Plantaže i Glavni grad pregovaraju o prebijanju 1,57 miliona duga – Bankar.me\nPlantaže, koje za poreze i doprinose na plate duguju 4,07 miliona eura, pregovaraju sa Glavnim gradom o naplati duga od 1,57 miliona eura, potvrdilo je za “Dan” više izvora bliskih kompaniji. Ovaj dug Glavnog grada prema Plantažama datira još iz 2011. godine i iskazivan je u revizorskim izvještajima, odnosno na njega su pažnju skretali revizori. Potraživanja Plantaža prema Glavnom gradu, kako je pojašnjeno u ranijim izvještajima, odnose se na izgradnju četvrte dionice mini-obilaznice oko Podgorice i njihova naplata je neizvjesna jer nije potpisan nikakav sporazum kako bi se riješila imovinsko-pravna pitanja između ova dva subjekta.\n“Dan” je u vezi sa naplatom ovog duga kontaktirao Plantaže još prije desetak dana, ali nam na pitanja nije odgovoreno. Povod za postavljanje pitanja je bio nastup izvršne direktorice Verice Maraš\nna Javnom servisu gdje je spomenula mogućnost prebijanja duga za poreze i doprinose sa Glavnim gradom i državom. Iz Dana nijesu uspjeli da saznaju na šta se odnosi dug koji država ima prema Plantažama.\nIz Glavnog grada su saopštili da plantaže nemaju potraživanja prema Glavnom gradu, već je Glavni grad u obavezi da isplati određena novčana sredstva Plantažama u postupku eksproprijacije za izgradnju jugozapadne obilaznice, kada se za to stvore formalni uslovi pred Upravom za nekretnine.\n“Glavni grad nema sudskih sporova sa kompanijom Plantaže, već se vodi upravni postupak pred Upravom za nekretnine po zahtjevu Plantaža za pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine”, naveli su iz Glavnog grada.\nOčekujemo da se tokom novembra steknu uslovi za isplatu dividende, po osnovu odluke skupštine akcionara. Nakon upravo završene berbe vinskog grožđa, koja je bila veoma uspješna jer je proizvodnja za 40 odsto veća nego prošle godine, prioritetu ovom periodu imaju isplate po tom osnovu, u prvom redu isplate zarade sezonske radne snage. Dividenda po vaučeru (3.716 akcija) iznosi 11,31 euro naveli su iz Plantaža.\nPOJMOVI13.jul Plantaže Dividenda Plantaža gubitak plantaža nagrada za plantaže\nPrevious Allianz ostvario 25 posto veću neto dobiti u trećem kvartalu\nSljedeći Kastodi banka – svijet investiranja na dlanu\nPlantaže osvojile šest medalja na svjetskoj smotri Mundus vini\nU Plantažama očekuju da se njihova vina opet nađu u ruskim marketima\nPlantaže ulažu 1,5 miliona eura u novi vinograd


Dodikovu peticiju potpisalo 80.000 građana Republike Srpske\nSvet Autor:Agencije29. jul. 202122:22\nPeticiju koju je pokrenuo član Predsedništva BiH Milorad Dodik zbog nezadovoljstva izricanjem zabrane poricanja genocida potpisalo je 80.000 stanovnika Republike Srpske. Buvši visoki predstavnik u BiH Valentin Incko pred kraj svog mandata iskoristio je bonska ovlašćenja i zabranio negiranje genocida i veličanje ratnih zločinaca. Dopunama Krivičnog zakona BiH predviđena je zatvorska kazna od šest meseci do pet godina za sve one koji javno negiraju genocid i pokušavaju opravdati ratne zločine.\nPeticija je pokrenuta prethodnog vikenda, neposredno nakon što je visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko donio izmene i dopune Krivičnog zakona BiH, koji zabranjuje i kažnjava negiranje genocida i drugih ratnih zločina na ovom području.\nPodneta prva krivična prijava zbog negiranja genocida\nDodik poručio: Spreman sam da podnesem ostavku u Predsedništvu\nPrvo ga je potpisao član Predsedništva BiH iz RS-a Milorad Dodik i stranka čiji je lider organizovao potpisivanje peticije na gradskim trgovima širom entiteta.\nUprkos snažnoj promociji peticije i propagandnog videa čiji je cilj, između ostalog, bio mobilizacija naroda, ona nije baš dobro prošla među građanima. Dodik je predvideo jedinstvo Republike Srpske, a funkcioneri SNSD-a poput Sanje Vulić rekli su da će to pokazati primer peticije. Prema broju onih koji su ga potpisali, čini se da nisu svi članovi SNSD-a, a kamoli građani RS, pokazali jedinstvo.\nBuvši visoki predstavnik u BiH Valentin Incko pred kraj svog mandata iskoristio je bonska ovlašćenja i zabranio negiranje genocida i veličanje ratnih zločinaca. Prema dopunama Krivičnog zakona, koje je nametnuo visoki predstavnik, predviđena je zatvorska kazna od šest meseci do pet godina za sve one koji javno negiraju genocid i pokušavaju opravdati ratne zločine.\nRanije je Incko zatražio od vlasti RS da ponište odluke o dodeli odlikovanja bivšim visokim zvaničnicima RS Radovanu Karadžiću, Biljani Plavšič i pokojnom Momčilu Krajišniku, koji su presudama Haškog tribunala osuđeni za ratne zločine u BiH, a vlasti RS su odbacile takav zahtev visokog predstavnika.\nIncko je odluku doneo samo nekoliko dana pre isteka mandata pozivajući se na „bonska ovlašćenja“, koja mu je dodelio Savet za primenu mira u BiH u decembru 1997. godine.\nNjemu 1. avgusta prestaje mandat u BiH, a na njegovo mesto dolazi Nemac Kristijan Šmit.\nBONUS VIDEO: Hapšenje u Sarajevu


Конференција за новинаре поводом Сајма књига, Изложбе уметности и Сајма образовања (VIDEO)\nHomeDRUŠTVOKonferencija za novinare povodom Sajma knjiga, Izložbe umetnosti i Sajma obrazovanja (VIDEO)\n28/02/2020Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Kultura, Vesti, za slajder0\nNa Novosadskom sajmu je održana konferencija za novinare na kojoj su pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević, pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost prof. dr Zoran Milošević i zamenik pokrajinskog sekretara za propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice Milan Kovačević predočili aktivnosti sekretarijata tokom narednih sajamskih manifestacija.\nPokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević učestvovala je na Konferenciji za novinare u Svečanom salonu Novosadskog sajma povodom Sajma knjiga, Izložbe umetnosti i Sajma obrazovanja, i tom je prilikom najavila aktivnosti Sekretarijata, institucija i udruženja kojima Sekretarijat pruža podršku na pomenutim manifestacijama.\nMiloševićeva je istakla da Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama tradicionalno učestvuje na manifestacijama u organizaciji Novosadskog sajma, zahvaljujući činjenici da je osnivač 12 kulturnih ustanova od opšteg značaja za AP Vojvodinu, kao i zavoda za kulturu nacionalnih manjina u Vojvodini. Sve te institucije imaju značajnu izdavačku delatnost, a kad im se pridoda i izdavanje knjiga „Foruma“ i medijskih kuća kojima su osnivači nacionalni saveti nacionalnih manjina, dobija se zavidan broj izdanja koje pomaže resorni sekretarijat.\nDragana Milošević je najavila proslavu značajnih jubileja – 75 godina od pobede nad fašizmom i 100 godina od obnove Patrijaršije Srpske pravoslavne crkve u Sremskim Karlovcima, čije obeležavanje, medijsko praćenje i publicističku produkciju pomaže Sekretarijat.\nNa kraju svoga izlaganja Miloševićeva je istakla podršku projektu „Progovori da vidim ko si!“, za razvijanje jezičke kulture mladih, kao i Prvom festivalu ćiriličnih brendova, čime se nastavlja uspešna saradnja Sekretarijata i udruženja u sferi kulture.\nSajam knjiga i Izložba umetnosti „Art ekspo“ održavaju se od utorka, 3. marta, do ponedeljka, 9. marta 2020. godine.\nMeđunarodni sajam obrazovanja „Putokazi”, koji se održava 15. put, počinje u sredu, 4. marta, i traje do četvrtka, 5. marta 2020, rečeno je na konferenciji za novinare na Novosadskom sajmu.\nCilj ove sajamske manifestacije jeste promocija obrazovanja za sve uzraste i afirmacija doživotnog učenja. Očekuje se 150 izlagača iz 13 zemalja i blizu 35.000 posetilaca.\nPrema rečima pokrajinskog sekretara za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost prof. dr Zorana Miloševića, na Sajmu učestvuju svih 14 fakulteta Univerziteta u Novom Sadu i tri naučna instituta.\n„Ove godine Učiteljski fakultet na mađarskom nastavnom jeziku prvi put nastupa u svojstvu pravnog lica, i kao takav ravnopravan je sa ostalih 13 fakulteta Univerziteta u Novom Sadu. To je sada fakultet koji može organizovati doktorske studije, kao i sve druge akreditovane visokoškolske ustanove. Nama je to važno, jer predstavlja istinski kvalitet obrazovanja“, rekao je sekretar Milošević i dodao da je sama priroda visokog obrazovanja sadržana u internacionalizaciji, digitalizaciji i povezivanju nauke sa privredom.\nGovoreći o gostima ovogodišnjeg Sajma „Putokazi”, sekretar je podsetio na povezanost Republike Srbije i Republike Srpske, utemeljenu sporazumom iz 2005. godine, koji pre svega podrazumeva uzajamno priznavanje diploma.\n„Prisustvo predstavnika Ministarstva za naučno-tehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo, kao i Agencije za akreditaciju visokoškolskih ustanova Republike Srpske, znači da moramo raditi na kvalitetu. Naša obaveza je da jedni druge podržavamo, u smislu usaglašavanja kvaliteta visokog obrazovanja“, naglasio je Milošević.\nTim povodom on je izrazio zadovoljstvo zbog prisustva studenata Ekonomskog fakulteta, Odeljenja u Bujanovcu, kao i predstavnika obrazovnih ustanova ruskog grada Nižnjeg Novgoroda, čime je Novi Sad postao mesto susretanja ljudi i ideja.\nUčešće na Sajmu, koji je prvenstveno namenjen učenicima završnih razreda osnovnih i srednjih škola, uzeće više od 70 obrazovnih istitucija iz zemlje i inostranstva. Najavljen je dolazak predstavnika fakulteta i visokih škola iz Hrvatske, Slovačke, Slovenije, Italije, Francuske i Kanade.\nZamenik pokrajinskog sekretara za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice Milan Kovačević predstavio je aktivnosti resornog sekretarijata na predstojećoj manifestaciji „Putokazi“. Sekretarijat je učesnik Sajma obrazovanja od samog početka – 2004. godine.\n„Izbor budućeg zanimanja jedan je od najvažnijih izbora u životu. Imajući u vidu da većini porodica danas svaki neplanirani trošak predstavlja teret, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje četvrtu godinu zaredom – putem namenskog konkursa – finansijski podupire dolazak srednjoškolaca na Sajam obrazovanja. Ove godine prijavilo se 66 srednjih škola sa teritorije AP Vojvodine, a za prevoz učenika i nastavnika izdvojeno je tri miliona dinara. Zahvaljujući ovom konkursu od 2017. godine pomogli smo dolazak 17.000 đaka“, izjavio je Kovačević.\nResorni sekretarijat predstaviće se posetiocima, zajedno sa Pedagoškim zavodom Vojvodine, na štandu u hali Novosadskog sajma, gde će svi zainteresovani moći bliže da se upoznaju ne samo sa tekućim aktivnostima već i sa budućim planovima dveju institucija.\nKovačević je najavio nagradnu igru, u kojoj će Novosadski sajam pokloniti jedan računar. Predstavnici Sekretarijata će na štandu prikupljati prijave škola, a sve obrazovno-vaspitne ustanove pozivaju se da se prijave u što većem broju.\nNaučni institut za veterinarstvo „Novi Sad“ obeležio 70 godina rada(VIDEO)


MEDOKS: Moja posjeta Tivtu nije slučajna – on je magnet za brojne britanske kompanije i turiste – Portal Luca\nMEDOKS: Moja posjeta Tivtu nije slučajna – on je magnet za brojne britanske kompanije i turiste\nAmbasadorka velikie Britanije u Crnoj Gori Karen Medoks boravila je danas u radnoj posjeti Tivtu i razgovarala sa predsjednikom opštine Željkom Komnenovićem i njegovim saradnicima, saopšteno je iz Opštine Tivat.\n“Na početku sastanka Komnenović je istakao da je posjeta ambasadorke Medoks „od posebnog značaja, naročito nakon demokratskih promjena vlasti koje su se zbile i činjenice da vlast u Tivtu vrše isključivo građanske liste”, navode u saopštenju.\nKomnenović je ambasadorku upoznao sa brojnim aspektima poslovanja lokalne uprave, sa planovima i očekivanjima, ali i sa problemima sa kojima se nova administracija suočava.\n“Predsjednik opštine zamolio je za podršku ambasadorke Medoks u kreiranju atmosfere jednakih šansi kada je u pitanju zapošljavanje u inostranim kompanijama koje posluju u Tivtu i Crnoj Gori. Takođe, ukazao je na važnost omogućavanja pristupa priznatom britanskom obrazovanju za tivatske đake”, ističu iz tivatske opštine.\nJedna od tema bila je i posredovanje u evidentiranju zainteresovanih humanitarnih organizacija, dodaju, koje bi Opštini pomogle da realizuje socijalni program za pripadnike RE populacije u Tivtu, sa posebnim osvrtom na rješavanje njihovog stambenog pitanja.\n“Moja posjeta Tivtu nije slučajna, jer Tivat je magnet za brojne britanske kompanije, ali i za britanske turiste“, naglasila je Medoks.\nOna je zahvalila Komnenoviću na veoma iscrpnim i korisnim informacijama o društvenim prilikama u Tivtu.\nMedoks je pohvalila brigu lokalne uprave o održivom razvoju i balansu između ekonomskog razvoja i očuvanja prostora i životne sredine, posebno ističući potrebu za otvorenim dijalogom i stabilnom pravnim okruženjem za strane investitore.\n“Naročito me raduje činjenica da u Tivtu postoje dvije internacionalne škole sa britanskim modelom obrazovanja“, kazala je ambasadorka i ponudila pomoć u organizaciji obuka, razmjene pozitivnih praksi u obrazovanju, ali i u drugim oblastima od interesa lokalne zajednice.\nKako je saopšteno iz opštine Tivat potencijalna podrška kulturnim događajima u Tivtu, posebno već renomiranim festivalima poput „Purgatorija“, bila je jedna od tema razgovora, a Opština Tivat će kroz bližu saradnju sa Britanskom ambasadom i Britanskim savjetom u Crnoj Gori, razmotriti opcije za saradnju u oblastima kulture i obrazovanja.\nPovezane teme:Karen MedoksOpština TivatŽeljko Komnenović\nTIVAT: Komnenović se vakcionisao, pozvao i građane\nKOMNENOVIĆ: Akcija hvatanja divljih goveda bila sabotirana


