VEK ITALIJANSKOG STRIPA - KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura\nIzložba „Oblačići u štampi“, posvećena stogodišnjici nastanka italijanskog stripa, biće otvorena večeras u 19 časova u Italijanskom institutu za kulturu, u Ulici kneza Miloša 56 u Beogradu. Ova postavka obuhvata sve važnije momente iz italijanskog strip-izdavaštva, od samih početaka u listu „Korijerino“, preko prikaza izdanja giganta „Boneli“ i, kod nas veoma popularnih, likova kao što su Dilan Dog, Mister No i Komandant Mark, pa do prikaza „crnog italijanskog stripa“\nDeo izložbe posvećen je velikim autorima, čuvenom Magnusu, što je pseudonim Roberta Raviole (1939-1996), autoru Alana Forda, i Hugu Pratu, tvorcu „Korta Maltezea“. Prema rečima Alesandre Bertini Malgarini, direktorke Italijanskog instituta za kulturu u Beogradu, zvanični datum „rođenja“ italijanskog stripa je 27. decembar 1908. godine, kada izlazi prvi broj lista „Korijere de Pikoli“.\n– Na izložbi će biti postavljeno 50 panela koji prikazuju čuvene brojeve italijanskih stripova – kaže Alesandra Bertini Malgarini, najavljujući i prateći program izložbe. Tako će pre samog otvaranja, danas u 17.30 časova, biti upriličen susret autora i crtača srpskog i italijanskog stripa. Ovom razgovoru prisustvovaće Andrea Placi, kustos izložbe, autori Fabio Gaduči, Dijego Kaijeli, Paolo Parizi, Đovani Eher, Zefirino Grasi, glavni urednik „Politikinog Zabavnika“, naš autor Aleksandar Zograf i drugi.\nU četvrtak će, prema najavama, gosti iz Italije posetiti Filološki fakultet u Beogradu u 13.15 časova, gde će razgovarati o jeziku stripa sa studentima italijanskog jezika. Istoga dana u 18 časova u Italijanskom institutu za kulturu biće prikazan dokumentarni film o Magnusu, pod nazivom „Znak namernika“, u režiji Đovanija Ehera. Alesandra Malgarini kaže da očekuje da će se srpske televizije zainteresovati za ovaj film, s obzirom na veliku popularnost koju Magnus ima u našoj zemlji. U petak u 11 časova, Andrea Placi i ostali gosti posetiće školu stripa u Studentskom kulturnom centru u Beogradu.\n– Tridesetih godina prošlog veka, u časopisu „Truba“ pojavio se italijanski strip „Saturn protiv planete Zemlje“, a „Politikin Zabavnik“ je odmah posle rata počeo da objavljuje strip „Virus“, kasnije i dela čuvenog Jakovitija (autor Koko Bila). Većina Diznijevih stripova koji su prevedeni kod nas nastali su u Italiji. Posebno mesto u čitavoj bivšoj Jugoslaviji zauzima strip „Alan Ford“ koji se i dalje prevodi u svim republikama, a svojevremeno je pet brojeva bilo prevedeno i na albanski jezik na Kosovu. Zanimljivo je da je „Alan Ford“, verovatno zbog specifičnog ironičnog humora, kod nas uvek bio popularan dok je, recimo, u Francuskoj izlazio vrlo kratko i nije naišao na razumevanje – rekao je Rakezić, koji je i sam stekao prilično popularnost sa svojim stripovima objavljenim u Italiji.\nPrevPrethodna„WATCHMEN“ DEBITOVAO U LONDONU\nSledećaZNANSTVENICI IDENTIFICIRALI NAJSTARIJE ENGLESKE REČINext


Evropskoj uniji potrebna nova strategija za Zapadni Balkan | Najnovije vesti - Srbija danas\n04.10.2021. • 22:47 Tanjug\nEvropskoj uniji potrebna je nova strategija za Zapadni Balkan, ukazuju Bečki ekonomski institut (WIIW) i Fondacija Bertelsman, uoči Samita EU-Zapadni Balkan u Sloveniji.\nČelnici EU okupiće se u Sloveniji 6. oktobra, a "u torbi" će imati devet milijardi evra težak ekonomski i investicioni plan, koji treba da privuče privatne investicije u vrednosti od više milijardi, navodi se u saopštenju.\n"EU DA SE PROŠIRI NA ZAPADNI BALKAN DO 2030" Snažan pritisak na Brisel, države članice ZAPREPAŠĆENE predlogom\n"To je optimistički. Obećani ekonomski paket neće mnogo promeniti na lošoj ekonomskoj situaciji na Balkanu, već će doneti ''još istog''", ocenio je Ričard Griveson, koautor studije fondacije "Bertelsman".\nDirektor WIIW-a rekao je da koliko dodatna sredstva i plan ekologizacije i digitalizacije balkanskih privreda treba podržati, toliko su oni u prošlosti slabo funkcionisali.\n"Dosadašnja strategija EU forsiranja regionalne ekonomske integracije u cilju podsticanja procesa ekonomskog pristizanja i rešavanja konflikata nije bila uspešna", ocenjuje Štefani Vajns, ekspertkinja za pitanja EU u Fondaciji Bertelsman u Briselu.\nPrema njenim rečima, ako EU stvarno želi snažnije da integriše Zapadni Balkan onda mora više da razmišlja o ključnoj zemlji u regionu - Srbiji.\n"Podrška članstvu u EU je tamo značajno niža nego u drugim zemljama. Na kraju će EU morati da donese jednostavnu geopolitičku odluku - želi li zaista integrisati Zapadni Balkan, ili ga i dalje imati kao spornu zonu pred kućnim pragom, u kojem uticaj šire i Rusija i Kina", upozorila je Vajs.\nKonstatuje se da nasleđe ratova u bivšoj Jugoslaviji i dalje opterećuje odnose među zemljama.\n"Srbija je ekonomski i politički ''teškaš'' u regionu i s tim u vezi igra ključnu ulogu", podvlači Griveson.\nPodsećaju da su tokom 2000-tih bilateralni ekonomski sporazumi sklopljeni između zemalja Zapadnog Balkana imali blago pozitivni efekat - izvoz u regionu je porastao za oko 14 odsto.\nAko se izuzme Srbija, koja svoju spoljnu trgovinu obavlje pre svega sa EU, u oba slučaj rast je bio čak i 70 odsto, navodi se u studiji.\nIako je regionalna integracija povećana, to se nije značajno odrazilo na ekonomski razvoj.\n"BDP regiona je i dalje veoma nizak, ukupno je na nivou BDP-a Slovačke. Potencijalna dobit iz pojačane regionalne trgovine se gotovo nedovoljno materijalizovala", kaže Griveson.\nOn je dodao da se razdor prema novim članicama EU na istoku Evrope povećao, što je zabrinjavajući, jer bi siromašnije zemlje trebalo brže da rastu od bogatih.\nBDP po glavi stanovnika na Zapadnom Balkanu je između 20 i 40 odsto nivoa Nemačke, a time ispod svakog od većine istočnoevropskih članica EU.\nDirektne investicije iz EU su u istom periodu porasle za oko 46 odsto, što je, smatraju, skromno u poređenju sa rastom direktnih investicija iz EU u Poljsku, Češku, Slovačku ili Mađarsku pre pristupanja Uniji.\nGriveson ističe da se ne može govoriti o procesu približavanja, iako postoje naznake da bi moglo doći do vraćanja proizvodnje iz Azije u Evropu, a time na Zapadni Balkan.\nU Studiji se navodi da su uspesi u oblasti infrastrukture ograničeni, iako su države regiona uspešno priključene na transevropske saobraćajne i energetske mreže.\n"I dalje postoje velike rupe, na primer u vezi brzog interneta. Sa Kinom je u region nastupio jedan akter koji zadaje sve više glavobolje Evropljanima. Najavljene kineske investicije u region su vredne oko sedam milijardi evra. Često te investicije dovode do ekonomske ovisnosti, na primer Crna Gora, i slabe uticaj EU. O tome treba razmisliti", kaže Vajs.\nDa bi se ekonomski razvoj zemalja regiona podstakao autori studije preporučuju što sveobuhvatnije ekonomsko priključenje EU.\n"Posebno zato što je pristupanje za većinu iz političkih razloga sve udaljenije, Brisel mora ponuditi alternativu", konstatuje Vajs.\nJedna mogućnost bi bila otvaranja strukturnih i kohezivnih fondova, kao i drugih finansijskih instrumenata EU za Zapadni Balkan.\nTo, navodi se u studiji, ne bi teško opteretilo poreske obveznike EU, svega jedan odsto BDP-a.\nI integracija u carinsku uniju, kao i proširenje postojećih Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju bili bi korisni, zaključuje se u studiji.\nEU Zapadni Balkan strategija


Život među oblacima u najvišem selu Evrope (VIDEO)\nU Gruziji, na 2.190 metara nadmorske visine, nalazi se Ušguli, najviše selo u Evropi. Ovo mesto smešteno na vrhu Kavkaza čine četiri manje celine - Žibiani, Čvibiani, Čažaši i Murkmeli.\nSelo je okruženo predivnim planinskim predelima, a sneg prekriva čitavu oblast oko šest meseci godišnje. Naseljeno je sa oko 200 veoma gostoprimljivih stanovnika (oko 70 porodica) čija deca idu u lokalnu školu, a od javnih objekata u mestu se nalazi još i kapela iz 12. veka.\nPojedine građevine nalaze se na Uneskovoj listi svetske baštine, a najkarakterističniji objekti kule tvrđave. Zahvaljujući novom putu koji je sagrađen do ovog zabačenog i do skoro zaboravljenog mesta, sve je više turista koji dolaze da ga posete i upoznaju jedan potpuno drugačiji svet.\n« Selo u kome žive samo goli ljudi 18 + U Kini otvoren najduži stakleni most na svetu »


Slobodno sa Turcima - Istinomer\nMinistar ekonomije o početku primene Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Turskom. (Danas, 2. 6. 2009. godine)\n„Sporazum znači šansu za naše izvoznike, koji će već od januara sledeće godine (2010.) moći da izvoze robu bez carine u Tursku.“\nBescarinski izvoz u Tursku srpski privrednici su, ipak, morali malo da sačekaju. Naime, iako je Skupština Srbije ratifikovala Sporazum o slobodnoj trgovini sa Turskom u decembru 2009. godine, turska strana je to učinila tek 7. maja 2010. godine.\nSporazum je i zvanično stupio na snagu 1. septembra 2010. godine.\nBudući da se sa primenom Sporazuma kasni, ali da je to krivica druge strane, Istinomer obećanje ministra Dinkića ocenjuje kao skoro ispunjeno.\nTurska međunarodna saradnja trgovina


Šaron spreman da se sastane sa Abasom - 2003-05-06\nIzraelski premijer, Ariel Šaron, izrazio je spremnost da se sastane sa palestinskim kolegom, Mahmudom Abasom. U izveštaju dopisnika Glasa Amerike iz Jerusalima, Rosa Dana, navodi se da da je Šaron dao tu ponudu uprkos nedavnom nasilju i bez postavljanja bilo kakavih preduslova.\nFunkcioneri u kancelariji premijera Šarona ukazuju da bi se premijer mogao sastati sa Abasom veæ iduæe nedelje. Funkcioneri kažu da bi takav sastanak mogao da se održi nakon oèekivane posete amerièkog državnog sekretara, Kolina Pauela. Šaron je ranije u izjavi za izraelski radio rekao da æe biti sreæan da se sastane sa Abasom, koji je položio zakletvu prošle nedelje. Izraelski lider je takodje izrazio optimizam o izgledima za obnovu mirovnog procesa sa Palestincima. Šaron je rekao da, kako se izrazio, strategija terora nije uspela i izrazio je nadu da æe novo palestinsko rukovodstvo slediti novi prilaz.\nŠaron se, kako izgleda, povoljno izrazio o Abasu na raèun palestinskog predsednika, Jasera Arafata. Šaron je izbegavao Arafata, i optužio ga da je organizovao 31-meseèni nasilni palestinski ustanak protiv Izraela. Ministar u palestinskom kabinetu, Saeb Erekat, oštro je reagovao na tu izjavu Šarona. Erekat je rekao da ne veruje da je Šaron iskren oko postizanja brzog napretka u vezi sa novom medjunarodnom “mapom” za okonèanje izraelsko-palestinskog konflikta. Tim planom se predvidja okonèanje konflikta i osnivanje palestinske države do 2005. godine.


