteljama, međusobnim stranačkim pogodbama i vrše nova zapošljavanja i kadrovska imenovanja, BiH su zahvatila dva snažna procesa, migrantski i emigrantski, sa ogromnom razarujućom moći po ekonomiju. Nalazimo se pred teškim izazovima, a Savjet ministara i vlast u tehničkom mandatu se prave da te procese ne primjećuju. To su dva najsnažnija i najrazornija procesa koji su zahvatili BiH kao nijednu drugu zemlju Balkana, ali Savjetu ministara to gotovo da i nije tema“, naglasio je Špirić.\n„Teško će BiH nadoknaditi taj intelektualni potencijal koji će apsorbovati Evropska unija. Dok naši obrazovani ljudi odlaze, ovdje će se dogoditi novo naseljavanje putem migranata i migrantske politike jer je BiH nažalost, uz saglasnost vlasti na nivou BiH, definisana kao migrantski stacionar“, rekao je Špirić, navodeći da je emigracija postala brzi voz koji kupi svo radno sposobno stanovništvo.\n„Priča o budžetu koji će usvajati u septembru i tobožnja briga za državu je uspavanka za ove kojima još nisu dali obećano. Budžetom u septembru samo se pokriva ono što je već potrošeno, a ne ide se u razvoj. Tehnički saziv Savjeta ministara i njihovi planovi i programi rada, koje sad planiraju usvojiti, su kao nov sako na starim pantalonama – niti valja, niti će kome koristiti“, kaže Špirić.\nTagoviemigracija migranti Nikola Špirić Savjet ministara SNSD


Veliki beogradski koncert grupe Vrelo | CityMagazine\nShare / 159 Share / 5 Share\nKoncert grupe Vrelo biće održan 27. septembra sa početkom u 21 čas, u sali „Amerikana“ Doma omladine Beograda, u organizaciji World Music asocijacije Srbije. Povod za održavanje koncerta je obeležavanje petnaestogodišnjice rada i objavljivanje DVD izdanja grupe „Vrelo Live: Pogledaj me kako pevam“. Na koncertu u Beogradu, grupa će premijerno izvesti neke od pesama sa novog albuma, koji spremno čeka izdavača. Organizator koncerta, World Music asocijacije Srbije, najavljuje odličnu muziku, originalnu koreografiju, energiju koja osvaja i prijatna iznenađenja koja će za publiku prirediti članovi grupe.\n27. sep 2014, 21.00\nDVD izdanje Vrelo Live: Pogledaj me kako pevam objavljeno je pod etiketom WMAS Records (diskografska kuća World Music asocijacije Srbije), koja je osnovana 2007. godine sa ciljem da promoviše world music izdanja iz Srbije. Osnivač etikete je Oliver Đorđević, predsednik Upravnog odbora asocijacije.\nGrupa Vrelo započela je u aprilu 2014. seriju promotivnih koncerata po klubovima u Srbiji i inostranstvu. Beograđani će imati prilike da ih čuju 27. septembra u Domu omladine Beograda u sali Amerikana. Ulaznice za beogradski koncert mogu se kupiti po ceni od 500 dinara, na svim prodajnim mestima Eventima.\nOve godine grupa obeležava petnaest godina od prvog okupljanja. Od tada (1999.) do danas prešli su velik put i napravili značajan uspeh u Srbiji i inostranstvu. Na Bi-Bi-Sijevom konkursu za Sledeću veliku stvar (BBC’s The Next Big Thing 2007) grupa Vrelo je osvojila drugo mesto sa pesmom Pošle mome.\nDeo su ekipe Kusturičine pank opere Dom za vešanje (Time of the Gypsies) koja je premijerno izvedena i igrana u Parizu tokom leta 2007.godine. Svirali su na svim značajnim festivalima u Srbiji (Exit, Guča, Nishville, Zaječarska gitarijada, BELEF), nastupali na velikim festivalima i u prestižnim klubovima u većini evropskih gradova (Pariz, Berlin, Oslo, Prag, Grac, Sankt Peterburg, Budimpešta, Cirih …).\nNjihov prvi album Preko reke izašao je 2008. godine za PGP-RTS i dobio odlične kritike, između ostalih i od najznačajnijeg engleskog muzičkog časopisa Songline. Njihove pesme pojavljuju se i na nekim kompilacijskim izdanjima u Engleskoj, Francuskoj, Nemačkoj, i u Srbiji na albumu Srbija Sound Global – All Stars. World Music asocijacija Srbije (WMAS Records) objavila je početkom ove godine video snimak (DVD) koncerta grupe Vrelo. Onlajn izdavač je Brown Cow Records iz Londona.\nKupite ulaznice za ovaj koncert ovde.\n26. septembar 2014. Vodimo vas na koncertni vikend u Gradu: Ana Ćurčin & Dukat/Lemolo\n25. jun 8800. Večeras: Koncert grupe Il Divo\n19. septembar 2014. Koncert Amy LaVere & Willa Sextona vrelo\nShare na Facebook / 159 Share / 5 Share


Ruska crkva poziva na demonstracije\nPredstavnik ruske pravoslavne crkve Aleksandar Ilijačenko pozvao je građane Rusije da učestvuju na demonstracijama opozicije u subotu, u znak protesta zbog pobede Jedinstvene Rusije na parlamenatrnim izborima održanim prošle nedelje.\nMrtvi i ranjeni u sukobima u Kairu\nNa centralnom kairskom trgu danas su, drugi dan za redom, nastavljeni sukobi policije i demonstranata, u kojima su ubijene najmanje dve osobe, a nekoliko stotina je povređeno.\nPolicija rasterala protest ogorčenih u Melburnu\nAustralijske jedinice za razbijanje demonstracija rasterale su danas učesnike protesta koji su se okupili u Melburnu u znak podrške američkom pokretu "Okupirajmo Vol strit".\nŽestoki sukobi u centru Atine\nJedna osoba je poginula u žestokim sukobima koji su izbili danas u centru Atine između pristalica prokomunističkog Radničkog fronta i grupa mladih, drugog dana generalnog štrajka u Grčkoj.\n"Ogorčeni" počeli svetski protest\nNa Novom Zelandu i u Australiji danas su počele demonstracije hiljada "ogorčenih" koji protestuju protiv pohlepe i nepravdi uzrokovanih globalnom krizom, i koje će se tokom dana proširiti na još najmanje 78 zemalja.\nU Jemenu poginulo 26 učesnika antivladinih protesta\nNajmanje 26 učesnika antivladinih protesta je ubijeno, a 200 je ranjeno danas u Jemenu, kada je policija počela da puca na demonstrante.\nDemonstranti u Maroku traže politicke promene\nViše hiljada demonstranata ponovo je izašlo na ulice u mirnom protestu na ulicama Kazablanke, Rabata i Tangera na poziv Pokreta 20. februar koji traži političke promene u zemlji i veću socijalnu pravdu u Maroku.\nPrva ... ◄ Nazad 39 40 4142


Motivaciono predavanje Vasila Hadžimanova 28. marta u 20h\nNovi ciklus motivacionih govora koji će se odžati u Ušće Shopping Centru počinje u sredu, 28. marta u 20h, kada će naš poznati muzičar Vasil Hadžimanov govoriti na temu „Kako od NE napraviti DA“.\nNa zadovoljstvo publike koja je redovno pratila sedam predavanja održanih tokom 2017. godine, uz poruku „Lepo mi je, jer tako želim“ , i ove godine projekat se nastavlja. Izbor tema i predavača biće raznovrstan, u skladu sa različitim interesovanjima i potrebama publike, a prvi će na scenu stati Vasil Hadžimanov.\nPredavanje je kocipirano tako da kroz moja lična, poslovna i životna iskustva pokažem kako sam u mnogim situacijama, bavći se profesijom koja je krajnje nezahvalna i neisplativa, uspeo da iz nemogućih situacija izađem kao pobednik i stvorim sebi uslove da se bavim umetničkom nekomercijalnom muzikom u Srbiji, kaže Hadžimanov.\nNa predavanjima u organizaciji Ušće Shopping Centra i Centra za lični razvoj „LEPO MI JE“, svakog meseca istaknuti pojedinci, poznati široj javnosti po svojim ličnim i profesionalnim ostvarenjima, govoriće na važne životne teme i svojim primerima i savetima motivisati i inspirisati publiku. Karte za predavanje Vasila Hadžimanova posetioci mogu da kupe na blagajni bioskopa Cineplexx, po ceni od 500 dinara.\nTagovibeograd press serbia usce vasil hadzimanov\nPredlog za ručak: Sočna piletina s graškom\nMarch 8, 2017 9:32 pm


Ryanair otvara bazu na Madeiri | Avio Press\nNajveća evropska avio-kompanija Ryanair odlučila je da otvori novu bazu i to na portugalskom ostrvu Madeira. Prevoznik planira da bazira dva Boeinga 737 na aerodromu Cristiano Ronaldo International i pokrene deset novih linija ka Evropskoj uniji i Velikoj Britaniji. Ostrvo na Atlantiku će od naredne godine biti povezano sa Briselom (CRL), Dablinom, Lisabonom, Londonom (STN), Mančesterom, Mareseljom, Milanom (BGY), Portom, Parizom (BVA) i Nirnbergom.\n„Sa zadovoljstvom najavljujemo otvaranje naše nove baze na Madeiri, koja će obezbediti povećanu povezanost sa 2 bazirana aviona i 40 nedeljnih letova na 10 novih ruta, povezujući Madeiru sa gradovima kao što su London, Pariz, Dablin, Milano i Mančester tokom cele godine. Ova investicija od 200 miliona dolara neće samo podstaći ekonomiju Portugala tako što će doprineti oporavku turizma, već će takođe stvoriti više od 60 direktnih radnih mesta u regionu i preko 400 radnih mesta na Madeiri,“ izjavio je CEO Ryanair-a Eddie Wilson.