Tramp: SAD voljne da razgovaraju sa Severnom Korejom pod određenim uslovima\nVideo: SAD Spremne da razgovaraju sa Severnom Korejom pod određenim uslovima\nPredsednik SAD Donald Tramp izrazio je spremnost da razgovara sa Severnom Korejom, ali samo "pod određenim uslovima", dok je istovremeno upozorio da ako Pjongjang ne napusti svoje programe razvoja nuklearnog oružja i balističkih raketa, postoji potencijal za "okgroman gubitak života, u broju koji niko nikad nije predvideo, o kom nikad nije razmišljano".\nTramp, govoreći u ponedeljak pred američkim guvernerima u Beloj kući, rekao je da je severnokorejska ponuda tokom poslednjih dana, koju je preneo predsednik Južne Koreje Mun Đae In, da "oni žele da razgovaraju" sa Sjedinjenim Državama.\nArhiva - Potpredsednik SAD Majk Pens rukuje se sa južnokorejskim predsednikom Mun Đae Inom nakon sastanka u predsedničkom kabinetu u Seulu, Južna Koreja, 8. februara 2018.\n"Videćemo šta će se dogoditi", rekao je predsednik, izjavljujući da nešto mora da se uradi kako bi se eleminisala pretnja po Sjedinjene Države i njihove saveznike od severnokorejskog oružja za masovno uništenje.\nU ponedeljak na pres brifingu Bele kuće, sekretarka za štampu, Sara Hakabi Senders rekla je da "denuklearizacija mora da bude rezultat bilo kakvog dijaloga sa Severnom Korejom".\nRazgovori o razgovorima\n"I Tramp, i (servernokorejski general i šef obaveštajne službe) Kim Jong Čul, sada su izrazili spremnost da razgovaraju. Ali još uvek nema sporazuma oko čega dve strane žele da razgovaraju", primećuje Skot Snajder, viši saradnik na Korejskim studijama u Savetu za spoljne poslove.\nInicijalni američko-serenokorejski sastanak bio bi ključan "razgovor o razgovorima i jedini 'uslov' koji bi trebalo da bude zahtevan je moratorijum na raketne i nuklearne probe", kaže viši saradnik Atlantskog saveza Robert Mening, primećujući da Pjongjang nije izveo ni jedan takav test već gotovo četiri meseca.\nTrampova administracija "čini se da nema nikakvu diplomatsku strategiju, osim toga što zahteva da oni odustanu od nuklearnih raketa", kaže Mening za Glas Amerike. "Strahujem, što se tiče diplomatije, da je administracija malo poput psa koji juri za kolima. Kad ih uhvati, šta onda?"\nKao preduslov bilateralnih razgovora, profesor istraživač Džejms Przistup sa Nacionalnog univerziteta za odbranu kaže da Pjongjang treba da proglasi moratorijum na raketne i nuklearne probe, izvrši denuklearizaciju i implementaciju Sever-Jug sporauma o pomirenju, neagresiji i razmeni iz 1991. godine.\n"Sve manje od toga i mi ćemo biti izigrani", kaže Przistup za Glas Amerike, naglašavajući da jedini trajni rezultat pregovora treba da bude denuklearizacija.\nSeverna Koreja učestalo insistira na tome da njeno nuklearno oružje nije tema za pregovore.\nArhia - Severnokorejski lider Kim Džong, u sredini, tokom posete programu nuklearnog oružja na ovoj nedatiranoj fotografiji koju je objavila severnokorejska agencija KCNA u Pjongjangu, 3. septembra 2017.\n"Problem" za rešavanje\nPrema Trampu, drugi predsednici SAD, tokom proteklih četvrt veka, "trebalo je da reše ovaj problem pre nego što sam ja došao ovamo".\nI svom obraćanju guvernerima, Tramp je posebno kritikovao Obamu, Klintona i Bušovu administraciju. Svi oni "nisu uradili ništa", rekao je Tramp, dodajući "da bi to bilo mnogo lakše tada nego što je sada".\nPredsednik je imao lepše reči o Kini, severnokorejskom najbližem savezniku. Tramp je rekao da je Peking uradio više po pitanju Severne Koreje nego ikad pre, a predsednik je to objasnio svojim ličnim odnosom sa predsednikom Ši Đinpingom.\nArhiva - Predsednik SAD Donald Tramp i kineski predsednik Ši Đinping prisustvuju državnoj večeri u Velikoj dvorani naroda u Pekingu, Kina, 9. novembra 2017.\nMeđutim, "Rusija se ponaša loše" po pitanju Severne Koreje, jer "Rusija šalje ono što Kina oduzima", prema Trampu.\nUpitana da li će biti nekih posledica zbog ruskih akcija, Sernders je odgovorila: "Neću da vagam unapred i mi svakako nikad ne objavljujemo šta bismo mogli da uradimo, ali to je nešto što predsednik uzima za vrlo ozbiljno".\nNa sastanku u nedelju sa južnokorejskim predsednikom Mun Đae Inom, severnokorejski šef obaveštajne službe, koji je predvodio delegaciju svoje zemlje na ceremoniji zatvaranja Zimskih olimpijskih igara, nagovestio je spremnost Pjongjanga da održi razgovore sa Vašingtonom.\n"Nadamo se konstruktivnim razgovorima između Severne Koreje i Sjedinjenih Država, u prikladnoj prilici", rekao je Baik Tae Hjun, portparol južnokorejskog Ministarstva za ujedinjenje u ponedeljak.\nGeneral Kim bio je u istoj VIP loži na sportskom događaju ceremonije zatvaranja u Pjongčangu sa delegacijom američke vlade, predvođenom ćerkom predsednika Trampa, Ivankom, u kojoj je bio i uniformisani komandant američkih i snaga UN na Korejskom poluostrvu, general Vojske SAD Vinsent Bruks.\n"Nije bilo interakcije sa severnokorejskom delegacijom. Prisustvo američke predsedničke delegacije ceremoniji zatvaranja bila je kulminacija uspešnog puta na kom smo slavili Olimpijske igre, sportiste SAD i naše snažno savezništvo sa Južnom Korejom", rekao je viši zvaničnik administracije SAD.\nRanije, severnokorejsko Ministarstvo spoljnih poslova izdalo je upozorenje povodom uvođenja najnovijih američkih sankcija protiv Pjongjanga.


NIS uz mlade fizičare na 44. Međunarodnoj olimpijadi iz fizike | NIS\nNIS > Poslovi i karijera > Energija znanja > Energija znanja vesti > NIS uz mlade fizičare na 44. Međunarodnoj olimpijadi iz fizike\nNIS uz mlade fizičare na 44. Međunarodnoj olimpijadi iz fizike\nUz podršku kompanije NIS, talentovani mladi fizičari učestvovaće na 44. Međunarodnoj olimpijadi iz fizike, koja će se održati od 7. do 15. jula 2012. u Kopenhagenu, u Danskoj. Tim povodom, danas je u prostorijama Instituta za fiziku u Beogradu, održana konferencija za novinare na kojoj su učestvovali mladi fizičari koji će predstavljati Srbiju na ovom prestižnom takmičenju.\nPetočlanu ekipu srpske reprezentacije čine Milan Krstajić, Ilija Burić, Uroš Ristivojević, Ivan Tanasijević i Luka Bojović. Njih će na takmičenju pratiti dvočlani stručni tim: dr Aleksandar Krmpot i dr Nenad Vukmirović.\nNa današnjoj konferenciji za novinare, pored ekipe talentovanih fizičara, učestvovali su predstavnici NIS-a, predsednik Društva fizičara Srbije dr Ivan Dojčinović, direktor instituta za fiziku dr Aleksandar Belić, kao i predsednik komisije dr Aleksandar Krmpot.\nNIS je krajem prošle godine potpisao Memorandum sa Društvom fizičara Srbije koji obuhvata podršku i organizaciju nacionalnih i međunarodnih takmičenja iz fizike. Na ovaj način, NIS želi da doprinese razvoju prirodnih nauka koje su ključne za razvoj kompanije, ali i cele zemlje. U skladu sa tim, NIS je nedavno ugostio 32 fizičara koji su se nadmetali na Srpskoj fizičkoj olimpijadi. Takmičari sa najboljim rezultatima izborili su plasman na Međunarodnu olimpijadu iz fizike.\nU ime tima talentovanih fizičara Milan Krstajić, pobednik Srpske fizičke olimpijade i vođa ekipe na Međunarodnoj fizičkoj olimpijadi zahvalio se NIS-u i Društvu fizičara Srbije na podršci, i tim povodom istakao: „Ova godina je bila prelepo iskustvo za nas, posebno zbog uloženog truda. U proteklom periodu smo mnogo radili i mogu slobodno da kažem u ime cele ekipe da ćemo dati sve od sebe da opravdamo trud svih onih koji veruju i ulažu u nas“.\nIspred NIS-a, takmičare je pozdravila dr Snežana Lakićević, menadžer za saradnju sa univerzitetima: „Zaista je čast da podržimo odlazak najboljih fizičara, naših olimpijaca, na ovo prestižno takmičenje. Strateška odluka NIS-a je da bude uz Društvo fizičara Srbije i Društvo matematičara Srbije i tokom narednih godina. Od sledeće godine ulazimo aktivno i u stipendiranje najboljih mladih naučnika i stručnjaka. Aktivnosti NIS-a i projekta Energije znanja nisu sponzorstvo, niti donatorstvo, već partnerski odnos sa mladima, investicija u najbolje, što će sasvim sigurno doprineti razvoju nauke u Republici Srbiji. Mladi fizičari menjaju sistem vrednosti u našoj zemlji“, istakla je Snežana Lakićević.


Raspisan konkurs za učeničke i studentske stipendije, više novca za najbolje đake i studente - Beogradski Portal\nKonkurs za dodelu stipendija Grada Beograda najboljim učenicima srednjih škola i studentima visokoškolskih ustanova raspisan je danas, a rok za dostavljanje prijava je 15 dana od objavljivanja konkursa, rekao je Slavko Gak, gradski sekretar za obrazovanje i dečju zaštitu.\n– Nastavljamo sa podsticajima učenicima i studentima koji su to zaslužili svojim postignutim rezultatima i znamo koliko im znači podrška u obrazovanju. Dodelićemo 146 stipendija ukupne vrednosti oko 21 milion dinara, ali je posebno važno što su ove godine stipendije povećane – rekao je Gak.\nKako je objasnio, učenici dobitnici stipendije će umesto dosadašnjih 10 hiljada dinara mesečno dobijati 12 hiljada, dok su studentske stipendije sa 12 hiljada povećane na 15 hiljada dinara mesečno.\n– Ove godine se za đake kao kriterijum vraća uspeh na takmičenjima i osvojene diplome osim postignutog uspeha tokom školovanja, jer je prošle godine za učenike kao kriterijum razmatran socijalno-ekonomski status porodice, usled neodržavanja takmičenja zbog epidemije virusa korona. Nakon završetka konkursa dodeliće se 35 stipendija učenicima srednjih škola (30 stipendija učenicima gimnazija i srednjih stručnih škola, pet stipendija učenicima umetničkih škola) i 111 stipendija studentima visokoškolskih ustanova(59 stipendija studentima prirodno-matematičkog usmerenja, 39 stipendija studentima društveno-humanističkog usmerenja i 13 stipendija studentima umetničkog usmerenja) – zaključio je Gak.\nDetalji konkursa, način i adresa za slanje prijava objavljeni su na sajtu Grada Beograda.