Predstavnici RS u Briselu o poljoprivredi i ruralnom razvoju – RTV Doboj\nPredstavnici RS u Briselu o poljoprivredi i ruralnom razvoju\nBANJALUKA, Predstavnici Ministarstva za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske učestvuju danas u Briselu na prvom sastanku Pododbora za poljoprivredu i ribarstvo između EU i BiH, na kome se diskutuje o temama iz oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja, te ribarstva.\nIz resornog ministarstva saopšteno je da, u skladu sa usaglašenim i usvojenim dnevnim redom i dokumentom za diskusiju, predstavnici nadležnih institucija razgovaraju sa predstavnicima Evropske komisije i o sprovođenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, o fitosanitarnim i veterinarskim pitanjima, te o bezbjednosti hrane.\n„Ovo je prvi sastanak Pododbora koji se održava nakon stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU i BiH, a nakon održavanja prvog sastanka Odbora za stabilizaciju i pridruživanje između EU i BiH, održanog 17. decembra prošle godine“, navodi se u saopštenju.\nU koordinaciji Ministarstva za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske, na sastanku Pododbora učestvuju i predstavnici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srpske.\nIzvor: capital, agencije\nOko 6.000 deponenata Banke Srpske „nezainteresovano“ za šest miliona KM!


FOTO: Otvorena izložba “20 godina EXIT aktivizma“ | (Vesti - 04.02.2017) Novi Sad\n04.02.2017 u 13:01h\nFOTO: Otvorena izložba “20 godina EXIT aktivizma“\nNeočekivana promena prostora i tenzija koja joj je prethodila, nije omela EXIT da održi izložbu u čast 20 godina društveno korisnog rada udruženja.\nIzložba “20 godina EXIT aktivizma“ održala se sinoć, 3. februara 2017. i bila je dobra prilika da se podsetimo kako apatija i zatvaranje očiju pred problemima sa kojima se društvo u celini suočava nikada ne dovodi do njihovog rešavanja ili boljitka.\nSamo otvaranje izložbe nije proteklo glatko, pošto je prvobitno trebalo da se održi u Rektoratu Univerziteta u Novom Sadu. Nažalost, posle nezvaničnog pritiska da se promeni sadržaj izložbe i učesnici tribine koja joj je prethodila, prostor Rektorata bio je uskraćen, 24 časova pre planiranog otvaranja i bez zvaničnog obrazloženja. Srećom, “Fabrika“ Studentskog kulturnog centra, ponudila je svoje prostorije, te će svi zainteresovani moći da pogledaju izložbu koja traje do 9. februara.\nTribina "Budućnost društvenog aktivizma" na kojoj su govorili osnivač Otpora Srđa Popović, izvršna direktorka Evropskog fonda za Balkan Hedvig Morvai, bubnjar i simbol petooktobarskih promena Dragoljub Đuričić, pisac i zamenik glavnog urednika magazina "Nedeljnik" Branko Rosić i osnivač i direktor Exita Dušan Kovačević, pokušala je da sažme bogatu tradiciju EXITA da utiče na društvo u Srbiji. Ovaj uticaj seže sve do 1996. kada je Dušan Kovačević poveo protestni marš u kom su studenti peške krenuli na put od Novog Sada do Beograda, gde ih je dočekalo 10.000 ljudi na Brankovom mostu. Pored važnosti EXITA za studentske proteste tokom smene vlasti u 2000. godini, govorilo se i o osvajanju titule za Evropsku prestonicu kulture, kao i o humanitarnim akcijama u kojima je sakupljeno više stotina hiljada evra za pomoć oboleloj deci i ugrožene od poplava.\nPored podsećanja na prošlost, učesnici tribine pokušali su da upozore i na nesigurnu budućnost koja je pred nama. Osnivač Exita Dušan Kovačević osvrnuo se na opasnost eksplozivnih, nacionalističkih izjava i koraka koji se javljaju ovih dana kako u Srbiji, tako i u svetu: “Normalni ljudi iz svih krajeva bivše države moraju da se ujedine i da spreče nastanak novih sukoba. Da su ljudi željni normalnog života krajem osamdesetih bili svesni da su krvave devedesete moguće, bili bi mnogo glasniji i organizovaniji u nastojanjima da takav scenario spreče. Mi danas vrlo dobro znamo kako Balkansko bure baruta može da eksplodira, i zato ćemo Tihu balkansku većinu koju smo pokrenuli pretvoriti u Glasnu balkansku većinu, sa ciljem da nadjačamo glasove koji sa svih strana prizivaju nove ratove”.\nNa izložbi je predstavljena i istoimena publikacija čiji je urednik Branko Rosić, a u kojoj se pored hronološkog pregleda najvažnijih društvenih akcija, nalaze i autorski tekstovi i citati o aktivizmu EXIT festivala Srđe Popovića, Ivana M. Lalića, Dragana Ambrozića, Marka Vidojkovića, Olje Bećković, Miljenka Jergovića, Zorana Kesića, Vladimira Arsenijevića, Zorana Kostića Caneta i brojnih drugih. Ako niste u prilici da posetite izložbu, publikaciju možete da preuzmete na ovom linku.\nIzložba će biti otvorena do 9. februara, svakodnevno od 10 do 18 časova.\nPovezane teme dušan kovačević exit evropska prestonica kulture Exit SKCNS Fabrika


S&P Global Ratings zadržala ocenu kreditnog rejtinga Republike Srbije\nAgencija za ocenu kreditnog rejtinga Standard and Poor’s zadržala je ocenu kreditnog rejtinga Republike Srbije na nivou BB- uz stabilne izglede za unapređenje kreditnog rejtinga.\nIzvršenje budžeta Republike – maj 2016. godine\nU prvih pet meseci 2016. godine ostvaren je deficit budžeta Republike u visini od 11,3 mlrd dinara. Deficit budžeta Republike, prema široj definiciji, koja u rashode uključuje i projektne zajmove koji nisu deo budžeta, ali pripadaju nivou Republike (prikazano u tabeli 4) iznosi 20,7 mlrd dinara. Kapitalni rashodi finansirani iz projektnih zajmova veći su u periodu januar – maj 2016. godine za 4,8 mlrd, u odnosu na isti period prethodne godine.\nMMF podigao prognozu rasta BDP-a Srbije na 2,5 odsto\nBEOGRAD - Međunarodni monetarni fond je ponovo povećao prognozu rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije za 2016. godinu na 2,5 odsto sa prethodno predviđenih 1,8 procenata, i očekuje da će inflacija u ovoj godini dostići 1,3 odsto.\nVujović: Bolji finansijski izveštaji, za manje sive ekonomije\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je da je nakon jutrošnjeg sastanka sa MMF-om jedna od glavnih tema bila siva ekonomija, a ključni korak za njeno smanjenje je i uvođenje evropskih standarda u korporativno finansijsko izveštavanje, koje bi moglo da se primenjuje već od kraja ove godine.\nFitch Ratings povećala kreditni rejting Republike Srbije\nAgencija za ocenu kreditnog rejtinga Fitch Ratings povećala je kreditni rejting Republike Srbije sa „B+“ na „BB-“ uz stabilne izglede za dalje unapređenje kreditnog rejtinga.\nPotpisan ugovor o zajmu između Republike Srbije i Evropske investicione banke\nBEOGRAD - Ministar finansija Vlade Republike Srbije Dušan Vujović, guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković i potpredsednik Evropske investicione banke Dario Skanapieko potpisali su danas „Apeks zajam za mala i srednja preduzeća i druge prioritete III/Bˮ između Republike Srbije i Evropske investicione banke (EIB).\nVujović: Vlada uradila veliki posao kada je reč o deficitu\nBEČIĆI – Ministar finansija Dušan Vujović izjavio danas da da je deficit budžeta u prvih pet meseci, dogovoren da bude na nivou od 60 milijardi dinara, ili oko pola milijarde evra, a bio je višestruko manji, 11 milijardi dinara.\nPredstavnici Ministarstva na konferenciji o borbi protiv prevara sa sredstvima EU\nPredstavnici Ministarstva finansija učestvovali su na Godišnjoj konferenciji posvećenoj koordinaciji u oblasti borbe protiv prevara u postupanju sa sredstvima Evropske unije (AFCOS Seminar 2016).\nVujović: Inovacije - novi izvor rasta\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je danas da su procene rasta BDP-a Srbije za ovu godinu revidirane naviše zahvaljujući većem izvozu i investicijama, ali da bi i ubuduće zemlja ostvarivala stabilan rast, on bi morao da bude zasnovan na inovacijama.\nMinistri finansija EU čestitali su Srbiji na ostvarenom ekonomskom rastu i poručili da zemlja mora da istraje na započetim strukturnim reformama kako bi se što bolje pripremila za konkurenciju koja je čeka kao buduću članicu Unije.\nDelegacija Republike Srbije na Ekonomskom i finansijskom dijalogu između EU i Zapadnog Balkana i Turske u Briselu\nBrisel, 25. maj 2016. - U organizaciji Saveta EU za ekonomska i finansijska pitanja (ECOFIN Savet), danas je u Briselu održan Sastanak ekonomskog i finansijskog dijaloga između EU i Zapadnog Balkana i Turske. Delegaciju Republike Srbije, koja je uzela učešće u sastanku, predstavljali su ministar finansija Dušan Vujović i državni sekretar u Ministarstvu finansija Milovan Filimonović kao predstavnici Narodne banke Srbije.\nSastanak o unapređenju sistema javnih investicija\nMinistarstvo finansija organizovalo je danas sastanak na temu upravljanja javnim investicijama. Na sastanku je predstavljen koncept unapređenja sistema javnih investicija, kao i primene daljih neophodnih koraka i koordinacije i podrške donora na uspostavljanju tog sistema.\nSB: Kredit Srbiji za reformu javnog sektora\nBEOGRAD - Ministar finansija Dušan Vujović i šef Kancelarije Svetske banke Toni Verheijen potpisali su ugovor o kreditu od 69 miliona evra, odnosno 75 miliona dolara za podršku reformama javnog sektora i državnih finansija u Srbiji\nVujović: Regionalna saradnja ključ za nove investicije\nMinistar finansija Srbije Dušan Vujović pozvao je danas strane investitore da dođu u Srbiju, ističući da je poslovno okruženje prijateljsko za ulagače i izrazio uveravanje da će reformska vlada nastaviti razvoj stabilne i predvidive investicione klime.\nMinistar finansija na godišnjem zasedanju EBRD\nDelegacija Srbije predvođena ministrom finansija Dušanom Vujovićem održala je danas u Londonu niz bilateralnih susreta u okviru dvodnevnog zasedanja godišnje skupštine EBRD.\nIzvršenje budžeta Republike – mart 2016. godine\nIzvršenje budžeta Republike\nU prva tri meseca 2016. godine ostvaren je deficit budžeta Republike u visini od 8,9 mlrd dinara. U istom periodu deficit budžeta Republike, prema široj definiciji, koja uključuje i rashode po osnovu projektnih zajmova koji nisu deo budžeta, ali pripadaju nivou Republike, iznosi 13,5 mlrd dinara.\nVujović: Obaveza Srbije da nastavi sa reformama\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je danas da su od Svetske banke i MMF-a stigle pohvale za fiskalnu konsolidaciju i sprovođenje reformi i dodao da nezavisno od toga ko pobedi na izborima i ko bude u novoj vladi, ostaje obaveza Srbije da nastavi sa trogodišnjim programom reformi.