10 najboljih noćenja s doručkom u Ouro Preto - TripAdvisor\nOuro Preto – četvrti\nSmeštaj s uslugom doručka (B&B) - Ouro Preto, Brazil\nNoćenja s doručkom/Pansioni (Ouro Preto)\nNoćenja s doručkom - Ouro Preto\n81 od 221 objekta odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 2 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 3 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 4 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 5 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 6 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 7 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 8 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 9 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 10 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 11 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 12 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 13 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 14 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 15 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 16 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 17 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 18 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 19 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 20 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 21 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto\nBr. 22 od 81 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Ouro Preto


Susret Baraka Obame i Donalda Tuska u Varšavi\nPrvog dana NATO samita u Varšavi članice Alijanse usvojile su odluku o povećanju vojnog prisustva u četiri države istočne Evrope. Uvodi se i dodatni multinacionalni bataljon u Rumuniju, a članice su odlučile i da zajednički koordinišu odbranu od balističkih raketa. NATO i EU potpisali su zajedničku deklaraciju o novoj strategiji partnerstva.\nKako je medijima objasnio generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg, dodatne NATO trupe će od iduće godine biti raspoređene u Letoniji, Litvaniji, Estoniji i Poljskoj, a u ovoj akciji učestvovaće vojska Sjedinjenih Država, Kanade, Nemačke i Velike Britanije.\n“To će biti snažni i multinacionalni bataljoni. Oni pokazuju snagu transatlantske veze i jasno stavljaju do znanja da će se napad na jednog saveznika smatrati napadom na celu Alijansu.”\nPrema Stoltenbergovim rečima, dogovoren je i zajednički antiraketni sistem.\n“To znači da će američki brodovi stacionirani u Španiji, radar u Turskoj i presretač u Rumuniji raditi zajedno pod komandom i kontrolom NATO”, objasnio je generalni sekretar.\nOn je pojasnio da je ovaj sistem u potpunosti odbramben.\n“On predstavlja štit od napada izvan evroatlantskog područja i ne predstavlja pretnju po rusko strateško nuklearno odvraćanje”, rekao je Stoltenberg i dodao: “Nismo pretnja nijednoj zemlji. NATO ne želi novi Hladni rat niti novu trku u naoružanju.”\nNATO je takođe uvrstio sajber prostor kao novo područje delovanja.\nPrvog dana samita u Varšavi, generalni sekretar NATO, predsednik Evropskog saveta Donald Tusk i predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker potpisali su zajedničku deklaraciju o novoj strategiji partnerstva između Alijanse i EU.\nDokument, između ostalog, predviđa jači odgovor na hibridne pretnje, proširenje saradnje u sferi sajber bezbednosti i prilagođavanje zajedničke kooperacije na Mediteranu.\n"Deklaracija koju smo danas potpisali šalje jasnu poruku: Jača Evropska unija znači jači NATO, a jači NATO znači jaču EU", rekao je Junker.\nRuski uticaj na Jugoistočnu Evropu\nGovoreći o odnosu sa Rusijom, generalni sekretar Alijanse je na otvaranju Foruma eksperata, koji se održava u okviru Varšavskog samita, rekao da će NATO tražiti načine za konstruktivan dijalog sa Rusijom, kako bi se smanjili rizici za nastanak vojnih incidenata koji bi se mogli otgnuti kontroli.\n"Rusija je naš najveći sused i integralni činilac evropske bezbednosti. Stoga je kontinuirani dijalog od ključne važnosti. Zato smo ustanovili Savet NATO – Rusija, kao platformu za dijalog. Zato je važno da je sada koristimo", kaže Stoltenberg.\nU poslednjih nekoliko godina primetno je da Rusija vrši uticaj na jugoistočnu Evropu i Alijansa bi trebalo da ima u vidu šta se dešava u ovom delu Starog kontinenta, rekla je u predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović na Forumu eksperata. Ona je dodala da se ruski uticaj prepoznaje na razičitim nivoima.\n"Od ekonomije, preko politike do tajnih službi, ali postoji i vojni aspekt, gde smo već nekoliko puta do sada videli vojne vežbe između našeg komšije i prijatelja Srbije i Rusije. Vežba koja se zove 'Slovensko bratstvo' biće održana u oktobru ove godine i to je nešto što nas brine", pojašnjava Grabar Kitarović.\n(Appathurai za RSE: NATO zadovoljan saradnjom sa Srbijom)\nAppathurai: NATO zadovoljan saradnjom sa Srbijom\nHrvatska predsednica dodaje da je najbolji odgovor na to da vrata za članstvo ne budu samo otvorena, već i da se učine konkretni koraci za zemlje jugoistočne Evrope na putu ka članstvu u EU i posebno u NATO.\n"Nadam se da će čak i Srbija, koja je zbog političkih razloga proglasila neutralnost, u budućnosti posmatrati NATO kao priliku za sebe i da će bar podići na viši nivou saradnju sa NATO", ističe Grabar Kitarović.\nKada je reč o proširenju NATO, Stoltenberg je kazao da su vrata Alijanse otvorena za sve nove članice, te je dodao da odluku o ulasku u Severnoatlatnski vojni savez donosi zemlja kandidat i članice NATO.\n"Niko drugi nema pravo da se meša u taj proces, jer je fundamentalni priciop da svaka zemlja ima pravo da bira svoj put", ocenio je Stoltenberg.\nBrexit je samo incident\nMeđu brojnim zvanicama u glavnom gradu Poljske su i predsednik SAD Barak Obama, nemačka kancelarka Anglea Merkel, te britanski premijer Dejvid Kameron.\nPredsednik Sjedinjenih Država iskoristio je dolazak u Varšavu i sastao se sa evropskim zvaničnicima Donaldom Tuskom i Žanom Klodom Junkerom.\nSa njima je razgovarao i o posledicama izlaska Velike Britanije iz EU. Obama je dodao da je ujedinjena Evropa od velikog interesa za SAD.\n"Iako se suočavamo sa teškoćama aktuelnog trenutka, ne smemo zaboraviti izvanredna postignuća evropskih integracija. Svaka članica EU ima demokratiju. Nijedna zemlja EU nije krenula oružjem na drugu članicu. Integrisana Evropa je jedno od najvećih postignuća modernog doba i to postignuće mora biti sačuvano", ističe Obama.\nGeopolitičke posledice Brexita mogu biti veoma ozbiljne, ali treba reći da je to bio samo incident a ne početak nekog procesa, konstatovao je predsednik Evropskog saveta Donald Tusk.\n"Svim našim oponentima – unutarnjim i spoljašnjim – koji se nadaju nastavku Brexita, želim jasno i glasno da poručim: nećete gledati nastavak. Transatlantska saradnja nema alternativu", reči su Tuska.\nOvo je 28. NATO samit u poslednjih 59 godina. Zbog aktuelnih političkih dešavanja analitičari ga smatraju jednim od najvažnijih događaja kako za Alijansu, tako i za Evropsku uniju.


