Nadležni priznaju da se odužilo, razlozi objektivni: Do kraja jula završetak radova, a useljenje u septembru · gradski.online\nNadležni priznaju da se odužilo, razlozi objektivni: Do kraja jula završetak radova, a useljenje u septembru\nKIKINDA- Izgradnja nove gradske pijace, kapitalnog infrastrukturnog objekta, pri samom je kraju, a i dalje u zakonskim rokovima.\nDa nije bilo pandemija korone, vanrednog stanja i poremećaja na tržištu, neimari bi i ranije okončali poslove na najvećem gradilištu u centru Kikinde. Krajnji rok za završetak radova bio je 30. jun, ali je zbog isporuke lifta pomeren, dok se useljenje očekuje u septembru.\nTo je danas izjavio Svetislav Vukmirica, pomoćnik gradonačelnika. Prvoj lameli koja je odavno u funkciji, treba da se pridruže još dve, ali i centralni prostor ispod krova na kom će se, kako je ranije najavljeno, nalaziti 130 tezgi. Vukmirica ne spori da je u februaru rekao da će se izgradnja okončati do 1. aprila, ali je na zahtev izvođača radova, rok ipak prolongiran:\n– Želim da naglasim da smo i dalje u zakonskim okvirima. Uprava za kapitalna ulaganja AP Vojvodine saglasila se sa novim rokom jer smo se našli u situaciji na koju nismo mogli da utičemo. To se odnosi na uvoz lifta čija se isporuka, kako nam je potvrđeno, očekuje 15. jula.\nImali smo određenih problema i sa susednim objektima, što je podrazumevalo određeno predprojektovanje. I to se odrazilo na pomeranje rokova. Radovi će se okončati do kraja jula- naveo je Vukmirica i podsetio da je i u februaru, kad je govorio o dinamici radova i završetku pijace, naglasio da niko ne može da predvidi u kom će se pravcu kretati epidemiološka situacija. To je, kako je rekao, otežalo situaciju vezanu za izgradnju objekta koji ima oko 3.300 kvadratnih metara.\nU drugoj i trećoj lameli biće zelena, mlečna i robna pijaca, prostor za tržni centar i devet lokala. Planiran je i parking, a izgledom će se ova pijaca uklopiti u gradski trg. Vukmirica se osvrnuo i na te radove:\n-Asfaltiranje trotoara u ulici Vojvode Putnika i rekonstrukcija dela trga u ulici Branka Radičevića u nadležnosti je lokalne samouprave, odnosno JP “Kikinda”. Ostaje da se vidi da li ćemo odmah po projetu rekonstruisati deo trga gde se sad nalaze pijačne tezge, ili će se naći neko privremeno rešenje- najavio je Vukmirica.\nUkupna vrednost ovog kapitalnog projekta iznosi oko 300 miliona dinara. Uprava za kapitalna ulaganja AP Vojvodine finansirala je izgradnju pijace sa 244 miliona dinara, dok je ostatak obezbedila lokalna samouprava.\nPrethodnoKonkurs otvoren do 11. juna: Besplatna reklama, #OkvirPodrške NLB i Komercijalne banke\nSledećeViktor Felbab odveo “Halas Jožef” u Super B ligu: Oživeće rukometno rivalstvo između Ađanki i Kikinđanki


Osnivač i direktor firme Probiznis centar je Dejan Savić. Dejan je završio ekonomski fakultet 2006 godine na smeru finansijski menadžment i računovodstvo i od tada radi na poslovima vezanim za računovodstvo i knjigovodstvo, prvo kao zaposlen a potom i kao rukovodilac poslovne jedinice u Novom Sadu jedne od najvećih knjigovodstvenih firmi u Beogradu, Kontopromet d.o.o.\nOd Aprila 2010 godine, registrovana je knjigovodstvena firma Probiznis Centar i do danas smo ostvarili veoma uspešnu saradnju sa većim brojem firmi i preduzetnika. Na stranici „šta drugi kažu o nama“ možete videti kakav smo utisak ostavili na naše sadašnje klijente.\nDragana Savić je diplomirani ekonomista i računovođa koja je pre firme Probiznis centar radila na poslovima finansija i računovodstva u Narodnoj Banci Srbije i DTD Ribarstvu.\nNevena Tošić je strukovni ekonomista sa višegodišnjim iskustom vezanim za poslove vođenja knjiga za pravna lica i preduzetnike.\nJelena Milovac je takođe strukovni ekonomista i u našoj agenciji je zadužena za poslove kontiranja i knjiženja poslovnih promena.\nNatalija Pršić je diplomirani ekonomista i zadužena je na poslovima finansijskog operatera u agenciji.


U toku prijavljivanje na konkurs za povećanje zapošljivosti mladih | www.kragujevcanka.rs\nU toku prijavljivanje na konkurs za povećanje zapošljivosti mladih\nGrad Kragujevac, u partnerstvu sa Biznis inovacionim centrom, a uz podršku Kancelarije za mlade, produžio je do 15. novembra rok za prijavu za učešće u obukama poslovnih simulacija za započinjanje biznisa ili unapređenja poslovanja dodelom bespovratnih sredstava mladima od 18 do 30 godina. Cilj projekta koji finansira Ministarstvo omladine i sporta je povećanje zapošljivosti mladih kroz unapređenje sistema podrške za razvoj ličnih veština i kompetencija ali i doprinos povećanju preduzetničkih inicijativa kod mladih.\nProjekat koji se odvija u dva smera predviđa dodelu sredstava za pokretanje tri do pet novih kompanija sa po tri do pet zaposlenih, koje će radi održivosti na tržištu imati svu potrebnu finansijsku i logističku podršku grada i Biznis inovacionog centra.\nDrugi deo projekta realizovaće se kroz tromesečnu stručnu praksu za 35 mladih osoba u kragujevačkim firmama, koje će polaznicima pružiti mogućnost i za stalno zaposlenje. U saradnji sa Gradskom agencijom za saobraćaj, grad Kragujevac je za mlade koji se prijave za tromesečnu stručnu praksu obezbedio i prevoz.\nZa mlade koji se prijave za pokretanje sopstvenog posla Biznis inovacioni centar organizovaće obuke za pripremu poslovnih planova. Obuke će se odvijati u tri ciklusa za po 20 kandidata, koji će nakon završene edukacije dobiti sertifikat BIC-a za uspešno završenu obuku iz poslovnih simulacija. Na kraju ciklusa kandidati će pred komisijom predstaviti svoje biznis ideje i na osnovu bodovanja odlučiće se o visini sredstava koje će dobiti.\nVisina dodeljenih sredstava kretaće se u rasponu od 200.000 do 500.000 dinara po korisniku od ukupno 1.500.000 raspoloživih sredstava po projektu.\nUslov za prijavu na konkurs, koji je objavljen na zvaničnoj internet prezentaciji grada Kragujevca i internet stranici Biznis inovacionog centra, je da su kandidati starosti od 18 do 30 godina.\nTags: Biznis inovacioni centar, karijera, kragujevac, posao\n#SKINRELIEF: Najbolji saveti za spas i negu kože nakon leta\nXIX Internacionalni JazzFest u Knjaževsko-srpskom teatru


Vlada FBiH donijela odluku o povećanju cijene prirodnog gasa za 21,7 posto - RTV SLON\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine donijela je danas na zahtjev Energoinvesta d.d. Sarajevo odluku o povećanju cijene prirodnog gasa na za 21,7 posto.\nKako je na pres-konferenciji pojasnio federalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić, takvoj vladinoj odluci prethodila je saglasnost Ministarstva energije, rudarstva i industrije upućena prema Federalnom ministarstvu trgovine koje je službeni obrađivač odluke.\nDirektorica Energoinvesta Bisera Hadžialjević kazala je da je povećanje cijene gasa očekivano s obzirom na sva povećanja proteklih mjeseci te je podsjetila da se na osnovu postojećeg dugogodišnjeg ugovora određuje kvartalna cijena gasa.\nU periodu pandemije koronavirusa došlo je do značajnog smanjenja cijene gasa jer se nafta, naftni derivati i gas nisu trošili u očekivanim količinama, dok je cijena nafte u zadnja tri mjeseca povećana za 44 posto.\nOve cijene gasa, koje se odnose na distributere, će važiti tri mjeseca, a sva povećanja i pomjeranja nafte i ono što utiče na cijenu neće imati efekta naredna tri mjeseca, dok se naredna cijena očekuje 1. jula, zaključila je Hadžialjević.\nPrethodni članakNova prilika za prekvalifikaciju nezaposlenih osoba iz Tuzle i razvoj poduzetničkih ideja\nSljedeći ČlanakSrednjoškolci iz TK posjetili Fakultet za saobraćaj i komunikacije Univerziteta u Sarajevu


Trampov zet imao kontakte sa Rusima pre i posle kampanje\nM. K. 27. maja 2017. 08:46\nZet američkog predsednika Donalda Trampa i njegov blizak savetnik Džered Kušner imao je najmanje tri neotkrivena kontakta sa ruskim ambasadorom u SAD, za vreme i nakon predsedničke kampanje 2016. godine, saopštilo je sedam trenutnih i bivših američkih zvaničnika.\nU te kontakte spadaju i dva telefonska poziva obavljena između aprila i novembra prošle godine, prenosi Rojters navodeći da se početkom godine Kušner našao u fokusu istrage FBI u vezi toga da li je bilo „dosluha“ između Trampove kampanje i Kremlja.\nKako se navodi, nove informacije o dva poziva, kao i drugi detalji koje je Rojters otkrio, rasvetlio je kada i zašto je Kušner privukao pažnju FBI i pokazale da su kontakti sa ruskim ambasadorom Sergejom Kisljakom bili opsežniji nego što je Bela kuća objavila.\nList Vašington post prvi je pisao o učešću Kušnera u tim kontaktima sa Rusima, a kako se utvrdilo, zabeleženo je najmanje 18 neotkrivenih poziva i mejlova između Trampovih saradnika i osoba povezanih sa Kremljom sedam meseci pre predsedničkih izbora, uključujući i šest poziva sa Kisljakom.\nKušnerov advokat kazao je da je on spreman da razgovara sa saveznim istražiteljima, prenosi AP.\nSkandal na pomolu: znao je za silovanje srpskih žena, a ćutao\nDemokrate žele da lično Kušner objasni „tajne kanale“ sa…\n„FBI pokušava da bude temeljan u svojoj istrazi. Ako je javno objavljeno da se Kušner sastao sa Rusima, a istraga se odnosi na sastanke administracije sa Rusima, ok, onda verovatno žele da razgovaraju sa svima“, rekao je Kušnerov advokat.\nkontakti sa RusimaKušnerTrampov zet\nAmeričke obaveštajne i bezbedonosne službe post-festum otkrivaju događaje i procese koji su se dešavali u najvišim i najvažnijim oblastima državnog aparata. Osim toga, uglavnom su izvor afera i lažnih afera. Očigledno je da je američka zaštita države i jako bušna i jako slaba, naročito visokotehnološki deo. Rusi su to iskoristili i, slično kao sa kosmičkim programom šezdesetih, doživeli ozbiljne udarce i poraze. Ispostavlja se da nije samo NATO „zastareo“ i neefikasan već i obaveštajni korpus. USA je, očigledno u problemima.


Kupovina i prodaja hotela i drugih ugostiteljskih objekata\nI FINANSIRANJE INVESTICIJA U UGOSTITELJSTVU\nNašu ekspertizu u finansiranju ugostiteljstva i turizma kombinujemo sa našim uslugama u oblasti korporativnog finansiranja iz bankarskih i nebankarskih izvorafinansiranja, kupovine i prodaje prvrednih društava (M&A usluge) i finansiranja nekretnina. Ovde prezentiramo specifične karakteristike naših usluga vezanih za usluge finansiranja i refinansiranja hotela i drugih objekata u ugostiteljstvu.\nProdaja i kupovina hotela i finansiranje kupovine hotela\nPosedujemo potrebnu stručnost i neophodne lokalne i međunarodne kontakte za marketing i prodaju hotela – od pripreme odgovarajućih analiza do pripreme dokumentacije neophodne za uspešnu prodaju hotela ili drugog ugostiteljskog objekta. Investitorima u hotele, pored savetodavnih usluga u kupovini hotelskih kapaciteta, nudimo i usluge obezbeđenja finansijskih sredstava za finansiranje kupovine ugostiteljskih objekata ili za rekonstrukciju i renoviranje kupljenih objekata.\nKonsultantske usluge prodavcima hotela\nSveobuhvatna analiza hotela koji se prodaje,\nAnaliza pokazatelja poslovanja hotela\nProcena vrednosti hotela\nDefinisanje prodajne cene\nIzrada uobičajene dokumentaciju za marketing projekta investitorima-teaser, prodajni memorandum itd\nKontakti sa hotelskim investitorima koristeći našu globalnu distributivnu mrežu od preko 100 korespondentskih kancelarija širom sveta\nDirektni kontakti sa finansijskim i strateškim investitorima u hotele širom sveta\nPodrška u pregovorima, ocena dobijenih ponuda i savetovanje do uspešne prodaje hotela\nKonsultantske usluge kupcima i investitorima u hotele\nIdentifikacija odgovarajućih hotela za akviziciju\nDubinska analiza (due diligence) nameravane akvizicije hotela\nPriprema poslovnog ili investicionog plana za hotelske investitore radi obezbeđenja neophodnog dužničkog ili investicionog kapitala na lokalnom ili međunarodnom finansijskom tržištu za kupovinu hotela i/ili njegovu rekonstrukciju\nStrukturiranje finansijskih sredstava za kupovinu hotela (investicioni kapital, dužnički kapital, mezanin) i modeliranje cene kapitala u sastavu takve strukture\nObračun pokazatelja finansijskih efekata investicionog ulaganja u hotel – multiplikator investiranog vlasničkog kapitala (equity multiple), interna stopa prinosa (IRR), neto sadašnja vrednost (NPV), ključni finansijski koeficijenti - likvidnost, solventnost i profitabilnost\nIzrada uobičajene dokumentacije za banke ili druge izvore finansiranja\nKontakti sa bankama ili drugim izvorima dužničkog ili hibridnog kapitala\nSveukupna podrška u akviziciji hotela ili u pregovorima sa potencijalnim izvorima finansiranja akvizicije sve do uspešnog završetak oba procesa