Mladi počeli da rade za velike poznate firme(video) | A1-Net Novi Pazar\nMladi počeli da rade za velike poznate firme(video)\nA1Net30. decembra 2020.\nMladi u Novom Pazaru već su počeli da rade za velike poznate svetske firme i to zahvaljujuci Regionalnom inovacionom “strat up-u” .Svi koji su zainteresovani za taj posao mogu se javiti njima,kako bi pomogli da budu što konkurentniji u svom poslu.\nKako dalje ističe koordinator centra prof.dr.Šemsudin Plojević da je IT centar svoj rad podelio na 4 segmenta da ljudi u IT firmama uče konkretne stvari,da se poziciraju na tržištu,povećaju privredu i lokalnu upravu i saradnja sa osnovcima i srednjoškolcima.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac koji je prisustvao prezentaciji u prostorijama centra ,ovim povodom osvrnuo se na ciljeve ostvarene za samo 6 meseci,i da Start p centar okuplja sedam uspešnih kampanija koje su obezbedile posao za četrdeset mladih IT stručnjaka.\nSledeći članakKorona virus: Sve o Fajzerovoj vakcini kojom je počela imunizacija u Srbiji\nPrethodni članakUgljanin: Što manje negativnih vesti u javnosti(video)


Analiza analize pruža sveobuhvatnu analizu logičke strukture i statusa greške. Ove informacije mogu da budu od suštinskog značaja za procenu potencijalnog rizika i uticaja radne sveske u organizaciji. Ako je na računaru instaliran Microsoft Office Professional plus 2013, možete da aktivirate programski dodatak za unakrsne tabele, što omogućava da komanda za analizu radne sveske bude dostupna.\nKada se uključi programski dodatak , kartica "traži" će se pojaviti u programu Excel.\nNapomena Ako u dijalogu COM programski dodaci ne vidite unos za Dodavanje , to je zato što vas izdanje sistema Office ili Excel ne sadrži, odnosno administrator sistema u organizaciji nije uspeo.\nU programu Excel izaberite stavku pitaj > analizu radne sveske.\nUkoliko budete upitani, sačuvajte radnu svesku.\nU zavisnosti od veličine i složenosti radne sveske, može biti potrebno samo nekoliko sekundi do nekoliko minuta da se izveštaj pojavi. Ovaj primer prikazuje radnu svesku sa 98 formulama, 2 skrivena lista, 1 povezanu radnu svesku, 1 povezivanje podataka sa spoljnom datotekom, 1 formulom niza i 2 formule koje su rezultati grešaka.\nIzaberite kategoriju da biste videli više detalja o njoj, kao što je relevantni radni list, ćelija ili opseg ćelija, veze za podatke, formule ili greške.\nIzveštaj ima sledeće kategorije:\nFormule (sa potkategorijama) – specifične informacije o formulama u radnoj svesci\nĆelije (sa potkategorijama) – specifične informacije o ćelijama u radnoj svesci\nOpsege (sa potkategorijama) – specifične informacije o opsezima u radnoj svesci\nUpozorenja – nekoliko tipova upozorenja o strukturi i sadržaju radne sveske\nU ovom primeru, na njoj se nalaze podkategorije podataka za povezivanje i omogućava vam da vidite detalje spoljne veze. Ovo pokazuje da je radna sveska povezana sa tekstualnom datotekom imenom klijenti. txt uskladištenim na čvrstom disku korisnika.\nNapomena Ako lista u radnoj svesci ima više od 100.000.000 ćelija u korišćenim opsegu, celu radnu svesku nije moguće obraditi i pojaviće se poruka o grešci.\nPodatke možete da izvezete u izveštaj tako što ćete kliknuti na dugme Izvezi Excel. To kreira radnu svesku koja sadrži podatke o analizi radne sveske u formatu koji možete da koristite da biste dokumentuju datoteku subjekta.


Američki i srpski zvaničnici u Gračanici\nMinistar vera u Vladi Srbije Bogoljub Šijaković i vladika zahumsko-hercegovački Grigorije posetili su danas manastir Gračanicu gde su razgovarali sa vladikama Artemijem, Atanasijem i Teodosijem. U isto vreme manastir je obišao i zamenik pomoćnika Američkog državnog sekretara Stjuart Džons.\nNakon sastanka sa ministrom vera u Vladi Srbije Bogoljubom Šijakovićem i vladikom zahumsko-hercegovačkim Grigorijem, razrešeni episkop raško-prizrenski Artemije pozvao je na mir, jedinstvo i poštovanje odluka svetog Sinoda Srpske pravoslavne crkve.\n“Ono što bih hteo da kažem i naglasim, a što sam rekao i Sinodu, jeste da sam spreman da prihvatim odluke Sinoda, kao što sam i prihvatio, iako se sa njima ne slažem i ne moram uvek da se slažem, ali ih prihvatam“, istakao je vladika Artemije.\nKomentarišući poslednja dešavanja u eparhiji-raško prizrenskoj ministar vera u Vladi Srbije rekao je da su po zakonu o verskim zajednicama svi dužni da poštuju odluke verskih institucija i organa i istakao da je najznačajnije to što je, kako je kazao postignuta rešenost da su jedinstvo mir i poslušnost u crkvi najpreči.\n“Ja sam danas obradovan, kao i svi vi, da postoji potpuna poslušnost kod svih vladika, kao i kod vladike Artemija, da je crkva preča od svega i ispred nas i da su crkvene odluke obavezujuće, da treba da se prihvatraju i s ljubavlju poštuju”, rekao je Bogoljub Šijaković.\nManastir Gračanicu danas su istovremeno posetili i američki ambasador u Prištini, Kristofer Del i Stjuart Džons, zamenik pomoćnika državne sekretarke SAD-a, Hilari Klinton.\n“Manastir smo posetili, jer je živo svedočanstvo prisustva Srbije na tlu Kosova. Naravno, duboko smo posvećeni zaštiti ovakvih manastira, vere i kulture. Moj kolega je došao iz Vašingtona, da bi posetio ova mesta. Upravo je obećao nastavak i intenziviranje svojih napora da se Unesko ponovo angažuje ovde, na mnogo jači način”, rekao je Del.\nSusret u manastiru sa ministrom u Vladi Srbije Bogoljubom Šijakovićem, američki ambasador u Prištini za Glas Amerike ovako komentariše.\n“Apsolutna slučajnost, nismo znali da je ovde dok se nismo sreli”, tvrdi Del.\nZamenik pomoćnika američkog državnog sekretara, Stjuart Džons razgovarao je u Prištini i sa najvišim zvaničnicima Kosova, medjutim većina medija koji izveštavaju na srpskom jeziku nisu bili obavešteni o poseti američkog zvaničnika Kosovu.


OBNAVLJA SE VELIKA KOALICIJA: 600 delegata SPD-a za pregovore sa Angelom Merkel - GlobalCir\nNjemačka Socijaldemokratska partija (SPD) izglasala je večeras na stranačkom kongresu ulazak u pregovore s konzervativcima kancelarke Angele Merkel s ciljem formiranja koalicione vlade.\nDanašnje stranačko glasanje znači da lideri mogu razmatrati opcije, uključujući obnovljenu “veliku koaliciju”, neformalnu saradnju ili formalni sporazum o tolerisanju konzervativne manjinske vlade što znači da neće nadglasavati određene parlamentarne prijedloge.\nList “Bild” objavio je da je 600 delegata SPD-a podržalo ulazak u koalicione pregovore.\nParlamentarni izbori održani su u Njemačkoj 24. septembra. Vladajuća koalicija Angele Merkel CDU-CSU osvojila je 33 posto glasova i osigurala 246 mjesta u parlamentu, što nije bilo dovoljno za apsolutnu većinu.\nDo sada su propali pregovori o koalicija između CDU/CSU, njemačke Slobodne demokratske partije (FDP) i Zelenih.\nNjemački predsjednik Frank-Valter Štajnmajer ocijenio je da je unutrašnja situacija “bez presedana za posljednjih 70 godina”.


10 zanimljivosti o muzici koje verovatno niste znali - Gradski SERVIS\n10 zanimljivosti o muzici koje verovatno niste znali\nUticaj muzike na ljudski organizam je još uvek malo istražena tema. Ipak, skoro svaka osoba na planeti uživa u muzici. Ali, da li ste se ikada pitali šta utiče na naš muzički ukus? Da li ćemo u muzici koju slušamo u mladosti uživati i u poznim godinama? Da li muzika doprinosi bržem oporavku?\nOva i još neka pitanja smo malo istraživali i pripremili vam 10 zanimljivosti o muzici.\nNa formiranje našeg muzičkog ukusa najviše su uticali roditelji. Najbolja muzika za vašu decu je ona u kojoj i sami uživate, jer je kroz vas, ona deci bliskija i prirodnija.\nUkoliko želite da vaše dete zavoli muziku, nemojte je puštati sa televizora, već sa muzičkog stuba ili drugog muzičkog plejera. Na taj način ćete i vi i dete biti koncentrisani na taktove i više ćete uživati.\nNemački naučnik, dr Kirings je sa svojim timom sproveo istraživanje koje je pokazalo da osobe koje sviraju, a posebno pijanisti, imaju učinkovitiji mozak u skoro svim aktivnostima. Dakle, muzika pospešuje moždane aktivnosti.\nOmiljene pesme su uvek povezane sa jakim emocijama. Najčešće sa emocijama iz detinjstva i odnose se na pesme koje su nam puštali, a ređe na one koje smo sami birali u malo kasnijem uzrastu.\nMuzika koju volite u mladosti, odnosno u 20-im godinama, najverovatnije će ostati omiljena muzika i žanr kom težite i u poznijim godinama.\nDok učite, slušajte klasičnu ili ambijentalnu muziku, jer poboljšavaju koncentraciju. Izbegavajte slušanje radija, jer će vas glas spikera ometati. Takođe, ne preporučuje se slušanje omiljenih pesama, jer je velika verovatnoća da ćete se koncentrisati na njih umesto na gradivo.\nBend Marconi Union je snimio pesmu Weightless, koja se smatra najopuštajućijom pesmom na svetu. Istraživanja su pokazala da smanjuje nervozu za čak 65%. Toliko će vas opustiti da se ne preporučuje slušanje ove pesme tokom vožnje, ali je zato pred spavanje idealna\nOsobe sa neurološkim oštećenjima uzrokovanim Parkinsonovom bolešću, kada hodaju ili plešu u ritmu muzike, mogu poboljšati osećaj za ravnotežu.\nSlušanje muzike i pevušenje se pokazalo kao efikasna terapija kod osoba koje pate od depresije.\nIako još uvek nisu utvrđene sve činjenice, istraživanja pokazuju da intenzivno slušanje muzike pomaže osobama koje su pretrpele moždani udar u oporavku kognitivnih funkcija i podizanju raspoloženja, što je veoma važno kod osoba čiji oporavak je neizvestan.\nPrevious post Grad Bor INFO\nNext post CRTA: Građani ne veruju u izbore\nPrevious post:Grad Bor INFO\nNext post:CRTA: Građani ne veruju u izbore