Nermin Haskić, deveti pobednik „Trofeja Dragutin Kostić”: Uvek je dobro imati konkurenciju, Rikardo, Vukanović, Mudrinski... - SPORTSKI ŽURNAL\nIza mene i Radničkog je sjajna sezona, žao mi je samo što nećemo igrati u finalu kupa – istakao je golgeter Nišlija posle uručenja nagrade u redakciji Žurnala\nRedak je slučaj u srpskom fudbalu da golgeter lige ne bude igrač Crvene zvezde ili Partizana.\nIsto važi i za „Trofej Dragutina Kostića”, takmičenje ustanovljeno od strane Sportskog žurnala, Sportskog-video centra „Džef” i agencije Sport netvork, pre devet godina u znak sećanja na preminulog urednika u našem listu.\nSamo su Darko Spalević u sezoni 2011/12 kao član Radničkog 1923 iz Kragujevca i Miloš Stojanović, tobdžija Jagodine u prvenstvu 2012/13, uspeli da izađu iz senke fudbalera naših najboljih klubova.\nProtekla sezona Super lige donela nam je treći izuzetak. Osvajač priznanja je Nermin Haskić, najviše zbog 24 gola za Radnički u minulom šampionatu, ali i šest asistencija i tri iznuđena jedanaesterca.\nPehar sa likom Dragutina Kostića, iz ruku njegove kćerke, takođe novinarke Katarine, Haskiću je uručen u Žurnalovoj redakciji.\nNajbolji strelac i igrač Nišlija u pre tri dana završenom prvenstvu, nije krio zadovoljstvo zbog još jednog priznanja u, ne samo za njega već i za njegove saigrače, nezaboravnoj sezoni:\n– Koletov trofej pratio sam iz sedmice u sedmicu, sa podjednakim interesovanjem kao i borbu za golgetera lige sa Benom i Rikardom Gomešom. Bilo mi je drago da svakog utorka u Žurnalu vidim sebe na prvom mestu, posebno kad sam polako počeo da se izdvajam. Prevagu sam napravio zbog dva het-trika u prolećnom delu šampionata. Drago mi je kad dobijem svaku nagradu, pogotovo ako se dodeljuje u čast vašeg bivšeg velikog urednika.\nJesenas ste vodili bitku sa Aleksom Vukanovićem, na zimsku pauzu otišli ste sa poenom i po više. Dotadašnji as Kruševljana prešao je u Zvezdi i kasno dobio šansu da igra, što vam je pomoglo da obezbedite prvo mesto u Koletovom trofeju pre kraja sezone...\n– Uvek je dobro imati konkurenciju. Rikardo i Vukanović tokom cele sezone i Mudrinski ovog proleća, kvalitetnim igrama i golovima pomogli su mi da ostvarim ovakav učinak i dođem do nagrade...


SNS Lebane – "Dan sa porodicom" i nekoliko stotina ljudi (VIDEO,FOTO GALERIJA) – Info Centar Juga\nNekoliko stotina ljudi okupilo sе danas na družеnju nazvanom „Dan sa porodicom“ kojе jе Opštinski odbor Srpskе naprеdnе strankе Lеbana organizovao na lokaciji oko Vizitorskog centra „Teodora“ u blizini lokaliteta Caričin grad (Justinijan Prima). Prisutne su pozdravili mr Goran Jović, poverenik SNS-a u Lebanu i predsednik opštine Lebane,Zoran Ilić.\nU opuštеnoj atmosfеri, uz muziku i poslužеnjе, članovi, simpatizeri, poštovaoci ove stranke, koalicioni partneri iz redova SPS-a, PUPS-a i SDP Srbije, prijatelji, ali i posеtioci uživali su u lеpotama Vizitorskog centra Teodora, lokaliteta Justinijan prima, okolini i prirodi najpopularnijеg izlеtišta ovog dela Srbije. Uz zakusku, druženje i ansamble Kulturno umetničkih društava iz Grčke, Rumunije, Blaca, Kuršumlije, Subotice i Lebana, organizovan je obilazak lokaliteta Caričin grad. Valja, međutim, reći, da u stranačkim aktivnostima OO SNS Lеbana učеstvujе vеliki broj građana, prе svеga, mladih ljudi.\nNa ovaj način žеlеli smo da im prirеdimo nеšto drugačijе, a nastojaćеmo da ovakvo družеnjе postanе praksa – kažu, između ostalog u OO SNS Lеbana. Vеlika snaga svih odbora Srpskе naprеdnе strankе u Srbiji su– mladi ljudi. Oni daju ogromnu еnеrgiju da mеnjamo Srbiju, kako bismo obеzbеdili bolju budućnost i kako nе bi morali da odlazе iz svojih sredina u potrazi za boljim životom.\nOvom prilikom je rečeno da jе jеdan od priorita Srpskе naprеdnе strankе ravnomеran rеgionalni razvoj. „Naš prеdsеdnik Alеksandar Vučić uspеo jе da Srbiji vrati uglеd u mеđunarodnim odnosima, i da kroz obnovu škola, bolnica, kroz otvaranjе novih fabrika, stvori uslovе za pristojan život u Srbiji. Uz veliko angažovanje predsednika Vučića Lebane će uskoro dobiti fabriku koja će zaposliti više stotina radnika tekstilne struke a samim tim Lebane će izaći iz višedecenijskog mraka.\nOd prisutnih građana saznali smo, da ne pamte ovakve događaje u ovoj opštini od nijedne političke stranke. „Dugo živim u Lebanu i nikada nisam doživela a ni čula da je neka politička stranka organizovala ovako nešto a da pritom nisu bili izbori „pred vrata“. Danas smo ovde došli da se družimo i uživamo u prirodi i ovom lepom danu a sve ovo daje nam nadu i uverenje da je ovim ljudima ovde stalo do svog naroda i hvala im na tome“ – kazala je Jelena Đorđević.\nDruženje je nastavljeno do popodnevnih sati uz stare Srpske narodne igre poput bacanje kamena s ramena, skok u dalj, nadvlačenje konopca… Služio se vojnički pasulj, pečenje, piće… a organizatori Srpske napredne stranke još jednom su se pokazali kao pravi domaćimi.\nLeskovac: Preminuo Srđan Vasić, koji je iz pištolja juče ubio oca!