22/06/2019 - podunavlje.info\nSMEDEREVO, 22. jun 2019 – Ansambl pesama i plesa Vazdušno desantne vojske Rusije održaće sutra, u nedelju 23. juna koncert u Velikoj dvorani Centra za kulturu Smederevo. Početak koncerta zakazan je za 20 sati, ulaz je slobodan, a zainteresovani mogu da preuzmu ulaznice na biletarnici Centra za kulturu. Svoj istorijsko-umetnički put ansambl je počeo još 1937. godine kao Ansambl pesme…\nCentar za kulturu Smederevo, Koncert, nsambl pesama i plesa Vazdušno desantne vojske RusijeLeave a comment\nSMEDEREVO, 22. jun 2019 – U ponedeljak 24. juna počinju radovi na lokalnom putu za Radinac, na deonici Radinac – Vranovo. Kako je saopšteno, u pitanju je deonica na “Carigradskom drumu”, u dužini od 2.500 metara, bez navođenja pojedinosti, uključujući i onu koliko je predviđeno da traju radovi. Pretpostavka je da će zbog radova ovaj deo puta biti zatvoren za…\nRadinac - Vranovo, Radovi na putuLeave a comment


Četrnaestogodišnje dete hospitalizovano je u nedelju uveče zbog trovanja gasom u porodičnoj kući na području Valpova, saopšteno je iz Osječko-baranjske policijske uprave.\nKako prenosi Dnevnik.hr, dete je u stabilnom stanju, ali policija upozorava na oprez, s obzirom na to da je ovo u poslednjih sedam dana već drugi slučaj na tom području. Naime, i sedamnaestogodišnje dete je zbog teških posledica trovanja gasom završilo u bolnici u komi. Kako prenosi taj portal, dete se sada oporavlja.\nPolicija je saopštila da je uviđajem obavljenim uz zaposlene HEP-a i dimničara utvrđeno da je do trovanja četrnaestogodišnjeg deteta došlo usled rada atmosferskog bojlera na gas za centralno grejanje i povećanja koncentracije ugljen-monoksida u kupatilu.\nDetetu je lekarska pomoć pružena u Kliničkom bolničkom centru Osijek, a sledi izveštaj nadležnom državnom tužilaštvu.\nPolicija upozorava sve građane da preduzmu mere opreza, kako ne bi došlo do težih posledica.\ntrovanje Hrvatska Gas dete Osjek dete se otrovalo gasom


Ginekološko - Akušerska ordinacija ::: Materna, Čačak ::: Kontrola trudnoće\nPsihofizička priprema trudnica obezbeđuje pripremu trudnice za porođaj bez straha, ali ne omogućuje porođaj bez bola. To je priprema za porođaj u kome će trudnica u potpunosti sarađivati sa lekarem i babicom. Obučena trudnica zna u kojoj fazi treba i koliko određena faza traži da se ona angažuje da pomogne sebi, bebi i ekipi porodilišta.\nNačin rada se zasniva na fizičkom i teoretskom delu.\nFizički deo se zasniva na određenim vežbama za određene mišiće koji učestvuju u porođaju.\nPsihički deo se sastoji u upoznavanju trudnica sa određenim fazama porođaja, otklanjanjem straha od porođaja i približavanje trudnice svakoj fazi porođaja bez straha i panike. Obrađuju se precizni načini disanja koji se realizuju u svakoj pojedinačnoj fazi porođaja koje kontroliše lekar ginekolog. Pravilno disanje ublažava bolove, smanjuje psihičku napetost, obezbeđuje pravilan dotok kiseonika bebi, tzv okstenaciju ploda. Ovako pripremljena trudnica ne pati na porođaju i lako sarađuje sa ekipom porodilišta.\nPsihofizička priprema trudnica podrazumeva da trudnica posećuje vežbe dva puta nedeljno, a pri kraju i tri puta nedeljno, da bi bila najbolje moguće obučena za svaku fazu porođaja. Priprema se započinje od petog meseca trudnoće. Pripremu posećuju trudnice uz odobrenje lekara ginekologa akušera.


Republika Srpska najavljuje ofanzivnu borbu protiv virusa, kreće masovnije testiranje - Klix.ba\n200 testova dnevno Republika Srpska najavljuje ofanzivnu borbu protiv virusa, kreće masovnije testiranje\n200 testova dnevno\nRepublika Srpska najavljuje ofanzivnu borbu protiv virusa, kreće masovnije testiranje\n24.3.2020. u 19:40\nkoronavirus Alen Šeranić\nMinistar Alen Šeranić\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić najavio je večeras, kako je naveo, ofanzivniju reakciju na koronavirus, što podrazumijeva i potrebu masovnijeg testiranja. Također, kazao je da će osobe koje su pozitivne biti prebačene u Studentski centar.\nPojasnio je da će biti vršena jasna trijaža negativnih od pozitivnih osoba, onih s lakšom kliničkom slikom od srednje teških i teško oboljelih.\nMasovnija testiranja će, kako je naveo, biti rađena s ciljem da se utvrdio status negativnih i svi onih koji su bili u kontaktu s onima koji su pozitivni na taj virus.\n"Pripremamo se na taj scenario s obzirom da smo nabavili određenu količinu testova putem Instituta za javno zdravstvo i Univerzitetsko kliničkog centra (UKC). U ovoj sedmici očekujemo 1.500 do 2.000 testova te još krajem sedmice i donaciju UNDP-a, zajedno s 25.000 koje planiramo nabaviti u narednoj sedmici", rekao je entitetski ministar zdravlja.\nOčekuje da će biti rađeno više od 200 testova dnevno.\nNajavio je da će biti testirani svi oni, koji su kroz epidemiološku anamnezu označeni kao kontakti osoba koje su bile pozitivne.\nIstovremeno, već od sutra bit će osiguran karantinski smještaj za sve pozitivne osobe, a u Banjoj Luci su za to predviđena dva paviljona Studentskog centra, koja su ranije ispraženjena i daju sve mogućnosti da se potpuno isprati dalje stanje zaraženih, čiji članovi porodica će biti razdvojeni i također testirani.\nŠeranić uvjerava i da je izvjesna nabavka još 20 respiratora te da ih trenutno u RS-u ima 12, u UKC-u 11 i jedan u Bijeljini.\nPolicija istražuje eksploziju u Gornjem Vakufu u kojoj je nastradao muškarac: Otkud bomba u kući


Posle korzoa u diskoteku “Delfin”, sećanje na jednu mladost – TV Kikinda\nPosle korzoa u diskoteku “Delfin”, sećanje na jednu mladost\nEvociranje uspomena kroz šetnju korzom u subotu je okupio sugrađane rođene četrdesetih, pedeseth, šezdesetih godina prošlog veka. U okviru manifestacije „Kikindsko leto“, a nakon sedmogodišnje pauze, ponovo je organizovana šetnja gradskim trgom, a skup je bio kod Katoličke crkve. Osim što su se videli sa prijateljima iz mladosti sugrađani su mogli da pogledaju i fotografije koje su snimljene upravo na korzou. Ideja da se ponovo šeta korzom, koje je nekada bilo mesto okupljanja mladih ljudi, potekla je od sugrađanina Milana Veselinova.\n-Skupili bismo se oko 19.30 sati i šetali nakon čega se odlazilo u diskoteku, igranku ili u bioskop. Ukoliko se ne biste prošetali korzom, kao da niste ni izašli. Tu su se okupljala društva, parovi, jer u to vreme u Kikindi je bilo puno stabilnih i dugih veza koje su na kraju rezultirale brakovima. To je mesto na kom se odrastalo. Nedeljom prepodne naši roditelji imali su svoj korzo i oni su sakupljali u nekadašnjoj Duškovoj poslastičarnici nakon čega su se i prošetali istom rutom kojom su prethodne večeri šetali mladi. Ovo je jedan od najlepših načina da pokažemo mladima kako smo se mi provodili u mladosti, ali i da se prisetimo i sačuvamo od zabrava drage ljude koji nisu više sa nama – rekao je Veselinov.\nMladi su nakon šetnje odlazili u diskoteku „Delfin“ koja je radila na prostoru Starog jezera od 1977. do 1982. godine. Kultno mesto prekinulo je sa radom kada je zgrada u kojoj se nalazila diskoteka izgorela, a ove godine ugođaj je bio potpun jer je diskoteka ponovo organizovana na starom mestu. Koliko je ona značila pokazuje da se u subotu okupio veliki broj sugrađana koji su uz disko hitove đuskali do jutra.Kao i tada i sada je muziku puštao DJ Sava Grabić.\n-Uvek smo se najbolje provodili uz strane disko hitove sedamdesetih i osamdesetih, što je i ove večeri bio slučaj. Četiri decenije prošlo je od kada smo se poslednji put okupili na ovom mestu što u svima nama budi emocije. Nekada je ovde bilo prelepo, diskoteka „Delfin“ ušla je u istoriju, a generacije koje su stasavale u diskoteci dan danas pričaju o tome sa nostalgijom– rekao je Sava Grabić.\nJasmina Milankov, v.d. direktorica Turističke organizacije još jednom je istakla da je ove godine program „Kikindskog leta“ koncipiran tako da će se sugrađanima predstaviti kikindske grupe, udruženja, pojedinci i pozvala sve da posete bogat sadržaj.\n9 avgusta, 2021 Aleksandra Djuran\nDruštvo, Kikinda na webudisko delfin , kikinda vesti , korzo\n← Isključenja struje u nedelju 22. avgusta: Nakovo, Kikinda, Banatsko Veliko Selo, Vincaid Preventini pregledi i narednog vikenda u Bolnici i Domu zdravlja →


Upozoravamo čačanske ugostitelje i savetujemo ih da dobro vode računa, a možda je pametnije da u petak zatvore svoje radnje, da im se ne bi ponovilo iskustvo od prošlog puta, kada je, nakon SNS skupa, tržišna inspekcija kaznila i zatvorila veliki broj čačanskih lokala. U petak se održava sličan događaj gde se okupljaju oni koji […]\nPoštovani građani Čačka, Srpski pokret Dveri je nastavio borbu za lepši i uređeniji Čačak na današnjoj javnoj sednici Komisije za (urbanističke) planove na kojoj, kao i na prethodnoj, nisu uvažene vrlo osnovane, stručno utemeljene, kreativne i nadasve Čačku potrebne primedbe i predlozi. Dveri su podnele skoro trideset predloga i primedbi na ovaj, od strateškog značaja […]\n„Nakon rešavanja kosovskog, sledi otvaranje vojvođanskog pitanja.“ Da li je to plan, agenda, pretnja ili nada autora, nije baš najjasnije, ali zaslužuje našu pažnju. Razlika između istoričara-naučnika, istoričara-manipulanta i istoričara-zanesenjaka-idejom, nije u poznavanju, veće ili manje količine istorijskih podataka, nije čak ni u dostupnosti različitih informacija, već je u njihovom tumačenju, odnosno interpretaciji. Mnoštvo građe […]\nGradski odbor Srpskog pokreta Dveri u Novom Sadu obeležio je u subotu 24. novembra 100. godišnjicu prisajedinjenja Banata, Bačke i Baranje Kraljevini Srbiji, uz prisustvo prijatelja iz stranaka koje čine Savez za Srbiju u Novom Sadu. Tom prilikom okupili smo se na Uspenskom groblju u Novom Sadu kako bi odali počast velikanima Srpske Vojvodine, organizatorima […]


Škoda će predstaviti obnovljenu Fabiju i luksuzni Kodiaq L&K, a uz njih će biti i Octavia RS 245 sa novim Challenge Plus paketom. Automobil je doživeo promene dizajna eksterijera i unutrašnjosti, a dobio je još opreme.\nRanije je saopšteno da Octavia dobija opcionu digitalnu instrument tablu, koja je prvi put viđena prošle godine u kompaktnom crossoveru Karoq. Radi se o modernom 12,3-inčnom digitalnom displeju, koji će biti dostupan i kupcima Kodiaqa, kao i budućim vlasnicima Superba.\nModel Superb će dobiti i novu verziju 2,0 litarskog benzinskog motora, koji isporučuje 268KS i koji je ekskluzivno uparen sa sedmostepenim automatskim menjačem,\nVažno je pomenuti da je treća generacija Superba od početka bila dostupna sa 2,0 litarskim TSI motorom od 276KS i to samo s pogonom na sva četiri točka. Kada je reč o novoj verziji pomenutog benzinca, u saopštenju Škode se ne navodi da li će pogon na sva četiri točka biti standardan ili će kupci moći da dobiju i verziju sa pogonom na sva četiri točka.\nOctavia dobija i još više opreme među kojom je i ulazak u automobil bez ključa, KESSY sistem otključavanja i zaključavanja i LED ambijentalno osvetljenje povezano sa Driving Mode Select sistemom, koje će menjati boju u zavisnosti od odabranog moda vožnje.\nNa Sajmu automobila u Ženevi će biti izlažen i Vision X koncept koji najavljuje namere Škode za proizvodnju subkompaktnog crossovera, sestrinskog modela SEAT-ove Arone i budućeg Volkswagenovog modela T-Cross.


Slike tek rođenih beba odmah završe na Fejsu\nSlike tek rođenih beba odmah završe na Fejsbuku\nKada foto albume, koji izlaze iz mode, zamene društvene mreže, novopečeni roditelji kao da se utrkuju u deljenju fotografija svoje dece\nVaše dete & vi 30.08.2013. - 09:10h\nJoš ni ne progledaju, a već su na internetu... Hoće što više lajkova\nRoditelji više ne čekaju da njihov mališan napusti bolnicu, već njegovu fotografiju odmah postavljaju na internet.\nIstraživanje internet stranice Portretista pokazalo je da čak 75 odsto novopečenih roditelja objavi slike svojih beba na društvene mreže, i to odmah nakon njihovog dolaska na svet. Studijom se došlo do podatka i da oko 64 odsto njih postavlja nove fotografije mališana svake nedelje, a tek šest procenata roditelja ne želi na takav način da eksponira dete.\nNajpopularnije društvene mreže, koje su bukvalno preplavljene fotografijama dece u najrazličitijim pozama, tokom igre, spavanja, kupanja jesu Fejsbuk i Instragram.\nInače, na pitanja sajta odgovaralo je 2.400 roditelja dece uzrasta do pet godina. Većina njih priznala je da više puta nedeljno dele slike svojih mališana s prijateljima na društvenim mrežama, dok 21 odsto njih to čini nekoliko puta mesečno.\nMeđu razlozima postavljanja fotografija dece na internet roditelji navode pokazivanje bebe udaljenoj familiji i prijateljima, ali to vide i kao način izražavanja svoje ljubavi prema detetu, kao i idealnu lokaciju za skladištenje uspomena otkad albumi više nisu u modi.