Spojite ekologiju i kulturu | Nauči.rs\nSpojite ekologiju i kulturu\nU glavnom gradu Austrije 26. februara 2020. godine počinje sa radom digitalni pilot-projekat –„Kultur-Token“ koji ekološko ponašanje građana nagrađuje slobodnim ulazom na kulturna događanja. Konkretno, za aktivno smanjenje CO2 hodanjem, vožnjom bicikla kao i korišćenjem javnog prevoza kreira se virtuelni „token“ koji može da se zameni za ulaznice u poznatim kulturnim institucijama.\nAplikacija meri pređene razdaljine i izračunava uštedu CO2 koračanjem, vožnjom biciklom i javnim prevozom u direktnom poređenju sa jednom vožnjom automobilom.\nGrad Beč je stavio na raspolaganje aplikaciju uz pomoć koje tokom narednih šest meseci korisnici mogu smanjenjem CO2 da zarađeni „token“ zamene za odlazak na neki kulturni događaj. Tokom test-faze „tokeni“ važe za „Wiener Volkstheater“, „Wien Museum“, „Kunsthalle“ kao „Wiener Konzerthalle“. Pored navedenih, još 9 kulturnih institucija prijavilo je zainteresovanost za ovaj pilot-projekat. Od jeseni 2020. godine aplikacija bi trebalo sa proširenom ponudom da bude dostupna svim korisnicima.\nUkoliko želite da učestvujete u probnoj fazi pošaljite E-mail na adresu:\nKultur-token@post.wien.gv.at. Nakon toga dobićete poziv za instalaciju aplikacije putem E-mail-a.\nFoto: Volkstheater © Schaub-Walzer / PID\nTagged beč, ekologija, muzeji, vesti iz sveta\n12 hiljada ljudi biće testirano na prisustvo antitela\n← Svetomir Arsić Basara\nKuba – Juče, danas, sutra →


Prema okvirnoj računici “Blica” zasnovanoj na savetima domaćica, za četvoročlanu porodicu potrebno je oko 100 do 200 evra ukoliko se zimnica priprema u domaćoj radinosti. Ukoliko je kupujete, cena će biti od 150 do 300 evra. Ta računica, naravno, može da se menja u zavisnosti od toga ko šta i koliko voli da jede. Domaćice, međutim, savetuju da i oni koji nemaju vremena da pripremaju zimnicu sličnu cenu mogu postići ako kupuju u prodavnicama na akcijama.\nDžem od malina na pijaci u tegli od 200 grama je 300 dinara, a kilogram malina se prodaje po istoj ceni, tako da nema sumnje da se isplati za ovu poslasticu zasući rukave.\nKurs 118,02 dinara za evro, NBS čuva domaću valutu


Nepunih mesec dana nakon tragdije, u avgustu 2014. godine, profesori Pravnog fakulteta u Beogradu napisali su predlog izmene spornog člana 72. Zakona o policiji, koji je ubrzo poneo simboličan naziv „Tijanin zakon“.\nIstog meseca, Tijanin otac, Igor Jurić i zvanično je podneo inicijativu za izmenu tog člana.\nNepunih godinu dana kasnije, nakon mirnih protesta na trgovima, i na desetine hiljada ispisanih transparenata i poruka „Zašto Tijanin zakon nije usvojen“, narodni poslanici usvojili su predlog izmene zakona na sednici održanoj 16. jula 2015. godine.\nPrema toj izmeni, više se ne čeka da prođe 24 sata, već se u potragu za nestalim detetom kreće odmah nakon prijave nestanka. Pre usvajanja zakona, u praksi policijskog rada, taj period je bio između 24 i 48 sati.\nTijanina tragedija dovela je naciju u poziciju da razmišlja koliko smo bezbedni i kakvi su mehanizmi i ovlašćenja policije u slučajevima potrage za nestalima. Donošenje „Tijaninog zakona“, međutim, nije dovoljna stavka koja u potpunosti obezbeđuje efikasniju potragu. Neophodna je izmena Krivičnog zakonika u jednom njegovom delu.\n– Kada nestane dete i desi se slučaj kakav je bio Tijanin, policija dolazi na lice mesta, ali da bi mogla da reaguje i recimo locira telefon – mora pozvati tužioca. Tužilac tada poziva sudiju i tek kada on zaključi da je situacija zaista kritična, taj isti sudija izdaje pismeno naređenje da policija izvrši lociranje. Tek tada naređenje ide u ruke tužioca koji to predaje policiji. Statistika pokazuje da se 76 odsto slučajeva završilo tragično, ako nisu bili rešeni u prva tri sata od otmice, upravo kako je bilo sa Tijanom. Procedura je kod nas isuviše komplikovana i u slučajevima otmice i ugrožene bezbednosti, policija mora imati veća ovlašćenja, rekao je Igor Jurić neposredno nakon usvajanja Tijaninog zakona napravivši uvod u veliku borbu za veću bezbednost svih u državi, naročito dece.\nLetak koji je pokrenuo naciju


f Šume u nacionalnim parkovima Srbije nisu ugrožene sečom - Arhus Centar Subotica\nŠume na teritoriji nacionalnih parkova u Srbiji nisu ugrožene zbog seče, iako oko 80 odsto prihoda ta zaštićena prirodna dobra ostvaruju eksploatacijom drveta, saopštilo je danas Ministarstvo prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja.\nDržavni sekretar tog ministarstva Srdjan Belij kazao je za agenciju Beta da su šume u nacionalnim parkovima ugrožene zbog klimatskih promena i velikih suša, ali je istakao da “stanje nije alarmantno”.\nOn je objasnio da na šumski fond ne utiče to što nacionalni parkovi u Srbiji 80 odsto prihoda ostvaruju sečom šuma, iako to nije uobičajeno u svetu, a posebno u zemljama Evropske unije gde je dozvoljeno da prihod od seče bude pet odsto i gde se novac za nacionalne parkove obezbedjuje iz drugih izvora, u najvećoj meri od turista.\n“Letnje temperature su mnogo više nego što je uobičajeno, manje je padavina preko leta i automatski dolazi do učestalih suša. Ranije su se suše javljale jednom u sedam ili osam godina, a sada se javljaju svake druge ili treće godine, i to naravno utiče na prirodu”, istakao je Belij.\nDržavni sekretar je objasnio da je od pet nacionalnih parkova u Srbiji najugroženiji šumski fond Nacionalnog parka Kopaonik, gde su zbog potreba skijaških terena posečeni veliki prostori.\n“Te skijaške staze su isfragmentisale postojeće šumske sisteme, tako da su šume ostale u usamljenim manjim šumarcima, izložene direktno sunčevom uticaju, pa dolazi do slabije otpornosti takvog drveća”, kazao je Belij.\nŠuma može da se održi i upkos klimatskim promenama, prema njegovim rečima, ako je priroda netaknuta, ali ako je čovek prisutan i ako narušava prirodno stanište, onda takve šume ne mogu da opstanu.\nBelij je naveo da, prema podacima Zavoda za zaštitu prirode, oko 7.000 hektara nacionalnog parka Kopaonik je pokriveno šumama, što je 74 odsto. Kako je dodao u tom nacionalnom parku nema pošumljavanja, osim u slučajevima kada se javi neka “bolest drveća”, pa se izvrši totalna seča i onda radi na novom pošumljavanju.\n“Seča ne ugrožva šumu, šumari imaju dobru praksu da uspešno procenjuju šta će se seći, imaju plan na osnovu kog se procenjuje koliko može da se poseče, da se ne naruše ekosistemi”, rekao je Belij.\nStručni nadzor nacionalnih parkova vrši Zavod za zaštitu prirode Srbije, a upravni nadzor Ministarstvo prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja.