Ledena šuma: Finansiranje naprednog biznisa novcem građana | Autonomija\nLedena šuma: Finansiranje naprednog biznisa novcem građana\nVOICE: Degradacija kulture i životne sredine zarad zimske zabave i profita\nKlizalište „Ledena šuma“ za poslednje dve godine dobilo je skoro 15 miliona dinara iz gradskog budžeta, kao projekat od kulturnog i privrednog značaja za Novi Sad. Udruženje koje je realizovalo tu manifestaciju povezano je sa vrhom Srpske napredne stranke, a tokom realizacije, ta zimska bajka, kako su je organizatori nazvali, imala je povlašćeni tretman, pokazuje istraživanje VOICE-a. Tokom manifestacije koja je trajala gotovo dva meseca svi sadržaji su se naplaćivali građanima, bez obzira na to što su Novosađani, putem plaćanja poreza i javnih konkursa gradskih uprava te sadržaje nekoliko puta već finansirali.\nNaredne godine, od preko sto pristiglih predloga, „Ledena šuma“ je ponovo bila na samom vrhu spiska, sa 3.8 miliona dinara izdvojenih iz budžeta za kulturu. Ispred nje su se našli jedino „Egzit“, „Zmajeve dečje igre“ i umetnička asocijacija „Inboks“. Tom dodelom, suma koju je Gradska uprava za kulturu Novog Sada izdvojila za taj projekat sportsko-rekreativnog pa tek onda kulturnog karaktera, iznosila je 9.6 miliona dinara.\nU vreme kada su udruženju „Kvart medija“ (sadašnjoj „Ledenoj šumi“) dodeljena prva finansijska sredstva, na mestu zastupnika bio je Radoslav Krunić, član Srpske napredne stranke i v.d. direktora Nacionalnog parka „Fruška Gora“. Samo tri nedelje nakon završetka konkursa koji je realizovala Gradska uprava za kulturu, Krunić se povlači sa pozicije zastupnika, ali udruženje i dalje ostaje registrovano na objekat koji je u njegovom vlasništvu.\nPre dolaska na čelo NP „Fruška Gora“, Krunić je bio šef Odseka za komunalnu inspekciju pri Gradskoj upravi za inspekcijske poslove, a bio je i predsednik Nadzornog odbora JP „Zavod za izgradnju grada“.\nPojedine osobe sa kojima je VOICE razgovarao, ukazale su na prijateljsku i navodnu kumovsku vezu između Krunića i člana Gradskog veća za kulturu Dalibora Rožića. Njih dvojica su istovremeno napustili Demokratsku stranku i prešli u „naprednjačke“ redove, gde su nastavili političko saborstvo.\nRuža Helać: „Načinjena šteta i kulturi, i životnoj sredini, i moralu“ (foto: lična arhiva)\nKako kaže Ruža Helać, predsednica udruženja Vojvođanska zelena inicijativa, zauzimanje najlepšeg novosadskog parka i najznačajnije zelene oaze predstavlja pomeranje granica, čime se poručuje da više ništa nije sveto i da ništa više ne pripada građanima. „Na ovaj način, kada se parkovska površina, koja je uz to zaštićena, da za komercijalne svrhe, pod izgovorom da je reč o kulturi, tu je onda načinjena šteta i kulturi, i životnoj sredini, i moralu“, smatra Ruža Helać i dodaje da je u celom tom slučaju reč o „najstrašnijem moralnom razaranju“.\nPored izdašne finansijske pomoći koju je dobilo od poreskih obveznika, udruženje je dobilo i dodatnu podršku vlasti u Novom Sadu. Kako se navodi u dopisu koji je potpisala v.d. načelnika Gradske uprave za kulturu Vesna Srdanov, „Ledena šuma“ je projekat od značaja za Grad Novi Sad. Ona je u nastavku „preporučila“ javnim komunalnim preduzećima da „u okviru svojih mogućnosti pruže podršku realizaciji tog projekta“, praktično stavljajući organizatorima njihove usluge na raspolaganje.\nMeđutim, ni tu nije kraj svestranoj potpori. Javno komunalno preduzeće „Gradsko zelenilo“ donelo je odluku da se organizatoru manifestacije naknada za korišćenje zaštićenog područja spomenika prirode „Dunavski park“ umanji za 259.200 dinara. Takav potez rukovodstva, kako se navodi u ugovoru između „Zelenila“ i „Ledene šume“, opravdan je višestrukim ciljevima projekta.\nPodršku realizaciji pružilo je i Ministarstvo kulture i informisanja, istog dana kada im je stigao zahtev organizatora. U Ministarstvu kažu da ni na jedan drugi način nisu podržali taj projekat, osim deklarativno i da ne poseduju informaciju o tome na osnovu kojih merila je „Ledena šuma“ ocenjena kao projekat od opšteg interesa u kulturi, iako se taj epitet pojavljuje u obrazloženju tog organa.\nS verom u boga…: Dalibor Rožić i Radoslav Krunić dele badnjak (foto: novisad.rs)\nPočetkom juna 2016. godine kada je donet zaključak gradonačelnika Miloša Vučevića o raspodeli novca za projekte u kulturi, „Ledena šuma“ bila je ideja na papiru, ali bez neophodnih papira.\nKako kažu sagovornici VOICE-a, scenario po kojem će projekat dobiti svu potrebnu saglasnost nije ni mogao da bude drugačiji, kada je već unapred dobio podršku gradskih uprava i samog gradonačelnika.\nGoran Tomka: „Pojedini projekti nemaju veze sa kulturom, a dobijaju pare, što je čista korupcija“ (foto: lična arhiva)\nKoliko je uticaja na životnu sredinu ostavilo preuređenje parka za potrebe klizališta, mogao je da se uveri svako ko je prošao kroz njega nakon uklanjanja montažnih konstrukcija. Međutim, kako se navodi u dopisu Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine, nadležna inspekcija nije vršila kontrolu manifestacije u 2016. godini.\nInspekcijski nadzor je po prvi put obavljen naredne godine, bio je najavljen i podrazumevao je samo uvid u poslovne knjige, ugovore i drugu dokumentaciju. Kako je konstatovano u zapisniku, nisu uočene bilo kakve nepravilnosti.\nPrema rečima autorke dokumentarnog serijala „Zelena patrola na delu“ Ruže Helać, treba polaziti od zdravog razuma i čiste logike i da to što neko ima papire nije dokaz da je u pravu, već da je reč o korupciji i da se neko „lepo dogovorio“. Ona smatra da je takav projekat trebalo realizovati na prikladnijem mestu. „Parkovi su jedno zajedničko dobro, u kojem, kada je zaštićeno, ne sme da se radi nikakva intervencija. Nemamo šta pričati o tome, zato se i zove zaštićeno prirodno dobro, da se o tome ne bi svaki put raspravljalo iznova“, napominje Ruža Helać.\nNa pitanje da li je narušavanje životne sredine opravdano kulturnim doprinosom koji su gradske vlasti isticale svaki put kada bi se odabir lokacije za klizalište kritikovao, ona odgovara kontrapitanjem – koji je to kulturni doprinos? „Koja je to ciljna grupa i koji su to ljudi podigli nivo svojih kulturnih znanja i iskustava posle takvog događaja? Na koje kulturne potrebe Novosađana odgovara traj projekat? Iz džepova građana je to plaćeno, uništena je životna sredina, a o kulturi tu nema ni reči“, napominje Ruža Helać i dodaje „da je tamo Mocart svirao, to ne bi bila kultura, jer taj prostor nije za to namenjen“.\nNastavak eksploatacije spomenika prirode\nPovodom jubilarnog, desetog „Serbia Fashion Week“ izdanja, istoimena modna organizacija izdala je saopštenje u kojem najavljuje specijalno otvaranje „Nedelje mode“ u „Dunavskom parku“. Kako navode organizatori, zaštićeni parkovski prostor „biće pretvoren u jednu od najvećih modnih pisti Evrope“, a ceremoniju će 24. aprila ispratiti specijalni efekti i scenografija.\nMilioni za projekat sa pratećim kulturnim sadržajem\nProjekat „Ledena šuma“ podrazumevao je kao glavnu atrakciju klizalište koje se prostiralo oko centralnog jezera u Dunavskom parku. Redovni kulturni program sa recitalima, animatorima i drugim sadržajima namenjenim pre svega deci, organizovan je samo u prvih nedelju dana rada klizališta. U nastavku programa, kulturna ponuda svedena je na minimum, a ogledala se u vikend nastupima i prodaji rukotvorina.\nGradska uprava za kulturu Novog Sada odbila je da dostavi podatak o načinu vrednovanja projekata u kulturi, kao i ugovore o dodeli novca koje je do danas zaključila sa organizatorima „Ledene šume“. Osim što nije želela da obznani kriterijume selekcije, Uprava do danas nije objasnila ni razloge za odbijanje ostalih, pristiglih predloga.\nBoris Kovač: „Ledena šuma“ je samo nastavak trenda „egzitizacije“ Novog Sada (foto: lična arhiva)\nNezavisni umetnik Boris Kovač smatra da postoji opšti trend u kojem se kultura svodi na festivale, manifestacije i koncerte na trgovima. Smatra da bi po principima evropske kulturne politike, koju deklarativno zastupa gradska uprava, lokalna kulturno-umetnička produkcija trebalo da bude u fokusu gradske podrške, ali da je evidentno da nije.\n„U takvoj situaciji sasvim je razumljivo da je nekome uopšte palo na pamet da potražuje novac za klizalište iz budžeta za kulturu. Nije to izolovan slučaj shvatanja kulture kao vašara“, kaže Kovač uz ocenu da proces dodele sredstava nije dovoljno transparentan, pre svega jer ne postoje bilo kakva obrazloženja donetih odluka.\nSa Kovačevim mišljenjem po pitanju transparentnosti slaže se kulturolog i predavač na Uneskovoj katedri za kulturne politike i menadžment u kulturi Goran Tomka, koji smatra da je ključni problem to što ne postoje jasni pokazatelji i kriterijumi za ocenjivanje, odabir i evaluaciju projekata.\n„Dugo su se sredstva dodeljivala bez ikakve strategije ili nekog drugog javno dostupnog dokumenta koji bi služio kao vodilja. To je kao da sudija odlučuje da li ste krivi na osnovu svog raspoloženja – to je nedopustivo“, kaže on i dodaje da je sve što su rezultati takvih konkursa sporno, ali da je Grad u saradnji sa brojnim akterima konačno uradio i usvojio strategiju i akcioni plan, koji bi trebalo uskladiti sa praksom dodele sredstava.\nTomka dalje navodi da postoje tri dominantna tipa kulturnih projekata koji dobijaju podršku. Prvi tip čine projekti koji su elitistički, nezainteresovani za publiku, kritiku i savremenost. Drugi je banalan i komercijalan i podrazumeva „jade“ (pihtijade, kobasicijade…), „Egzit“ i ultranacionalistička dešavanja. Treći su projekti koji nemaju veze sa kulturom, a dobijaju pare, što je prema njegovom mišljenju čista korupcija.\n„Svi ovi primeri su zapravo nedemokratski i privatizuju javna sredstva za produkciju isključivo svoje egzistencije. Ono što nama nedostaje su popularni, prijemčivi programi visokog umetničkog kvaliteta, politički angažovani, kritički i relevantni“, zaključuje on.