BEOGRAD - U reformi srednjeg stručnog i obrazovanja uopšte, od svih bivših jugoslovenskih republika najdalje je otišla Slovenija, koja je imala i najbolje političke i materijalne uslove, dosta toga je urađeno i u Srbiji i Crnoj Gori, a u Makedoniji, BiH i Republici Srpskoj sve je još na nivou pilot programa.\nU Hrvatskoj, za razliku od Slovenaca, nije postojala politička volja da se planovi tamošnjih prosvetnih vlasti sprovedu u delo. Ovakav zaključak nametnuo se posle prikaza stanja u obrazovanju negdašnjih "bratskih republika" na međunarodnoj konferenciji posvećenoj upravo iskustvima u reformama srednjeg stručnog obrazovanja. Razgovori o ovoj temi počeli su 17. novembra, a završavaju se posle tri dana rada, 19. novembra.\n- Kod nas je sve počelo 1992. i u narednih 10 godina smo imali povoljne političke uslove, stabilnost u zemlji i Vladi, jak sindikat i pri tome, obrazovanje je bilo prioritet svih političkih partija - rekao je Boštjan Zgonc iz Ministarstva za školstvo, nauku i sport Slovenije, uz napomenu da je, uprkos velikog napretka u reformi, na kraju ipak stigla kritika međunarodnih eksperata da su napravili suviše centralizovan i krut sistem.\nOlga Lui iz Hrvatske Privredne komore požalila se da u Hrvatskoj nisu uspeli da se izbore za promene, bez obzira koji ministar bio na vlasti, pa su tako propali i njihovi pokušaji da se osnovno obrazovanje produži za godinu dana. Sada tamo čekaju nove izbore i nadaju se da će u Saboru tada biti političke volje da se reforme najzad sprovedu u delo.\nI Alija Pirić iz Federalnog Ministarstva obrazovanja i nauke BiH žalio se da u državi iz koje dolazi postoji samo deklarativna rešenost za reforme i da u praksi sve funkcioniše kao "raštimovani orkestar", jer se umesto jednog centralizovanog školskog sistema sada pojavljuje čak 12 sistema (10 kantona, plus Brško i Republička Srpska).\nU Republici Srpskoj među prioritetima je i smanjenje broja zanimanja sa 250 na 100 i područja rada sa 15 na deset. U Makedoniji planiraju promene u obrazovanju tek sledeće godine, a do tada se tek u nekoliko srednjih stručnih škola sprovode pilot- programi.\nPo rečima Željka Raičevića iz podgoričkog Centra za stručno obrazovanje, u Crnoj Gori je još prošle godine usvojen set reformskih zakona za sve nivoe obrazovanja kojim se uvodi devetogodišnje osnovno obrazovanje, opisno ocenjivanje, polazak u školu sa šest godina i srednje stručno obrazovanje primereno zahtevima tržišta rada.


SD: Korupcija i dalje problem u CG, vlast ne sprovodi zakone – Krstarica\nSD: Korupcija i dalje problem u CG, vlast ne sprovodi zakone\nTanjug 15. marta 2019. 10:07\nPODGORICA – Korupcija je i dalje problem u Crnoj Gori jer vlast ne sprovodi zakone efikasno, a vada ne kažnjava službenike koji su počinili kršenje ljudskih prava, ocenjeno je u Ivještaju američkog Stejt departmenta o ljudskim pravima za prošlu godinu.\nU Ivještaju, koji je američki državni sekretar Majk Pompeo predstavio u Stejt departmentu, ističe se i da građani ne prijavljuju slučajeve policijske torture zbog straha od odmazde.\n“Posmatrači su tvrdili da građani nisu bili voljni prijaviti nepropisno ponašanje policije zbog straha od odmazde. Grupe za monitoring su tvrdile da je kontinuirana policijska praksa podnošenja tužbi protiv pojedinaca koji su prijavili policijsko zlostavljanje obeshrabrila građane da prijave i uticala na druge policajce da prikriju odgovornost za prestupe”, navodi se u Izveštaju, prenelu su podgoričke Vijesti.\nU izveštaju se podseća da je podgorički Osnovni sud osudio članove Specijalne antiterorističke jedinice (SAJ) Bora Grgurovića i Gorana Zejaka na godinu i pet mjeseci zatvora zbog prebijanja Mija Martinovića na protestima 2015. godine.\nIstiče se da je vlada procesuirala pojedine policijske službenike i zatvorske čuvare optužene za prekoračenje ovlašćenja, ali je bilo odlaganja u sudskom procesuiranju.\nUpozorava se i da su nevladine organizacije zabilježile da je na dužnosti ostao određeni broj policijskih službenika odgovornih za prekomernu upotrebu sile.\nIstiče se i da je problematična identifikacija policajaca koji su prekoračili ovlašćenja jer nose maske i nisu spremni da priznaju odgovornost.\nNjihovi nadređeni, kako se ističe, nisu voljni da identifikuju službenike koji su učestvovali u nasilju.\n“Policija nastavlja da poziva svedoke i osumnjičene u policijske stanice radi ‘informativnih razgovora’ i često koristi tu praksu kako bi obuzdala huliganizam na fudbalskim mečevima ili da smanji učešće na političkim skupovima opozicije. Obično ta praksa ne uključuje zadržavanje osumnjičenih duže od šest sati, što je dozvoljeno zakonom, niti tipično rezultira optužbama”, piše u izveštaju.\nPodseća se i da je Veselin Veljović ponovio izabran za direktora Uprave policije, iako su mediji upozoravali da je povezivan sa brojnim skandalima, uključujući korupciju, politički motivisane policijske napade, izborne neregularnosti.\nKonstatuje se i da Tužilaštvo nikada nije protiv podiglo optužnicu protiv Veljovića. Podseća se da zakon predviđa krivične sankcije za korupciju, ali da vlada nije efikasno sprovodila zakon zbog čega je korupcija i dalje problem.\n“Neki vladini zvaničnici su prošli nekažnjeno iako su povezivani sa korupcijom. Javnost smatra korpuciju endemskim problemom u vladi i javnom sektoru na lokalnom i nacionalnom nivou. To je posebno bio slučaj u oblastima zdravstva, visokog obrazovanja, pravosuđa, carina, političkih partija, policije, prostornog planiranja, građevinarstva i zapošljavanja”, ističu u Stejt departmentu.\nDečji brakovi su, dodaje se, bili ozbiljan problem, posebno u romskim i egipatskim zajednicama, a nastavljen je i običaj kupovine ili prodaje nevesta\nKonstatuje se da je Agencija za sprečavanje korupcije (ASK) nastavila sa radom, ali da su nevladine organizacije i Evropska komisija ukazale da joj nedostaje nezavisnosti.\n“Politizacija, loše plate i nedostatak motivacije i obuke javnih službenika stvorili su plodno tlo za korupciju. Korupcija u policiji i neodgovarajući uticaj vlade na ponašanje policije i dalje su problemi”, ističe se.\nU izveštaju se navodi i da je proces imenovanja sudija i tužioca ostao donekle politizovan, iako zakon predviđa da Tužilački savet bira tužioce.\nKako se pođeća, to uključuje i izbor specijalnog državnog tužioca, koji je otvorio nekoliko slučajeva korupcije na visokom nivou, uključujući i slučaj za zloupotrebu položaja protiv bivšeg gradonačelnika Podgorice Miomira Mugoše, čije je suđenje počelo 29. maja.\nStejt department je ukazao da je do avgusta bilo devet smrtnih slučajeva i 12 pokušaja ubistava povezanih s organizovanim kriminalom, i konstatovao da je vlast u poslednjoj godini povećala sudska gonjenja za takva ubistava.\nNapadi na novinari i dalje ozbiljan problem u Crnoj Gori, podseća se u izveštaju, i navodi slučaj novinarke “Vijesti” Olivere Lakić na koju je pucano.\n”Vladini zvaničnici, političke partije i međunarodne organizacije osudile su napad. U intervjuu za Radio Danilovgrad predsednik Crne Gore Milo Đukanović osudio je napad na novinarku, ali i da za njega nema razlike u tome da li metu svom protivniku crta neko iz narko-klana ili iz nekog medija”, navodi se.\nPodseća se i da je Evropska komisija okarakterisala smene u Javnom servisu i Agenciji za elektronske medije kao politički pritisak.\nBakir Izetbegović traži da se omoguži nošenje hidžaba i brade u…\nNemački državni ministar: „Aktuelna situacija u BiH…\nU Hrvatskoj muškarac nožem napao i ubio radnicu u prodavnici\nVlasti Pljevlja: Zabrana za dane srpskog sabora\nJens Stoltenberg: „Zabrinuti smo zbog Dodikove…\nFahrudin Radončić: „Nisam pesimista, ali nemam radosne…


Nacionalna laboratorija za mleko u aprilu 2013. | EurActiv Srbija\nNacionalna laboratorija za mleko u aprilu 2013.\nObjavljeno : 21.12.2012.\t Tweet\nLaboratorija za kontrolu mleka pri Nacionalnoj referentnoj poljoprivrednoj laboratoriji trebalo bi da počne da radi u aprilu naredne godine, izjavio je 21. decembra pomoćnik ministra poljoprivrede Srbije Danilo Golubović. On je ocenio da Srbija ima veliki potencijal za proizvodnju mleka i dodao da će to biti jedno od najosetljivijih pitanja u pregovorima sa EU. Međutim, Srbija ima najmanje prosečne farme u Evropi i iza nje je samo Albanija, dok je broj muznih krava na registrovanim farmama u Srbiji 2,8, a u EU 20 krava.\n"Ministarstvo je uradilo novi koncept za rad Nacionalne laboratorije, koji je aktuelan u zemljama Evropske unije i koji je realno izvodljiv", kazao je on na panel diskusiji o proizvodnji mleka koju je organizovala Nacionalna asocijacija prerađivača mleka (SEDA).\nOn je podsetio da je od 2003. EU je dala oko 15 miliona evra za kupovinu opreme i ostale aktivnosti, kako bi Nacionalna laboratorija u Batajnici počela da radi, ali do danas taj projekat nije zaživeo.\nGolubović je kazao da je Ministarstvo poljoprivrede dobilo saglasnost predstavnika EU za novi model rada labioratorije, dodavši da je imenovan i novi direktor, kao i da bi početak aktivnosti laboratorije, trebalo da označi početak rada dela koji se odnosi na kontrolu mleka.\n"Srbija ima veliki potencijal za proizvodnju mleka, a sektor mlekarstva je jedan od najozbilnjijih i najosetljivijih u pregovorima sa EU zbog čega zahteva posebnu pažnju, monitoring i međusektorsku saradnju od države do poljoprivrednih proizvođača", rekao je on.\nGolubović je međutim naglasio da "u ovom trenutki statistika srpskog mlekarstva nije za pohvalu", jer imamo "najmanje prosečne farme u Evropi i iza nas je samo Albanija".\nPrema njegovim rečima, srpska mlekarska industrija je u "ozbiljnom problemu", jer ima 125.000 farmi sa po jednom kravom, 80.000 farmi sa po dve krave, a 50.000 farmi ima po tri krave, dok je broj muznih krava na registrovanim farmama u Srbiji 2,8, a u EU 20 krava.\nKako je dodao, u Srbiji je samo 30% mleka je prve, ekstra klase, a da je još uvek više od 40% proizvodnje u sivoju zoni, što je problem za bezbednost zdravlja ljudi, ali i gubitak za državu koja ne ubire poreze.\nProblem je i što prerađivači mleka još uvek kontrolišu kvalitet mleka koji otkupljuju što stvara prostor za nerealne analize, što se mora promeniti.\nGolubović je najavio da će država preduzeti sve neophodne mere za poboljšanje stanja u mlekarskoj industriji, što podrazumeva jednak odnos prema svim učesnicima u proizvodnji i preradi mleka i jednak pristup subvencijama za sve.\nGovoreći o stimulisanju srpskog agrara, on je dodao i da će zakon o podsticaju poljoprivrede i ruralnom razvoju biti usvojen početkom godine. "To će prvi put omogućiti predvidljivost agrarne politike i olakšati poslovanje poljoprivrednicima i prehrambenoj industriji", kazao je on i dodao da će novi zakon omogućiti neutralisanje uticaja politike na agrar.\nGolubović je kazao da se intezivno radi i na izradi stategije poljoprivrede Srbije, koja je negativno ocenjena u izveštaju Evropske komisije.\nČlanice asocijacije SEDA su mlekare iz Niša, Šapca, Leskovca, kao i mlekare Lazar, Ekomlek, Kuč, Muza i Megle, koje zapošljavaju 1.267 radnika i koje su 2010. imale ukupan obrt od 121 miliona dolara.Mlekare u asocijaciji SEDA dnevno prerade 600.000 litara mleka koje im doprema 10.500 farmera.\n: Protest evropskih proizvоđača zbog niskih cena mleka\n: Redovna provera srpskih klanica koje izvoze u EU\n: Prekoračene kvote za mleko u šest zemalja


22.09.2020 / 16:07 Politika - Odavanje počasti Krajišniku\n- Reagujući na današnje sramno ponašanje poslanika u Narodnoj skupštini bh. entiteta RS, kada su na početku 12. redovne sjednice minutom šutnje odali počast presuđenom ratnom zločincu Momčilu Krajišniku, Salkić je istakao da se ovakve i slične stvari dešavaju u bh. entitetu RS zbog izostanka ozbiljne reakcije nadležnih institucija koje bi trebale da ovakve postupke sankcioniraju.\nDanašnje ponašanje u Narodnoj skupštini RS-a najbolji je primjer i oličenje stanja i ambijenta u kojem preživjele žrtve i njihovi potomci žive u ovom entitetu. Nepostojanje katarze, veličanje ratnih zločinaca, negiranje sudskih presuda i ponižavanje žrtava je nastavak genocida i konstantna prijetnja miru i stabilnosti. Sve ovo danas imamo u ovom entitetu, imamo izostanak ozbiljne reakcije nadležnih institucija, da ove postupke sankcioniraju i stanje promjene. Negatori zločina i oni koji veličaju ratne zločince su ohrabreni nedjelovanjem institucija i svaki put idu korak dalje - naveo je Ramiz Salkić.\n- Ostaje da vidimo reakciju onih koji nas svaki dan ubjeđuju da probleme naših građana trebamo rješavati sa ovima koji su na političkoj liniji onih koji su nas progonili 1992. godine. Ako ovi postupci nisu dovoljni za reakciju OHR-a, onda ostaje pitanje šta treba da se desi pa da oni, OSCE i drugi, shvate s kakvim ljudima i sistemom mi ovdje imamo probleme - naveo je Salkić.