Bedem turizma Novog Pazara na sajmu u Beogradu | Turisticka organizacija Novi Pazar\nDanas u Beogradu otvoren je Međunarodni sajam turizma, 40 . po redu, pod sloganom “Odmor te čeka”, gde učestvuje 1.200 izlagača iz 55 zemalja celog sveta.\nPrlikom otvaranja sajma , predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić rekla je da se Srbiji vratilo sve do sada uloženo u turizam, da je prošle godine u Srbiji bilo 17 odsto više stranih turista, a da je devizni priliv veći od milijardu i sto miliona evra.\n“Svaki dinar nama u Srbiju vrati jedan evro i svaki gost dovede još dva gosta, zato je turizam jedna od naših najznačajnijih grana. Vi, ne samo da ste uspešni, nego ozbiljno pomerate granice i u zemlju donosite dve važne stvari, a to su kapital i ljudi”, rekla je u svom izlaganju premijerka Brnabić.\nMinistar turizma, trgovine i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić izrazio je zadovoljstvo što je svaka sledeća godina bolja od prethodne, što pokazuje napore u brendiranju Srbije.\n“Takođe, potrebno je udruživanje tržišta sa zemljama regiona, jer mi nismo konkurenti već partneri. Ja verujem u pomiriteljsku ulogu turizma i kada govorimo o Zapadnom Balkanu”, dodao je.\nLjajić je rekao i da istraživanja pokazuju da je 95 odsto stranih turista zadovoljno, da 63 posto nema primedbe, da 33 posto dolazi u Srbiju zbog dobrog odnosa kvaliteta i cene, drugi razlog dolaska je bezbednost i sigurnost zemlje, dok je treći razlog laka dostupnost destinacije.\nPo tradiciji grad i turistička organizacija Novog Pazara uzeli su učešće na ovom reprezentatvnom dogadjaju. Kao i svake godine TO NP se potrudila da ambijent na Beogradskom sajmu izgleda nekako drugačije ali ipak autentično . Danas moramo sa ponosom istaći da je Novopazarski štand bio jedan od najposećenijih pogotovo u hali 4 .\nDa je tako i da su zaposleni u turističkoj organizaciji napravili sjajan potez govori i činjenica da je Ministar Rasim Ljajić bio više nego zadovoljan i da je pohvalio napore direktorke Ljiljane Lešević i njenoj kreativnog tima.\nMoramo reći da je u pratnji Ministra Ljajića bila i direktorka turisticke organizacije Srbije Marija Labović, gde su se u srdačnom i prijateljskom druženju na opšte zadovoljstvo zadržali neobično dugo\nDanas je Sajam turizma posetio i Gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac sa saradnicima i vidno je bio oduševljen na koji način je predstavljen grad.\n23. februara 2018. in Obaveštenja\n"Pazar na dar" za Dan grada\nTuristička organizacija Novi Pazar ostvarila zapaženo učešće na EMITT 2018.


Purda traži odštetu od BiH, ne od Srbije | Novosadski informativni portal 021\nOna je rekla da je sada sve na advokatima, ali da su mediji pogrešno preneli reči njenog muža. "Koliko ja znam on nije rekao da će tužiti Srbiju nego da advokat radi sve tamo na odšteti u Bosni", rekla je Slobodanka Purda za B92. Hrvatska televizija je juče prenela da je Purda najavio da će zbog hapšenja i pritvora tužiti Srbiju i rekao da njegov "advokat radi na tome" i da "rešavaju papirologiju".\nPurda je početkom ove godine proveo skoro dva meseca u pritvoru u Bosni i Hercegovini zbog poternice Srbije koja ga je teretila za ratni zločin u Vukovaru a pušten je na slobodu 3. marta, nakon što je srpsko Tužilaštvo za ratne zločine odustalo od postupka protiv njega zbog nedostatka dokaza.\nOn je na osnovu međunarodne poternice s kojom su još tri godine ranije bile upoznate hrvatske nadležne institucije, bio uhapšen na graničnom prelazu Orašje u BiH.


OŠ Sveti Sava - Beograd - Vračar - Svetski dan knjige i pričanje priča\nUčenici VI5 učestvuju u realizaciji projekta „Pričam ti priču“ čije se aktivnosti odvijaju na časovima srpskog jezika, građanskog vaspitanja i tehnike i tehnologije i u školskoj biblioteci. U okviru projekta đaci su se upoznali sa putem knjige od pisca do čitalaca tokom radionica „Put knjige“, a zatim su se i sami oprobali u pisanju različitih vrsta priča i crtanju ilustracija za njih.\nDeo produkata projekta predstavili su tokom javnog časa kojim je obeležen Svetski dan knjige i autorskih prava 23. aprila 2019. Kako je ovogodišnja tema obeležavanja „Otvori knjige! Otvori um!“, dogovoreno je da se predstavi književno stvaralaštvo učenika naše škole.\nNa času kome su prisutvovali učenici VI1, VI2 i VI4, učenici VI5 su pročitali nekoliko svojih priča i pokazali velike korice za knjige i pano sa ilustracijama. Gosti su im bili i troje đaka četvrtog razreda koji su se predstavili pesmom, pričom i tekstom o Beogradu.


Zaštita i ishrana zasada ŠLJIVE na početku cvetanja - Agro saveti\nNaslovna Zaštita i ishrana bilja Zaštita i ishrana zasada ŠLJIVE na početku cvetanja\nU najvećem broju proizvodnih regiona, zasadi šljive se nalaze u fenofazi početka cvetanja. Šljiva je u ovoj fenofazi izuzetno osetljiva na prouzrokovača sušenja cvetova, grana i grančica (Monilinia laxa). Kako zaštiti zasad od infekcije i sa čime obaviti prihranu na početku cvetanja saznaćete u narednim redovima.\nIshrana zasada šljive\nPROČITAJTE I... Ova štetočina uništava plodove paradajza i paprike: Zaustavite je na vreme!\nPrethodni tekstKompletan VODIČ ZA UZGOJ PETUNIJA: Setva, održavanje, zaštita\nSledeći tekstMačvanski stočari nastavljaju sa protestima zbog cene mleka


Krizni štab odlučio: Bez novih mera u Srbiji - Sputnjik Srbija\n10:23 22.10.2020 (osveženo 10:58 22.10.2020) Preuzmite kraći link\nNeće se tolerisati nikakvo kršenje preventivnih mera i radimo na pravnom okviru da bude moguće sankcionisanje kada se mere krše, saopšteno je nakon održane hitne sednice Kriznog štaba Vlade Srbije. Nismo pooštravali mere, već će se raditi da se ovo što imamo sprovede rigorozno i dosledno, rekao je imunolog i član Kriznog štaba Srđa Janković.\nOn je rekao da delimično imaju pravni okvir, ali da rade na tome da kažnjavanje poboljšaju.\n„Zabrinuti smo, situacija se pogoršava, ali još uvek mnogo toga zavisi od nas“, kazao je dr Srđa Janković.\nNeveo je da za sada nema potrebe da škole pređu na onlajn nastavu.\nUvodimo brze antigenske testove, to znači da se ubrzava dijagnostikovanje, dodao je on.\nPodsetimo, pojedini članovi Kriznog štaba ranije su najavljivali mogućnost uvođenja novih mera u borbi sa virusom korona, između ostalih, bilo je reči i o uvođenju obaveznog PCR testiranja pre ulaska u Srbiju. Međutim, nijedna nova mera nije uvedena.


BOR: Zbog skinutih strujeomera EPS prijavljen Evropskoj komisiji - Ist Media\n09:03: PM subota 6 marta, 2021\nPosted on 7. decembra 2010. at 11:24 by Ist Media\nBOR, (IST Media, Saša Trifunović) – Zbog nemogućnosti da naplate dugovanja za utrošenu električnu energiju od fizičkih lica, direktor borske „Elektrodistribucije“ naložio je da se tim potrošačima skinu strujomeri.\nI dok direktor Elektrodistribucije Dragan Milošević kaže da se strujomeri skidaju dužnicima kako bi se proverilo da li su ta brojila ipravna, dužnici kažu da im je Elektrodistribucija bez iakakvog upozorenja „ukrala“ imovinu.\nVlasnici brojila najavljuju da će protiv Elektrodistribucije podneti tužbu, a Udruženje potrošača, koje su u ovom slučaju građani pozvali da reaguje, obavestitli su Zaštitinika građana Srbije Sašu Jankovića i delegaciju Evropske komisije.\n„Pokušaćemo da kroz zakone i institucije sistema rešimo ovaj problem. O tome smo obavestili Zaštitnika građana Srbije, Sašu Jankovića i delegaciju Evropske komisije sa kojom sarađuje Asocijacija potrošača Srbije“, izjavio je predsednik potrošača opštine, Bor Zoran Andrejić\nOn kaže da se to udruženje bavi zaštitom potrošača i da nema nameru da štiti onog ko ne plaća struju.\n„Ipak, ovde se radi o bahatom i osionom monopolisti, o Elektroprivredi Srbije i borskoj Elektrodistribuciji, čiji su radnici dužnicima bez ikakvog obaveštenja skinuli strujomere pod izgovorom da će ih poslati na baždarenje“, naveo je Andrejić u pismu poslatom Zaštitniku građana Srbije.\nOn ironičnio kaže da će udruženje obavestiti evropsku komisiju o tome kakva su prava građana od strane „vlade socijalne pravde, odnosno njihovih eksponenata na lokalnom nivou.\nAndrejić je najavio da će se u rešavanju ovog problema uključiti advokatske kancelarije iz Bora i Novog Sada, gde je sedište Asocijacije potrošača Srbije.\nAkcija skidanja brojila velikim dužnicima Elektrodistribucija je započela krajem oktobra, sa obrazloženjem da oko 80 potrošača ovom preduzeću, koje posluje u sastavu preduzeća „Jugoistok“ Niš, duguje više od osam miliona dinara.\nDo sada je oko pedeset korisnika isključeno sa mreže, ali se buka podigla kada su nekim potrošačima iz strujnih ormara skinuti i odnešeni strujomeri.\nDirektor Elektrodistribucije napominje da se skidaju brojila svih većih dužnika, kako bi se ti uređaji proverili da li su brojila ipravna.\n„Sve to radimo o našem trošku i svi korisnici će nakon provere stanja uređaja u Saveznom zavodu za merenje dragocenosti, brojila dobiti nazad“, uverava direktor Milošević.\nTo je, međutim, slaba uteha socijalno ugroženim Boarnima koji danima žive uz sveće i bez mogućnosti da sebi pripreme obrok ili ugreju bojler radi održavanja higijene.\n„Struju su mi isekli pre nedelju dana, a da prethodno o tome nisam obavešten. Električari su na neki način otvorili katanac ormarića u zgrad, i odneli brojilo“, kaže Ljubiša Petrović, koji sa suprugom, dvoje dece i taštom, živi od njene penzije.\nNjegova dugovanja su iznosila 120.000 dinara, ali kaže da je minus sveo na svega 10 posto.\nU Elektrodistribuciji kažu da na osnovu Zakona o energetici oni u okviru redovnih aktivnosti obavljaju baždarenje, i da je do sada desetak uređaja upućeno na kontrolu.\n„Ne možete ni zamisliti kako je živeti bez struje u 21. veku, kaže ovaj četrdesetpetogodišnji muškarac, koji je ostao bez posla posle neuspešne privatizacije njegovog preduzeća.\nU bezizlaznoj situacij je Boranka Slavica Stanković, koja duguje 82.000. Ona stan deli sa dvadesetogodišnjim sinom koji je nezaposlen, i preživljavaju od 7.200 dinara socijalne pomoći.\nNeki od stanara borskih urbanih naselja, koji su takođe ostali bez strujomera, kažu da Elektrodistribucija nije imala prava da im bez najave, prethodnog obaveštenja ili rešenja suda, oduzme strujomere. Oni su našli način da tu akciju onemoguće.\n„Elektrodistribucija može da nas tuži, ali ne i da skine strujomere. Bez sudskog naloga nisam dozvolila da mi oduzmu brojilo“, kaže Nadežda Stojiljković, koja četiri meseca živi u mraku i koja najavljuje tužbu protiv tog državnog preduzeća.\nMILOŠEVIĆ: SAMO BAŽDARIMO\nDirektor Elektrodistribucije Dragan Milošević tvrdi da na osnovu Zakona o energetici, ovo preduzeće ima prava da u okviru redovnih aktivnosti obavljaju baždarenje. „Do sada smo desetak uređaja uputili na kontrolu“, kaže prvi čovek Elektrodistribucije.\nPo obračunu iz novembra, Borani za utrošenu struju duguju 188 miliona dinara. Po procentu naplate, Bor se nalazi na pretposlednjem mestu osam gradova Timočke Krajine.\nZato, direktor Milošević kaže da se isključenja u nadalje obavljaju sistematski, „ulicu po ulicu“.\n„Sve veće dužnike pokušavamo da dovedeo u Elektreodistribuciju kako bi sa nama sklopili sporazume, i kako bi se izbgle ubuduće neprijatnosti. Svima smo ponudili reprogram dugova“, napominje on.\nPrema tumačenju pravnika, Elektrodistribucija kao ustanova sa posebnim ovlašćenjima ima prava da isključuju struju, ali tek nakon ispostave računa i opomene.\nU ovom preduzeću ocenjuju da do pomenutih problema ne bi došlo da su sudovi bili efikasni i procesuirali neplatiše, prema kojima je Elektrodistribucija podnela prijave.


Kubanska vakcina protiv raka pluća Cimavaks EGF, kako je najavljeno, biće uskoro dostupna za liječenje pacijenata u zdravstvenom sistemu Srbije, ali još nema informacija o tome da li će i kada ova vakcina biti dostupna u BiH.\n“Postupak registracije lijeka ili vakcine u BiH započinje isključivo podnošenjem zahtjeva proizvođača, odnosno pravnog lica – zastupnika sa sjedištem u BiH za inostranog proizvođača. Zasad nismo dobili nijedan zahtjev ove vrste za registraciju Cimavaks EGF vakcine u BiH”, istakla je Tijana Spasojević, šef Odsjeka za informisanje u Agenciji za lijekove BiH.\nMirko Stanetić, v.d. generalnog direktora Univerzitetske bolnice Klinički centar Banjaluka i predsjednik Udruženja pulmologa RS, kaže da od kad je u javnosti “eksplodirala” priča o čudotvornoj kubanskoj vakcini koja “uspješno” liječi karcinom pluća, porodice mnogih pacijenata pohitale su da je nabave iz mogućih i nemogućih kanala nadajući se da će spasiti život svojih najbližih.\n“Sada se nameće pitanje kada će naše bolnice da počnu da je primjenjuju i da li ima informacija kada će institut ‘Torlak’ u Srbiji početi da je proizvodi”, istakao je Stanetić.