Ministar Tadić započeo, predsednik Tadić završio - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ministar Tadić započeo, predsednik Tadić završio\nU FOKUSU: Vojna baza „Jug“ na brdu Cepotina građena šest godina\nMinistar Tadić započeo, predsednik Tadić završio\nIzgradnja objekta počela je još 2003. godine odlukom tadašnje savezne vlade a na preporuku Koordinacionog tela za jug Srbije\nTačku na otvaranje dao je koncert tasta ministra odbrane Miroslava Ilića i trubačkog orkestra Dejana Petrovića. Albanci su nastavili da ponavljaju svoje „poznate stavove“o tome da objekat Vojne baze „JUG“ predstavlja „militarizaciju regionu“, dok je predsednik opštine Preševo Ragmi Mustafa to nazvao i „okupacijom Albanaca na jugu Srbije“.\n0Piše: Vojkan Ristić 24. novembra 2009. 21.52\nNa osnovu odobrenja tadašnje savezne vlade iz januara 2003. godine doneto je Rešenje o dodeljivanju sredstava Koordinacionom telu za opštine juga Srbije u iznosu od 200 miliona dinara za početak radova na izgradnji baze. Na čelu Koordinacionog tela tada je bio Nebojša Čović, potpredsednik Vlade Srbije i jedan od inicijatora za izgradnju ovog objekta. Resor odbrane vodio je aktuelni predsednik Boris Tadić. Komandant Združenih snaga bezbednosti, vojske i policije u regionu juga Srbije bio je sada penzionisani general Ninoslav Krstić, a na čelu policije nalazio se Zoran Živković. Na otvaranju se pojavio samo sada penzioner Ninoslav Krstić, ali ne i Nebojša Čović i Zoran Živković, što su novinari prokomentarisali da „pobednici pišu istoriju“.\nPrvobitna ideja bila je da ovaj objekat bude namenjen za smeštaj i pripadnika policije, ali je vlada na čelu sa Vojislavom Koštunicom i ministrom MUP-a Draganom Jočićem „izašla iz projekta“, pa je objekat ostao prevashodno namenjen vojsci. Iako je izgradnja baze počela 2003.godine, radovi su zbog nedostatka novca prekidani i nisu se odvijali u skladu sa predviđenom dinamikom. Tek 2005. godine uz ulaganje od 395 miliona dinara otkupljeno je zemljište i izvedeni radovi na infrastrukturi. Napravljen je i novi urbanistički plan koji je objekat u potpunosti prilagođen potrebama vojske.\nVojna baza „JUG“ nalazi se na oko pet kilometara od centra Bujanovca, sa leve strane autoputa Beograd – Niš – granica sa Makedonijom. Kompleks se prostire na 35 hektara zemljišta sa 66 objekata, od čega su 44 objekta visokogradnje ukupne površine 22.000 kvadratnih metara.\nPotpukovnik Slađan Stamenković, komandant 41. pešadijskog bataljona, ujedno je i komandant baze „JUG“, rekao je novinarima da je jedinica kojom komanduje sastavljena od isključivo profesionalnih vojnika, i da sada „imaju neuporedivo bolje uslove za rad nego što je to do sada bio slučaj“.\n– Potrebno je da prođe izvesno vreme da se ljudstvo privikne na nove objekte i uslove koje im baza pruža. Pored svih resursa u samoj bazi, ukupno 96 hektara zemljišta oko nje biće na raspolaganju pripadnicima Vojske Srbije za obuku – navodi Stamenković. I zaista, treba se naviknuti na „nenormalnost“ spavanja u sobi sa četiri kreveta, uz to da svaka soba ima zasebni toalet i tuš kabinu.\nZa brigadnog generala i komandanta 4. brigade Kopnene vojske Srbije Milosava Simovića jedan od najvažnijih aspekata postojanja baze „JUG“ je i „bolja kontrola i bezbednost Koridora 10 koji ima regionalni i međunarodni značaj“.\n– Izgradnja je trebalo da traje kraće, ali sada je najvažnije da je baza otvorena – veli Simović, navodeći da je „najvažnija bezbednost svih građana juga Srbije“. Baza „JUG“ se razlikuje od ostalih kasarni Vojske Srbije. Oko baze je ograda visoka oko tri metra sa bodljikavom žicom čime se sprečavaju „nenajavljene posete“, a u objekat se može ući na dva mesta – na glavnom ulazu i kroz kontrolnu stanicu gde prolaze automobili. Restoran raspolaže sa 2.000 mesta, a postoji i ambulanta i pres centar sa internet vezom, kao i stadion sa oko 800 sedišta koja su simbolično ofarbana u bojama srpske trobojke.


U centru počinje gradnja zgrade od 13 spratova - Novi Sad\nU centru počinje gradnja zgrade od 13 spratova\n12:03:00 13.03.2016, Komentara: 2\nNovi Sad - Gradnja zgrade od 13 spratova u centru grada, u blizini Glavne pošte, počeće narednih dana indirektno najavljuju u "Parking servisu".\nOni su medijima poslali saopštenje u kome se kaže da dugogodišnje korišćeni privremeni parking, u Ulici Narodnih heroja, od danas, 13. marta, prestaje da se koristi, upravo zbog najavljene gradnje višespratnice.\nJavnost se bunila zbog izgradnje ove zgrade, govoreći da bi ovakav objekat drastično uništio izgled centra, kao i da prema Generalnom urbanističkom planu u Novom Sadu nije dozvoljena gradnja ovako visokih zgrada, kao i da je na tom mestu bio planiran niži i mnogo manji objekat.\nGradske vlasti su ipak odobrile projekat, sa stavom da se radi o razvoju lokalnog biznisa.\nInače, ukidanjem još jednog parkinga u centru grada, stvoriće se još veće saobraćajne gužve i zagušenje, a prema projektnom planu, investitor ne garantuje da će novoizgrađena zgrada od 13 spratova imati podzemnu garažu.\nsramota za dobijanje izgradne tih 40000 m2 platio je cecin koncert u novon sadu 50000 eura\nZnači, počeli su da uništavaju i sam centar ovog lepog grada, sramota. Neko je strpao ogromne pare u džep ovom dozvolom za izgradnju.


Obilježene 23 godine od ubistva Srđana Kneževića - Porodica ne vjeruje Tužilaštvu BiH! - Moja Hercegovina\nPočetna / Obilježene 23 godine od ubistva Srđana Kneževića – Porodica ne vjeruje Tužilaštvu BiH!\nObilježene 23 godine od ubistva Srđana Kneževića – Porodica ne vjeruje Tužilaštvu BiH!\n7. Avgusta 2021. 20:35\nPolaganjem vijenaca na spomen obilježje u Palama danas su obilježene 23 godine od ubistva Srđana Kneževića, komandanta elitne jedinice Vojske Republike Srpske „Beli vukovi”, čije ubistvo ni nakon više od dvije decenije nije rasvijetljeno.\nOznakeBeli vukovi komandant nerasvijetljeno ubistvo Pale Srđan Knežević


Domaće firme nisu nosioci posla na Koridoru 11\nBeta 28. septembra 2016. 15:20\nDomaće firme nisu nosioci posla na deonici auto-puta Ljig–Preljina na Koridoru 11, a investitor i glavni izvodjač posla treba da saopšte zbog čega radovi kasne, izjavio je potpredsednik Gradjevinske komore Srbije Goran Rodić.\n„Glavni izvodjač treba da polaže račune investitoru zbog čega radovi kasne“, rekao je on agenciji Beta.\nRodić je kazao i da je pitanje da li je bilo nadzora koji vodi taj posao, da li se radilo po projektu, ali i da li su podizvodjači plaćeni na vreme.\n„Mora da postoji nadzor koji je dužan da obavesti i reaguje na to kako teku radovi“, rekao je Rodić.\nMinistarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović poručila je danas da ne želi više ni dan kašnjenja za završetak radova na deonici auto-puta Ljig-Preljina, što se posebno odnosi na domaće kompanije, koje su najodgovornije za probijanje roka.\nMihajlović je za RTS komentarisala probijanje roka za završetak radova, 25. avgust, ističući da niko nema pravo da u finišu usporava radove.\n„To je nemoralno. Niko ne radi ništa besplatno, ne smeju da greše i koriste staru opremu, a da novu drže van zemlje. Zbog toga sam ljuta kao ministar“, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je rekla da do februara nije bilo nadzora, a zbog probijanja roka formirana je komisija koja proverava radove na toj deonici kako bi se videlo gde su problemi i šta radi izvodjač, rekla je Mihajlovićeva i ponovila da je uočen problem manjka radnika na gradilištima.\nGlavni izvodjač radova na toj deonici je firma Azvirt iz Azerbejdžana, a ukupna vrednost radova je 308 miliona evra. Deonica Ljig-Preljina dugačka je 40,36 kilometara.\nSve pohvale za ovaj clanak.Sta sve stoji iza kasnjenja?Nema penala i sankcija.Zar u ugovoru ne stoji, sta ce biti ako se kasni i ne zavrsi na vrijeme?Ona je ljuta?Smijesno.Penali trebaju da nadoknade svu stetu prouzrokovanu kasnjenjem ukljucujuci i nadoknadu za placanje putarine ovisno o frekvenciji saobracaja i privrednog znacaja deonice, da ne govorim o kontroli svakog pojedinog koraka gradnje.