BANJALUKA, Vozači iz zemalja okruženja ili strani turisti koji su prinuđeni da u noćnim satima moraju sipati gorivo na nekoj od benzinskih pumpi u našoj zemlji to i dalje ne mogu da učine ukoliko nemaju novac u domaćoj valuti, jer im evre ili druge strane novčanice zaposleni uglavnom neće da primi.\nZbog pojačanih inspekcijskih kontrola zaposleni na pumpama u posljednje vrijeme kategorički odbijaju novčanice u evrima, a stranci u noćnim satima ne mogu da ih zamijene u konvertibilne marke, jer nema otvorenih mjenjačnica i banaka.\nZaposleni na benzinskim pumpama navode da je prisutna i pojava da vozači natoče gorivo i tek onda ponude evre da plate, što stvara problem jer gorivo ne može biti vraćeno natrag.\nIz tog razloga mnogi smatraju da bi trebalo predložiti da zbog specifičnosti posla benzinskim pumpama bude dozvoljeno uzimanje evra.\n“Zatekla sam se na jednoj benzinskoj pumpi na zapadnom tranzitu kroz Banjaluku sa gorivom u autu na minimumu. Kada sam tražila da mi natoče goriva za 20 evra, odbili su, jer kažu da inspekcija kažnjava i da to ne smeju da učine. Srećom da je bio jedan od vozača pored mene koji mi je dao 39 KM za 20 evra, pa sam mogla nastaviti put dalje”, ispričala nam je jedna Beograđanka.\nVojin Mitrović, predsjednik Upravnog odbora Udruženja vlasnika benzinskih pumpi RS, rekao je da 99 odsto benzinskih pumpi ne prima evro, ali da postoje i izuzeci kada radnici natoče gorivo ne znajući da kupac nema domaću valutu i onda dolaze u tu spornu poziciju.\n“Kada se dođe u situaciju da ljudi nemaju drugi način plaćanja, a gorivo im je već natočeno, mora se prihvatiti evro jer je nemoguće vratiti gorivo. Nije to market gdje možete vratiti proizvod”, rekao je Mitrović.\nPrema njegovim riječima, u takvim slučajevima se pravi devizni prekršaj, ali dodaje da je tu nemoguće bilo šta uraditi, jer niko od kupaca unaprijed ne pita može li platiti u evrima.\n“Kada bi kupci pitali, od svih radnika pumpi bi dobili informaciju da ne mogu platiti evrima”, rekao je Mitrović i dodao da i kada uzmu evro, radnici pumpi to rješavaju u bankama i pretvaraju u domaću valutu.\nMitrović je istakao da zabrana primanja evra traje već nekoliko godina i istakao da bi bio dobar prijedlog da benzinskim pumpama, zbog specifičnosti posla, bude dozvoljeno primanje evra.\n“U tom slučaju bi trebalo definisati i kurs, jer bi mogao biti predmet manipulacija kako bi se pravila neka ekstrazarada”, rekao je on i dodao da bi se na taj način udovoljilo i potrošačima i njima koji prodaju gorivo.\nGovoreći o kontrolama, Mitrović je rekao da su one česte i dodao da su nedavno imali kontrolu od strane inspektora.\nU Republičkom deviznom inspektoratu RS su kazali da su vršili kontrole pravnih lica koja se bave trgovinom i prometom goriva na veliko i na malo.\nNaveli su da su kontrolisali 20 takvih subjekata, među kojima su i oni koji imaju najrašireniju infrastrukturu benzinskih pumpi, te da je kod 18 utvrđen prekršaj, prodavanje goriva na benzinskim pumpama za efektivni strani novac.\nU pogledu rješenja ovog problema, u Republičkom deviznom inspektoratu RS su rekli da trgovci u RS imaju mogućnost registracije mjenjačkih poslova i otvaranja mjenjačkih mjesta, poštujući zakonske propise.\nNaveli su da građani takođe gorivo na pumpama, ako nemaju domaću valutu, mogu platiti karticama.\n“Ako realnost na terenu nadživi neke pravne norme, propise treba mijenjati i prilagođavati ih životnim uslovima, pa tako i u ovoj oblasti”, rekli su u Republičkom deviznom inspektoratu RS.\nPropisane su i kazne za kršenje člana 4 stav 1 Zakona o deviznom poslovanju, u koji spadaju i ovakvi prekršaji za uzimanje stranog novca u platni promet, pa je tako za pravno lice propisana kazna od 5.000 do 20.000 KM. Za odgovorno lice i preduzetnika kazne su od 2.500 do 10.000 KM. Nezavisne novine\nTagovi: evrogorivopumparegulacioni plan


Svetski mediji preneli vest o protestu "Bukom protiv diktature" u Srbiji - Na Drugi Pogled\nSvetski mediji preneli vest o protestu “Bukom protiv diktature” u Srbiji\n1 Maja, 2020 NaDrugiPogled\t0 Comments Beograd, Protesti\n“Kakofonija tiganja, bubnjeva, zvižduka i truba odjekivala je većim delom Srbije prethodnih večeri, pošto su građani, zatvoreni u domovima zbog policijskog časa, iskazali gnev protiv vlasti i njenih oštrih mera suzbijanja novog koronavirusa”, navodi se u vesti.\nAgencija Rojters navodi da su srpske vlasti počele da ukidaju ograničenja kako je broj novozaraženih koronavirusom počeo da se smanjuje, ali da su odlučile da policijski čas ostane na snazi za 1. maj, “važan praznik u Srbiji”.\n“Lupanje u šerpe podseća na slične popularne proteste iz 1996. i 1997. godine kada su se Srbi pobunili protiv izborne krađe i tadašnjeg vladara Slobodana Miloševića”, navodi se u tekstu.\nProtesti, kako se navodi, “izražavaju nezadovoljstvo mnogih ljudi politikama predsednika Aleksandra Vučića, bivšeg nacionalističkog huškača i ministra informisanja u vreme Miloševića koji je kasnije usvojio proevropske vrednosti, i njegovom Srpskom naprednom strankom”.\n“Mnogi u Srbiji optužuju Vučića i vladajuću koaliciju za autokratiju, represiju nad političkim protivnicima, gušenje slobode medija, korupciju, kronizam i za veze s organizovanim kriminalom. I Vučić i njegovi saveznici negiraju takve optužbe”, piše Rojters.\nAgencija navodi da “većina često podeljenih i sukobljenih opozicionih partija” u Srbiji bojkotuje parlament i dodaje da su one najavile da neće učestvovati na izborima, zakazanim za 26. april, pa odloženim zbog epidemije koronavirusa.\nLider opozicionog Saveza za Srbiju Dragan Đilas rekao je za Rojters da se energija iz 90-ih godina “ponovo pojavila jer ljudi više ne mogu da podnesu policijski čas i 80-časovna zatvaranja”.\nNavodi se i da je aktivista inicijative Ne da(vi)mo Beograd Dobrica Veselinović, s prozora betonske novobeogradske zgrade iz komunističkog perioda, puštao tokom protesta pesmu italijanskih partizana iz Drugog svetskog rata “Bella ciao” i da je projektorom na susednu zgradu “okačio” transparent s natpisom “Bukom protiv diktature, digni glas svakog dana u 20.05”.\n“Najvažnija stvar je da ljudi (koji se ne slažu s vladom) shvate da nisu sami. Pozvali smo ljude da dignu glas protiv onoga što se dešava u društvu”, navodi agencija Veselinovićeve reči.\n← Oboleli radnici Instituta za onkologiju i radiologiju od COVID-19, u Selters Banji\nIncident na obilježavanju Bljeska, Milanović otišao zbog “Za dom spremni” →\nNa protestu “1 od 5 miliona” saopšten pregovarački tim za dijalog sa vlašću\n20 Aprila, 2019 NaDrugiPogled 0\nUhapšen profesor u Beogradu jer je učenicama slao poruke seksualne prirode\n17 Aprila, 2019 NaDrugiPogled 0\n23 Aprila, 2019 NaDrugiPogled 0


Američki general Hodges: Rusija može brzo zauzeti Baltik – Haber.ba\nAmerički general Hodges: Rusija može brzo zauzeti Baltik\nBen Hodges, komandni general vojske Sjedinjenih Američkih Država u Evropi, kazao je da bi prema onome kako sada stvari stoje, ruska vojska mogla “pregaziti” baltičke zemlje prije nego što bi NATO stigao odgovoriti, javlja Anadolu Agency (AA).\nBen Hodges - Telegraph.co.uk\nHodges je tokom vojne vježbe NATO snaga u Poljskoj, kada je naglasak bio na mobilnosti, dao komentare za njemačke medije, koji su ga danas citirali.\n“Rusija bi mogla zauzeti baltičke zemlje brže nego što bismo mi mogli doći da ih branimo”, citiran je Hodges u komentarima prevedenim na njemački jezik.\nRusija je tokom vojne vježbe u Poljskoj uputila kritike, rekavši da prisustvo vojnika Alijanse u blizini njenih granica predstavlja prijetnju njenoj sigurnosti.\nNATO nacije će se u julu sastati u Varšavi kako bi između ostalog razgovarali i o povjerenju prema Rusiji.\nTeme:Baltik, Ben Hodges, NATO, Rusija


IT Biz 16\nTakoše, taj sektor æe zaaposliti još tri hiljade struènjaka u Srbiji, izjavila je državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matiæ.\nOna je navela da je Srbija na dobrom putu digitalne transformacije, ali je za prikljuèivanje èetvrtoj industrijskoj revoluciji Srbiji potrebno dodatno ubrzanje.\nMatiæ kaže da su procene da ukoliko Srbija nastavi ovim rastom ižvoza, za tri godine æe imati rast udela kompjuterskih usluga i informacionih usluga sa 1,1 odsto na preko 1,5 odsto BDP-a.\n"I to æe biti prihod veæi od 1,2 milijarde dinara uz rast broja zaposlenih u ovoj oblasti sa tri na šest hiljada zaposlenih. Broj IT preduzetnika je porastao èak 73 odsto u prethodne dve godine", naglasila je Matiæ.\nUkupan prihod na telekomunikacionom tržištu je iznosio oko 189,4 milijardi dinara protekle godine, a izvoz kompjuterskih usluga je dostigao 739, 5 miliona evra dok je trgovinski saldo bio u plusu 407,3 miliona evra.\n"U odnosu na prošlu godinu poveæana je upotreba digitalne tehnologije i u privredi i u društvu, zabeležen je rast prihoda na telekomunikacionom tržištu kao i rast izvoza kompjuterskih usluga a istovremeno se poveæao i broj IT preduzetnika", rekla je Matiæ.\nUkupne investicija u sektor elektronskih komunikacija su iznosile 32,3 milijarde dinara što je za 4,9 odsto niže nego prethodne godine.\n"Izvoz softvera se približio vrednosti izvoza voæa i povræa a premašio je vrednost izvoza žitarica...Prema stopi izvoza ovih usluga, Srbija je meðu najbrže rastuæim zemljama i nalazi se na desetom mestu sa poveæanjem od 3,5 puta u odnosu na 2008. godinu",rekla je Matiæ.\nZa ostvarivanje svih ciljeva digitalne transformacije društva, kljuèan je prema njenim reèima, ravnomeran regionalni razvoj. Istakla je da se i dalje ne ulaže dovoljno u infrastrukturu i podsticaj u razvoj kadrova u IT oblasti.\nIT tržište od 400 do 420 miliona evra stagnira uprkos velikim potencijalima kaže Matiæ, i navodi da proseèna potrošnja po stanovniku u Srbiji u ovoj oblasti iznosi 60 evra, dok je u EU to 150 evra po stanovniku.\nU Srbiji se trenutno obrazuje na fakultetima izmeðu 1.500 i 2.000 struènjaka a procenjuje se da u ovom trenutku postoji potreba za 15 hiljada kadrova u ovoj oblasti.


Djordjević i Pastor o položaju madjarske nacionalne manjine u Srbiji\nBeta 14. marta 2018. 13:25\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Djordjević razgovarao je danas sa predsednikom Skupštine Vojvodine i predsednikom Saveza vojvodjanskih Madjara Ištvanom Pastorom o odnosu Srbije prema pripadnicima madjarske nacionalne manjine.\nKako navodi Ministarstvo rada, Djordjević je kazao da su odnosi Srbije s madjarskom nacionalnom manjinom na visokom nivou i da Vlada aktivno radi na njihovom daljem unapredjenju.\nMinistar je rekao da je Vlada Srbije posvećena dobrosusedskoj politici prema svim zemljama u okruženju i da njen rad na poboljšanju položaja manjinskih zajednica u Srbiji, predstavlja primer na koji mogu da se ugledaju sve države.\n„Vlada Srbije želi da se svi gradjani Srbije, bez obzira na nacionalnu pripadnost, u njoj osećaju sigurno i bezbedno. Saradnja Madjarske i Srbije je pozitivna i obe države aktivno rade kako u interesu madjarske zajednice koja živi u Srbiji, tako i u interesu srpske zajednice koja u Madjarskoj“, rekao je ministar.\nPastor je kazao da su, zahvaljujući politici Vlade, pripadnici madjarske zajednice poštovana zajednica, a njeni članovi se mogu osećati potpuno bezbedno u Srbiji.