Kraj podrške za Windows Vista – e-info\nNakon gašenja podrške za već sada legendarni Windows XP, došao je red na Vistu, koja takođe ide na zasluženi odmor. Naime svi Windows Vista korisnici dobili su obavijest da u što skorijem roku pređu na “viši” rang operativnog sistema (Windows 7, Windows 8 ili Windows 10) jer od 11. aprila 2017. godine zvanično prestaje podrška za korisnike ovog operativnog sistema.\nPod pojmom podrške nekog operativnog sistema podrazumijevamo popravke (eng. hotfix), odnosno sigurnosne nadogradnje i tehničku podršku. Sve ovo biće okončano u aprilu kada je Microsoft najavio i kraj službene podrške za Office 2007, s tim da će kompletna podrška za taj paket prestati u oktobru mjesecu ove godine.\nSigurni smo da ova vijest nije posebno iznenadila korisnike, jer Microsoft posjeduje striktno definisan ciklus operativnog sistema i tačno definisan period podrške sistema i pojedinih programa. Ciklus operativnog sistema počinje od momenta objavljivanja, pa sve do momenta kada i zvanično prestaje bilo kakva podrška za taj sistem. U nastavku je tabela sa informacijama o Microsoft OS ciklusima za klijentske operativne sisteme.\nKlijentski operativni sistemi Najnovije ažuriranje ili servisni paket Kraj mejnstrim podrške Kraj proširene podrške\nWindows XP Servisni paket 3 14. aprila 2009. 8. aprila 2014.\nWindows Vista Servisni paket 2 10. aprila 2012. 11. aprila 2017.\nWindows 7 Servisni paket 1 13. januara 2015. 14. januara 2020.\nWindows 8 Windows 8.1 9. januara 2018. 10. januar 2023.\nWindows 10, objavljen u julu 2015 N/A 13. oktobra 2020. 14. oktobra 2025.\nAko nastavite da koristite operativni sistem Windows Vista nakon prestanka podrške, računar će i dalje raditi, ali može postati podložniji napadima virusa i raznih malvera. Internet Explorer 9 više nije podržan, tako da ako svoj Windows Vista računar povezan na internet koristite sa Internet Explorer 9 za pretraživanje internet sadržaja, možete doći u poziciju da vam računar nije siguran. Osim toga, većina proizvođača softvera i hardvera i dalje se optimizuje za novije verzije operativnog sistema Windows, tako da možete očekivati da pojedine aplikacije i uređaji neće moćiti raditi u sklopu operativnog sistema Windows Vista.\nMicrosoft je takođe prestao da pruža Microsoft Security Essentials za preuzimanje u operativnom sistemu Windows Vista. Ako već imate Microsoft Security Essentials instaliran i dalje ćete dobijati update potpisanih virusa u ograničenom periodu. Međutim, imajte na umu da će Microsoft Security Essentials (ili bilo koji drugi antivirusni softver) imati ograničenu efektivnost na računarima koji nemaju najnovije bezbjednosne ispravke. To znači da računari sa operativnim sistemom Windows Vista neće biti bezbjedni i da će i dalje biti pod rizikom od virusa i malvera.\nPo mnogima Vista OS je sistem koji je Microsoft-u donio najviše muka, jer je proglašen jednim od najvećih promašaja ekipe iz Redmonda. Trenutno postoji podatak da od svih operativnih sistema koje je Microsoft izdao samo 1% korisnika koristi Windows Vistu, dok je procenat korisnika koji i dalje koriste Windows XP u februaru ove godine bio oko 8.45%, iako je zvanična podrška za kultni XP prestala još 2014. godine. XP, koji je izašao dosta prije Viste, i dalje drži treću poziciju među Windows OS verzijama, dok su ispred njega samo Windows 7 i svima poznati Windows 10.\nWindows Vista je možda i najviše kritikovan Microsoftov proizvod, pa bez obzira na to što je njegov dolazak naznačio prekretnicu, korisnici su se vrlo brzo odrekli ove verzije i danas se, kako smo vidjeli, nalazi na veoma malom broju računara. Budući da je uveo izmjene u samom načinu rada i izgledu sistema, Microsoft je dugo podržavao Vistu, ali je i tome došao kraj.\napril ove godine za Microsoft predstavlja jedno penzionisanje i jedan debi, jer se baš za taj datum najavljuje i Windows 10 Creators Update, poznatiji kao Redstone 2. Iako to još nije zvanično potvrđeno, postoje tvrdnje da će Microsoft uspjeti finalizovati sve oko update-a do ovog datuma, te da će ga tada i objaviti.\nSvakako vrijeme će pokazati da li su tvrdnje o tome istinite, dok je penzionisanje Windows Viste riješena stvar. Više informacija o novostima u IKT-u, moći ćete pročitati u nekoj od naših budućih objava.


Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj procenjuje kako će islandska ekonomija ove godine prerasti područje eurozone, a mere koje je Island proveo kako bi se oporavio od duboke finansijske krize u kojoj se našao 2008. godine pokazale su se uspešnim, stoji u tekstu koji je objavio Blumberg.\nRejtinška agencija Fič Islandu je podigla rejting pa nakon statusa "smeća" i spoljneg duga od 50 milijardi evra sada ima stabilnu prognozu. 2011. Island je ostvario rast BDP-a od 2,9 posto, iako bi ove godine mogao pasti na i dalje zadovoljavajućih 2,4 posto. Sam deficit budžeta je sa 6,5 posto iz 2009. prošle godine smanjen na samo 0,5 posto, a ove se godine očekuje suficit, piše Blumberg.\nOd bogatstva do pohlepe privatnih bankara\nKako je Island prevazišao najveću finansijsku i privrednu krizu u svojoj istoriji i šta joj je prethodilo?\nDevedestih godina prošlog veka i prvih godina ovog veka Island je bio bogata i stabilna zemlja, u samom vrhu evropskih zemalja po visokim stopama rasta (4% godišnje) i maloj nezaposlenosti (1%) a po indeksu humanog razvoja UN je delio čelnu poziciju zajedno sa Norveškom. Međutim u 2003. godini, u skladu sa neoliberalnom doktrinom, privatizovane su islandske banke i izvršena je liberalizacija u ovoj oblasti što je omogućilo neograničenu i nesmetanu pohlepu privatnih bankara, što će, uz ostalo dovesti do sloma bankarskog sistema.\nIslandske banke su masovno počele da povlače depozite iz inostranstva preko svojih filijala nudeći relativno visoke kamatne stope (6% godišnje). Tako je Landsbanki imala u Velikoj Britaniji više od 300.000 klijenata, sa depozitima u vrednosti od pet milijardi evra, a u Holandiji 125.000 klijenata sa depozitima od 1,7 milijardi evra.\nUbrzo, po izbijanju svetske krize, banke su doživele kolaps ( u drugoj polovini 2008. godine), pa je tržišna kapitalizacija islandske berze (na kojoj su akcije banaka činile 60% aktive) pala za više od 90%, a vrednost islandske krune je pala za 85% svoje vrednosti u odnosu na evro. Socijal-demokratska vladajuća koalicija počela je pregovore o višemilijardskom zaduženju u inostranstvu u eurima kako bi spasla privatne islandske banke.\nEkonomska situacija se pogoršala, ljudi su demonstrirali protiv halapljivih bankara koji su zemlju doveli u takvo stanje, ali i protiv neodgovornih političara koji su im to dozvolili. Na kraju je vlada bila prisiljena da podnese ostavku (januara 2009. godine). Međutim i pored osude prethodne politike nova levo orijentisana koaliciona vlada je podlegla pritisku inostranih kreditora da pregovara o uzimanju novih kredita kako bi pokrila gubitke privatnih banaka, što je ponovo izazvalo veliko nezadovoljstvo građana.\nKako odoleti pritisku najmoćnijih\nPod jakim pristiskom građana, predsednik Islanda je iskoristio svoje ustavno pravo i nije potpisao taj zakon, te je prepustio građanima da se na referendumu izjasne da li hoće na sebe da preuzmu obaveze privatnih banaka. Usledio je ogroman pritisak iz inostranstva. MMF je zapretio da će zemlju lišiti bilo kakve svoje pomoći.\nBritanski ministar lord Majners je upozorio da će odbacivanje zakona usvojenog u parlamentu imati dugoročne posledice dodavši da će u tom slučaju Island javno pokazati da ne želi da bude deo međunarodnog finansijskog sistema , da ima pristup međunarodnim i nacionalnim fondovima drugih zemalja, te da nije siguran biznis partner. Te i druge pretnje koje su upućivane Islandu na kraju je komentarisao i njen predsednik: “Govore nam da, ukoliko ne prihvatimo uslove međunarodne zajednice, da ćemo postati Kuba. Ukoliko se mi na to saglasimo postaćemo Haiti.”\nPosle toga velika većina građana se na referendumu izjasnila protiv pomenutog zakona koji je usvojen u parlamentu (više od 90%). Island je u praksi uspešno demonstrirao da ne postoji samo “jedno moguće rešenje” prema kome se mora bespogovorno povinovati diktaturi moćnih i bogatih, te da uvek mora da postoji alternativa. Uradio je ono što je u suprotnosti sa vladajućim neoliberalnim dogmama.\nKada su druge države spašavale privatne banke prebacujući na građane (poreske obveznike) terete njihovih ogromnih gubitaka nastalih zbog pogrešne poslovne politike, pohlepe i neodgovornosti, Island je izvršio nacionalizaicju i iz zdravog dela njenih aktiva formirao nove banke, a ostatak aktiva ostavio starim bankama i pustio ih da bankrotiraju. Kada su druge zemlje, zbog krize, skraćivale javne izdatke za socijalnu sferu Island je raširio mrežu socijalne zaštite kako bi u teško vreme ublažio probleme najugroženijih slojeva stanovništva.\nU uslovima krize Island je uveo privremenu restrikciju u kretanja kapitala sa inostranstvom, dok su druge zemlje nudile ogromne olakšice kako bi privukle inostrane investiture. Pored toga, Island je pokrenuo sudske postupke (a za odbeglima pokrenuo međunarodne poternice) ne samo protiv ključnih ličnosti iz privatnog sektora koji su odgovorni za krah banaka, nego i protiv političara (uključujući i bivšeg premijera) koji su dozvolili neodgovorno ponašanja bankara.\nI možda najvažnija lekcija koju pruža primer Islanda jeste da je moguće da i male države odbace neoliberalne okove ili kako mnogi vole da kažu “neoliberalnu ludačku košulju” uz pomoć koje se obezbeđuje da lokalni političari služe interesima svetske oligarhije i krupnog kapitala, a ne interesima sopstvenog naroda. Island je na taj način izbegao katastrofu koju su mu svi predviđali i nije se pomirio sa dogmom da “drugog izbora nema” osim da se udovolji zahtevima svetske oligarhije i da država socijalizuje gubitke privatnih bankara i njihove dugove prema međunarodnim kreditorima (investitorima kako se to u neoliberalnom jeziku kaže) prebaci na pleća stanovništva (poreskih obveznika).\nZa razliku od Grčke (i drugih evropskih zemalja zahvećenih krizom-Irske, Italije, Španije i Portugala), gde postoji privredna stagnacija ili pad, Island je zabeležio relativno visoke stope rasta, dok je zaposlenost pala na ispod 5%. Takođe je u 2012. godini predviđen suficit državnog budžeta uz konstantno poboljšanje sistema socijalne zaštite. Pored navedenog, ono što ima Island je praktično vrlo konkurenta privreda. U narednim tabelama je dat izvoz Islanda po sektorima u period 2001-2011. Godina (izvor www.trademap.org).\nIsland kao mala otvorena ekonomija ima izvoz od gotovo šest milijardi dolara u 2011. i koji ima konstantno rastući trend. Izuzetak je 2009. godina velike privredne krize kada je izvoz pao za gotovo 25% u odnosu na 2008. godinu. Druge zemlje nemaju konkurentne privrede gledano kroz spoljnotrgovinsku razmenu.\n1. Aluminijum i proizvodi od aluminijuma;\n2. Riba i proizvodi od ribe;\n3. Gvožđe i čelik;\n4. Životinjski ostaci i hrana za životinje\n5. Meso i proizvodi mora\n1. Električna i elektronska oprema;\n2. Mineralna goriva;\n5. Plastika i proizvodi od plastike\n6. Papir, karton i proizvodi od papira i kartona\nJoš jedna značajan segment ekonomske politike Islanda za izlazak iz krize je bio i odluka Vrhovnog suda u junu 2010. godine kada je doneo presudu prema kojoj su zajmovi vezani uz strane valute nezakoniti. Island je postavio potrebe svojih državljana ispred zahteva tržišta, što je bio ključ uspeha.\nDržavne banke preuzele su odgovornost za svoje građane, čime su strani kreditori odmah “izbačeni iz igre”. Andrea J. Olafsdottir, predsednica Islandske kućne koalicije, kaže kako 'neke domaće financijske institucije nisu izgubile ni novčića provodeći ove mere'. Tim odredbama olakšano je vraćanje dugova gotovo četvrtini populacije ove zemlje.\n"Možete sa sigurnošću reći kako Island drži svetski rekord u opraštanju dugova domaćinstvima. Island je time postavio školski primer onog što je potrebno učiniti za vreme krize. Bilo koji ekonomista će se s time složiti", rekao je Lars Christensen, ekonomista u Danskoj Bank A/S u Kopenhagenu.\nProfesor ekonomije na Islandskom sveučilištu, Thorolfur Matthiasson, ističe kako bi druge zemlje 'mogle učiti na primeru Islanda i obratiti pažnju na uspešnost sprovedenog Ugovora 110 posto'.\n"To je najvelikodušniji ugovor koji je potpisan", dodao je.\nIz Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj kažu kako su se preduzete ekonomske mere na Islandu pokazale ispravnim.\nAutor je gospodin Dragovan Milićević, profesor strukovnih studija i finansijski analitičar


Dačić i Tanin: Neprimerena upotreba sile ROSU nad Srbima i osobljem UN - Sputnjik Srbija\nDačić i Tanin: Neprimerena upotreba sile ROSU nad Srbima i osobljem UN\n17:01 03.06.2019 Preuzmite kraći link\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić sastao se danas sa specijalnim predstavnikom generalnog sekretara UN i šefom Unmika Zahirom Taninom pred predstojeću sednicu Saveta bezbednosti UN o radu Unmika, koja će biti održana 10. juna u Njujorku.\nU razgovoru je izneta zabrinutost povodom složene političke i bezbednosne situacije na Kosovu i Metohiji, sa fokusom na poslednji upad kosovskih specijalaca na sever Kosova i Metohije i neprimerenu upotrebu sile, ne samo nad srpskim narodom na severu KiM, već i pripadnicima osoblja Misije UN na KiM.\nIzneto je očekivanje da će Misija i u narednom periodu nastaviti sa sprovođenjem svog mandata u skladu sa Rezolucijom SB UN 1244 (1999) i ocenjeno da predstojeća sednica Saveta bezbednosti, odnosno Izveštaj koji će generalni sekretar UN tom prilikom podneti o radu Unmika, predstavlja priliku za razmatranje svih problema koji postoje na Kosovu i Metohiji.\nPredstojeća sednica će ujedno predstavljati priliku i za osvrt na primenu Rezolucije 1244, dvadeset godina nakon njenog usvajanja, s čim se specijalni predstavnik generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Zahir Tanin saglasio, ukazujući na važnost daljeg ulaganja napora u iznalaženje rešenja za pitanje KiM, navodi se u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova.\nDačić je na sastanku istakao značaj kontinuiranog razmatranja situacije na KiM na sednicama Saveta bezbednosti, odnosno važnost prisustva Misije UN na KiM, posebno imajući u vidu nedavna dešavanja u toj pokrajini.