Na Divčibarama nove planinske atrakcije - News - Turistički svet\nNa Divčibarama nove planinske atrakcije\nPošto je na isteku prošle godine privedena kraju gradnja etno tržnice u centru Divčibara, na ovoj popularnoj srpskoj planini u planu je i gradnja dodatnih sadržaja koji će zaokružiti bogatu turističku ponudu.\nU narednom periodu Divčibare bi trebalo da dobiju nekoliko specifičnih planinskih atrakcija, poput modernih vidikovaca, planinskih kapija, sportsko-rekreativne zone i kružne šumske šetne staze, sa ciljem da privuku još više turista.\nKako nam je rekla Ana Marković, direktorka Turističke organizacije Valjevo, u januaru je za taj projekat za koji je idejno rešenje izradio studio za pejzažnu arhitekturu Kota S iz Beograda po konkursu Grada Valjeva, konkurisano kod Ministarstva turizma.\n- Trenutno čekamo da nam se odobre sredstva za tu investiciju vrednu oko 28 miliona dinara – kazala je Markovićeva. Ona je ove sadržaje najavila još početkom prošle godine, rekavši da su urađeni projekti za četiri vidikovca, kao i projekat uređenja Titovog gaja, gde bi trebalo da bude smeštena sportsko-rekreativna zona.\nPrema idejnom rešenju, Divčibare će dobiti savremene vidikovce na lokacijama Paljba, Golubac, Crni Vrh i Krivina, zatim, tri kapije na ulazima u Divčibare, centralni trg sa amfiteatrom, sportsko-rekreativnu zonu, uređenu česmu sa parking prostorom, kao i kružnu šetnu stazu na mestu postojeće.\nZa četiri vidikovca na Divčibarama idejno rešenje predviđa moderne platforme koje će posetiocima omogućiti pravi doživljaj ove visoravni na kojoj se sudaraju vazdužne mase sa Karpata, Jadranskog mora i Panonske nizije.\nNa vrhu Paljba (1.051 metar nadomorske vidine), u planu je vidikovac na dva nivoa, sa tri trouglaste platforme, parkingom, pergolom savremenog dizajna, ležaljkama za odmor i orijentir tablom koja ukazuje na pravce u kojima se pružaju vizure.\nNa 1.056 metara nadmorske visine, na vrhu Golubac, predviđen je vidikovac u obliku tri kocke smaknuto naslagane jedna na drugu. Zapadno od vidikovca Golubac, uređenom stazom kroz šumu, stizalo bi se do platforme sa koje se pruža pogled na venac planine Maljen.\nNa samom vrhu drugog po visini Maljenskog vrha koji nosi naziv Crni vrh (1.096 metara nadmorske visine), na stenovitom tlu biće postavljena dugačka drvena klupa nepravilnog oblika, ankerisana u stene, a na prilazu do vidikovca predviđen je amfiteatar na četiri nivoa, sa umetničkom instalacijom "Klupa za slikanje", što će biti idealno mesto za fotografisanje jer uokviruje vizure koje se pružaju sa vidikovca.\nPoslednji vidikovac koji će biti modernizovan je vidikovac Krivina, na kojem je na postojećem proširenju površine oko 415m2 planirano uređenje platoa i popločavanje behaton pločama u četiri boje. U nastavku platoa, sa ivice stene, biće izvučena polukružna platforma sa staklenim panelima, metalnom konstrukcijom pričvršćena za stenu, sa koje će se pružati pogled na okolna brda.\nU delu između crkve i reke predviđen je centralni trg sa polukružnim parterom na tri nivoa, koji će voditi do amfiteatra sa pozornicom, a sa druge strane reke, ispod puta, planiran je još jedan polukružni koji će gledati na trg. U centralnom delu prostora biće postavljena česma inspirisana cvetom narcisom koji je zaštitni znak Divčibara.\nSportsko-rekreativna zona planirana je neposrednoj blizini samog centra Divčibara, a zamišljena je kao livada okružena šumom, uređena u vidu parkovskog prostora sa delovima za sport i rekreaciju (trim staza, stolovi za šah, fitnes park).\nOd sportsko-rekreativne zone do izvora Žujan u planu je postavljanje kružne šetne staze od drvenih platformi u dužini od 2 kilometra koja će pratiti postojeću šetnu stazu, a duž nje su predviđena proširenja sa mestima za odmor, kao i mostići koji omogućavaju lak prelaz preko potoka.\nSpecifičnost ovog idejnog rešenja su i kapije na ulazu u Divčibare, koje će biti postavljene na tri lokacije - jedna iz pravca Mionice, a druge dve u blizini vidikovca Paljba na saobraćajnicama iz pravca Kosjerića i Kaone.\nNajzad, posebnu atrakciju za turiste predstavljaće "šumski megafoni", višenamenske umetničke instalacije koje usled strujanja imaju efekat pojačanog eha. Plan je da budu vazduha nasumično razbacani širom zaravni na vrhu planine i da se u njima odmara i posmatra priroda, ali i da posluže kao zaklon od padavina.\nJoš jedan kuriozitet biće i hoteli za insekte. Plan je da se na ivicama šume postave drvene konstrukcije dizajnirane da podsećaju na grad, koje će služiti kao "hoteli" za insekte u cilju povećanja brojnosti insekata i edukacije posetilaca.\nInače, u junu prošle godine tadašnji ministar trgovine Rasim Ljajić najavio je da je u nacionalnom investicionom planu planirano dodatnih milion evra za izgradnju sportsko-rekreativnih sadržaja na Divčibarama.


Ostvaren prvi kontakt – uskoro pregovori Rusije i SAD o strateškoj bezbednosti - 25.06.2021, Sputnik Srbija\nOstvaren prvi kontakt – uskoro pregovori Rusije i SAD o strateškoj bezbednosti\nAmbasador Rusije u SAD Anatolij Antonov, ubrzo nakon što se vratio u Ameriku, otišao je u Stejt department gde je imao prve sastanke o pripremi predstojećeg... 25.06.2021, Sputnik Srbija\nAntonov je najavio i da će Rusiju na tom sastanku predvoditi zamenik ministra inostranih poslova.Kada je reč o američkoj delegaciji, Antonov je rekao da tu postoji problem, budući da još uvek niko nije postavljen na funkciju koja bi odgovarala nivou zamenika ministra spoljnih poslova za pitanja strateške stabilnosti, samim tim najverovatnije će Vašington poslati nekoga sa nešto više instance.Ambasador Rusije je ocenio i da je neophodno da Rusija i SAD obnove kontakte i na nivou 2+2, odnosno na nivou ministarstava inostranih poslova i odbrane.Podsetimo, nakon sastanka u Ženevi, predsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Džo Bajden dali su zajedničku izjavu posvećenu pitanjima strateške stabilnosti. Lideri su istakli da nikada ne sme doći do nuklearnog rata, kao i da u njemu ne bi bilo pobednika.Pročitajte još:\nrusija, svet, vesti, strateška stabilnost, sad, pregovori\n21:26 25.06.2021 (Osveženo: 01:15 26.08.2021)\nAmbasador Rusije u SAD Anatolij Antonov, ubrzo nakon što se vratio u Ameriku, otišao je u Stejt department gde je imao prve sastanke o pripremi predstojećeg susreta Rusije i SAD po pitanju strateške stabilnosti, koji bi trebalo da se održi u julu.\n„Neophodno je da napravimo formulu bezbednosti koja će obuhvatiti čitav kompleks problema čije bi rešavanje osiguralo bezbednost Rusije i SAD. Sve to treba da se desi na ravnopravnoj osnovi“, rekao je on.\nAntonov je najavio i da će Rusiju na tom sastanku predvoditi zamenik ministra inostranih poslova.\nKada je reč o američkoj delegaciji, Antonov je rekao da tu postoji problem, budući da još uvek niko nije postavljen na funkciju koja bi odgovarala nivou zamenika ministra spoljnih poslova za pitanja strateške stabilnosti, samim tim najverovatnije će Vašington poslati nekoga sa nešto više instance.\nAmbasador Rusije je ocenio i da je neophodno da Rusija i SAD obnove kontakte i na nivou 2+2, odnosno na nivou ministarstava inostranih poslova i odbrane.\nPodsetimo, nakon sastanka u Ženevi, predsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Džo Bajden dali su zajedničku izjavu posvećenu pitanjima strateške stabilnosti. Lideri su istakli da nikada ne sme doći do nuklearnog rata, kao i da u njemu ne bi bilo pobednika.


Ne propustite promociju romana „Beogradska beležnica“, Siniše Stojanovića Sinistera, književnika, svestranog umetnika i urednika programa beogradske galerije Polet.\nU petak, 09. decembra, u 19h, održaće se promocija romana „Beogradska beležnica“ Siniše Stojanovića, u izdanju kuće Kovačnica priča.\nOvo je peta napisana knjiga ovog autora, dok je roman prvenac, a po prvi put će se predstaviti javnosti u galeriji Polet, Cetinjska 15.\nSiniša Stojanović, rođen 1981. u Beogradu, je književnik, urednik programa beogradske galerije Polet, muzičar, kolumnista, performer i reditelj iz Beograda. Objavio je tri knjige pesama (Hagada, 2009; Rovac U laži, 2011; U raskoraku, 2011), dok je njegov prvi roman, Beogradska beležnica objavljen početkom decembra 2016. za izdavačku kuću Kovačnica priča.\nO knjizi, pisanju i povodima za nastanak knjige govoriće Ivana Peško – urednica izdanja, Dragana Nikolić – dizajnerka odgovorna za izgled korica, Aleksandar Marković i autor.\nJavni prevoz nije više jeftin, zato o njemu pristaju da pišu samo hrabri\nIvana Peško, urednica izdanja, je u svom pogovoru napisala: „Inicijalno pesnik, sa već tri objavljene zbirke pesama, Siniša Stojanović, na mestu svog romanesknog prvenca piše romanesknu poemu. Pošto su poemu izmislili romantičari, Stojanovićev avgust morao je postati jedna nepregledna avantura. Bol je dakako svetski, glavni junak je potpuno suvišan, rečenično tkivo grubo nostalgično“.\nOna je dodala da delu nedostaje romantičarske mitomanije, što je, kako navodi, rezultat piščevog svesnog odbijanja da pristane na kompromis celovite strukture. „Ovo je knjiga koja ne poznaje slepe ulice – na poslednjoj se stanici izlazi, samo ako se u autobusu zaspi. Može i drugačije, ali Stojanovićeva knjiga nije jezero“ - piše u pogovoru.\nOna, takođe, komentariše da postoji dvostruki razlog što niko pre Stojanovića nije ozbiljno obradio temu javnog prevoza. „Prvi je u tome što ovaj motiv nije dovoljno seksi, a pošto u ovoj zemlji trenutno najviše pišu netalentovani, sama tema mora biti dovoljno erotična da bi se knjiga prodala. Drugi razlog svoje uporište, ipak, ne pronalazi samo u kapitalizmu, iako su posledice skuplje. Javni prevoz nije više jeftin, zato o njemu pristaju da pišu hrabri“ - istakla je u pogovoru.\nOna dalje naglašava da je Stojanović hrabro ušao u prozne vode, pa je, kako ističe, čitanje prve knjige, unutar koje se sve vreme preispituje smisao pisanja, u ediciji Trop Autsajder postalo pitanje časti.


U četvrtak u Sarajevu konferencija o ekonomskom planiranju - Privredna štampa\nDugoročno ekonomsko planiranje i perspektive privrednog razvoja naziv je konferencije koja će u organizaciji Centra za politike i upravljanje u Hotelu “Europa” u četvrtak 15. septembra okupiti domaće i međunarodne eksperte iz ovih oblasti.\n– Bosna i Hercegovina je po ekonomskim pokazateljima druga najnerazvijenija zemlja u regionu. Dok izuzetno sporo pravimo korake ka kreiranju boljeg poslovnog ambijenta u zemlji, još uvijek se ne nazire politička volja za kreiranje i usvajanje strateških dokumenata privrednog razvoja – kažu organizatori.\nNa konferenciji će se govoriti o utvrđenim strateškim ciljevima u dokumentu “Strateški okvir za BiH”, zatim o efektima nepostojanja strategije za poljoprivredu i ruralni razvoj, te o potrebi za formulacijom politika za razvoja malih i srednjih poduzeća. Izlaganja i diskusije u sklopu konferencije, kažu organizatori, imaju za cilj pokrenuti konstruktivnu razmjenu mišljenja učesnika, te polučiti preporuke za unapređenje procesa usvajanja ekonomskih politika i donošenja strateških dokumenata.\nMeđu ostalim na konferenciji koja počinje u 12:30 časova učešće će uzeti predstavnici Direkcije za ekonomsko planiranje BiH, Green Councila BiH, Vanjsko političke inicijative BiH, te organizatora iz CPU-a.