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : U "Prahovu" "višak" još 313 radnika\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pon 25 of Jan, 2021 [00:21 UTC]\nU "Prahovu" "višak" još 313 radnika\nSubota 25. March 2006. [07:43:00 UTC] (2403 čitanja)\nNegotin - Četiri godine pošto je Industriju hemijskih proizvoda Prahovo, po socijalnom programu Vlade Srbije, u dva navrata, napustilo 796 radnika, još 313 njih našlo se na spisku "prekobrojnih". Za njihove otpremnine i nadoknade potrebno je nešto više od 87 miliona dinara.\nDva ministarstva - za rad i zapošljavanje i privredu i privatizaciju, kao i Agencija za privatizaciju saglasni su sa novim socijalnim programom IHP Prahovo, a očekuje se da će ga odobriti i Komisija za socijalni program Vlade Srbije.\nU novom talasu napuštanja nekadašnjeg giganta hemijske industrije najviše je nekvalifikovanih i polukvalifikovanih radnika, odnosno, 117 njih. Sa četvrtim stepenom je 88, sa trećim 67, a na spisku je i 16 visokokvalifikovanih radnika. Među onima koji će morati da napuste IHP nalazi se i dvadeset visokoškolaca, kao i petoro radnika sa fakultetskom diplomom. Mada će po novom programu firmu napustiti i pedeset i devet administrativaca, najveći broj, ipak, odlazi iz proizvodnih celina.\nSa najnovijeg spiska "prekobrojnih" hemičara, za odlazak na tržište rada opredelilo se 25 radnika, koji firmu napuštaju na teret preduzeća. Četrdeset i pet radnika će dobiti po stotinu evra za svaku godinu radnog staža, dok će njih 243 dobiti deset bruto plata, na nivou republičkog proseka.\nPosle realizacije najnovijeg socijalnog programa, u Industriji hemijskih proizvoda Prahovo, ostaće uposleno 688 radnika.\n[ Vreme izvršavanja: 0.13 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 145 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.38 ]


Od reketaša do nesavesnih kupaca - Nova ekonomija\nOd 640 ugovora koji su raskinuti u postupku aukcijske privatizacije, 251 je raskinut usled neplaćanja rate, odnosno, 39,2% svih ugovora. Problemi sa neplaćanjem rata pokazali su se tek posle godinu dana od prvih aukcija sa velikim povećanjem cene kada je dospevala druga rata na naplatu. Tako se Agencija krajem 2003. i početkom 2004. godine suočila sa više desetina slučajeva neplaćanja druge rate, pa je Agencija bila prinuđena da pokrene postupak raskida ugovora, posle slanja niza opomena\nKao što je u prethodnom broju „Nove ekonomije" napomenuto, snižavanje početne cene na samo četvrtinu prethodne vrednosti (a depozita na trećinu) neminovno je dovelo i do problema na aukcijama.\nTako je pored jednog broja „hazardera" niska početna cena dovela i do pojavljivanja izvesnih „profesionalnih" učesnika, posebno u slučajevima kada se prodavalo neko atraktivno preduzeće. Uočeno je da se izvesna lica redovno pojavljuju na aukcijama za takva preduzeća, i oni su često podizali cenu drugim učesnicima. Ponekad bi se i preračunali i onda bi bili proglašavani kupcima, pa su obično odbijali da plate cenu i gubili bi depozit (pa se onda umesto njih pojavljivao neki drugi „profesionalac"). Iako su kružili glasovi da su u pitanju lica koja pokušavaju da reketiraju ostale učesnike – to nije bilo moguće dokazati. Njihovo pojavljivanje ipak nije bilo u tolikoj meri značajno da bi se ugrozila regularnost procesa. Obično su mete bila manja društvena preduzeća sa atraktivnim nepokretnostima.\nPonekad je bilo i čudnog ponašanja učesnika, na primer, kada na aukciji učestvuje tri ili četiri lica, a izlicitirani iznos ne poraste za više od 20-30 odsto od početne cene. Agencija je imala pravo, koje je više puta koristila, da poništi takve prodaje.\nIako su podaci o učesnicima na javnoj aukciji bili tajni, nesporno je da je povremeno dolazilo i do „curenja" informacija, a to je bilo teško u potpunosti suzbiti, jer je bar 10 zaposlenih u Agenciji imalo pristup tim informacijama (članovi komisije, finansijska služba, saradnik na otkupu dokumentacije). Pored toga, potencijalni kupci su, koristeći pravo da posete preduzeće koje je predmet „ostavljali trag" o namerama. Posledica curenja informacija su bili ili pritisci prema pravim kupcima da plate „reket" kako im ne bi podizali cenu preko granice, a bilo je i pritisaka na lica koja su otkupljivala dokumentaciju da uopšte ne učestvuju na aukcijama.\nSlučaj PZP Niš\nNajdrastičniji primer koji je zabeležen u vezi sa pritiscima na učesnike bio je prilikom aukcijske prodaje Preduzeća za puteve Niš (PZP Niš). Prvo veće preduzeće iz putarske delatnosti bilo je ponuđeno na aukcijsku prodaju koja je bila zakazana za 30. decembar 2002. godine.\nKrajem 2002. godine bio je veliki zamah privatizacije (mesečno se nudilo i više od 100 preduzeća) i interesovanje potencijalnih kupaca je bilo veoma dobro za svako iole solidnije preduzeće. PZP Niš je po pokazateljima spadalo u veoma dobra preduzeća – pozitivno poslovanje, odličan strateški položaj i obezbeđeni poslovi na održavanju lokalne putne mreže, uz odgovarajuće kamenolome u vlasništvu.\nZa aukciju je, nasuprot očekivanjima, bila podneta samo jedna prijava iako je bilo više otkupa dokumentacije, a preduzeće je bilo atraktivno za prodaju. Prijavu je podnelo preduzeće Difens roud, čiji je vlasnik bio Ljubiša Buha poznatiji kao Čume.\nU međuvremenu, 23. decembra 2002. godine, Srbiju je potresla (i bukvalno) eksplozija u firmi Difens roud, kada su nepoznata lica digla u vazduh skupocene mašine.\nDan-dva posle eksplozije, u Agenciju je došlo jedno lice koje je otkupilo dokumentaciju i koje je izjavilo da je na njega vršen pritisak da ne učestvuje na aukciji. Iz njegovog izlaganja stekao se utisak da mu je upravo Čume pretio, mada to nije hteo eksplicitno da navede u svojoj pismenoj izjavi. Obavešten je i ministar Aleksandar Vlahović, Agencija je podnela krivičnu prijavu, aukcija je otkazana, a ubrzo je i zakazana nova aukcija za kraj januara 2003. godine.\nNa narednoj aukciji, koja je održana 30. januara 2003. godine, preduzeće je kupio konzorcijum učesnika sa Milom Đuraškovićem, po ceni od 350.000.000 dinara, što je bilo šest puta više od početne cene, odnosno 20% više nego što je bila procenjena vrednost.\nPosle ubistva premijera Zorana Đinđića, kada je počeo sudski proces tzv. „zemunskom klanu", ispostavilo se da je eksplozija u firmi Difens roud bila početak krvavog obračuna unutar nekada jedinstvenog „surčinskog klana".\nU svedočenjima na specijalnom sudu u postupcima protiv „zemunskog klana" bilo je i svedočenja da su Spasojeveć, Luković i drugi imali spiskove nekoliko stotina atraktivnih preduzeća koja su predviđena za privatizaciju, a koje su dobili od nekoga iz vlasti. Međutim, koliko je autoru ovog teksta poznato, oni nisu učestvovali u privatizacijama. Drugi slučaj je bio sa „Šarićevim klanom", koji se pojavio nekoliko godina kasnije.\nAli priča oko PZP Niš nije se završila prodajom na aukciji 2003. godine. Preduzeće je poslužilo kao baza Milu Đuraškoviću da krene u kupovinu i drugih ključnih putarskih preduzeća u Srbiji, a u jednom trenutku mu je partner postao Marko Mišković koji je ulaganjem svežeg novca omogućio veliku ekspanziju Đuraškovića u putarskoj delatnosti. Putarska preduzeća su usled megalomanije Đuraškovića doživela kolaps i završila u stečaju, a Đurašković i Mišković su uhapšeni i procesuirani za malverzacije i poresku utaju, ali ta priča prevazilazi obim ovog teksta.\nKako je Cepter izgubio pola miliona evra\nMnogo češća pojava od dogovaranja učesnika (ili reketiranja) bilo je sumanuto licitiranje učesnika. Događalo se i da se cena uveća i 50 do 100 puta u odnosu na početnu, pa su licitacije trajale i do pola sata. Skoro uvek je posle takve licitacije prvoplasirani učesnik odustajao od kupovine i time gubio depozit. Agencija je odmah pozivala drugorangiranog učesnika da potpiše ugovor i uplati cenu.\nUkoliko bi i drugi učesnik odbio da potpiše ugovor i plati cenu do koje je licitirao, i on je gubio depozit, što se po pravilu dešavalo. Sve te aktivnosti su se odvijale u veoma kratkom roku od 15 dana od dana održavanja aukcije, ali je Agencije vrlo efikasno zadržavala depozite od svih takvih učesnika. Lica koja su izgubila depozit gubila bi pravo da dalje učestvuju u postupcima privatizacije (u prvo vreme su gubili pravo da učestvuju samo za isto preduzeće, a posle je uredba izmenjena tako da nisu mogli uopšte više da učestvuju u privatizaciji). To ih doduše nije moglo sprečiti da se preko članova porodica ili drugih lica pojavljuju na narednim aukcijama.\nKod pojedinih preduzeća bilo je i višestrukih ponavljanja prodaje, posebno kada je depozit bio veoma mali, par hiljada evra, pa su učesnici bili spremni da se lako odreknu depozita.\nTakav je bio i primer licitacije za DP Košutnjak (frizersko preduzeće) koje nije imalo nikakve značajne imovine, osim što je bilo zakupac nekoliko kvalitetnih poslovnih prostora u centru Beograda. Na aukciji je postignuta cena 72.000.000 dinara sa početnih 1.120.000 dinara. Oba učesnika su odustala od ugovora i izgubila pravo na depozit od 560.000 dinara (oko 9.000 evra). Na narednoj aukciji prodata je za 41.000.000 dinara.\nSpektakularna zaplena depozita u iznosu od skoro pola miliona evra desila se prilikom aukcijske prodaje hotelskog preduzeća Morava iz Čačka. Na licitaciji je pobedila firma European Commercial Investment B.V, u vlasništvu Filipa Ceptera, za 370.000.000 dinara, koji je odbio da plati pozivajući se na „nedostatke" u Programu privatizacije. Agencija je zaplenila depozit od 476.000 evra a zatim pozvala i drugoplasiranog učesnika - konzorcijum privatnika iz Čačka (Kostić, Topalović), koji su iskoristili mogućnost plaćanja na rate (i isplatili punu cenu u roku od pet godina).\nAgencija za privatizaciju je ostvarila i značajne prihode na ime naplaćenih depozita i ti prihodi su bili više stotina miliona dinara.\nNeplaćanja rata osnov za 40% slučajeva raskida\nZaplena depozita bila je „sladak" dodatni prihod Agencije za privatizaciju. Ako bi kupac, i pored velike dostignute cene na aukciji, povučen mogućnošću da kao fizičko lice plati cenu na šest godišnjih rata ipak zaključio ugovor, problemi su nastajali kod plaćanja druge ili neke naredne rate.\nRelativno velike cene koje su postizane na pojedinim licitacijama imale su za posledicu da privatizacioni prihodi u trenutku prodaje ispadnu znatno veći nego što je bilo realno pošto je dolazilo do raskida velikog broja ugovora zbog neplaćanja rata (a tu su i bile postignute najveće cene).\nMnogi kupci su računali (krajnje naivno) da će rate moći da isplate iz poslovanja preduzeća, koje bi trebalo da „uzleti" posle privatizacije. Nevolja je bila u činjenici da kupac, kao vlasnik 70% akcija, raspolaže sa 70% dobiti, i to tek pošto plati porez na dobit preduzeća, kao i porez na dividendu. Rate se nisu mogle plaćati sa računa preduzeća, već je kupac kao fizičko lice morao uplatiti traženi iznos. Mnogi su to „apstrahovali" pa su bili neprijatno iznenađeni kada su shvatili da se iz poslovanja to ne može tako lako isplatiti – bolje reći, veoma teško, kada je rata bila velika.\nPored novca za isplatu prve rate, kupac je morao da položi Agenciji bankarsku garanciju za investicije i da već prve godine investira u preduzeće ugovoreni iznos. Bankarska garancija se vraćala kupcu tek kada je dokazao da je sproveo investiciju u subjekt privatizacije. Inače, banke su za davanje garancija 2002. i 2003. godine po pravilu zahtevale da se deponuje depozit u visini garancije. Kupci su tako bili dvostruko (odnosno i trostruko) opterećeni. Osim isplate cene, kupci su imali obavezu da investiraju u osnovna sredstva u toku prve godine. Sve to je finansijski iscrpljivalo kupce i nije čudo da su u slučajevima kada je značajno rasla cena, veliki problemi nastajali kada je kupac morao da isplati drugu ratu (koja je bila jednaka prvoj).\nDa se ostalo pri rešenju iz Zakona o preduzećima o obaveznoj uplati bar 45% cene za sticanje vlasništva, naredne rate bi bile 11%, odnosno četiri puta manje od prve, što bi bilo mnogo podnošljivije i lakše za otplatu.\nMogućnost isplate rata iz dobiti firme je promovisana i od strane ministra Vlahovića ali i drugih funkcionera, što je takođe doprinelo nerealnim očekivanjima prilikom kupovina firmi.\nProblemi sa neplaćanjem rata pokazali su se tek posle godinu dana od prvih aukcija sa velikim povećanjem cene (kada je dospevala druga rata na naplatu). Tako se Agencija krajem 2003. i početkom 2004. godine suočila sa više desetina slučajeva neplaćanja druge rate, pa je Agencija bila prinuđena da pokrene postupak raskida ugovora, posle slanja niza opomena. Kako je za raskid ugovora pre izmena zakona u januaru 2005. godine bio neophodan sudski postupak, to je bilo veoma neefikasno i dovodilo je do agonije svih tih preduzeća.\nOd 640 ugovora koji su raskinuti u postupku aukcijske privatizacije, 251 je raskinut usled neplaćanja rate, odnosno, 39,2% svih ugovora. Nevolja je da su to po pravilu i bila najatraktivnija preduzeća koja su prodata u postupku aukcijske privatizacije. Od „serijskih kupaca" kojima su raskidani ugovor, pažnju zaslužuje izvesni Goran Ljubojević, kupac šest manjih mlekara (što je detaljnije obrađeno u primeru dokapitalizacije Imleka).\nPosebno je karakterističan slučaj famoznog Mileta Jerkovića, poznatijeg kao „zaštićeni svedok" u slučaju Šarić, koji je napravio pravi haos kupovinom više desetina atraktivnih poljoprivrednih kombinata u Vojvodini za ogromne iznose. U tu celu aferu bilo je umešano i rukovodstvo Metals banke, koje je obezbeđivalo bankarske garancije Jerkoviću, a istraga je posle pokazala da se iza toga krio i novac od trgovine narkoticima. Pored Mileta Jerkovića, još jedno ili dva lica su bila umešana u kupovinu preduzeća novcem tzv. „Šarićevog klana".\nPosledice Jerkovićevih akvizicija bile su pogubne za preduzeća koja je kupio. Više od deset preduzeća je dovedeno na ivicu egzistencije (inače su bila u pitanju dobra preduzeća) pošto su ugovori raskinuti, najčešće usled neplaćanja rata. Jerković je u međuvremenu davao razna unakrsna jemstva svih preduzeća koja je kupio u korist banke, kako bi dobijao nove kredite za kupovinu firmi – i na taj način se formiralo začarano klupko dugova između tih firmi i banke (koja je završila u stečaju). Unakrsne garancije između preduzeća imale su za posledicu da su sva ta poljoprivredna dobra na kraju morala da prođu kroz stečajni postupak.\nPojedinci su preduzeća kupovali sa namerom da ih „iscede" pre raskida zbog neplaćanja rata. To je bio slučaj upravo sa preduzećem Košutnjak i Frizersko Beograd, koja nisu imala imovinu u vlasništvu, ali su koristila lokale sa pravom zakupa na atraktivnim lokacijama u centru Beograda. Novopečeni vlasnici tih uslužnih preduzeća su uspevali da ugovore o zakupu najatraktivnijih lokala u centru Beograda „prebace" na neke druge firme uz pomoć odgovornih iz Poslovnog prostora. Preduzeća za upravljanje poslovnim prostorom su menjala zakupce sa drugim pravnim licem, pa je umesto frizerskog salona najčešće otvaran kafić ili butik. Ovakve namere Agencija nije mogla da spreči – ugovori su raskidani kada je dospevala rata, ali od preduzeća su ostajala prazne ljušture bez ijednog lokala. Odgovornost za ove malverzacije je bila isključivo u poslovnom prostoru. Nije bila nikakva tajna da se za takvo ustupanje ugovora primala velika naknada (bolje reći mito). Zakup sa poslovnim prostorom je bio veoma povoljan pošto se za lokale u centru grada plaćala zakupnina od najviše 10 evra po kvadratu, koja je bila od 3 do 10 puta niža nego što bi se moglo postići na slobodnom tržištu.