Ne da(vi)mo Beograd: RTS doveo u pitanje predstavljanje liste\nPredizborni plakati Inicijative Ne da(vi)mo Beograd\nInicijativa "Ne da(vi)mo Beograd" saopštila je da je za danas najavljeno predstavljanje izborne liste "Inicijativa Ne davimo Beograd - Žuta patka - Čiji grad, Naš grad - Ksenija Radovanović" na programu Radio-televizije Srbije RTS) dovedeno u pitanje.\nKako su naveli, iz uredništva RTS im je javljeno da postoji mogućnost da to bude zabranjeno zbog sadržaja materijala.\nInicijativa je navela da je desetominutno predstavljanje bilo najavljeno za danas oko 18.00 i da su po prethodnom dogovoru dostavili materijal RTS-u.\nUmesto potvrde, elektronskom poštom stiglo obaveštenje da "program neće biti emitovan zbog povreda Člana 3. Pravila o predstavljanju kandidata za odbornike Skupštine grada Beograda na RTS-u, koji govori o tome da predstavljanje ne sme uključivati uvrede, klevete, vredjanje, omalovažavanje kandidata sa drugih lista ili govor mržnje".\n"Uprkos tome što smo sigurni da video-materijal (Inicijative) ne sadrži nikakav uvredljiv sadržaj, iskazali smo spremnost da ga uskladimo sa sugestijama uredništva, ali jedini odgovor koji smo dobili na jasno pitanje u kojem delu, minutu ili kadru je prekršeno pravilo, bio je: 'Mislim da razumete o čemu se radi' ", navela je Inicijativa.\n"Inicijativa 'Ne da(vi)mo Beograd' nema informacija da li će naše predstavljanje biti pušteno u programu javnog servisa", navodi se u saopštenju.\nInicijativa navodi da "ne pristaje na takav vid cenzure i nipodaštavanja vlastima nepodobnih političkih aktera", ističući da je "javni servis dužan da obezbedi ravnopravne uslove za sve izborne liste".


Republika / (VIDEO) Pijani policajac pravio haos u Tutinu! Udario pešaka pa krenuo u obračun sa kolegama\npetak, 6. 9. 2019.| 09:39\nJoš se nije stišala priča oko Edite Radetinac koja je pretučena u novopazarskoj policiji, a na internetu je osvanuo snimak divljanja pijanog policijskog službenika iz Tutina Bobana Staševića.\nMesto na kojem je pijani policajac pravio nered\nNaime, Stašević je u ponedjeljak 2. septembra u pijanom stanju svojim automobilom nasrnuo na sugrađanku Mersihu Ejupović koja se u tom trenutnku kretala pešačkom stazom.\nOboren pešak na Pančevačkom mostu, sa teškim povredama prevezen na reanimaciju\nU poslednjem trenutku, kada je primetila da joj se automobil velikom brzinom približava i penje se na pešačku stazu, kako bi izbegla veće posledice, Ejupovićka je skočila u 2 metra niži haustor, gde je zadobila lakše telesne povrede.\nMeđutim, to nije bilo dovoljno Staševiću da se otrezni, nego je povređenoj devojci, umesto pomoći, pokušavao da prebaci krivicu.\nNakon dolaska policije on se opirao privođenju i saslušanju povodom tog događaja, te odbio alko-test.\nNa snimku se vidi da je pijani Stašević prilikom opiranja hapšenju udario svog kolegu policijskog službenika i oborio ga na zemlju.\nOd Policijske uprave u Tutinu ovim povodom nije bilo saopštenja, te još uvek ne znamo da li je ovim povodom pokrenut bilo kakav proces ili se isti pokušava zataškati.\nOd porodice Ejupović saznajemo da do dan danas nije uzeta izjave od povređene Mersihe, zbog navodnog odsustva službenika koji uzima izjave, pa je dobila poziv da se za javi u Policijsku upravu 6. septembra, 4 dana nakon događaja.\nPrema našim nezvaničnim saznanjima Stašević je upravljao vozilom koje nije registrovano duže od 3 godine, što u poptunosti govori o njegovoj bahatosti.\nTakođe saznajemo, ovo nije prvi sukob Staševića sa sugrađanima, već se u njegovom dosijeu nalazi još desetak ili više istih.\nEvo kolika robija čeka pijanog vozača koji je usmrtio svoju majku\nTežak udes na Ibarskoj magistrali! U lančanom sudaru automobili sleteli sa kolovoza\nSrbija Tuča Pesak Udes Hronika Tutin Policajac Nered\nDrama u Pančevu: Automobilom pokosio pešaka!\nNovi lančani sudar u Beogradu: Horor kod Beton hale, povređeno i dete (3)!


HomeVestiFajzer: U martu će biti spremna vakcina protiv omikrona\n11/01/2022Redakcija BALKAN TVVesti, Vesti iz sveta, za slajder, Zdravstvo0\nGeneralni direktor „Fajzera“ Albert Burla rekao je za Si-En-Bi-Si da će vakcina protiv koronavirusa koja targetira omikron biti spremna u martu, a kompanija je već počela da proizvodi prve doze.\nAlbert Burla je rekao da još nije jasno da li je vakcina protiv omikrona neophodna i da li će biti korišćena, ali će „Fajzer“ imati spremne doze jer ih neke zemlje već potražuju.\nNova vakcina će biti delotvorna i kada je reč o drugim sojevima, rekao je Burla.\n„Nadamo se da ćemo proizvesti nešto što će pružati mnogo, mnogo bolju zaštitu protiv infekcije“, rekao je Burla dodajući da je trenutna zaštita od teških stanja dobra „ako se primi, recimo, treća doza“.\nIstraživanje britanske Zdravstvene bezbednosne agencije pokazalo je da su „Fajzerova“ i „Modernina“ vakcina, do 20 nedelja od primanja druge doze, delotvorne u sprečavanju simptomatskih slučajeva u svega 10 odsto slučajeva. Međutim, studija je pokazala i da su i dalje delotvorne u sprečavanju teškog oboljenja.\nTakođe, pokazalo se da buster doza podiže taj procenat na 75 odsto.\nPrvi epidemiolog Amerike Entoni Fauči rekao je u decembru da nema potrebe za buster dozom koja bi targetirala omikron, jer su se sadašnje buster doze pokazale efikasnim u borbi protiv tog soja.\nMeđutim, i generalni direktor „Moderne“ Stefan Bansel je rekao da rade na pripremi buster doze koja bi targetirala omikron. Ona uskoro ulazi u kliničku studiju, i trebalo bi da do jeseni bude spremna.\nBurla je, inače, rekao da se još ne zna ni da li je potrebno davati četvrtu dozu, ali da će kompanija sprovesti eksperimente i to utvrditi.\nU Izraelu se primenjuje i četvrta doza kod starijih od 60 godina, ljudi sa ugroženim imunim sistemom i kod zdravstvenih radnika.\nJablaničkom okrugu podeljeno 5.940 vaučera za besplatan odmor u Srbiji


Udruženje "Konektor" iz Leskovca realizovao je projekat "Trka za Hisar", koji je podržala Kancelarija za mlade Leskovac u okviru konkursa za finansiranje omladinskih volonterskih projekata "Aktiviraj se".\nUdruženje "Konektor" je organizovalo sadnju tuja na više lokacija na brdu "Hisar". Posađeno je ukupno 20 stabala i to na platou, u parku 9 Jugovića i u naseljenom delu brda "Hisar".\nOvo je jedna od aktivnosti projekta "Trka za Hisar", kojom udruženje "Кonektor" želi da ukaže na značaj Hisara, na zdrav život svih Leskovčana i pozove na brigu o brdu "Hisar" koji predstavlja pluća grada Leskovca.\nVolonteri udruženja "Konektor" naglasili su da brdo "Hisar" treba čuvati i koristiti za fizičke aktivnosti i boravak u prirodi. Boravak na svežem vazduhu okrepljuje i dušu i telo, poboljšava pamćenje i jača imunitet.\nU sadnji stabala učestvovalo je 20 mladih ljudi koji su sa mnogo elana sadili stabla, jer su time doprineli da "Hisar" bude dragulj za zdrav život svih nas.


Derbi na Adi, kabeti B i petlići startuju takmičenje - Ragbi Savez Srbije\nDerbi na Adi, kabeti B i petlići startuju takmičenje\n01/10/2021 by Stevan Ilijašević\nVikend pred nama nam donosi ponovo dosta ragbija, tako da će ljubitelji sporta sa jajastom loptom moći da uživaju u brojnim utakmicama. Nastavlja se takmičenje u Prvenstvu Srbije za seniore, dok će takmičenja početi u konkurenciji U16 kadeta B grupe i U12 petlića.\nDefinitivno će najzanimljivija utakmica biti derbi meč Prvenstva Srbije, gde će se u subotu na Adi Ciganliji sa početkom u 15:00h sastati ekipe RK Partizana i RK Rada. Ulog na utakmici je velik, jer pobednika meča čeka nastup direktno u Finalu plejofa, dok će poraženi tim u ½ finalu izaći na megdan Novosadskoj Vojvodini. Utakmicu možete pratiti u direktnom prenosu preko youtube platforme sportuživo.tv. Utakmica između RK Dinama 1954 i RK Vojvodine je oped odložena, tako da će svakako morati da se odigra pre 1/ finala plejofa. Turnir Prvenstva Srbije za seniore B grupe koji je trebalo da se odigra u Petrovcu na Mlavi je otkazan.\nPosebno će interesantno biti na početku takmičenja u B grupi Prvenstva Srbije za U16 kadete. Turnir je na programu u nedelju 03.10.2021. godine, na Gradskom stadionu u Pančevu, sa početkom u 15:00h. Očekuje se nastup 3 ekipe, i to domaćina RK Dinamo 1954, RK Kruševca i gostiju iz Zenice, RK Čelik. Dinamo je branilac titule Prvebstva Srbije iz prošle godine, ali je smena generacija uticala da se Pančevci ove sezone takmiče u B grupi. Kruševljani su inicijalno trebali da nastupe u A grupi, ali usled kadrovskih problema su se ipak odlučili za B grupu. Čelik je pokazao veliki kvalitet pre dve sezone kada je nastupao u našim takmičenjima, tako da sasvim sigurno možemo očekivati odličan turnir i veliku borbu.\nUtakmica A grupe Prvenstva Srbije za U16 kadete, između BRK Crvena Zvezde i RK Rada je odložena za četvrtak 07.10.2021. godine iz razlogu što će obe ekipe nastupiti u Mađarskoj u Nađikorošu, gde će ukrstiti koplja sa najboljim mađarskim ekipama.\nNajmlađi će otvoriti ragbi vikend u subotu, kada će se u Starčevu u organizaicji RK Borca, održati prvi turnir Prvenstva Srbije za U12 petliće. Prošle polusezone, pre promene godišta, petlići su bili najbrojnija takmičarska kategorije, gde je natupilo čak 10 klubova. Ove polusezone sasvim sigurno nećemo imati toliku brojnost, ali svakako očekujemo dobar turnir sa velikim brojem ekipa. Turnir je zakazan na ragbi terenu u Starčevu sa početkom u 13:00h.\nFoto by Tijana Vesović i Vanja Bejin\nFiled Under: Vesti Tagged With: Prvenstvo Srbije A grupa


Republika / Određen pritvor tviterašici koja je pretila Vučićevoj deci\nOdređen pritvor tviterašici koja je pretila Vučićevoj deci\nnedelja, 28. 7. 2019.| 17:02\nViši sud u Beogradu odredio je danas pritvor do 30 dana Šapčanki Aleksandri Janković Aranitović (49) osumnjičenoj da je prošle sedmice putem društvene mreže Tviter uputila pretnje deci predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nAleksandar Vučić / Aleksandra Janković Aranitović\nOna je prethodno saslušana u Tužilaštvu za visokotehnološki kriminal, zbog sumnje da je izvršila krivično delo ugrožavanje sigurnosti.\nU saopštenju suda se precizira da je sudija za prethodni postupak doneo rešenje kojim je prema Aleksandri Janković Aranitović odredio pritvor do 30 dana, zbog osobitih okolnosti koje ukazuju da će u kratkom vremenskom periodu ponoviti krivično delo.\nProtiv ovog rešenja osumnjičena i njen branilac imaju pravo žalbe u roku od tri dana od prijema rešenja krivičnom vanpretresnom veću Višeg suda u Beogradu.\nfacebook.com/ Radoš Kraljevska Banja Koviljača\nVučić: Kako je moguće pošteno uzeti 500 miliona evra\nMilovanović: Opozicija krenula u konačni obračun napadima na Vučićevu porodicu\nSrbija Aleksandar Vučić Beograd Tviter Pretnje Aleksandra Janković Aranitović\nMigrant napao ženu na Dorćolu: Udario je pesnicom dva puta, pa joj strgao slušalice