Ekološka budućnost u Čajetini - Užicka Republika Press\nU duhu modernizacije i razvoja infrastrukture koji se poslednjih godina dešavaju na Zlatiboru, omiljenoj turističkoj destinaciji, čija godišnja poseta prema procenama premašuje broj od 300 000 turista godišnje, opština Čajetina za svoj primarni cilj ističe nameru da postane prva EKO opština u Srbiji. U prilog realnosti ovog plana svedoči činjenica da na teritoriji opštine Čajetina, što je retkost u Srbiji, više nema divljih deponija, a čitava teritorija opštine, uključujući urbane i ruralne mesne zajednice, komunalno je opremljena.\nOd aprila 2017. godine opština Čajetina učestvuje u Programu „Podrška lokalnim samoupravama u Srbiji na putu ka EU – Druga faza” koji finansira Vlada Švedske i realizuje Stalna konferencija gradova i opština (SKGO). Podrška se plasira kroz pet najznačajnijih programskih oblasti to su: zaštita životne sredine, unapređenje poslovne klime na lokalnom nivou, EU integracije i međunarodna saradnja, rodna ravnopravnost i prevencija i upravljanje vanrednim situacijama na lokalnom nivou.\nAktivnost ovog Programa odvija se kroz direktnu podršku unapređenju usluga za građane i privredu, tzv. opštinske pakete podrške određenom broju lokalnih samouprava sa fokusom na zaštitu životne sredine. Osim opštine Čajetina, paketi podrške sprovode se još u osam lokalnih samouprava i to u oblasti upravljanja otpadom u Leskovcu i Golupcu, zatim na temu sprovođenja ispitivanja zadovoljstva korisnika komunalnih usluga sa preporukom unapređenja rada istih u Zrenjaninu, Žitištu, Sečnju, Novom Bečeju, Novoj Crnji i u sferi saradnje opština na zaštiti i održivom korišćenju jezera Ćelije u okviru paketa podrške Kruševcu.\n„Za SKGO saradnja sa Švedskom asocijacijom regiona i opština (SALAR) i uopšte sa kolegama i partnerima iz Švedske izuzetno je važna, pre svega zbog iskustava na polju zaštite životne sredine koje od njih možemo da dobijemo. Za nas kao organizaciju, a pre svega za naše opštine i gradove članice, ta tema je značajna zato što će jedinice lokalne samouprave morati da iznesu veliki teret evropskih integracija u oblasti zaštite životne sredine, imajući u vidu da je to oblast koja je zahtevna i u administrativnom a i finansijskom smislu. Najveći broj propisa iz ove oblasti zapravo se primenjuje na lokalnom nivou“– istakao je Miodrag Gluščević, programski direktor SKGO za urbani razvoj, životnu sredinu i komunalne delatnosti.\nMilan Stamatović, predsednik opštine Čajetina svestan je značaja edukacije stanovništva, kao i stručnog i opštinskog kadra u procesu primarne selekcije otpada.\n„Od početka smo bili svesni činjenice da je neophodno promeniti svest građana i da je potrebno krenuti sa edukacijom lokalnog stanovništva u čemu smo imali značajnu podršku projektnog tima. Nakon toga, morali smo da obezbedimo infrastrukturu za pravilno selektovanje otpada i da postavimo kontejnere, koji se uredno prazne i da se smeće odvozi i deponuje onako kako zakon to predviđa”.\n„Ono što je nama, čini mi se, najveća pomoć od ovog projekta jeste činjenica da smo mi postali samostalni u izradi lokalnog plana upravljanja otpadom koji je naš strateški dokument i koji je prisutan u našem svakodnevnom radu.”- istakla je Vera Blagojević, rukovodilac komunalne službe Komunalnog javnog preduzeća „Zlatibor“ Čajetina i koordinator projekta.\nKako sami kažu, za Čajetince je od presudnog značaja za dalji tok realizacije projekta bila studijska poseta Švedskoj, kada su svi akteri, od predsednika opštine, menadžmenta i radnika komunalnog preduzeća i predstavnika građana Čajetine bili u prilici da u praksi vide kako izgleda „Švedski model“ upravljanja otpadom. Vratili su se puni utisaka, novih znanja i osnaženi u uverenju da je ovakav poduhvat sasvim moguć i u Srbiji.\n„Na ovom složenom pitanju potrebno je raditi godinama. Srbija je krenula tim putem, uz podršku Švedske i Evropske unije. Dobra vest je da je probleme sasvim moguće rešiti i to u nekoliko narednih godina. Napredak je vidljiv u ovom, ali i drugim sektorima srpskog društva. Srbija je tek na početku svoje modernizacije da bude na nivou evropskog proseka EU. Ali, zaista se ide napred i Evropa je tu”, jasan je Lundin.\nSa gripom nema šale\nBibliotekarke iz Užica jedine iz Srbije na Svetskom kongresu


09:49h BLISTAVA KARIJERA PUNA KONTROVERZI Dan kada je počelo pisanje istorije: Od Božije ruke do kokaina! (VIDEO)\n09:47h "LOKDAUN" JE PRVI KORAK, ALI NIJE REŠENJE: Kina napreduje u okončanju pandemije, a evo koja je njena tajna u borbi protiv KORONE\n09:47h DIREKTOR KC KRAGUJEVAC IZNEO APOKALIPTIČNU VERZIJU NOVOG UDARA KORONE: Evo šta nas čeka ako ne budemo poštovali mere\n09:32h SKANDAL SVETSKIH RAZMERA POTRESA BOSNU I HERCEGOVINU Imaju 18 pozitivnih na koronu, zaraženi morali da igraju utakmicu!\n09:31h U SLOVENIJI OD DANAS NA SNAZI POLICIJSKI ČAS: Građanima će biti zabranjeno kretanje od 21 čas uveče, pa do 6 sati ujutru\nDR NESTOROVIĆ U USIJANJU DANA NA KURIR TELEVIZIJI: Pitanje je da li imamo 81\t476\nZVUČI KAO POČETAK VICA, ALI ISTINA JE: Jelen težak 300 kg lovcu oteo pušku 37\t450\nU ARENI KAO U HOTELU: Sobe s kupatilom i kuhinjom! Pogledajte kako izgleda 5 3\t219\nSLAVIJOM SE ORILE GUSLE! Nakon vesti da je muzička fontana HAKOVANA, otkriveno 5\t303\n20.09.2020. 23:27h 21.09.2020. 00:11h\nMnogi pokušaji da se u srpsku diplomatsku praksu uvede ekonomska i komercijalna diplomatija su doživeli neuspeh. U okolnostima kada se država politički stabilizuje i nalazi u konstantnoj diplomatskoj borbi za očuvanje dela svoje teritorije, veoma je teško posvetiti dovoljno pažnje međunarodnim ekonomskim odnosima i spoljnoj trgovini, kaže za Kurir Dr Siniša Pepić, koji se u svojoj analizi osvrće na najnovije događaje, koji utiču na sve privredne grane u Srbiji i u regionu.\n- Donekle se, ponajviše zahvaljujući predsedniku Vučiću, uspelo u segmentu ekonomske diplomatije ostvariti određene pomake u protekle tri godine. Tu se pre svega misli na privlačenje stranih direktnih investicija koje su doprinele stabilnom ekonomskom rastu Srbije prethodnih godina. Kada govorimo o ekonomskom razvoju, rast ne znači nužno i razvoj, a u kontekstu stranih direktnih investicija moramo biti svesni da je on moguć u dva slučaja. Prvi je da se za proizvodni proces u Srbiji vezuju kompanije u vlasništvu srpskih privrednika kroz izradu određenih delova, pozicija i slično te kroz transfer tehnologija na domaću privredu. Neophodna je dublja analiza kako bi se spoznali stvarni efekti stranih direktnih investicija na razvoj ali ono što je nesporno stvorile su nova radna mesta i generisali potrošnju kao jedan od osnovnih uslova za ekonomski rast - napominje Pepić.\n- Potpisivanjem sporazuma u Vašingtonu Srbija, gotovo sam siguran i celi Balkan, ulazi u novu eru međunarodnih odnosa. Sam termin potpisivanja, nedelju dana pred potpisivanje istorijskog sporazuma između Izraela i Ujedinjenih Arapskih Emirata te činjenica kako je predsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Trump sponzor oba sporazuma dovoljno govori u prilog tome kako se Srbija trenutno nalazi u jako povoljnom položaju što se mora iskoristiti u pravcu daljeg ekonomskog rasta i razvoja - ukazuje sagovornik i objašnjava da je saradnja sa Izraelom veoma važna.\n- Odnosi sa Izraelom po pitanju investicija su prethodnih godina bili ispod radara. Oni će, siguran sam, u narednom periodu biti vezani za još jedan bitan element privlačenja stranih direktnih investicija, energetsku bezbednost. Naime, potezi koji se povlače u međunarodnim odnosima Srbije sa Izraelom govore u prilog tome kako se stiču osnovni preduslovi za odvajanje kraka gasovoda EastMed ka Srbiji i dalje ka jugoistočnoj evropi. Sa aspekta energetske bezbednosti to za naš region znači bolju fleksibilnost i nezavisnost u izvorima energije. Ne smemo zanemariti ni sajber bezbednost gde Izrael drži primat. Republika Srpska je zahvaljujući ministru visokog obrazovanja i naučno tehnološkog razvoja Srđanu Rajčeviću i članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku već obezbedila osnivanje prve akademije za sajber bezbednost, a koja će biti osnovana od renomirane izraelske kompanije iz te oblasti. Bez energetske ali i suštinske bezbednosti u regionu ne možemo računati na strane direktne investicije u željenom obimu koji bi obezbedio još jači zamajac u razvoju regiona. Ujedinjeni Arapski Emirati su se već pokazali kao pouzdan partner u međunarodnim ekonomskim odnosima na Zapadnom Balkanu. Tu pre svega mislimo na Srbiju ali i Crnu Goru gde je kapital Emirata gotovo u celosti zamenio ruski. Bosna i Hercegovina ima jako veliki potencijal, resurse, da narednih godina unapredi ekonomsku bilateralu sa Emiratima. Njihove investicije u turizam, poljoprivredu i nekretnine mere se desetinama milijardi na Balkanu. Politički odnosi svih država regiona sa Emiratima su na jako visokom nivou, mnogo naših istaknutih stručnjaka radi za njihove kompanije i univerzitete. Sada je trenutak da se odlični bilateralni odnosi u političkom smislu spuste na nivo balkanskog privrednika. Vreme je da robe i usluge sa Balkana nađu lakši put do Bliskog istoka, a to upravo treba da bude fokus ekonomske tj. komercijalne diplomatije narednih godina te diplomatije uopšte. Ako nigde onda u zemljama Bliskog istoka na pozicije ambasadora zemlje Balkana morale bi postaviti ljude koji poseduju znanja i veštine za osvajanje novih tržišta, ekonomske diplomate - zaključuje Siniša Pepić.\nepidemija se polako budi svuda u Srbiji\nDR NESTOROVIĆ U USIJANJU DANA NA KURIR TELEVIZIJI: Pitanje je da li imamo epidemiju, veliki broj Srba se već suočio sa virusom 81\t476\nZVUČI KAO POČETAK VICA, ALI ISTINA JE: Jelen težak 300 kg lovcu oteo pušku i pobegao! NEZAPAMĆENA SCENA KOD APATINA 37\t450\nU ARENI KAO U HOTELU: Sobe s kupatilom i kuhinjom! Pogledajte kako izgleda kovid bolnica u najvećoj dvorani na Balkanu (KURIR TV) 5 3\t219\nĐOKOVIĆ STIGAO NADALA: Novak upisao novi rekord! Evo šta je u pitanju 8\t649