9. februar – Dan bezbednog interneta – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo » 9. februar – Dan bezbednog interneta\n9. februar – Dan bezbednog interneta\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija u saradnji sa Centrom za bezbedni internet Srbija obeležava 9. februar kao Dan bezbednog interneta, u cilju promovisanja sigurne upotrebe novih tehnologija i interneta\nTom prilikom biće održane panel diskusije “Zaštita podataka o ličnosti u uloga institucija u onlajn okruženju” i “Rad sa mladima i izazovi koje donose nove tehnologije”.\nUčesnici panela su predstavnici državnih institucija i ustanova – Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Ministarstva unutrašnjih poslova, Dečjeg kulturnog centra, kao i nevladinog sektora – predstavnici Kancelarije za mlade, Net Patrole i Centra za bezbedni Internet.\nCilj manifestacije jeste promocija upotrebe Interneta koji pruža neograničene mogućnosti za komunikaciju i učenje, ali uz svest o riziku koji nosi onlajn okruženje.\nUčesnici panela skrenuće pažnju na ulogu i odgovornost koju svi imamo u zajedničkom stvaranju boljeg i bezbednijeg Interneta, naročito za decu i buduće generacije.\nDan bezbednog Interneta obeležava se u celom svetu, ove godine pod sloganom “Play your part for a better internet”, sa ciljem promovisanja bezbedne upotrebe novih tehnologija i Interneta. Obeležavanjem Dana bezbednog Interneta u Srbiji, trinaesti put za redom, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i Centar za bezbedni Internet Srbija priključuju se ovoj međunarodnoj kampanji.\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija u saradnji sa Centrom za bezbedni internet Srbija obeležava 9. februar kao Dan bezbednog interneta, u cilju promovisanja sigurne upotrebe novih tehnologija i interneta Tom prilikom biće održane panel diskusije “Zaštita podataka o ličnosti u uloga institucija u onlajn okruženju” i “Rad sa mladima i izazovi koje donose nove tehnologije”. Učesnici panela su predstavnici državnih institucija i ustanova – Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Ministarstva unutrašnjih poslova, Dečjeg kulturnog centra, kao i nevladinog sektora – predstavnici Kancelarije za…\n9. februar internet\t2016-02-09\nTag : 9. februar internet\nPrethodni : 7 sakrivenih mogućnosti Vibera, koje će vam biti od koristi\nSledeći : Uz knjigu Nemanje Milićevića – Da li je ljudska sloboda prevaziđena kategorija?\nRadionice „Bezbednost dece na na internetu“ za starije osnovce\nIvica Gočmanac – Kako zaštititi decu u digitalnom svetu\n13. maja 2021., 21:01\nReč stručnjaka: Brigom o zemljištu do boljih useva\nSkraćeno vreme poseta u Opštoj bolnici\nU Okrugu 109 novoobolelih za jedan dan


O Javnom pozivu za privredne subjekte u projektu energetske sanacije - JUGPRESS\nPovodom raspisivanja Javnog poziva za učešće privrednih subjekata u sprovođenju mera energetske sanacije u domaćinstvima na teritoriji grada Niša, u Gradskoj kući je održan Info dan sa ciljem pružanja osnovnih informacija predstavnicima privrednih subjekata za izvođenje radova na obnovi fasada, stolarije i postavljanju solarnih panela.\nPrezentovan je Javni poziv za učešće privrednih subjekata u sprovođenju mera energetske sanacije u domaćinstvima na teritoriji grada Niša, a predstavnici privrednih subjekata mogli su da dobiju detaljne odgovore kako bi bile otklonjene pojedine dileme u vezi sa procedurom i tehničkim detaljima koje treba ispuniti u izvođenju radova.\n„Cilj nam je da građani dobiju što širu listu privrednih subjekata i da imaju mogućnost izbora izvođača radova koji zadovoljavaju kriterijume iz Javnog poziva“, rekao je rukovodilac Sektora za planiranje i upravljanje projektima Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, Ivan Pavlović.\nJavni poziv za učešće privrednih subjekata u sprovođenju mera energetske sanacije u domaćinstvima na teritoriji grada Niša objavljen je 22. jula i otvoren je do 9. avgusta ove godine.\nPrezentaciji Javnog poziva prisustvovalo je 28 predstavnika privrednih subjekata.


Pored internih i eksternih logističkih rešenja, imamo i namenski uređena skladišta za naše klijente, specijalno napravljena da ispune njihove posebne zahteve a koji se tiču njihovih proizvoda.\nNudimo specijalizovana logistička rešenja i skladišne objekte za zahteve velikog broja industrija. Za skladištenje prehrambenih namirnica, lako kvarljive robe, farmaceutskih i medicinskih proizvoda obezbeđujemo skladišta i distributivne centre sa kontrolisanom temperaturom na brojnim lokacijama. Radimo u skladu sa HACCP konceptom za bezbednost hrane, a neke naše kancelarije imaju ISO, GDP i IFS sertifikate. Kada je reč o visoko tehnološkim i elektronskim proizvodima, naši klijenti mogu da koriste moderna skladišta, pod video-nadzorom i sa sveobuhvatnim bezbednosnim konceptima.\nOptimizujemo logistiku u Vašoj kompaniji, određujući oblasti u kojima smo Vam potrebni. Na osnovu čvrsto utemeljenog logističkog znanja i iskustva pomažemo Vam da procese učinite efikasnijima, a da stalne troškove pretvorite u varijabilne.\nU našim logističkim centrima širom sveta pružamo rešenja za ugovornu logistiku i distribuciju, kao i širok raspon dodatnih usluga. Štedimo Vaše vreme i troškove istovremeno Vam omogućavamo da se usredsredite na svoju osnovnu delatnost.


29.06.2016. / 11:18\nBIJELJINA, Generalni direktor „Elvaca“ Srđan Tekić predložio je danas stečajnom sudiji Okružnog privrednog suda u Bijeljini da bude uveden direktni stečaj u tom preduzeću, bez otvaranja prethodnog stečajnog postupka.\nTekić je ranije upozorio Upravni odbor tog preduzeća da se iz njega svaki mjesec izvlače velike sume novca kroz poslove sa povezanom firmom „Elvaco steel“ te zatražio da se to prijavi organima nadležnim za organizovani kriminal, o čemu je CAPITAL pisao.\n„Ukupno kreditno zaduženje „Elvaca“ iznosi oko 18 miliona KM. Dug prema Bobar banci je oko sedam miliona KM, prema IRB-u RS takođe oko sedam miliona KM, sa kamatama, dok je dug prema Hipo Alpe Adria banci oko 2,5 miliona KM, a prema Mojoj banci Sarajevo 450.000 KM“, naglasio je Tekić.\nPored toga, dodao je, „Elvaco“ Poreskoj upravi RS duguje oko 2,5 miliona KM, „Elektrodistribuciji“ Bijeljina 900.000 KM, UIO BiH 50.000 KM, preduzeću „Integra“ Banjaluka oko 2,5 miliona KM, dok radnicima duguje tri plate i regres za tri godine u ukupnom iznosu od oko 350.000 KM.\nTekić je rekao da je enormno kreditno zaduženje „Elvaca“ izvršeno u periodu 2011. i 2012. godine, kada on nije bio u toj firmi. Za direktora je Tekić imenovan u septembru prošle godine.\nOn je stečajnom sudiji Alidi Nađ Mađarac priložio ponudu sarajevskog preduzeća „Rimeko“, koje je zainteresovano da obnovi proizvodnju u fabrici elektroda u „Elvacu“, ali i za ulaganja u ostale dijelove tog preduzeća.\nUvjerava da je riječ o ozbiljnom poslovnom partneru koji bi „Elvacu“ otvorio nova tržišta i poslove.\nTekić smatra da je puno bolje da povjerioci naplate svoja potraživanja u roku od deset do petnaest godina, nego da fabrika ode u staro gvožđe.\nPotvrdio je da je policija izuzela dokumentaciju za kredit IRB-a RS i istraga o trošenju istog u toku.\n„Elvaco“ trenutno sarađuje sa holandskom firmom „Tab de Blesse“, za koju proizvodi procesnu opremu, te sa zvorničkom firmom „Zo-Ži“, za koju proizvodi građevinsku armaturu i panelne ograde.\nPoslovanje se zbog blokiranih računa donedavno obavljalo posredstvom firme „Elvaco Steel“, na osnovu poslovno-tehničkog ugovora, a odnedavno posredstvom firme „Sistem office“.\nU „Elvacu“ trenutno radi 115 radnika, a prema riječima predsjednika Sindikalne organizacije Miloša Pekića, radnici su zainteresovani za nastavak proizvodnje i oživljavanje Fabrike elektroda.\nTagovi: bijeljinaelvacoizborMiloš PekićSrđan Tekićstecajvazno


Nesuglasja oko Irana\nDiplomati UN-ove agencije za nuklearnu energiju saopćavaju da Kina i Rusija nisu spremne da se pridruže Sjedinjenim Državama i Evropi u izjavi kojom se Iran poziva da suspendira obogaćivanje uranijuma.\nDo ovih izjava diplomata dolazi drugog dana sastanka odbora ove agencije u Beču.\nMeđutim, Kina i Rusija su se pridružile Francuskoj, Njemačkoj, Britaniji i Sjedinjenim Državama u pripremi paketa olakšica kako bi Iran odustao od nuklearnog programa.\nDanas je, u Teheranu, Jamal Karimirad, ministar pravosudja, novinarima rekao da je slučaj nedavno uhapšenog filozofa, kanadjanina iranskog porijekla, pitanje državne sigurnosti, i da mu se stoga ne može dati odbrana. Radi se i Jahanbeglou, filozofu obrazovanom na Harvardu, a pisao je o pitanjima demokratije, koji je prošlog mjeseca uhapšen u Teheranu.\nMinistar je takodje izjavio da je policija uhapsila najmanje 70 ljudi koji su u jučer demonstrirali tražeći jednaka prava za žene. Više od sto ljudi je učestvovalo na ovim demonstracijama koje je policija rastjerala, hapseći većinu. Izvještaji govore da je policija žene tukla palicama.


Laguna - Bukmarker - O „Mitovima i legendama“ Vladete Jankovića - Knjige o kojima se priča\nVerska tradicija Izdavačka kuća Laguna nedavno je objavila obnovljeno, šesto izdanje knjige Vladete Jankovića „Mitovi i legende“, koja je nastala na osnovu scenarija njegovog nekad popularnog istoimenog TV ciklusa prikazivanog u okviru „Programa za decu“ na tadašnjoj Radio televiziji Beograd.\nOn se u okviru tri ciklusa bavio Starim zavetom, serijalom snimljenim 1981, zatim serijom o Novom zavetu iz 1984. i islamom, realizovanom kao serija tri godine kasnije. Ovaj pionirski verski TV serijal nastao je zahvaljujući ideji i hrabrosti TV urednica Lole Vlatković i Donke Špiček. Prva dva serijala režirao je Srboljub Stanković, a treći Vladimir Manojlović. Stručni savetnici serijala bili su profesori beogradskog univerziteta, istoričar Sreten Petković i orijentalista Darko Tanasković.\nDelo ovog sjajnog naučnog i autorskog tima sa Jankovićem na čelu pretočen je u knjigu, koju je autor proširio tumačenjima i objašnjenjima za koje u petnaestominutnim TV epizodama nije bilo mesta. Knjiga je zadržala stari naslov, koji je bio posledica „dovijanja“ u vremenu kad religija nije bila dobrodošla u medijima i podeljena je na tri poglavlja, posvećena monoteističkim religijama - judaizmu, hrišćanstvu i islamu.\n„U vreme kad je serija nastajala, na televiziji se o religiji nije moglo govoriti drugačije, nego kao o mitološkom, odnosno legendarnom nasleđu. Svestan da može povrediti osećanja iskrenih vernika, ali prosudivši da je u onom trenutku sadržina bila važnija od forme, a suština od naziva, protiv svojih boljih uverenja, pristao sam na kompromis zbog kojeg mi savest nikad nije bila sasvim mirna. Menjati naslov danas ne bi bilo pošteno, a možda je i bolje da ako, ovakav kakav je, posluži kao svedočanstvo o vremenu“, objašnjava Janković u autorskoj belešci koja prati ovo Lagunino izdanje.\nFilolog, književnik, političar i ambasador Vladeta Janković (1940), rođeni je Beograđanin, završio je klasičnu gimnaziju i odsek za opštu književnost sa teorijom književnosti na Filološkom fakultetu beogradskog univerziteta, na kome je predavao antičku književnost i uporednu istoriju drame. Autor je knjiga „Poetska funkcija kovanica Laze Kostića“, „Menandrovi likovi i evropska drama“, „Terencije: Komedije (prevod, komentar, predgovor)“, „'Petrijin venac' Dragoslava Mihailovića“, „Nasmejana životinja - o antičkoj komediji“, „Hrosvita: Drame (prevod, komentar i predgovor)“, „Imenik klasične starine“... Nekadašnji visoki funkcioner DSS-a, kao ambasador Jugoslavije, potom Srbije, službovao je u Velikoj Britaniji, Irskoj, Vatikanu i pri Malteškom viteškom redu. Poznat je kao veliki prijatelj jedinog srpskog manastira na Svetoj Gori i član je državne komisije za Hilandar. Spada u autore koji veruju da uvek treba čitati Bibliju.