JAVNI DUG SRBIJE pao na 65,7 odsto na kraju juna - Informer\n15:21 Ekonomija 0\nJAVNI DUG SRBIJE pao na 65,7 odsto na kraju juna\nJavni dug Srbije iznosio je na kraju juna 2017. godine 23,89 milijardi evra, što je 65,7 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) zemlje, objavilo je Ministarstvo finansija\nJavni dug je na kraju maja ove godine iznosio 24,06 milijardi evra, i njegovo učešće u BDP-u je iznosilo 67,1 procenat.\nNa kraju decembra prošle godine javni dug bio je oko 24,82 milijarde evra, odnosno 72,9 odsto BDP-a.\nNajviši udeo javnog duga u BDP-u Srbije, od 201,2 procenta, zabeležen je na kraju 2000. godine, a najniži je bio 2008. godine, kada je njegovo ucesće iznosilo 28,3 odsto BDP-a.\nZakonom o budžetskom sistemu, udeo javnog duga u BDP-u je ograničen na 45 odsto.\nMinistarstvo finansija Srbija javni dug pad\n15:48 Ekonomija 0\nDOBRA VEST! Javni dug Srbije pao u avgustu na 24,27 milijardi evra!\n12:22 Ekonomija 0\nMINISTARSTVO FINANSIJA: Javni dug Srbije u oktobru 24,59 milijarde evra!\nMINISTARSTVO: Javni dug Srbije smanjen!


Srpska lista uslovila: Bazne stanice MTS-a, pa glasanje za Sporazum o demarkaciji! GracanicaOnline.Info\nSrpska lista uslovila: Bazne stanice MTS-a, pa glasanje za Sporazum o demarkaciji!\n13. avgusta 2016. 3 min read\nSrpski poslanici u Skupštini Kosova podržaće ratifikaciju Sporazuma o demarkaciji granice između Kosova i Crne Gore pod uslovom da Priština omogući dodelu dodatnih 20 lokacija za bazne stanice Mobilnoj telefoniji Srbije (MTS), saznaje Glas Amerike. Poslanik Srpske liste Nenad Rašić kaže da ne zna ništa o tome, ali da ga to ne bi iznenadilo.\nŠef poslaničkog kluba Srpske liste u Skupštini Kosova Slavko Simić poslao je pre dva dana poslanicima ove liste, kao i srpskim članovima Vlade Kosova pisdmo, kojim ih kako se navodi, obaveštava da do daljeg ne učestvuju u procesu oko rešavanja problema nacrta zakona o ratifikaciji sporazuma o demarkaciji granice između Kosova i Crne Gore.\nU pismu se još navodi, da „u cilju obaveza koje je preduzeo još prilikom podrške Hašima Tačija za predsednika Kosova, Isa Mustafa treba da uputi e-mail evropskom posredniku u kome ga obaveštava da je Priština saglasna da dodeli kompaniji MTS D.O.O dodatnih 20 lokacija za bazne stanice, južno od reke Ibar.\nU slučaju da Priština pošalje saglasnost evropskom posredniku poslanici Srpske liste, dali bi punu podršku prilikom glasanja rezoluciji sporazuma između Vlade Crne Gore i Vlade Kosova, a dok se to ne desi obaveštavam 11 članova poslaničkog kluba Srpske liste da treba da budu isključeni iz bilo kojeg procesa koji je vezan za usvajanje i podršku ovog sporazuma“, navodi se između ostalog u pismu Slavka Simića, koje poseduje Glas amerike.\nPoslanik Srpske liste u Skupštini Kosova Nenad Rašić kaže da on ne zna ništa o tome, ali da ga takav uslov ove liste uopšte ne bi iznenadio.\n„Nisam čuo da je to neki uslov ili zahtev, ali ne bi me iznenadilo da to bude, jer sasvim je normalno da, ukoliko želimo da napravimo dobru vezu među Srbima i dobru vezu Srba sa Beogradom, verovatno je tehničko omogućavanje mobilne telefonije jedan od prvih metoda, kojim bi mogla da se osnaži ta naša saradnja i komunikacija“, rekao je Rašić za Glas Amerike.\nRašić kaže da poslanici Srpske liste još uvek nisu doneli odluku o tome kako će glasati o demarkaciji granice sa Crnom Gorom, ali da on lično smatra da ne bi trebalo podržati ni jedan proces dok njihovi kolaicioni partneri ne počnu da ispunjavaju ono što su ranije obećali.\nAnalitičar Živojin Rakočević smatra da srpski poslanici ne bi trebalo da glasaju za sporazum o demarkaciji granice sa Crnom Gorom ni pod kojim uslovima, jer su Srbi, kako je istakao, u prošlom sazivu parlamenta ukinuli nadgledanu nezavisnost Kosova, a sadašnji, kaže, treba da zaustave posledice tog procesa.\n„Ne znam s kojim pravom bi oni mogli da bilo šta podržavaju, jer svima nama unutar ovog sistema, kakav je da je, potrebne su hiljade i hiljade poboljšanja na terenu. Mi nismo u stanju ni za javni servis čestito da izaberemo direktora, kako se to bira svuda u svetu, nismo u stanju da zaštitimo osnovna ljudska prava, nismo u stanju da realizujemo ni jedan povratak u gradove, a neko bi trebalo da se pita za nekakve čuke na Čakoru koje uostalom i nisu stvar Kosova nego Srbije“, kazao je Rakočević za Glas Amerike.\nPolitikolog Stefan Filipović smatra da bi srpski poslanici morali da budu transparentniji u svom radu i da svi uslovi koje postavljaju prilikom donošenja odluka budu javni i dostupni građanima. On smatra da Srbi ne bi trebalo da glasaju za sporazum o demarkaciji granice sa Crnom Gorom.\n„Oni ne treba da glasaju zato što ne treba da budu deo tih velikih sukoba, jer se mi Srbi dovoljno konfrotiramo na drugim poljima sa političkom elitom u Prištini. Takođe to je jedno suštinsko-pravno pitanje, pitanje statusa jer je to državna granica sa stanovišta Prištine i Crne Gore“, kaže Filipović.\nSednica Skupštine Kosova na kojoj će se raspravljati o demarkaciji granice sa Crnom Gorom zakazana je za 1. septembar. Za ratifikaciju sporazuma o demarkaciji potrebna je dvotrećnska većina glasova poslanika. Opozicione stranke mesecima se u parlamentu na razne načine čak i upotrebom suzavca suprotsavljaju ovom sporazumu i najavljuju da neće dozvoliti da parlament potvrdi sadašnju granicu sa Crnom Gorom.\nPrevious Portal Insajder najavio objavljivanje poverljivih razgovora Hašima Tačija\nNext Sazonova za Sptunjik: Kako su me deportovali iz Srbije u Srbiju\n18. januara 2022., 17:28


Na kongresu u Barseloni predstavljen Travis – novi džepni prevodilac – Bankar.me\nNa kongresu u Barseloni predstavljen Travis – novi džepni prevodilac\nMarch 20, 2017 SVE VIJESTI, TEHNO Leave a comment\nMobile World Congress u Barseloni je donio mnoštvo zanimljivih uređaja, a posjetioce je posebno oduševio uređaj koji bi mogao da uvelike promijeni način na koji komuniciramo sa osobama iz drugih država.\nU pitanju je Travis – uređaj veličine prosječnog računarskog miša, čija je glavna uloga provođenje govora na čak 80 svjetskih jezika, kada je u online modu ili na 20 najpopularnijih jezika, kada se nalazi u offline modu.\nOvaj uređaj ima karakteristike vještačke inteligencije, pa može paralelno sa korisnikom da uči jezik. Pored toga, uređaj će se vremenom prilagođavati govoru korisnika i tako ostvarivati još bolji prevod.\nTestiranje uređaja je u toku, a prema dostupnim informacijama Travis bi se u prodaji mogao naći već sredinom ove godine. Njegova cijena prije izlaska na tržište bi trebalo da košta oko 99 dolara, dok bi u masovnoj prodaji mogao da košta do 199 dolara.


Počele prijave za treću Webiz konferenciju u Zrenjaninu\nObjavljeno 03.02.2015. u 16h\nU ponedeljak, 02. februara, počele su prijave za treću po redu Konferenciju o poslovnoj primeni interneta – Webiz, koja se i ove godine održava u hotelu Vojvodina od 26. do 29. marta. Kako saznaje naš portal, u prvih 24h prijave rezervisana je jedna trećina raspoloživih mesta.\nOva konferencije prošle godine privukla je u naš grad blizu 600 posetilaca.\nKao i prošle godine, prvo se održava Program poslovne edukacije, i to od 26. do 27. marta (četvrtak-petak). Ovaj program je namenjen predstavnicima malih i srednjih preduzeća, kao i preduzetnicima, i ove godine zaista nudi nešto drugačije u odnosu na prošlogodišnje izdanje. Akcenat je na oglašavanju, te će se proći praktična obuka sprovođenja jedne Facebook kampanje, dok su ‘’zvezde’’ programa edukacije stručnjaci za Google servise AdWords i Analytics koji dolaze iz Hrvatske specijalno zbog Webiz-a. Pored oglašavanja, slušaoci će moći da čuju predavanja o trendovima u Internet poslovanju, kao i da se upoznaju sa društvenim mrežama koje su trenutno u ekspanziji. Informacije o Programu poslovne edukacije mogu se naći na sledećem linku.\n– Konferencija počinje u petak, 27. marta, u 15h, i traje do nedelje popodne. I ove godine posetioci mogu da računaju na kvalitetna predavanja, nove predavače i uspešne priče. Novina konferencije su radionice. Prva radionica je Startap akademija vikend gde će se tokom tri popodneva (petak-nedelja) pričati o startapima i tehnološkom preduzetništvu. Druga radionica se bavi Google servisima AdWords i Analytics, i tu će predavači iz hrvatske agencije Escape pokazati zašto važe za najveće stručnjake za Google servise u regionu. – rekao je za naš portal Vladimir Kovač, project manager Webiz konferencije.\nProšlogodišnje predavanje u prepunoj sali : Maja Magdelinić ispred kompanije Google, o servisima najuspešnije svetske IT kompanije.\nOve godine, zbog velikog velikog interesovanja uvedene su kotizacije za samu konferenciju, i one iznose 1.200 dinara za sva tri dana. Za studente postoji popust u visini od 50%, a moguće je uplatiti i kotizacije za jedan ili dva dana.\nKao i prethodnih godina, Webiz konferencija ne bi mogla biti realizovana bez pomoći partnera i prijatelja, a ove godine uz Webiz su Dijamant, Frikom, Voda Jana kao refresh partner konferencije, akcija ‘’U srcu Banata’’ od Idee, agencija Homepage kao digitalni partner, Tag Media, Erste banka i Telekom Srbija.\nKako navodi Vladimir Kovač, kao i prethodnih godina, iza konferencije stoji beogradska agencija Creative Media Art, čiji je on izvršni direktor. Gospodin Kovač je takođe napomenuo da ove godine, u organizaciji dosta pomaže i novoosnovano zrenjaninsko udruženje Webit, koga su osnovali upravo zrenjaninci okupljeni oko ideje da neguju Webiz kao tradicionalnu zrenjaninsku manifestaciju, ali i da realizuju neke nove projekte vezane za Internet poslovanje i preduzetništvno u samom Zrenjaninu.\nWebiz je konferencija o poslovnoj primeni interneta koja se u Zrenjaninu održava od 2013. godine. Cilj osnivanja jedne ovakve konferencije bio je i ostao edukovati što veći broj ljudi na temu upotrebe interneta u poslovne svrhe, promovisanje internet kulture, informaciono-komunikacionih tehnologija i preduzetništva.\nKonferencija je namenjena mladima, studentima, i svima onima koji žele da svoje profesionalne karijere grade na internetu, i uz pomoć savremenih tehnologija.\nPoseban deo Webiz-a, Program poslovne edukacije, ima za cilj da edukuje mala i srednja preduzeća kako da uz pomoć interneta kao globalne mreže i tržišta poboljšaju svoje poslovne performanse. Webiz je u 2014. godini bio najmasovnija konferencija u oblasti IT-a u Srbiji.\nViše o konferenciji pogledajte na zvaničnom sajtu http://webiz.rs