Baba u gaćama i torbici krila preko 260.000 evra - juGmedia\nCarinici su u saradnji sa graničnom policijom danas na ulaznoj strani graničnog prelaza Gradina, na srpsko-bugarskoj granici sprečili prenos neprijavljenih deviza u iznosu od preko 260.000 evra, saopštila je Uprava carine.\nU jutarnjim časovima za redovnu carinsku kontrolu prijavio se tridesetogodišnji nemački državljanin turskog porekla upravljajući Mercedesom nemačkih registarskih oznaka. On je putovao sa još dvoje saputnika, sedamdesetogodišnjom turskom državljankom koja ima nemačku boravišnu dozvolu i njenim tridesetepetogodišnjim sinom, nemačkim državljaninom.\nIako su putnici izjavili da nemaju ništa da prijave za kontrolu, tokom detaljnog pregleda automobila, u ženskoj kožnoj torbici koja se nalazila između vozačkog i suvozačkog sedišta, pronađena dva svežnja novca u ukupnom iznosu od 125.000 evra, zamotana u aluminijumsku foliju.\nTo je bio dovoljan razlog za lični pregled sedamdesetogodišnje putnice, kod koje je u donjem vešu pronađeno još 141.400 evra.\nS obzirom da je vozač izjavio da nema nikakve veze sa pronađenim novcem, kao i to da nije znao da njegovi saputnici sa sobom nose toliku sumu neprijavljenih deviza, majci i sinu je vraćen dozvoljeni iznos od po 10.000 evra. Ostatak novca je privremeno zadržan do okončanja prekršajnog postupka, koji će u ovom slučaju biti sproveden po hitnom postupku, jer se radi o stranim državljanima.\nUprava carina neprestano apeluje na putnike da prijave svaku sumu iznad 10.000 evra, kako na izlazu tako i na ulazu u zemlju, što je vidno istaknuto na svim našim graničnim prelazima. Uprkos tome, putnici svesno ulaze u rizik neprijave novca, iako su informacije o važećim propisima dostupne kako na samim prelazima, tako i na sajtu Uprave carina, u brošurama namenjenim putnicima, ali i preko sredstava javnog informisanj,kaže se u saopštenju.\nPrilika da sezonski radnici ostvare pravo na penzijsko i invalidsko osiguranje\nLESKOVAC – Zavod za javno zdravlje u Leskovcu registrovao je 550 novoobolelih u Jablaničkom okruga, ili 12 bolesnih na 1000 stanovnika, što je stopa…\nKako stranci menjaju srpske vladare\nIako misleći građani Srbije znaju ili osećaju da se bez “zapada” ništa važno u Srbiji ne može uraditi, predsednik Srbije Aleksandar Vučić…\n24.10.2017. u 14:29\nMora da je Vulinova tetka.


Press Online :: Hronika :: RUSKI MAFIJAŠ\n17. 03. 2007. - Autor: (E. P.)\nAndrija Drašković bio je glavni čovek za mutne poslove ruskih kriminalaca u Evropi, a imao je i odlične veze sa latinoameričkim narko-kartelima i Albancima\nAndrija Drašković jedan je od istaknutih pripadnika ruske mafije na Balkanu i sa Rusima je učestvovao u trgovini narkoticima, alkoholom i cigaretama širom Evrope! Ovu tvrdnju italijanske novinske agencije Ansa za Press su potvrdili izvori iz srpske policije i dodali da je on bio prvi čovek za šverc kokaina iz Južne Amerike u zemlje Balkana.\nOsim toga, Drašković je imao dozvolu da švercuje cigarete zahvaljujući vezama sa tajnom policijom u vreme Slobodana Miloševića. On je to činio sa nekoliko odabranih prijatelja ove porodice. Drašković, kojeg ovdašnja javnost naziva "kontroverznim biznismenom", za evropske policajce jedan je od najvećih narko-dilera Evrope, koji ima odlične veze sa latinoameričkim narko-kartelima, italijanskom i ruskom mafijom.\nPronašao rupu u zakonu\nDrašković je često bio na meti rutinskih kontrola policije u Srbiji, kada su mu pretresani automobili, uzimani džipovi, a njegovim telohraniteljima stalno proveravano oružje.\n- Ranije su ga obezbeđivali aktivni policajci, ali je posle nekoliko kontrola zaključio da je bolje da za svoje obezbeđenje uzme ljude koji za privatne firme obezbeđuju transport novca i papira od vrednosti. Tako je pre oko mesec dana zaustavljen i pozvan na informativni razgovor. Nakon kontrole ispostavilo da su sa njim u kolima bili mladići koje je nazvao "prijateljima", a koji rade kao obezbeđenje pri transportu novca i hartija od vrednosti i samim tim poseduju dozvolu za nošenje oružja - kaže jedan od policajaca koji su ga proveravali. Policajci su tada morali da ih puste, jer su ovi praktično našli rupu u zakonu.\n- Poznato nam je da on radi sa svim kriminalcima: Albancima, latinoameričkim narko-kartelima, italijanskom i ruskom mafijom. Drašković je prvi čovek za šverc kokaina iz Južne Amerike na Balkan - navodi naš sagovornik.\nMediji u Italiji prenose da Drašković zauzima visoko mesto u hijerarhiji mafijaškog kartela u kome su mafijaši iz Pulje i Katanije koji su zbog međunarodne poternice sredinom devedesetih godina odbegli u Crnu Goru. U zamenu za utočište, Drašković je dobio monopol u snabdevanju heroinom i kokainom sicilijanske mafije i mafije Pulje. Draškovića italijansko tužilaštvo tereti za mafijaško udruživanje i šverc cigareta, heroina i kokaina.\nPrema rečima našeg sagovornika, bivšeg policajca, istina je da je Drašković bio u odličnim vezama sa Radetom Markovićem.\n- Posle pada režima Slobodana Miloševića, promenio se deo ljudi u policiji, koja se podelila u više struja. Jednu od njih čine upravo Miloševićevi ljudi, sa kojima je Drašković u odličnim odnosima. Za razliku od njih, druga grupa bi ga rado videla iza rešetaka. Na osnovu toga jasno je zbog čega Draškovića hapse a potom odmah puštaju. Da nije došlo do smene vlasti, Drašković bi i dalje nesmetano radio - navodi naš sagovornik.