Novak otkrio kada pada odluka o Australijan openu – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Sport > Novak otkrio kada pada odluka o Australijan openu\nNovak otkrio kada pada odluka o Australijan openu\nCeo teniski svet čeka odluku Novaka Đokovića o putu u Australiju.\n”Odlučiću da li idem u Australiju nakon što vidim zvanično saopštenje teniske asocijacije. Do tada, ja to više neću komentarisati”, kratko je poručio Novak Đoković.\nSrbin je apsolutni rekorder Australijan opena sa čak devet titula, a ukoliko bude zaigrao u Melburnu, imaće šansu da se domogne 21. grend slem trofeja i postane bez konkurencije najbolji teniser u istoriji.\nPodsećanja radi, Đoković je preležao korona virus nakon Adria Tura, a nedavno je izjavio kako ne želi da saopšti da li se vakcinisao ili nije.\nSutra isplata po 30 evra penzionerima, od utorka ostalima(VIDEO)\nSaudijska avijacija uništila 24 vojna vozila i ubila 218 boraca!\nOdložio džoger i kosom obrisao parket, igrači bili u šoku\nNIKAD BOLJI NA STARTU: Košarkaši Partizana nijednom u 21. veku nisu ovo uradili


Izvoz srpske jabuke u centru trgovinskog skandala! - Bolja Zemlja\nIzvoz srpske jabuke u centru trgovinskog skandala!\nSaradnja između Srbije i Rusije se konstantno poboljšava, i to posebno u oblasti poljoprivrede. Ubedljivo najveći rast u ovoj godini je obezbeđen u izvozu mesa i jabuka za Rusiju. Prema statističkim podacima, u prvih deset meseci 2017.godine ukupan srpski izvoz robe u Rusku Federaciju je vredeo oko 832 miliona dolara (87 miliona dolara od izvoza jabuke). Međutim, srpska jabuka se našla, po stoti put, u centru trgovinskog skandala – kako prenosi Politika.\nRuska inspekcija, tačnije Ruska federalna služba za veterinarski i fitosanitarni nadzor ,,Roseljhoznadzor”, je otkrila da Kazahstan podmeće jabuke koje su, navodno, uzgajane u Moldaviji, i u našoj zemlji.\nU toku novembra ove godine, ruska inspekcija je stopirala nekoliko isporuka jabuka iz Kazahstana. “Roseljhoznadzor” je najavila da postoji mogućnost da će Kazahstanu, zbog falsifikovanih fitosanitarnih dozvola, biti uvedena ograničenja u izvozu. Novim merama biće otežan transport i isporuka iz Kazahstana, dok će strožije kontrole nepovoljno uticati na sektor agrara i uzgajivače voća.\nDa li će se pominjanje srpske jabuke, u ovom sporu, negativno odraziti na naše voćare?\nSrpske vlasti nisu potvrdile autentičnost fitosanitarnih dozvola. S druge strane, ni zvanična statistika Kazahstana nije zabeležila uvoz jabuka iz Srbije, za ovu godinu.\nPrema rečima Dejana Delića, direktora predstavništva Privredne komore Srbije (PKS) u Moskvi, nema razloga za strahovanje jer je dokazano da isporuke nisu pratili naši papiri, niti je u pitanju jabuka iz Srbije. Mada, generalno takve mahinacije nam obaraju cenu izvoza.\nDelić je, za Politiku, napomenuo da se već dešavalo da druge zemlje koriste to što Srbija ima slobodan izvoz za Rusiju kako bi falsifikovale naše fitosanitarne i veterinarske dozvole, i na taj način pokušale da se probiju do ruskog tržišta.\nPrethodni tekstSrbijašume apeluju: Kupujte jelke s busenom!\nSledeći tekstDe Heus Srbija otvorio je novi proizvodni pogon u Šapcu!


Belgrade Waterfront -Kula Beograd – 2904 – Agencija za nekretnine – Biro Most\nBelgrade Waterfront -Kula Beograd – 2904\nPostavljen: November 5, 2018\nCena: 550,888€\tPovršina: 73.92m² Broj soba: 2\tŠifra oglasa:\nKula Beograd – najeksluzivnija zgrada u Beogradu- sa fluidnim i uvijajućim oblikom dizajniranim tako da iz svakog ugla dočara izuzetan ambijent Beograda. Uzdižući se na desnoj obali Save, predstavljaće novu eru ekonomskog prosperiteta i međunarodnog rasta Beograda i Srbije. Kula Beograd biće najviša i najistaknutija savremena konstrukcija u Srbiji i regionu. Ona će biti eksponat modernosti, graciozna građevina od stakla i čelika, jednako zadivljujuće spoljašnjiosti kao i pogled koji se pruža iz njene unutrašnjosti. Kulu Beograd projektovala je kompanija Aecom, međunarodno priznati stručnjak za arhitektonska rešenja, kao vodeći konsultant koji radi zajedno sa arhitektonskom firmom Skidmore, Owings & Merrill (SOM). Uzdizaće se do visine od 168 metara, gledajući na reku Savu i Kalemegdansku tvrđavu. Po završetku izgradnje, jasno je šta će biti najposećenija turistička atrakcija u gradu – vidikovac na vrhu Kule sa izuzetnim panoramskim pogledom od 360 stepeni.***Bez provizije za kupce*** Agencija Biro Most reg.br. 314 telefon: 063-333-744\nPrevious Previous Post: Iličićeva – rezidencionalni deo Dedinja 1150m2 kuća na 27 ari\nNext Next Post: Belgrade Waterfront -Kula Beograd – 3004


Podela akcija blokiraće Srbiju? – Nadlanu.com\nPodela akcija blokiraće Srbiju?\nObjavljeno 16. nov 2007. / 00:00:00\nŠtrajk upozorenja biće organizovan 22. novembra u strateškim javnim preduzećima zbog neslaganja s konceptom zakona o besplatnoj podeli akcija, koje predlaže Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja. Kako za "Privredni pregled" izjavljuje Ivica Cvetanović, predsednik Konfederacije slobodnih sindikata, na juče održanom zajedničkom sastanku predstavnika javnih preduzeća, Saveza sindikata i sindikata "Nezavisnost" donesene su odluke o štrajkačkim aktivnostima kako bi se sprečilo donošenje ovog štetnog zakona.\nOdlučeno je da se rad obustavi na jedan sat, u vremenu od 12 do 13 časova u NIS-u, EPS-u, PTT-u, Telekomu, "Galenici", dok je zbog procesa rada i specifičnosti odvijanja međunarodnog vazdušnog saobraćaja u "Jatu" štrajk od devet do 10 časova ujutro. U ovu kampanju ulazi se, kako navodi Cvetanović, na osnovu jedinstvenog stava da nije prihvatljiv koncept podele 15 odsto akcija ukupno za zaposlene i penzionere, uključujući i građane, uz dopunski paket od 15 odsto koji bi se naknadno plasirao na berzi. Povoljnija je varijanta koja je bila predlagana ranije - da se paket od po 15 procenata ovih akcija, odnosno ukupno 30 odsto, nameni sadašnjim i bivšim zaposlenima u javnim firmama, odnosno građanima. Generalna je zamerka da se ovaj strateški dokument, oko kojeg se već duže vreme u javnosti lome koplja, donosi bez javne rasprave. Prema planu daljih protestnih aktivnosti, predviđeno je da se danas formiraju štrajkački odbori po regionima, prvo u Beogradu, u ponedeljak za centralni deo Srbije, a narednog utorka u Novom Sadu.\nRadikalizacija štrajka predviđena je ukoliko se ne nađe zajednički jezik s predlagačima spornog zakona. Poseban problem kod ovog privatizacionog "kolača" je što još uvek nije utvrđena precizna vrednost kapitala državnih kompanija, navode predstavnici sindikata, te traže razmatranje predloga zakona na Socijalno−ekonomskom savetu. Iz Ministarstva ekonomije najavljeno je da će se predlog ovog zakona za nekoliko dana naći na raspravi u vladi, te da se u potrazi za najpravednijim rešenjem predlaže da isti obim besplatnih akcija dobiju svi punoletni građani koji u dosadašnjem procesu privatizacije nisu ostvarili pravo na akcije, kao i zaposleni u javnim preduzećima.


Preko 100.000 ruskih vojnika uvežbava punu ratnu borbenu gotovost\nPreko 100.000 ruskih vojnika uvežbava punu ratnu borbenu gotovost\nViše od 100 hiljada ruskih vojnika pod uzbunom je dignuto na noge na Dalekom istoku.\nJedinice Istočnog vojnog okruga u ruskom Primorju izvode marš u zonu održavanja vežbi, više jedinica će savladati rastojanje veće od 1.000 kilometara, saopštila je pres-služba Ministarstva odbrane Rusije.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin naložio je Ministarstvu odbrane da sprovede iznenadnu proveru borbene gotovosti u Istočnom vojnom okrugu.\nTokom prve faze provere borbene gotovosti procenjivaće se delovanje komandanata i štabova prilikom dovođenja u stanje pune borbene gotovosti i kretanja u zone koncentracije snaga.\nTokom višekilometarskih marševa pomorska pešadija Tihookeanske flote će odraditi zadatke borbene zaštite kolona, posebno prilikom prelaska zaraženih terena, odbijanja napada diverzantsko-izviđačkih grupa i avijacije.\n„Jedinice pomorske pešadije, stacionirane u Vladivostoku, sprovešće pripreme za ukrcavanje u velike desantne brodove uz kasnije isplovljavanje.\nMesto iskrcavanja i naredni školsko-borbeni zadaci biće saopšteni komandi obalskih snaga Tihookeanske flote tek nakon isplovljavanja velikih desantnih brodova“ – navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane Rusije.\nŠAMARČINA LAŽNOJ DRŽAVI: Članstvo Kosova nemoguća misija!


2016 - Institut za izučavanje religije\nBiblijske istineOd: PavleS 31/12/2016 1 komentar\nKonformizam je ponašanje pojedinca koje je u skladu sa normama i očekivanjima njemu važne društvene grupe. Takvo ponašanje ide u pravcu nekritičkog saglašavanja sa važećim, opšteprihvaćenim grupnim normama i vrijednostima, posebno pod grupnim pritiskom. U praksi, to je težnja pojedinaca i grupa da se potpuno prilagode okruženju i da ne čine ništa što bi se…\nBiblijske istineOd: PavleS 11/12/2016 2 0 komentara\nVidjeli smo da Sjever i Jug na samom kraju prave savez ili sintezu. Jug priznaje Sjever kao svog vođu i pridružuje mu se u poslednjem projektu zauzimanja svete gore divote. Termin „divota“ ukazuje na veličanstvenost ili uzvišenost u smislu posvećenosti Božjom slavom. U najužem smislu to je nebeska lokacija gdje Bog prebiva, ali isto tako…