AKTIVISTI IZ KOMŠILUKA: Ponovo radi Dom kulture u Neradovcu - VOM\nNaslovnaVestiDruštvoAKTIVISTI IZ KOMŠILUKA: Ponovo radi Dom kulture u Neradovcu\nAKTIVISTI IZ KOMŠILUKA: Ponovo radi Dom kulture u Neradovcu\nčetvrtak, 4. novembra 2021 : 10:09\nUdruženje građana “Aktivisti iz komšiluka” organizuje događaj “Ponovo radi Dom kulture Neradovac” u subotu 6. novembra koji će biti održan u velikoj sali Doma kulture u Neradovcu od 13 do 16 časova. Ovaj događaj predstavlja izložbu umetničkih radova mladih umetnika iz Vranja i Neradovca, Stefane Stojković i Miloša Dodića, a uz njihove radove biće izložene i stare fotografije iz istorije Doma kulture i samog sela Neradovca.\nDom kulture u Neradovcu je izuzetno važan objekat za sve meštane ovog sela. On je bio dom mnogim tradicinalnim kulturnim manifestacijama, a meštane za njega vežu mnogobrojne lepe uspomene.\nIako smo svedoci da ova zgradu dugo godina propada, ona i dalje predstavlja značajan resurs lokalne zajednice.U prethodnom periodu naše udruženje je uspelo da zgradu rehabilituje u skladu sa mogućnostima, a sada smo spremni da joj udahnemo novi život.Cilj ovog događaja je da, pored promocije radova mladih umetnika i prisećanja prošlih vremena, otvori diskusiju o budućoj nameni ovog objekta i potrebi njegove rekonstrukcije u skladu sa tom namenom. Rešenje treba tražiti u preseku potreba i mogućnosti grada Vranja i meštana. Zbog toga smo pozvali i meštane i predstavnike grada kako bismo započeli veoma važan proces. Svi prisutni imaće priliku da predlože potencijalno rešenje za Dom kulture,a predlozi će biti istaknuti na posebnom mestu u sali – poručuju ljudi iz udruženja „Aktivisti iz komšiluka“.\nPrethodni tekstMotociklista teže povređen u Surdulici\nSledeći tekstU Pčinjskom okrugu 122 osobe pozitivne na koronavirus\nNajnoviji epidemiološki presek gradskog Štaba za vanredne situacije na Covid 19 testirano je 328 osoba sa teritorije Pčinjskog okruga. Analize su pokazale da je...


SPEKTAR - WebTribune - Page 3\nHome/SPEKTAR (page 3)\n4 дана pre\tSPEKTAR 1\nVojno-politički ekspert Jakov Kedmi je rekao šta bi mogao biti pravi razlog za zvaničnu objavu rata Rusije Ukrajini. Poznati politikolog, vojni ekspert i bivši šef izraelske Nativ službe Jakov Kedmi prokomentarisao je verovatnoću da će Kijev ispuniti svoju dugogodišnju pretnju da uništi Krimski most. Prema ekspertu, takva pretnja je sasvim …\n4 дана pre\tSPEKTAR 0\nRuski politikolog i ekonomista Mihail Hazin je u intervjuu na kanalu Dmitrija Pučkova objasnio glavni geopolitički plan Velike Britanije koji se sada dešava. Velika Britanija je već počela da eliminiše jake konkurente u Evropi, smatra Mihail Hazin. On je najavio nameru britanskih vlasti da „potopi“ Nemačku. London namerava da ostvari …\nPoznati ruski pisac, bivši zamenik komandanta bataljona Armije DNR, Zahar Prilepin, govori o tome kako će kolektivna Evropa baciti Ukrajince na smetlište istorije, kada se naigraju dovoljno sa njima, kao što se i ranije dešavalo. Činjenica da je „principijelni stav“ Erdogana, koji neko vreme nije dozvoljavao Šveđanima i Fincima da …\nSevernoatlantska alijansa će žrtvovati tri svoje članice u slučaju sukoba sa Rusijom, piše kineski medij Global Times. Samit NATO koji se ovih dana održava u Madridu trebalo bi da pokaže jedinstvo evropskih saveznika u odnosu prema situaciji u Ukrajini. Međutim, u stvarnosti to nije sasvim tačno, navodi GT. Francuska i …\n5 дана pre\tSPEKTAR 2\nNATO ima svoje crvene linije koje Rusija ne sme da pređe. O ovome piše kolumnista The National Interest (NI) Barri Given. Sviđalo se to zapadnim zemljama ili ne, Rusija je povukla crvenu liniju oko Ukrajine, sa kojom je povezuju istorijski, kulturni i verski aspekti. Beri Given ističe da malo Amerikanaca …\n5 дана pre\tSPEKTAR 0\nPostavljanje limita cene na rusku naftu, što je ključni zaključak sastanka grupe G7 bogatih i moćnih zemalja, otvoriko je više kompleksnih pitanja. Na primer, Vol strit džornal ideju je opisao kao „stvaranje kartela zapadnih nacija i njihovih saveznika“ te je preneo izjave američke ministarke finansija Dženet Jelen, prema kojima Sjedinjene …\nSvaki pokušaj posezanja za Krimom smatraće se objavom rata Rusiji, izjavio je zamenik predsednika Saveta bezbednosti Dmitrij Medvedev. Kako je naveo, ako to učini država koja je deo NATO, to će značiti sukob sa celom Severnoatlantskom alijansom, to će zapravo biti treći svetski rat. „To bi bila totalna katastrofa“, rekao …\nAko Srbija treba da uđe u neku zajednicu kao trećerazredni partner iz kog će ostali želeti samo da muzu naše resurse, onda nam tamo nije mesto. Evropa nas zloupotrebljava znajući da mi želimo članstvo i primorava nas da bijemo njihove bitke zahtevajući da uvedemo sankcije Rusiji, kaže Mahmud Bušatlija, savetnik …\nRusija će do kraja ove decenije preusmeriti program naoružanja na neobične sisteme – pre svega na oružje usmerene energije, kibernetičko i robotizovano. Državni vrh je obavešten da je završen rad na pripremi polazišta za novi državni program naoružavanja i on će do sredine 2023. godine biti formulisan i podnesen na …\nRukovodstvo Ruske Federacije je u stanju da za kratko vreme zaustavi proizvodnju municije u SAD. Ovo je rekao politikolog-orijentalista Semjon Bagdasarov. U emisiji „Veče sa Vladimirom Solovjovom“, politikolog je skrenuo pažnju na nedavni izveštaj Komiteta za oružane snage američkog Kongresa. Prema podacima koji su objavljeni, situacija za američki vojno-industrijski kompleks …


Ili će se raspasti EU, ili Britanija - Sputnjik Srbija\n12:34 27 Maj 2020\n17:01 26.06.2016 Preuzmite kraći link\nOdluka Britanaca da izađu iz EU može predstavljati ili početak raspada EU ili Velike Britanije, izjavio je Nurijel Rubini, američki ekonomista koji je predvideo ekonomsku krizu 2008. godine na Svetskom ekonomskom forumu u Tjencinu.\nSoroš: Raspad EU gotovo neizbežan posle „bregzita“\nNurijel Rubini uverava da „bregzit“ neće povući za sobom novi talas recesije ili novu finansijsku krizu.\nNekoliko dana pre britanskog referenduma Rubini je izjavio da odluka da izađu iz EU može značajno da utiče na blagostanje Britanaca.\n„Velikoj Britaniji je mnogo bolje u EU“, napisao je on na svom nalogu na Tviteru.\nSlične prognoze dao je i američki finansijer Džordž Soroš, koji je u članku za „Prodžekt sindikejt napisao“ da se katastrofalni scenario, kojeg su se svi plašili, na kraju i ostvario.\nU četvrtak je u Velikoj Britaniji održan referendum o članstvu zemlje u EU. Prema zvaničnim podacima, za izlazak iz Evropske unije glasalo je 51,9 odsto Britanaca.\nRenci: EU mora okončati mere štednje\nSvrha i postojanje EU dovedeni u pitanje\nKeri Britaniji i EU: Razvedite se odgovorno\nBregzit, EU, Velika Britanija


Evropska komisija odbija bilo kakav komentar na postojanje logora pod kontrolom CIA-e\n02 novembar, 2005\nU reakciji na tvrdnje američke štampe kako CIA-e na području istočne Evrope ima logore u kojima drži i muči pripadnike Al Kaide, poslanici Evropskog parlamenta traže hitnu i temeljitu istragu Brisela o istinitosti tih navoda.\nTvrdnje su iznete u Vašington Postu od srede, 2. novembra, o tome kako američka tajna služba na istoku evrope koristi skrivene i utvrdjene objekte koji datiraju još iz sovjetske ere za zatočenje i mučenje ključnih lidere terorista. Iako nije nađena tačna lokacija tajnog kampa (ili kampova), sama tvrdnja o njihovom postojanju bila je dovoljna za oštru reakciju eropskih poslanika- predstavnici liberala iz Velike Britanije, koja trenutno predsedava EU, najavili su kako će od evropskog komesara za unutrašnje poslove i pravdu, Franka Fratinija, zatražiti istragu koja će proveriti tvrdnju o evrentualnom učešću neke od evropskih članica u , kako se naglašava, "varvarskoj praksi" američkog "rata protiv terorizma".\nNekolicina članova Komiteta za gradjanske slobode Evropskog parlamenta će, kako se očekuje, od visokog predstavnika EU, Havijera Solane, tražiti da sa američkom stranom hitno razjasni šta su činjenice a šta novinarska fikcija. Ovo tim pre, što se u članku američkog lista govori o različitim metodama mučenja, zabranjenim američkim i medjunarodnim zakonima i konvencijama, zbog čega, bi, zagovornicima takvih metoda, tajna lokacija na istoku Evrope bila idealno rešenje.\nZa sada, zvaničnici Evropske komisije i Saveta odbijaju da daju bilo kakve komentare na postojanje tajnog logora pod kontrolom CIA-e na istoku Evrope- za predstavnike Komisije i kancelarije Havijera Solane to je, u krajnjem slučaju, stvar bilateralnih odnosa Amerike i države u kojoj, eventualno, takvi logori postoje i ne dovodi se u bilo kakvu vezu sa Evropskom unijom.


Svet zavisi od nas\nZaštitimo naše okruženje\nDomaćinstva u Srbiji proizvode 65% ukupnog otpada. Prema procenama Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine u Srbiji se reciklira od 10 do 15% ovog otpada. Kako bi zaštitili našu okolinu ovaj procenat mora da raste!\nRazvrstavanje, ponovna upotreba i prerada komunalnog otpada je od ključnog značaja u cilju održivog načina upravljanja otpadom, a sa kojim se produžava vek trajanja deponije i značajno se smanjuje potreba za korišćenjem prirodnih resursa pri proizvodnji novih proizvoda.\nOtpad je svaki materijal, proizvod ili predmet koji nakon kraja životnog ciklusa postaje suvišen i neupotrebljiv za dotadašnju namenu.\nEvropska unija finansira izgradnju regionalnog sistema za upravljanje otpadom u Subotičkom regionu sa 20,15 miliona evra.