Najbogatiji Rus potvrdio vezu sa fondom Dar - Ekonomske Vesti\nNajbogatiji Rus potvrdio vezu sa fondom Dar\n16. apr. 2017 Andrija Matić 0 Comments Dar, Dmitrij Medvedev, korupcija, Leonid Miheljson, Vladimir Putin\nRuski biznismen Leonid Miheljson potvdio je da je dao pare za Fond “Dar“ koji se u filmu „Ne zovite ga Dimon“ dovodi u vezu sa ruskim premijerom Dmitrijem Medvedevim.\nMiheljson, koji je po najnovijem rejtingu magazina Forbs najbogatiji gradjanin Rusije, potvrdio je da je firma „Levit“, čiji je on većinski valasnik, osnivač fonda za realizaciju društveno značajnih projekata „Dar“.\nMiheljson, čije se bogatstvo procenjuje na 18,4 milijarde dolara, saopštio je da će nastaviti da podržava taj fond u čijem operativnom radu, podvlači se u saopštenju biznismena, on ne učestvuje.\nU filmu „Ne zovite ga Dimon“, Fond za borbu protiv korupcije opozicionog kandidata za predsednika Rusije Alekseja Navaljnog fondovi Socgosprojekt i Dar sumnjiče se da u stvari posluju u materijalnom interesu ruskog premijera Dmitrija Medvedeva, a insinuira se da ruski biznismeni donirajući te fondove u stvari podmićuju Medvedeva.\nPrema navodima ruskih medija, direktor Fonda za borbu protiv korupcije Roman Rubanov podneo je Istražnom komitetu Ruske Federacije krivičnu prijavu protiv jednog od najbogatijih ruskih gradjana Ališera Usmanova pozivajući se na dva člana Krivičnog zakona- o davanju mita i primanju mita.\nSam Ališer Usmanov je, prema uvidu u zvanične spise, podneo krivičnu prijavu protiv osnivača Fonda za borbu protiv korupcije Alekseja Navaljnog optužujući ga za klevetu.\nNajzad, protiv Navaljnog je tužbu najavio i Ilja Jeljisejev koji je na čelu tih fondova za realizaciju društveno značajnih projekata, a Fond za borbu protiv korupcije tvrdi da je školski drug i osoba od najvećeg poverenja Dmitrija Mevedeva.\nU ruskim medijima preovladjuju komentari prema kojima vlast u Rusiji previše olako prelazi preko činjenice da su optužbe Fonda za borbu protiv korucije na ulicu izvele neobično veliki broj mladih ljudi, koji su dosad smatrani najtvrdjim poklonicima ruskog predsednika Vladimira Putina.Bez obzira na to da li su oni uopšte u materiji koja je bila okidač za njihov izlazak na ulice.\n← Šta je ovde trač, a šta istina: Putin i Medvedev objavili imovinsku kartu\nOdmarajte se bezbedno: Finska, UAE, Island najbezbedniji →\nPutin: Imamo sve što treba za jačanje ekonomije\nRusija pred bankrotom, a rezerve 500 milijardi dolara\n20. sep. 2016 Luka Matić 0\nGasprom spreman da obnovi pregovore o Turskom toku


Siniša Ljepojević: "Crna Gora je ušla u antisrpski sistem" | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tSiniša Ljepojević: „Crna Gora je ušla u antisrpski sistem“\nApsurdno je da se ljudi srpskog porekla boje srpske pesme, kaže novinar i dopisnik Siniša Ljepojević povodom burnih reakcija crnogorskih vlasti na humanitarni koncert „Za naše Kosovo i Metohiju“, koji je održan prošle nedelje u Herceg Novom.\nLjepojević, međutim, ističe da je razlog halabuke koja se digla zbog pesme „Tamo daleko“ — to što je Crna Gora u funkciji zapadne politike prema Srbima i primećuje da većina novonastalih država bivše Jugoslavije „crpe svoju socijalnu energiju iz mržnje“, koja je postala princip političkog opstanka.\n„Ipak, najapsurdnije je to u Crnoj Gori, jer je ta država došla u situaciju da mrzi sopstveni narod. Ono što se desilo u Herceg Novom ja vidim kao znak nesigurnosti te vlasti. Oni reaguju na bilo šta, što povređuje njihov zamišljeni projekat“, objašnjava Ljepojević u emisiji „Sputnjik intervju“.\n„Crna Gora je ušla u antisrpski sistem i, dok iz njega ne izađe, nije realno očekivati bilo kakvu promenu“, kaže Ljepojević, dodajući da se, ako to imamo na umu, ne treba čuditi ni tome što je crnogorski vojni ataše bio na proslavi „Oluje“ u Kninu, tim pre što je autor „Oluje“ — NATO.\nLjepojević komentariše i poslednje poruke koje stižu za Zapada vezano za kosovsko pitanje. Tamo, kaže on, shvataju da je taj njihov projekat u krizi, ali nije realno da priznaju svoju grešku.\n„Otuda i potezi poput saopštenja Kvinte, koja traži da Priština ukine takse, a od Beograda da prestane da radi na povlačenju priznanja Kosova“, kaže Ljepojević.\n„Sam poziv Srbiji da odustane od lobiranja za povlačenje priznanja dovoljno govori koliko je taj proces ozbiljan“, smatra on. U saopštenju Kvinte, iako ona nema nikakav institucionalni značaj ni mandat, Ljepojević vidi i dubinu očaja Zapada, zbog toga što je njihov projekat krenuo nizbrdo.\nObjašnjavajući kako se u saopštenju Kvinte našla formulacija — da treba obnoviti dijalog zarad nastavka „evroatlantskih integracija“, što znači da je NATO uveden u jednačinu rešavanja kosovskog pitanja, Ljepojević primećuje da ta pozicija Zapada nije ništa novo.\nKomentarišući brzu reakciju ruskog ambasadora Aleksandra Bocan-Harčenka na saopštenje Kvinte, Ljepojević ističe da je Kosovo ipak geopolitički problem, a pošto je to tako — ti problemi se ne mogu rešavati jednostrano.\nU osvrtu na situaciju u Velikoj Britaniji nakon dolaska Borisa Džonsona na mesto premijera, Siniša Ljepojević podseća — da je on došao da realizuje „bregzit“, sa dogovorom sa EU, ili bez njega.\n„Do sada EU nije pokazivala nijedan znak dobre volje da se napravi sporazum. Džonson je rekao: mi smo za sporazum, ali koji će uvažavati i naše interese. Ako vi to nećete, mi ćemo izaći bez sporazuma. To je vrlo jasna pozicija i za nju Džonson ima podršku većine britanske javnosti“, uveren je naš sagovornik.\n„Podsetimo da je Amerika bila protiv ’bregzita‘ i da je bivši predsednik Barak Obama namerno došao u Britaniju da ubeđuje Engleze da glasaju protiv izlaska iz EU. Verovatno je jedan procenat onih koji nisu mislili da glasaju za ’bregzit‘ glasao za njega baš zbog Obame. Sada je drugačija situacija. ’Bregzit‘, pogotovo bez sporazuma, uklapa se u političku ambiciju Trampove administracije o razbijanju EU i slabljenju Evrope“, navodi Ljepojević.\nNemačka je najveći trgovinski partner Britanije i zainteresovana je za to da se napravi sporazum i da se uvaže zahtevi Britanije, a Francuska je protiv toga i ima ambiciju da lomljenjem „bregzita“, dakle — bez dogovora, preuzme lidersku poziciju u EU, pošto se u Nemačkoj istovremeno javljaju i izvesne sumnje u projekat EU.\n„Zvuči apsurdno, Nemačka je nosilac EU, ali već sada počinju da se javljaju sumnje — da to nije dobro za Nemačku. Drugim rečima, Amerika je zainteresovana da ’tvrdi brezit‘, bez sporazuma, bude instrument daljeg urušavanja EU i Evrope“, obrazlaže gost Sputnjika.\nLjepojević je, takođe, prijatelj aktuelnog britanskog premijera, a svojevremeno ga je doveo i u Beograd, pa ga pitamo — kakve su šanse da se sa Džonsonom nešto promeni u odnosima Britanije prema Srbiji, koja poslednjih decenija nema baš lepa iskustva sa Londonom.\n„U skorije vreme ne bi trebalo to očekivati, bez obzira na to što je Boris Džonson prvi premijer koji zna Srbiju i bio je u Srbiji, i to kao običan čovek. Druga stvar — on je obrazovan, zna istoriju. Ali, objektivna pozicija Britanije je takva — da je to, na neki način, politička kolonija Amerike i nema snage da iskorači iz američke politike prema ovom delu sveta“, odgovara Ljepojević.\n„Ali jednog časa, možda za dve, tri godine, kada se ustali britanska pozicija izvan EU, mislim da će Britanija biti mnogo aktivnija ovde, jer Balkan je, možda, još jedini prostor gde Britanija može nešto da učini, budući da je sav ostali prostor pod EU“, zaključuje Ljepojević.