Dačić: Nećemo graditi ni zid ni kampove - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dačić: Nećemo graditi ni zid ni kampove\nPotpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova za Danas o očekivanjima i posledicama zida na mađarskoj granici\nDačić: Nećemo graditi ni zid ni kampove\n*Nakon mađarskog zida, izbeglice će krenuti ka Hrvatskoj i Bugarskoj, očekuje Dačić; *Do početka avgusta u Grčku je stiglo 130.000 izbeglica i gotovo svi dolaze u Srbiju, preko Makedonije\nSnežana Čongradin18.08.2015. 20:20\nSrbija neće graditi zid na granici sa Makedonijom, a priliv izbeglica iz zemalja sa Bliskog istoka koji prolaze kroz Srbiju biće preusmeren na Hrvatsku i Bugarsku. Ukoliko i tu bude problema, s obzirom na to da ni Bugarska ni Hrvatska nisu članice šengen zone, posledično se očekuje smanjenje broja izbeglica i u Srbiji. To su očekivanja Vlade Srbije koje je u izjavi za Danas preneo njen potpredsednik i šef diplomatije Ivica Dačić.\n„Ne verujem da će Srbija doneti odluku da u nekom trenutku, poput Mađarske, izgradi zid na granici sa Makedonijom kako bi sprečila ulazak izbeglica i migranata u našu zemlju“, ocenjuje za Danas Ivica Dačić.\nUpitan na koji način će se Srbija ophoditi i kakve mere preduzeti, ukoliko zbog zida na mađarskoj granici dođe do dužeg zadržavanja izbeglica i migranata, koji preko Srbije pokušavaju da stignu u države-članice Evropske unije, Dačić kaže do dužeg zadržavanja neće doći.\n„Ići će preko Hrvatske i Bugarske“, predviđa ministar spoljnih poslova Vlade Srbije.\nOn kaže da migranti znaju kuda mogu da idu i da prođu da bi stigli do željenog odredišta. To posledično znači da Srbija neće morati da gradi kampove za azilante, jer se ne očekuje povećanje njihovog broja kada konačno bude zatvorena granica sa Mađarskom.\nUpitan šta će se dogoditi ako i Hrvatska u nekom trenutku donese odluku da izgradi zid na granici sa Srbijom, sagovornik Danasa ističe da se u tom slučaju očekuje da migranti ne dolaze u Srbiju, odnosno zaobiđu je u svom putu ka državama članicama EU.\nMeđutim, ostali smo bez komentara na konstatacije o tome da je reč ipak o izbeglicama koji beže iz ratnih zona, opasnih po život, i da u tim okolnostima, to što ne mogu da pobegnu u države članice EU, neće ih sprečiti da napuštaju svoja ognjišta.\nPodsetimo, kako je Danas već izvestio, prenoseći saznanja iz diplomatskih kruga, nakon zatvaranja granice sa Mađarskom, Srbija će se suočiti sa dužim zadržavanjem izbeglica, odnosno povećanim brojem tražioca azila. Naši sagovornici napominju da će razlog za otvaranje kampova za azilante biti, pre svega, zatvaranje granice sa Mađarskom, ali i nemogućnost za readmisiju Makedoniji, s obzirom na to da se očekuje da UNHCR tu državu proglasi nebezbednom.\n„Dakle, dugoročnije će morati da se razmišlja o zatvorenim centrima, ako se broj azilanata poveća. Izbeglice će pre ili kasnije biti prinuđene da duže ostaju u Srbiji“, zaključuju naši diplomatski izvori.\nTakođe, prema tvrdnjama naših izvora, Srbija će, ipak, morati da izgradi veće centre za prihvat izbeglica, s obzirom na trend rasta i starosnu strukturu njihovog priliva, kao i činjenicu da slede jesenji i zimski meseci u kojima će ti ljudi morati da se smeste na zatvorenom i iole prihvatljivom mestu za boravak. Naši sagovornici ističu da to ne bi trebalo da iznenađuje predstavnike Vlade Srbije, odnosno javno mnjenje, s obzirom na to da je reč o logičnoj posledici aktuelnog stanja.\nPrema pisanju beogradske štampe, u Vladi Srbije se razmatraju dve opcije – jedna je da posao prihvata izbeglica preuzmu humanitarne organizacije, a druga da to učini MUP. Kao što je Danas prvi izvestio Srbija će do kraja avgusta završiti Operativni plan za zbrinjavanje migranata, što je dodatno traženo u okviru pregovaračkog poglavlja 24 – ljudska prava i bezbednost. Nakon te informacije, pojavila su se tumačenja da bi najpovoljnije rešenje bilo uspostavljanje punktova duž linije kretanja migranata koji bi ubrzavali njihov put kroz Srbiju, dok bi najteže izvodljiva bila gradnja prihvatnih centara koji bi podrazumevali zadržavanje i troškove koji s tim idu.\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je da je više zabrinuta zbog pitanja raseljenih ljudi u Evropskoj uniji nego zbog stabilnosti evra i finansijske situacije u Grčkoj. Kada najuticajniji političar Evrope tako nešto izjavi, jasno je kako izgledaju razmere tog problema.\nŠef misije UNHCR u Srbiji Hans Šoder je rekao, gostujući na televiziji N1, da je do početka avgusta u Grčku stiglo 130.000 izbeglica i da gotovo svi dolaze u Srbiju, preko Makedonije. Migranti su svi koji se kreću preko granica, izbeglice su oni koji prelaze granice bežeći od rata, a tražioci azila su oni koji traže međunarodnopravnu zaštitu, objašnjava on terminološku razliku.\nUpitan o ogradi koju je podigla Mađarska, Šoder kaže da sve zemlje imaju pravo da kontrolišu svoje granice, ali da imaju i obavezu, prema nacionalnim zakonima i međunarodnom pravu, da primaju izbeglice, da ih puste da uđu na njihovu teritoriju i daju im zaštitu.\n„Ograde nisu rešenje, UNHCR se protivi tome… To nije nikakvo praktično rešenje i do sada se pokazalo da to ne funkcioniše“, kaže on dodajući da moraju da puste izbeglice, da ih procesuiraju i pruže im pomoć i zaštitu koja im je potrebna.\nUpitan da li je misija UNHCR zadovoljna saradnjom sa vlastima Srbije, Šoder kaže da su veoma zadovoljni. „Opšte uzevši, veoma smo zadovoljni stavom… Odgovor srpske vlade je dobar, bitno je što Srbija prima na svoju teritoriju, evidentira i pomaže ove izbeglice, omogućava im pristup medicinskoj pomoći“.\nTražioci azila većinom izbeglice\n„Do današnjeg dana, prema podacima Vlade, 83.000 tražilaca azila je evidentirano u Srbiji. Više od 90 odsto su izbeglice, 57 odsto dolazi iz Sirije, četvrtina iz Avganistana, ima ih iz Iraka… Dakle, 95 odsto njih dolazi iz zona gde su ratovi, gde su progonjeni… Većina njih samo prolazi kroz Srbiju“, rekao je za televiziju N1 Hans Šoder, šef misije UNHCR u Srbiji.\nKako je naveo, oni žele samo da se sjedine sa svojim porodicama i prijateljima u zapadnoj Evropi. „Oko 500 njih je predalo zahtev za azil u Srbiji, to je mali broj. Većina njih odlučuje da odlazi odavde… Mi zagovaramo stav da tražioci azila, kad se evidentiraju, odu u centre, ali neki su na primer na granici sa Crnom Gorom, pa oni ne žele da idu čak tamo“.\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ najavili su da će danas, na Svetski dan humanih, na više punktova gde se okupljaju u Beogradu, obići izbeglice iz Sirije, Avganistana i Iraka i doneti im flaširanu vodu, sokove i sredstva za ličnu higijenu.


Više od 20 mrtvih u Somaliji\nMesto napada u Mogadišu, Somalija 30. avgust 2016.\nViše od 20 ljudi poginulo je u eksploziji automobila bombe u blizini predsedničke palate u Mogadišu, pošto je vozilo naletelo na zid hotela SYL, inače popularnog mesta okupljanja somalijskih vladinih zvaničnika.\nNeimenovani član obezbeđenja somalijskog predsedništva rekao je za Glas Amerike da je ispaljeno nekoliko upozoravajućih hitaca u vazduh kada su kola ubrzano počela da se približavaju, posle čega je obezbeđenje pucalo u vozilo pre nego što je napadač aktivirao eksploziv.\nHitna pomoć je posle eksplozije prevezla 30 povređenih i 22 mrtvih, od kojih je šest žena.\nMeđu povređenima su ministar saobraćaja, državni ministar odbrane, nekoliko zakonodavaca i dva lokalna radio novinara.\nMinistar za informacije Mohamed Abdi Hajir Maraje rekao je za Glas Amerike da su vladine službe imale informacije da su ekstremisti za ovu nedelju planirali tri bombaška napada automobilima na različitim lokacijama po gradu. Dva napadača su uhvaćena zahvaljujući dojavama građana, ali prema njegovim rečima, treći napad nije mogao da se spreči.\nJoš uvek niko nije preuzeo odgovornost za napad, ali se sumnja na ekstremističku grupu Al Šabab, koja pokušava da zbaci vladu i na vlast u Somaliji dovede džihadističku Islamsku državu.\nTa grupa često cilja na hotele gde vladini zvaničnici žive ili se okupljaju. U prethodnom napadu na hotel SYL u februaru ubijeno je devetoro ljudi.


Jahjaga ponižava srpsku medijsku zajednicu\nUdruženje novinara Srbije i Društvo novinara Kosova i Metohije (DNKiM) osuđuju najnoviji pokušaj ponižavanja srpske medijske zajednice na Kosovu i Metohiji od strane predsednice Kosova Atifete Jahjage koja je danas po drugi put odbila da primi novinare srpskih medija na dogovoreni intervju na koji ih je pozvao sam kabinet predsednice.\nDuhovnim časovima u susret Uskrsu\nU prisustvu učenika Prizrenske Bogoslovije, sveštenstva raško prizrenske Eparhije i vernika,djakon Dejan Nikolić , profesor Niške Bogoslovije održao je u Gračanici duhovni čas na temu biblijskog stvaranja čoveka i sveta , prvi u seriji predavanja posvećenih Velikom postu pred praznik Hristovog vaskrsenja.\nJahjaga i opozicija o formiranju Specijalnog suda\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga razgovarala je danas s liderima Samoopredeljenja Visarom Imerijem iz Inicijative za Kosovo Fatmirom Ljimajem o značaju formiranja Specijalnog suda za zločine bivše OVK.\nPotpisani ugovori o dodeli sredstava SPC\nPredstavnici institucija i vladika Teodosije, danas su u konaku manastira Gračanica potpisali ugovore o doniranju dela ličnih prihoda Srpskoj pravoslavnoj crkvi.\nNaučni skup u Leposaviću\nPrvi naučni skup sa međunarodnim učešćem pod nazivom Nastava i nauka u vremenu i prostoru organizovan je na Učiteljskom fakultetu u Leposaviću. Na skupu su predstavljena istraživanja koja se bave problemima u obrazovanju.\nUspostavljanje specijalnog suda u interesu Kosova\nKancelarija koju vodi specijalni izaslanik EU na Kosovu i šef Kancelarije EU Samuel Žbogar â€žohrabruje kosovske vlasti da nastave sa započetim procesom pripreme i usvajanja pravnog okvira koji će omogućiti uspostavljanje specijalnog sudaâ€.\nPicula, šef delegacije EP o specijalnom sudu\nOtpori uspostavljanju suda u parlamentu Kosova ne smeju biti maskirani principijelnošću, a motivisani odbijanjem suočavanja sa zločinima koji su neupitno počinjeni, kaže Tonino Picula, šef delegacije EP-a za odnose sa BiH i Kosovom.\nECMI: Neprimerena izjava Muratija\nIzjava kosovskog ministra za dijasporu Valjona Muratija da su za migracije krivi teška socio-ekonomska situacija i "privilegovan položaj" zajednica, podstiče međuetničke tenzije, navodi se u reagovanju Evropskog centra za pitanja manjina (ECMI).


Zaev: Podneću ostavku ako referendum ne uspe china radio international\n2018-06-26 14:37:21 cri\nPremijer Makedonije Zoran Zaev izjavio je večeras da je siguran da će referendum o dogovoru sa Grčkom uspeti, ali i da će podneti ostavku ako se to ne desi.\n"Da, otići ću ako ne uspe referendum u Makedoniji, ali sam veoma siguran da će uspeti. Očekujem ogromnu podršku gradjana i ozbiljne procente (podrške), 77 do 85 odsto, saglasno tome koliki su procenti gradjana koji su se izjasnili da su za EU i NATO", rekao je Zaev u intervjuu kablovskoj "Jedan TV".\nPrema njegovim rečima, gradjani nemaju šta da biraju, jer Makedonija nema alternativu, već samo treba da potvrde da žele da njihova zemlja bude članica EU i NATO.\n"Ubedjen sam da će gradjani doneti odluku za evopsku budućnost, za sebe i za druge generacije. Odluka je jednostavna, put za EU i NATO je jednosmeran", rekao je makedonski premijer.\nZaev je dodao da u vladajućoj koaliciji još nisu razmišljali o referendumskom pitanju, ali je istakao da će biti povezano sa odlukom o imenu i sa EU i NATO.\nMakedonski premijer je rekao da svuda u svojoj okolini vidi podršku za dogovor sa Grčkom o uređavanju spora oko imena Makedonija i da se zna ko je za napredak zemlje ka EU I NATO, navodeći da je referendum potreban zato što se ne zna ko je protiv.\n"Opoziciona VMRO DPMNE je (za vreme ratifikacije Dogovora u Sobranju) izašla iz palarmenta, a možda je i tamo neko za, uzdržan ili protiv, ali neće učestivovati. Treba da vidimo ko je protiv", rekao je Zaev.


Tužilac Vladimir Vukčević dobio pismo u kojem mu se preti smrću\nTužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević dobio je pismo u kojem mu se preti smrću. U Tužilaštvu za ratne zločine potvrđeno je da se u pismu koje je potpisala grupa Srba iz Evanstona u američkoj državi Ilinois, između ostalog, navodi da će Vukčević kao dokazani izdajnik srpskog naroda dobiti, ono što zaslužuje - metak u čelo. Pismo je napisano na tri strane, a na poslednju je zalepljen novinski članak koji su potpisali autori ovog pisma. Autori su pismo, navodno, napisali revltirani tužiočevim izjavama o lociranju Mladića i zbog raspisivanja nagrade od milion evra za informacije o haškim optuženicima Ratku Mladiću i Radovanu Karadžiću i za sve to optužuju ga za izdaju.\nU pismu grupe Srba kaže se da Ratko Mladić nije počinio nikakav genocid u Srebrenici već je samo likvidirao nekoliko stotina Orićevih suboraca koji su pod oružjem i uniformama počinili zločine nad srpskim civilnim stanovništvom. Tužilaštvo za ratne zločine obavestilo je policiju o pretećim porukama upućenim tužiocu Vladimiru Vukčeviću, a portparol Tužilaštva Bruno Vekarić tim povodom kaže da su kontaktirani američka ambasada u Beogradu i predstavnici FBI-a s obzirom da je pismo poslato iz Čikaga, pa će preko partnera iz Amerike biti provereno ko su autori jer pretnja iz pisma liči na krivično delo terorizma.\nStranka G17 plus izrazila je zabrinutost zbog pretnji upućenih tužiocu Vukčeviću i zatražila od nadležnih državnih organa da otkriju i kazne sve pojedince i grupe koje se usuđuju da koriste nasilje, ugrožavaju živote i remete rad državnih institucija.