Kikindi nagrada Saveta Evrope: “Evropska diploma” za promovisanje evropskih vrednosti · gradski.online\nKIKINDA- Ovogodišnji dobitnik prestižne “Evropske diploma” je Grad Kikinda. Parlamentarna skupština Saveta Evrope odlučila je da Kikindi pripadne ovo vredno priznanje, koje je ustanovljeno 1955. godine. Dodeljuje se za saradnju sa evropskim gradovima i izuzetan rad na promovisanju evropskih vrednosti. Kikinda je dobila priliku da postane član Asocijacije gradova dobitnika, što omogućava dalju saradnju u cilju promovisanja evropskih vrednosti i zajedničkih projekata:\n-Dobijanje “Evropske diplome” za nas je ogromno priznanje u pogledu delovanje na polju međunarodne saradnje i razumevanja evropskih vrednosti- prva je reakcija Pavla Markova, gradonačelnika Kikinde.\nOn ukazuje da se Kikinda, na ovaj način, svrstava na listu gradova koji su potvrđeno aktivni na razvijanju evropskih procedura i vrednosti:\n-To nas stavlja na mapu lokalnih samouprava koje će biti prepoznate kao povoljno okruženje za poslovanje, međunarodne projekte i saradnju na svim ostalim nivoima. Kikinda je uvidela sopstveni potencijal, kao granični grad, za brojne mogućnosti koje može da ostvari u saradnji sa inostranim partnerima, gde je dobijanje ove nagrade veliki korak u tom procesu.Dobijanje „Evropske diplome“ jeste jasan signal svim inostranim partnerima i potencijalnim investitorima da je ovo grad u koji treba ulagati, i sa kojim treba sarađivati – saopštio je Markov.\nPromocija evropskih vrednosti, internacionalna saradnja, rad na bratimljenju sa drugim gradovima, istorija bratimljenja, kulturna, edukativna i sportska razmena sa evropskim gradovima, kriterijumi su za dobijanje prestižnog priznanja.\nKikindu je za dobijanje ovog priznanja preporučio intezivan rad u okviru međunarodne saradnje i bratimljenja sa evropskim gradovima:\n-Čestitam svim Kikinđanima. Ovo priznanje je i nagrada građanima Kikinde. Svaki stanovnik je svoj deo vrednosti utkao u nju i doveo do toga da budemo prepoznati mnogo šire, u čitavoj Evropi- zaključio je Markov.\nPrethodnoOsam sjajnih godina pozorištanceta „Lane“: Uče mališane da vole teatar


Povodom Evropske godine železnice, voz "Connecting Europe Express" stigao u Beograd - European Western Balkans\nAutor FoNet 13. 09. 2021.\nPremijerka Brnabić na železničkoj stanici Beograd Centar; Foto: Tanjug\nBEOGRAD – Međunarodni voz „Connecting Europe Express”, koji je pokrenula Evropska unija u okviru obeležavanja Evropske godine železnice 2021. i koji će za nešto duže od mesec dana proći kroz 26 država na starom kontinentu, stigao je u Srbiju, na železničku stanicu Beograd Centar.\n“Connecting Europe Express” u Beograd je stigao sinoć iz Hrvatske preko Šida, a njime su u Srbiju stigli predstavnici Evropske komisije, kao i predstavnici medija, saopštilo je preduzeće “Infrastrukture Železnice Srbije”.\nU sastavu ovog voza je i vagon u kome je priređena izložba o najznačajnijim projektima i komparativnim prednostima železnice u Evrope, koju su zajednički obišli predstavnici Evropske komisije i „Infrastrukture železnice Srbije“.\nVoz “Connecting Europe Express” je inicijativa pokrenuta u kontekstu Evropske godine železnice, koja se obeležava ove godine.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović danas su sa gostima iz Evropske komisije u železničkoj stanici Beograd Centar obišli međunarodni voz „Connecting Europe Express”.\nSa dolaskom ovog voza, koji saobraća Evropom i Zapadnim Balkanom kao njegovim sastavnim delom, poklapa se i održavanje Železničkog samita koji će danas biti održan u Beogradu pod nazivom „Western Balkans Rail Summit 2021″.\n„Connecting Europe Express” krenuo je iz Lisabona 2. septembra, a krajnja stanica 7. oktobra je Pariz. Ovaj projekat realizuje Zajednica evropskih železnica i infrastrukturnih kompanija (CER). Na putovanju dugom oko 20.000 kilometara, ovaj voz će obići preko sto evropskih gradova.\nTokom svog putovanja, „Connecting Europe Express” prošao je kroz Španiju, južnu Francusku, Italiju, a zatim kroz Austriju, Slovačku, Mađarsku i Hrvatsku. Iz Hrvatske je stigao u Srbiju, a zatim nastavlja putovanje kroz Severnu Makedoniju i Grčku. Dalje će preko Karpata nastaviti ka severoistoku Evrope, baltičkim zemljama i Skandinaviji, a zatim ponovo ka jugu preko Nemačke, Češke, Slovenije i zemalja Beneluksa, da bi putovanje završio u Parizu.\nNa taj način prikazuju se snaga i potencijal železnice za povezivanje evropskih zemalja, zatim komparativne prednosti ovog saobraćajnog sistema, posebno kada je reč o ekologiji i zaštiti životne sredine, kao i značaj izgradnje i razvoja železničke infrastrukture\nConnecting Europe ExpressEvropska godina železnicevozželeznice


Laguna - Bukmarker - Lea Stanković potpisivala knjigu „Izgradi svoj stil“ u novosadskom tržnom centru BIG - Knjige o kojima se priča\nLea Stanković potpisivala knjigu „Izgradi svoj stil“ u novosadskom tržnom centru BIG\nLea Stanković, jedna od najpopularnijih mladih vlogerki, potpisivala je svoju knjigu „Izgradi svoj stil: mali saveti“ u prepunom atrijumu tržnog Centra BIG u Novom Sadu u subotu 25. maja od 18 sati.\nInteresovanje za ovo druženje bilo je ogromno. Lea je strpljivo potpisivala knjige, delila savete i slikala se sa okupljenim devojčicama, koje su dva sata kasnije kući otišle oduševljene što su imale priliku da upoznaju omiljenu vlogerku.\nLeina knjiga je savršeno praktičan priručnik sa savetima, zadacima i stranicama za beleške i pravljenje planova, koji će pomoći svima koji žele da se bave modom ili da kreiraju svoj modni Jutjub kanal. Knjigu „Izgradi svoj stil: mali saveti“ možete pronaći u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs.


Može li Bajden da uništi poreske rajeve? - 24vesti\nIzgleda da je izbor pao na kompanije s obzirom da Bajden namerava da podigne porez na dobit sa 21 na 28 odsto, koji je prethodno Donald Tramp 2017. godine smanjio sa 35 na 21 odsto, čime bi država trebalo da prihoduje oko dva biliona dolara.\nMeđutim, poznato je da je kapital strašljiva zverka i da od svakog povećanja poreza gleda da pobegne tamo gde je porez manji.\nTako su prema istraživanju iz 2017. godine u poreskim rajevima američke kompanije smestile oko 700 milijardi dolara. Ujedno, poslednjih nekoliko decenija na globalnom nivou se odigrava „trka do dna“ između zemalja koje pokušavaju da privuku kompanije smanjivanjem poreskih stopa.\nU takvoj trci učestvovale su i zemlje regiona pre petnaestak godina kada su svi redom obarali stopu poreza na dobit ne bi li se prikazali kao atraktivni investitorima, pa je Crna Gora pobedila sa devet odsto, dok je Srbija stala na 10 odsto.\nKasnije se pokazalo da niska poreska stopa ne može da zameni povoljan poslovni ambijent i pravnu sigurnost pa je porez na dobit u Srbiji vraćen na 15 odsto. Na globalnom nivou prosečna stopa poreza na dobit je smanjena sa 40 odsto u 1980. na 23 odsto u 2020. godini.\nZato je američka administracija, a pre svega ministarka finansija Dženet Jelen (bivša predsednica FED-a) pokrenula međunarodnu inicijativu, za sada na nivou OECD zemalja, da se donese globalni minimalni porez za multinacionalne kompanije, koji bi važio svuda. Iako zvanično nije predložena nijedna konkretna stopa, u američkim medijima se spominje 12 odsto.\nUporedo s tim, ideja je da ako se neko drugi odluči da smanji porez ne bi li privukao multinacionalke, zemlja odakle je kompanija naplati višak poreza.\nKonkretno, ako se američka kompanija registruje negde u zemlji koja drži veoma nizak porez na dobit, kao što je Mađarska sa devet odsto, SAD će im naplatiti porez do tog globalnog minimuma koji se postavi, od recimo 12 odsto.\nU SAD se čak javlja ideja i da se donese zakon kojim bi se već sada takav porez pripisao svim američkim kompanijama, odnosno da sve američke kompanije plate razliku između onog što su platile u inostranstvu i američke poreske stope od 28 odsto.\nOva ideja tek treba da prođe u Kongresu, a za očekivati je da će ogromne multinacionalne kompanije tek protiv toga snažno lobirati. Američka privredna komora je već reagovala, mada ima i drugačijih mišljenja, da bi možda i trebalo platiti za gradnju i obnovu preko potrebne infrastrukture.\nDa bi ovakav plan uspeo pre svega potrebno je globalno jedinstvo ili barem jedinstvo najvećih svetskih igrača, što je verovatno i razlog zašto su se SAD usmerile na OECD.\nUporedo sa ovim, između Evrope i SAD traje borba oko poreskih davanja velikih tehnoloških kompanija. Francuska na primer traži da Gugl plati porez na prihode od francuskih državljana, čak i ako kompanija nije registrovana u Francuskoj.\nAmerikanci tvrde da Evropljani žele da im otmu njihov porez. Trampova administracija je zakočila pregovore o „digitalnom porezu“, ali je Jelen nedavno najavila da će odustati od svojih zahteva, što znači da će oko 100 milijardi dolara godišnje koji su se slivali u američki trezor biti podeljeno sa evropskim zemljama. Ovo je naravno ustupak kako bi se dobio pristanak za ideju o globalnom porezu na dobit.\nPokušaji da se stane na put poreskim rajevima traju već decenijama, ali bezuspešno. Međutim, stručnjaci smatraju da ako bi velike sile zaista odlučile i predano radile na tome, ovaj porez bi mogao zaista i biti uveden.\n„Ovo zvuči dobro, ali onima koji to inače ne prate“, kaže za Danas član Fiskalnog saveta Nikola Altiparmakov, jer OECD već dve decenije ima inicijative kojima pokušava da izjednači poreze u svetu.\n„Ali ceo svetski finansijski sistem se vrti oko poreskih rajeva. A upravo zapadne ili anglosaksonske zemlje su i napravile poreske rajeve pre četrdesetak godina. To je i glavni razlog zašto se kapital ne može oporezovati visokim stopama. To je i jedan od uzroka rastuće nejednakosti i problem za privredne sisteme. Teret se prebacuje na mala i srednja preduzeća koja ne mogu da pobegnu, a multinacionalne kompanije po poreskim rajevima okreću trilione. Svet žudi za pravednijim poreskim sistemom, ali da bi on uspeo potrebna je predana zajednička akcija i OECD i G20 i SAD i EU“, nabraja Altiparmakov koji je skeptičan da će se to i ostvariti s obzirom da razvijeni svet u ovom trenutku ne može da se dogovori ni o pravednoj raspodeli vakcina.\nIako je SAD najveća ekonomija na svetu, ne pitaju se ovde samo oni, jer, prema rečima Altiparmakova, to treba da shvati i EU budući da su nekoliko njenih članica poreski rajevi.\nGoran Radosavljević, profesor na FEFA, podseća da su nešto slično velike ekonomije uspele pre dvadesetak godina kada je OECD doneo pravilnik o transfernim cenama koje su bile rak rana svetskih finansija.\n„Ovo nije prvi put da čujemo da će se trošak krize prevaliti na of-šor kompanije. Recimo pre desetak godina Švajcarska je prestala da bude of-šor zona, ali nije doneto sistemsko rešenje. Takođe, SAD su nametnule svim bankama u svetu da moraju da ih obaveste kada njihovi državljani otvore račun. Ako je to uspelo, može i globalni porez. Međutim najveći problem je što su najveći poreski rajevi zemlje kao što je Holandija, gde skoro svaka američka firma koja posluje u svetu ima otvorenu kompaniju. Slične podsticaje stranim kompanijama daju Luksemburg, Irska, a nešto su pokušale i Poljska i Estonija. To nisu zabranjene prakse i nelegalno poslovanje“, objašnjava Radosavljević.\nOn dodaje da rešenja postoje, samo ako postoji volja da se ona primene. Recimo EU je propisala minimalni porez na potrošnju kako članice ne bi konkurisale jedna drugoj u privlačenju potrošača. Takođe, on ističe i da postoje propisi za naplatu poreza kompanijama iz of-šor zona.\n„Recimo kod nas je stopa poreza na dobit 15 odsto, a za of-šor kompanije je 25 odsto. Međutim na tom spisku of-šor zona nema na primer Kipra i Malte gde najviše rade naše of-šor firme. Slično je i u svetu. Primorani su da donesu neki propis, ali su gledali da on ima što manje efekta. Takođe, tu se otvara pitanje kako utvrditi odakle je kompanija. Ako američka firma osnuje firmu na Kipru, da li je ona kiparska ili američka. U praksi postoje slučajevi gde se dokazivalo čija je, ali to su pojedinačni slučajevi, a ne sistemsko rešenje. Po mom mišljenju sistemsko rešenje bilo bi recimo da OECD donese pravilo da za multinacionalnu kompaniju koja radi u zoni OECD, a dolazi iz of-šor zemlje, važe druga poreska pravila. Međutim to bi ostavilo velike posledice“, napominje Radosavljević ukazujući da je verovatno cilj američke administracije da deo tereta krize prebace na vlasnike kapitala koji su dok je svet propadao umnogostručili svoje bogatstvo i da čim se skupi dovoljno novca nastave po starom.\nDanas ističe rok za uplatu treće rate dugovanog poreza…\nMK grupa u obnovu hotela Grand na Kopaoniku ulaže…


Merkel krivi nemački perfekcionizam za sadašnje teškoće | Novine Toronto\nMerkel krivi nemački perfekcionizam za sadašnje teškoće\nNemačka kancelarka Angela Merkel ocenila je da su teškoće sa kojima se njena zemlja suočava za vreme pandemije korona virusa, od sporog sprovođenja vakcinacije do ukidanja pa ponovnog uvođenja propisa o lokdaunu, posledica nemačkog "perfekcionizma" i založila se za veću fleksibilnost u rešavanju najnovijeg skoka broja zaraženih koronom.\nU dugom televizijskom intervjuu za javnu televiziju ARD kasno sinoć Merkel je priznala da je njena vlada pravila greške, uključujući oko planova za lokdaun za vreme Uskrsa.\nDugogodišnja nemačka kancelarka takođe je izrazila frustriranost oko delovanja nekih od guvernera nemačkih država, uključujući članova njene stranke, koji su se odupirali uvođenju strožih restrikcija oko kojih su se ranije dogovorili.\nMerkel, koja se neće kandidovati za novi peti mandat na parlamentarnim izborima u septembru, rekla je da ostaje pri svom obećanju da će svakom odraslom građaninu moći da bude ponuđena antikovid vakcina do kraja leta, i ukazala da Nemačka ima dobar učinak u poređenju sa svojim susedima.\n"Možda smo nekad veliki perfekcionisti i hoćemo sve da uradimo kako treba, zato što naravno ko god napravi grešku uvek se suočava sa mnogo javnih kritika. Ali potrebno je da bude i fleksibilnosti. To je odlika o kojoj mi kao Nemci treba malo više da naučimo, pored naše tendencije prema perfekcionizmu", rekla je ona.\nKao primer ona je navela potrebu da lekari u centrima za vakcinaciju treba da imaju pripremljene liste ljudi spremnih da dobiju vakcine preostale na kraju dana.\nDo sada je Nemačka vakcinisala mnogo manje ljudi nego Britanija, SAD i Izreael.\nMerkel, čija vlada gubi podršku prema novim anketama, pozvala je sunarodnike da ih ne ophrva očaj.\n"Imamo tešku situaciju. Ali pogledajte naše susede. Sa izuzetkom Danske oni se bore sa istim problemima, delimično sa mnogo težeg položaja", rekla je Merkel.\nOna je dodala da Nemci treba da "pokažu malo više hrabrosti i snage".