Kurti: Kosovo priprema tužbu protiv Srbije za genocid - AKOS\nWednesday, June 23, 2021 9:09\nNaslovna/Vijesti/Vijesti iz svijeta/Kurti: Kosovo priprema tužbu protiv Srbije za genocid\n- Kurti je kazao da Kosovo priprema tužbu protiv Srbije za genocid počinjen u poslednjem ratu\nVlada Kosova je na današnjoj sednici usvojila četvorogodišnji plan koji ima dva prioriteta, a koji se odnose na prevazilaženje zdravstvenih i ekonomskih posledica pandemije COVID-19, javlja Anadolu Agency (AA).\nPremijer Kosova Albin Kurti je na konferenciji za novinare nakon sednice Vlade je kazao da je Pokret Samoopredeljenje pobedio na izborima 14. februara uz dve reči “pravosuđe i zapošljavanje”, tako da su prioriteti zapošljavanje i provera pravosudnog sistema, ali pre svega toga upravljanje pandemijom.\n“Vladin program ima dva hitna prioriteta, koji su povezani sa pandemijom, prva sa zdravljem u uslovima pandemije, a druga sa ekonomijom ponovo u uslovima pandemije. Dakle, imamo posledice u javnom zdravstvu sa kojima moramo da se suočimo, ali i ekonomske i socijalne posledice koje zahtevaju opštu mobilizaciju države”, naglasio je Kurti.\nIstakao je da je u ovom aspektu prioritet nabavka vakcinacija, kako bi se do kraja godine vakcinisalo 60 posto stanovništva.\nKosovski premijer je kazao da će Kosovo aplicirati za učlanjenje u EU i u Jadranskoj karti te da su odlični odnosi s NATO-om, EU i SAD-om pomenuti kao izvršni prioritet.\nIstakao je da Kosovo želi dobro pripremljen dijalog sa Srbijom, u kome će Kosovo biti ravnopravna strana i sporazum o obostranom priznanju, kao i tesnu saradnju s Albanijom. Poručio je da će Kosovo biti sposobno da brani svoj integritet I teritoriju.\nKurti je kazao da Kosovo priprema tužbu protiv Srbije za genocid počinjen u poslednjem ratu.\n“S ministrom pravde i mojim savetnicima započeli smo rad na pripremi tužbe protiv Srbije za genocid na Kosovu u periodu poslednjeg rata. U vezi ovog slučaja ćemo vas obavestiti kada budemo imali jasne rokove ovih priprema, koji su gigantski, jer se takav slučaj niti sme niti može niti treba izgubiti na Međunarodnom sudu pravde”, naglasio je Kurti.\nKurti je kazao da neće biti dozvoljeno da nijedan građanin živi u ekstremnom siromaštvu. Biće razmotrena postojeća socijalna shema i penzioni sistem, a novčano će biti potpomognuti mladi bračni parovi i žene glave porodica.\nPremijer je kazao da će biti povećana minimalna plata na 250 eura i da oni koji primaju minimalne plate neće plaćati porez.\nVladin program predviđa rešavanje problema sa stabilnim snabdevanjem električnom energijom, pitanje pijaće vode, otpadnih voda i kanalizacije.\nZa vladin program nije glasao samo ministar iz Srpske liste Goran Rakić zato što materijal na srpskom jeziku nije dobio na vreme.\nVlada s premijerom Albinom Kurtijem izabrana je 22. marta ove godine nakon prevremenih parlamentarnih izbora održanih 14. februara na kojima je Kurtijeva partija Pokret Samoopredeljenje dobila više 50 odsto glasova.\nVlada Kosova ima 15 ministarstava i tri zamenika premijera.\nRamazanski savjeti Nouman Ali Khan: Šta posebno mogu činiti tokom ramazana?\nPodgorica: Medresa “Mehmed Fatih” ispratila desetu generaciju maturanata\nCrna Gora: Položen kamen temeljac za izgradnju centralne džamije u Bijelom Polju


Planeta pod kišom lažnih vesti (1): Hibridni rat na internetu\nU vreme interneta i društvenih mreža, kada bi građani trebalo da budu najobavešteniji, po svemu sudeći, oni su gluvi i slepi kod očiju. Ne zbog manjka informacija, već zbog viška lažnih...\nLice i naličje srpske stvarnosti (4): Čvrsta ruka kao nameštaljka\nSituacija u Srbiji je, prema rečima filozofa Nikole Tanasića iznedrila ukrštanje dve vrste prezira prema politici koje, kako pojašnjava za "Vesti", dolaze sa sa raznih strana.\nNovi rečnik uvreda hara srpskom političkom scenom, pa ušima nacije neretko odzvanjaju neverovatni pogrdni izrazi. Poput kovanice "luftiguz" kojom je poslanik SNS-a Marko Atlagić okarakterisao...\nPovodom 150 godina prvog izdanja Daničić-Karadžić Svetog pisma iz štampe je početkom 2018. izašao Novi srpski prevod Svetog pisma u izdanju Udruženja Ikonos iz Beograda. Prevod je rezultat...\nVek i po od Svetog pisma na srpskom (4): Gutenbergov prvenac\nPronalazač štamparije Johan Gutenberg izabrao je baš Sveto pismo kao knjigu koju će prvu odštampati na svom izumu davne 1456. godine. Čak tri godine je radio na štampanju najznačajnije i...\nVek i po od Svetog pisma na srpskom (2): Sve počelo od Ćirila i Metodija\nStručnjaci su saglasni da Sveto pismo među Srbima ne postoji tek vek i po, koliko je prošlo od prvog štampanog izdanja Biblije u prevodu Vuka Stefanovića Karadžića i Đure Daničića. I pre...\nEvropa na oprezu zbog terorista (4): "Nameštaj" kao štit\nEvropa na oprezu zbog terorista (2): Nije lako Srbe zaplašiti\nVreme božićnih vašara u Nemačkoj je i vreme povećane brige za bezbednost. Teroristički napad u Strazburu podsetio je na slične napade do kojih je poslednjih godina došlo na ovakvim...\nEvropa na oprezu zbog terorista (1): Božić u senci straha\nTeroristički napad u Strazburu, u kojem su ubijene tri osobe, ponovo je pred novogodišnje praznike podsetio koliko je bezbednosna situacija u Evropi i dalje krhka. Iako već nekoliko godina...\nDvojica političara osuđena su istog meseca za visoku korupciju. Zajedničko im je što su obojica sa Balkana i obojica su bivši premijeri svojih država. Tako je nekadašnji šef vlade Hrvatske...\nPoražavajući podaci o neuspehu država (2): Srbija, zarobljena država\nEvropska komisija konstatuje da zemlje zapadnog Balkana "pokazuju jasne elemente "zarobljenih država", uključujući veze sa organizovanim kriminalom i korupcijom na svim nivoima vlasti i uprave,...


Tenderi: Novih 13 miliona za auta - BIGportal.ba\nApril 4, 2019 082\nTrenutno je u BiH u toku 156 tendera za nabavku službenih vozila čija se vrijednost procjenjuje na oko 13 miliona KM.\nPodaci su ovo baze Balkanske istraživačke mreže Bosne i Hercegovine (BIRN BiH), u kojoj su navedeni svi okončani tenderi, kao i oni koji se još vode kao otvoreni, a raspisani su ove ili najranije u toku prošle godine.\nPoznato je da je BiH lider kada je u pitanju brojnost voznog parka. Limuzine naših funkcionera mnogo su skuplje nego vozila nekih evropskih lidera, a vrijednost motornih vozila u 75 institucija BiH iznosi nevjerovatnih 107 miliona KM.\nDok javnost već odavno upozorava da je broj automobila prevršio svaku mjeru, nekima ipak nije dosta, jer se tenderi i dalje raspisuju.\nIako su u tendere uračunata i vatrogasna vozila, skuteri, kombi vozila, kao i električni traktori za aerodrom, veliki broj ipak se odnosi upravo na službene automobile.\nMeđu tenderima koji su na BIRN-ovoj bazi kategorisani kao „u toku“ „najskuplji“ je onaj koji je objavila Radio televizija Republike Srpske, u kome se traži 20 službenih vozila, a vrijednost tendera procijenjena je na skoro milion KM!\nNa vrhu liste svakako je i onaj Opštine Gradiška, koji je raspisao tender za nabavku osam automobila, vrijedan 280.000 KM. Među tenderima je i onaj banjalučke Toplane, Ministarstva civilnih poslova, Republičke uprave civilne zaštite Republike Srpske, kao i Opštine Sokolac.\nMeđu tenderima je i onaj Grada Trebinja, koji nabavlja vatrogasna vozila vrijedna 280.000 KM, tender su raspisali i u Domu zdravlja u Lakašima, u Vladi Brčko Distrikta, kao i mnogi drugi.\nVidljivo je da je među tenderima od prošle godine ostalo mnogo onih koji se odnose na vatrogasna vozila, vozila za civilnu zaštitu, kao i ostala vozila za sličnu upotrebu, dok su tenderi koji se odnose na kupovinu automobila za funkcionere mahom na vrijeme završeni.\nPredložen pritvor za Desnicu Radivojevića\nKijanu Rivs ponovo u akciji, u Brazilu se sastao sa guvernerom\nSAD “opomenule” Kinu: Prestanite da narušavate suverenitet drugih zemalja\nMejlovi dokazuju Tegeltijine laži


Elnos Grupa je internacionalni koncern za elektroenergetiku. Njegujući tradiciju dugu 70 godina, Elnos Grupa primjenjuje svoje znanje i iskustvo gradeći trajne vrijednosti. Mnogobrojni projekti izgradnje, modernizacije i rekonstrukcije, svrstali su nas u red vodećih kompanija za objekte do 400 kV (na elektranama, elektroenergetskim mrežama, infrastrukturnim projektima, industriji i instalacijama).\nOvo čini čvrst temelj za pružanje sveobuhvatnog spektra usluga Elnos Grupe, koje vode ka postizanju energetskog, ekonomskog, ekološkog i društvenog napretka.\n+ Naša strategija\nNaša strategija je usmjerena prema dugoročno profitabilnom rastu kompanije. Profesionalan pristup modernim zahtjevima i tržištima budućnosti, uz usvajanje i primjenu najnovijih tehnologija, pozicionirali su nas u red kompanija koje idu u korak sa svjetskim trendovima.\n+ Elnos Grupa danas\nPoslovanje Elnos Grupe koncentrisano je u dvanaest poslovnih centara u jugoistočnoj, centralnoj i sjevernoj Evropi. Danas u sastavu Grupe posluje sedam članica, jedno zastupništvo i jedno predstavništvo. Uspješno prateći globalne trendove u oblasti elektroenergetike, Elnos Grupa nudi konkurentna rješenja čak i za najsloženije poslove.\nELNOS BL - Banjaluka\nCentrala: + 387 51 492 222\nFax: + 387 51 492 200\nMaloprodajni centar Banjaluka\nTel: + 387 51 288 988\nFax: + 387 51 288 980\nMaloprodajni centar Doboj\nĐenerala Draže 6,\nTel: +387 53 20 20 82\nFax: +387 53 20 20 80\nMaloprodajni centar Bijeljina\nStefana Dečanskog 249\nTel: +387 55 240 101\nFax: +387 55 240 105


23/01/2021 - podunavlje.info\nDan: 23. januara 2021.\nSMEDEREVO, 23. januar 2021 – I pored poraza koji su pretrpele večeras, u 6. kolu Super lige za rukometašice, mlada i poletna ekipa iz Radinca nije razočarala. Pružile su Radinčanke jak otpor višestrukom šampionu Srbije: Mladi radnik – Bekament 23:31 (13:14). Daleko iskusnije gošće, na čelu sa kapitenom, nekadašnjom reprezentativkom Sanjom Rajović, ušle su u meč kao veliki favoriti, ali…\nBekament Aranđelovac, RK Mladi radnik Radinac, Super liga SrbijeLeave a comment\nSMEDEREVSKA PALANKA, 23. januar 2021 – Košarkaši Mladosti nisu uspeli da po drugi put u ovom prvenstvu pobede Napredak iz Kruševca, ovoga puta na domaćem parketu: Mladost – Napredak Junior 64:68 (22:11, 13:15, 11:22 i 18:20). U uzbudljivoj završnici, kod rezultata 64:66, imali su Palančani napad za pobedu ili bar produžetke. Umesto toga, posle promašaja i prekršaja domaćih košarkaša, Kruševljani…\nKK Mladost Smederevska Palanka, KK Napredak JuniorLeave a comment\nSMEDEREVO, 23. januar 2021 – U okviru 32. Smederevskih svetosavskih svečanosti, u ponedelјak će, u galeriji Centra za kulturu Smederevo biti otvorena izložba fotografija protojereja Želјka Đurića pod nazivom „Crtice iz pravoslavnog života“. Govoreći o fotografijama koje će biti izložene u smederevskom Centru za kulturu, umetnik fotografije Zdravko Simijonović ukazuje na to da su „zastuplјeni neki momenti iz svakodnevnog života…\nCrtice iz pravoslavnog života, Galerija Centra za kulturu Smederevo, Izložba fotografija, Željko ĐurićLeave a comment\n24/05/2022, 2:44 pm


Grad Pirot - Prijem za Lanu, Nataliju i Jelisavetu, učesnice takmičenja “Srbija u ritmu Evrope”\nPrijem za Lanu, Nataliju i Jelisavetu, učesnice takmičenja “Srbija u ritmu Evrope”\n“Srbija u ritmu Evrope” je projekt namenjenom deci osnovnog i srednjoškolskog uzrasta talentovanoj za pevanje i ples, koja će na nekom od jezika evropskih zemalja predstaviti svoj grad ili opštinu. U projekat su uključene 24 lokalne samouprave, među kojima je i Pirot, koje predstavljaju neku od evropskih zemlja, koje im dodeli organizator. Prema propozicijama takmičenja, s obzirom da je Grad Vranje prošlogodišnji pobednik ujedno i domaćin ovogodišnjeg takmičenja u Srbiji, tim iz ovog grada predstavljaće Srbiju i izvodiće numeru na maternjem jeziku.\nU sali Doma kulture Pirot, krajem januara, održana je audicija za takmičenje “Srbija u ritmu Evrope”. Tridesetak učenika pirotskih osnovnih i srednjih škola prikazalo je svoj talenat za igru i pesmu žiriju najvećeg dečijeg takmičenja u zemlji.\nZa dalje takmičenje izabrane su 3 učenice. Devojčice koje će činiti ekipu grada Pirota su: Natalija Toskić - sekcija pevanje, Lana Sokolović i Jelisaveta Stančić- sekcija ples. One će predstavljati Pirot i zemlju Jermeniju u finalu ovog takmičenja. Prema odluci organizatora one će izvesti pesmu "Qele, qele!", kojom se ova zemlja predstavila na Pesmi Evrovizije 2008. godine.\nTim povodom danas je gradonačelnik Pirota, Vladan Vasić, u svom kabinetu organizovao prijem za našu tročlanu ekipu.\nO planovima za nastup, ispred ekipe govorila je Lana Sokolović.\nGradonačelnik Vasić poželeo je našim predstavnicama, najpre da se dobro zabave, što je i osnovni cilj manifestacije i naravno uspešno predstave Pirot.\nTačan termin održavanja takmičenja još uvek nije utvrđen, jer su sve aktivnosti prolongirane zbog epidemije koronavrisa.