Portal Zrenjaninski i Laguna poklanjaju knjigu "Jarčeva planina"\nInformativni portal zrenjaninski.com i izdavačka kuća „Laguna“ ovog vikenda čitaocima poklanjaju knjigu “Jarčeva planina” autora Dejvida Vana.\nDa biste učestvovali u nagradnoj igri potrebno je da, ukoliko to već niste učinili, lajkujete Fejsbuk stranicu portala zrenjaninski.com, a zatim da ovaj tekst podelite sa naše Fejsbuk stranice na Vaš Fejsbuk profil, pod opcijom „javno“. Takođe, potrebno je da u komentaru ispod ovog teksta, na našoj Fejsbuk stranici, odgovorite na jedno pitanje. A pitanje glasi: Koliko godina ima dečak, junak ovog romana?\nImena dva dobitnika (po jednog na Fejsbuku i Instagramu) objavićemo u ponedeljak, 16. avgusta.\nRoman nas vodi u samo srce tame američkog zapada\n„Jarčeva planina“ nas vodi u samo srce tame američkog zapada, gde tumaraju naoružane kreature lišene i najmanje mogućnosti da komuniciraju van jednostavnog koda najsirovijeg nasilja. (iz pogovora Vuleta Žurića)\nKnjigu “Jarčeva planina” možete pronaći u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, online knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs\n14/08/2021 у 12:09\nNajavljeno da će centar grada u nedelju ostati bez struje (Skica)


Agencija JUGpress obeležila osam godina postojanja i rada\nnedelja, 11 maj 2014 12:02\tNapisao Leskovačke Vesti - Leskovac.rs\nNastala 2006. godine kao prva agencija južno od Beograda, koja medijski pokriva postkonfliktno područje juga Srbije, Kosova i severozapadne Makedonije, JUGpress je preživeo godine različitih napada, što otvorenih što prikrivenih, pokušaja zatvaranja pre svega finansijskim pritiscima ali I, posredno, političkim I tajkunskim.\nPored svega i uprkos svemu , JUGpress opstaje. JUGpress, čije je sedište u Leskovcu, a prati dešavanja na jugu Srbije, sa posebnim akcentom na Bujanovac, Preševo i Medvedjiu, na Kosovu i Metohiji, severozapadnoj Makedoniji, ali i u širem regonu, od početka ove godine do danas zabeležio je više od tri miliona ulazaka na sajt.\nJUGpress objavljuje tekstove na srpskom, albanskom, romskom i bugarskom jeziku, a pored pisanog servisa ima i video, audio i foto servis. Svi sadržaji na sajtu agencije su besplatni, a intervjue i tv emisije u produkciji ove agencije redovno emituje trinaest televizija i dvadesetak radio stanica na jugu Srbije i u okruženju.\nSadržaje JUGpressa koriste i centralni mediji u Srbiji, bivšim jugoslovenskim republikama i iz zemalja u regionu. Osnivač JUGpressa je NVO Centar za demokratiju i razvoj juga Srbije.\nJUGpress se ne finansira iz gradskih, opštinskih ili tajkunksih budžeta i u ovim teškim vremenima za medije, i profesionalno i finansijski, radi i promoviše principe profesionalizma i striktnog poštovanja etičkog novinarskog kodeksa.\nPročitano 386 puta\tPoslednji put izmenjeno nedelja, 11 maj 2014 12:09\nViše iz ove kategorije « Narodni muzej Leskovac u ponedeljak 12. maja obeležava Dan muzeja\tDanica Vuksanović: Očuvanje tradicije u Leskovcu »


Tužba æe biti podneta ukoliko Evropska komisija ne ispuni zahtev Evropskog parlamenta, zbog nesprovoðenja mehanizma o uslovljenosti korišćenja evropskih fondova uz poštovanje vladavine prava.\nInstrument koji povezuje upotrebu evropskih fondova za poštovanje vladavine prava na snazi je od 1. januara 2021. godine, a poslanici u rezoluciji istièu da Komisija još uvek nije preduzela konkretne mere prema novim pravilima i da nije pružila smernice o sprovoðenju uredbe do 1. juna, što je krajnji rok koji je Evropski parlament odredio 25. marta.\nEvropski parlament je zato naložio svom predsedniku Davidu Sasoliju da u roku od dve nedelje "pozove Komisiju da ispuni svoje obaveze iz uredbe".\nParlament će u meðuvremenu "odmah zapoèeti neophodne pripreme za moguću pravnu akciju protiv Komisije prema èlanu 265 UFEU (Ugovor o funkcionisanju Evropske unije)", navodi se u rezoluciji, usvojenoj sa 506 glasova. Protiv je bilo 150 poslanika, a 28 je bilo uzdržano.\nNavedeni èlan omogućava evropskim institucijama da se meðusobno tuže pred Sudom Evropske unije ukoliko smatraju da je došlo do kršenja Ugovora.\nNa samitu evropskih lidera krajem prošle godine dogovoreno je da se donese uredba o vladavini zakona, èemu se već dugo suprotstavljaju Poljska i Maðarska. Meðutim, tada je postignut kompromis da se odluka o povezivanju dodele evropskih fondova sa vladavinom zakona ne primenjuje dok je ne odobri Sud pravde.\nMaðarska i Poljska, koje su procesuirane zbog mogućih kršenja vladavine zakona, u martu su podnele tužbu Evropskom sudu pravde (ES), koji će odluèiti da li mehanizam uslovljavanja krši Ugovor o EU.\nSporazumom na kraju godine Komisija se saglasila da neće postupati u skladu sa uredbom dok se ne usvoje smernice za njenu primenu.\nRezolucija je direktno pozvala Komisiju da "brzo reaguje na ozbiljne stalne povrede vladavine prava u nekim državama èlanicama, koje predstavljaju ozbiljnu pretnju za praviènu, pravnu i nepristrasnu raspodelu sredstava EU". Takoðe se istièe da od stupanja na snagu Uredbe Komisija nije "poslala nikakvo pismeno obaveštenje državama èlanicama" zbog kršenja vladavine zakona, iako kažu da u tom pogledu postoji "mnogo razloga za zabrinutost".\nDan ranije poverenik za budžet i administraciju Johanes Han izrazio je zaprepašćenje na plenarnoj sednici na inicijativu Evropskog parlamenta.\n"Komisija je pripremila vrlo jasne smernice kako bi unela jasnoću u primenu ovog propisa", rekao je on, dodajući da smernice neće promeniti propis.\nIstakao je da smernice treba dobro razviti kako bi bilo jasno u kojim sluèajevima se instrument može primeniti.\n"Sledeće nedelje imaćemo nacrt teksta internih smernica koji ćemo podneti Evropskom parlamentu", rekao je.\n"EU podržava predizbornu kampanju autokrata"\nNeki poslanici su istakli da zbog nesprovoðenja propisa neke zemlje, poput Poljske i Maðarske, nastavljaju da krše propise.\n"Poljska se ne pridržava nezavisnosti sudstva i apsolutno se ništa ne dešava", rekla je Birgit Zipel u ime socijalista i demokrata, dok je Moric Kerner iz Liberalnog kluba Renev Evrope rekao da su smernice "taktika kolebanja Saveta".\nDanijel Frojnd iz Zelenih rekao je da "Orbanova porodica i prijatelji kradu naš novac" i da "EU podržava kampanju za reizbor autokrata u Evropskoj uniji".\nNaime, parlamentarni izbori biće održani u Maðarskoj na proleće sledeće godine, a Frojnd smatra da zbog „neèinjenja“ Evropske unije "opozicija ne može da uèestvuje na fer izborima".\nMehanizam je "pravna nakaznost"\nDesnièarski poslanici u sredu su oštro kritikovali predlog rezolucije. Rišard Legutko, predstavnik vladajuće poljske Stranke prava i pravde (PiS), istakao je da u Evropi zaista postoji problem vladavine zakona, ali ne u državama èlanicama, već u evropskim institucijama.\n"Praksu kršenja Ugovora prihvataju evropske institucije i politièke snage koje ih kontrolišu", rekao je on, dodajući da je mehanizam uslovljavanja "pravna nakaznost".\nPrema Legutku, mehanizam uslovljavanja krši èlan 5. Ugovora o Evropskoj uniji, odnosno princip supsidijarnosti.\nŽil Leberton iz kluba Identitet i demokratija (ID) istakao je da predlog "karikirano stigmatizuje dve države" - Poljsku i Maðarsku.\n"Evropska unija neće preživeti ako nastavi da krši nacionalni suverenitet, kulturne i ustavne tradicije svojih država èlanica", rekao je Lebreton.\nKomesar Han je, pak, odgovorio da postoji "samo jedna vladavina zakona, a ne ona koja se razvija u skladu sa državnom tradicijom".\nU raspravi je uèestvovao i hrvatski poslanik Mislav Kolakušić, koji je rekao da je Evropska unija zajednica "suverenih država" i da je ideologija prožeta pod maskom vladavine zakona.\nErdogan poruèio Bajdenu: Ne menjamo stav o ruskom S-400\nŠta treba da nas ohrabri, a šta da nas zabrine?\nKraj. Ubijen lider ekstremista\nUživo: Makedonci napadaju u naletima – mogu li do gola spasa?


Carla Del Ponte: Karadžić je trebao dobiti doživotnu robiju\nNaslovnica Evropa Holandija Carla Del Ponte: Karadžić je trebao dobiti doživotnu robiju\nHolandija, Srebrenica – Carla Del Ponte, nekadašnja glavna tužiteljka Haaškog tribunala, izjavila je da smatra da je bivši predsjednik Republike Srpske i vrhovni komandant njenih oružanih snaga Radovan Karadžić (71) morao da dobije doživotnu kaznu zatvora.\nDel Ponte ipak navodi da nije nezadovoljna presudom kojom je Karadžić osuđen na 40 godina zatvora za genocid u Srebrenici i zločine protiv čovječnosti nad Muslimanima i Hrvatima tokom rata u BiH.\n“Mora se priznati da je pravda ipak zadovoljena. Iskreno se nadam da će Karadžić imati i više nego dovoljno vremena da u svojoj zatvorskoj ćeliji razmišlja o svim zločinima koje je počinio, i da zbog njih gorko zažali”, rekla je Del Ponte za Blic.\nDel Ponte, koja danas istražuje kršenje ljudskih prava u Siriji, istakla je da jepresuda ekstremno važna za mir, stabilnost i okretanje novog lista u regionu: “Ipak, smatram da je morao je da dobije strožu kaznu, prije svega zbog svih žrtava tih zločina i njihovih porodica.”\nHaški tribunal osudio je danas Karadžića na jedinstvenu kaznu od 40 godina zatvora.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Maskerano: Sad smo mi u kući strave i užasa\nBARSELONA 07. 03. 2013. 13:51 >> 13:43 0\nMaskerano: Sad smo mi u kući strave i užasa\nOdbrambeni fudbaler Barselone Havijer Maskerano rekao je da su njegovoj ekipi u ovom trenutku potrebni skromnost, mir i pozitivan način razmišljanja kako bi se vratila na pobjednički put.\n"Fudbal je veoma dinamičan sport. Prije tri sedmice izgledalo je kao da je Real ekipa koja se nalazi na ivici ambisa, a sada je sa njima sve u redu. Tada je djelovalo da je kod nas sve lijepo kao u Diznilendu, a sada kao da smo u kući strave i užasa", slikovito je objasnio Maskerano.\nBarselona je u poslednje dvije sedmice dva puta izgubila od madridskog Reala, u prvenstvu i kupu, a zabilježila je i poraz od Milana (0:2) u prvom meču osmine finala Lige šampiona.\n"Uprkos svemu, smatram da nema razloga da sada 'poludimo'. Važno je da pronađemo mir i dozu skromnosti, što nam je izgleda nedostajalo u prethodnom periodu. Ako to uspijemo, vratićemo onu igru koja nas je krasila do prije nekoliko sedmica", istakao je argentinski reprezentativac.\nEkipa Barselone trenutno vodi na tabeli Primere sa 11 bodova više od drugoplasiranog Atletika.\n"Ponekad, jednostavno, ne dođete do željenog rezultata. Međutim, ako budemo smireni, uspijećemo da prebrodimo ovu krizu. Najvažnije je da se sada okrenemo onome što nas čeka i razmišljamo pozitivno. Naporan rad pomoći će nam da vratimo pobjednički mentalitet", zaključio je Maskerano.