Halkbank Beograd | Program podrške malim i srednjim preduzećima za nabavku opreme u 2021. godini\nHALKBANK ove godine učestvuje u Programu podrške malim i srednjim preduzećima za nabavku opreme u saradnji sa Ministarstvom privrede i Razvojnom agencijom Srbije, u okviru koga podržava razvoj domaće privrede, kreditiranjem mikro, malih i srednjih pravnih lica, preduzetnika i zadruga.\nMinistarstvo privrede je iz budžeta izdvojilo 1.550.000.000,00 dinara za bespovratne pozajmice privrednicima, a HALKBANK je još jednom izabrana kao pouzdan i dugogodišnji saradnik u realizaciji Programa.\nNamena sredstava iz Programa je sufinansiranje nabavke :\nNove proizvodne opreme i / ili mašina\nTransportno – manipulativnih sredstava uključenih u proces proizvodnje i unutrašenjeg transporta\nNovih delova, specijalizovanih alata za mašine\nGrađevinske opreme i mehanizacije za izvođenje građevinskih radova.\nFinansijski okvir sprovođenja Programa podrazumeva sledeću strukturu u kojoj bespovratna sredstva iznose 25% neto vrednosti opreme - sufinansiranje države (od 500.000 – 5.000.000 dinara), učešće privrednog subjekta 5%, dok je kredit HALKBANK 70%.\nMaksimalni neto troškovi nabavke opreme su 20.000.000 dinara, a ukoliko su veći razlika se može finansirati većim sopstvenim učešćem i/ili uvećavanjem kreditnog zahteva kod HALKBANK.\nOsnovni uslovi kredita :\nprimarno obezbeđenje je zaloga na kupljenoj opremi


RK Borac: Poziv institucijama za podršku – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nRK Borac: Poziv institucijama za podršku\n“Učešće RK Borac m:tel u grupnoj fazi Kupa EHF, osim velikog sportskog rezultata, Banjoj Luci, Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini donio bi mnogo i na polju promocije i turizma, jer su učesnici ovog takmičenja eminentni klubovi Njemačke, Francuske, Španije… a cijelo takmičenje prati veliki broj medija iz cijele Evrope. Učestvovanjem u ovom takmičenju, RK „Borac mtel“ bio bi jedini prestavnik Bosne i Hercegovine koji bi „igrao grupnu fazu“ zvaničnog evropskog takmičenja u sezoni 2015/16. Međutim, ovaj veliki sportski rezultat iziskuje i velike troškove, za koje, nažalost, nismo u mogućnosti da obezbijedimo novac. Prema prvim procjenama, troškovi organizacije utakmica, putovanja i smještaja, po izuzetno strogim i zahtjevnim pravilima Evropske rukometne federacije, iznosili bi oko 150.000 KM”, saopšteno je iz RK Borac.\nU klubu napominju da je uprava obezbijedila stabilan budžet za ovu sezonu, ali plasman u narednu, grupnu fazu predviđa nove troškove, koji nisu planirani u ovogodišnjem budžetu i, ukoliko ne dobiju podršku nadležnih institucija, moraće, kako kažu, odustati od daljeg takmičenja, što će imati brojne negativne posljedice po klub, ali i za rukomet i sport uopšte u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini.\n“Uvažavajući sve navedeno, očekujemo da će nadležne institucije prepoznati značaj plasmana trostrukog osvajača duple krune u BiH u grupnu fazu EHF Kupa i svih benefita koje ovo takmičenje donosi Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini i obezbijediti nam sredstva potrebna za servisiranje troškova koji nas očekuju eventualnim plasmanom. Naravno, sredstva će nam biti potrebna isključivo u slučaju plasmana u grupnu fazu ovog takmičenja.\nPodsjećamo, RK „Borac m:tel“ plasirao se u treće pretkolo EHF Kupa, čime je došao na korak od najvećeg uspjeha kluba u proteklih 25 godina – učešća u grupnoj fazi ovog, drugog po kvalitetu, evropskog rukometnog takmičenja. Izvlačenjem parova trećeg pretkola EHF Kupa, kojim je RK Borac m:tel za protivnika dobio šampiona Holandije – OCI Lions, prema mišljenju stručnog štaba, igrača i Uprave našeg kluba, otvorila se realna mogućnost za plasman našeg tima u grupnu fazu ovog evropskog takmičenja. Utakmice trećeg pretkola Kupa EHF biće odigrane 21. i 28.11.2015. godine”, stoji u saopštenju RK Borac.\nGole djevojčice iz BiH opet na Fejsu


Povrati obrisana obaveštenja - oradio.rs\nPovrati obrisana obaveštenja\nUndo opcija postoji u različitim oblicima i programima, ali šta raditi slučajno obrišete važno obaveštenje na telefonu, a u poslednjem trenutku uvidite da je bilo važno? U ovim slučajevima, imamo aplikaciju za vas.\nUnnotifications je aplikacija koja vrlo lako i brzo povrati izbrisana obaveštenja.\nKada neko ima gomilu nevažnih obaveštenja, često se dešava da sva ta obaveštenja budu uklonjena odjednom. Postoji taster "Obriši sve" koji uklanja sva obaveštenja iz notifikacionog panela. Isto tako, neretko se među tim nevažnim obaveštenjima nađu i neka vrlo važna\nNakon brisanja je vrlo teško ustanoviti koje obaveštenje od uklonjenih je bilo veoma bitno. Android platforma u suštini nema neku izvornu funkciju koja korisnicima omogućava da povrate ta izbrisana obaveštenja. Tačnije, postoji mogućnost da to uradite, ali je procedura vrlo nepraktična i komplikovana. Sada je situacija drugačija jer uz pomoć aplikacije Unnotifications.\nPored ovih mogućnosti, aplikacija nudi i zaključavanje obaveštenja otiskom prsta.\nOva platforma je besplatna za Android uređaje.


Mlada sportska direktora preminula od korone u 29. godini života! - MaxBet Sport\nSportska direktora kluba iz Burse, Agakojspora, Kumsal Jildiz preminula je nakon velike borbe lekara da joj sačuvaju život. Kako je saopštila tamošnja fudbalska federacija (TFF), od posledica Covid-19 u bolnici je preminula 29-godišnja Kumsal Jildiz, koja je bila sportska direktorka kluba iz Burse, FK Agakojspor.\n– Mi u TFF-u sa žaljenjem saopštavamo da je Kumsal Jildiz, koja je pored funkcije sportskog direktora u Agakojsporu bila zadužena i za praćenje individualnog razvoja igrača, preminula od korona virusa. Sa dubokom tugom se opraštamo od nje i želimo da je Bog uzme sebi, a uteši porodicu, prijatelje i sve u njenom klubu i sportskom okruženju – navodi se u saopštenju Saveza.\nSVI NEGATIVNI Fudbaleri Slavije nastavljaju sa treninzima


Obavještajna služba: Kim Jong Un smršao dvadestak kilograma?\nNacionalna obavještajna služba (NIS) objavila je tu procjenu na parlamentarnom brifingu iza zatvorenih vrata, navodeći da je koristila tehnike vještačke inteligencije, analizu Kimovog snimka super-rezolucije i ostale metode kako bi istražila Kimovo stanje, saopćila su dvojica poslanika koji su prisustvovali sjednici\nSjevernokorejski čelnik Kim Jong Un nedavno je uzgubio dvadesetak kilograma, ali još djeluje zdravo i pokušava ojačati lojalnost javnosti prema njemu uprkos pogoršanju ekonomske situacije u zemlji, poručila je u četvrtak južnokorejska obavještajna služba poslanicima te zemlje.\nNacionalna obavještajna služba (NIS) objavila je tu procjenu na parlamentarnom brifingu iza zatvorenih vrata, navodeći da je koristila tehnike vještačke inteligencije, analizu Kimovog snimka super-rezolucije i ostale metode kako bi istražila Kimovo stanje, saopćila su dvojica poslanika koji su prisustvovali sjednici.\nKimovo zdravstveno stanje u središtu je međunarodne pažnje jer se on pojavljivao primjetno mršaviji na fotografijama i snimcima državnih medija.\nKim (37) nije javno objavio nasljednika, a neki eksperti tvrde da bi iznenadno pogoršanje njegovog zdravstvenog stanja moglo izazvati haos u siromašnoj zemlji s nuklearnim arsenalom.\nUprkos mršavijem izgledu, dugogodišnji posmatrači prilika u Sjevernoj Koreji tvrde da Kim nema očiglednih zdravstvenih problema, i gubitak tjelesne težine vjerovatno je rezultat njegovih napora da poboljša svoje fiziičko stanje.\nNaglašavaju da je on nastavio s redovnim pojavljivanjima u javnosti i da nikakvi neuobičajeni detalji nisu uočeni na snimcima.\nNakon desetak godina na vlasti, Kim se bori da prevaziđe, kako izgleda, najteži period svoje vladavine zbog teških ekonomskih problema pogoršanih pandemijom koronavirusa.\nPoslanik Kim Byung-kee izjavio je da je NIS poručio na parlamentarnoj sjednici da je Kimova tjelesna težina pala s oko 140 na 120 kilograma. NIS je prethodno saopćio da je Kim visok otprilike 170 centimetara.\nAgencija je saopćila da je Kim učestvovao u javnim aktivnostima 70 dana u ovoj godini, što je povećanje od 45 posto u odnosu na isti period prošle godine.\nPoslanik je također saopćio kako je NIS ustanovio da su fotografije njegovog pokojnih oca i djeda – koji su vladali Sjevernom Korejom prije njega – uklonjene iz konferencijske dvorane Radničke partije, prenosi AP.\nKim Jong-un: Neće više biti ratova zahvaljujući nuklearnom oružju Sjeverne Koreje\nČovjek koji je prebjegao iz Sjeverne Koreje tvrdi da je Kim Jong-un mrtav\nPompeo: Američki zvaničnici nisu vidjeli Kim Jong-una u posljednje vrijeme\nSusret je obilježila pomalo neugodna situacija za predsjednika Hrvatske\nNovalić inače za sebe tvrdi da je strastveni planinar, a povodom današnjeg praznika objavio je video na kojem drži zastavu Bosne i...\nPrije 40 godina ukrao pušku vrijednu 175.000 dolara, sada je osuđen\nFBI je pronašao Gavina nakon što je u julu 2018. staretinaru pokušao prodati pušku i druge ukradene predmete\nLavovi u zagrebačkom ZOO vrtu pozitivni na koronu, prvo su počeli kašljati\nOd četiri lava koja se nalaze zajedno u zagrebačkom ZOO vrtu, dva su zasad pozitivna na koron\nNevin u zatvoru proveo više od 42 godine, tek su ga sada pustili na slobodu\nStrickland (62) nije prestao da poriče krivicu od kada je uhapšen sa 18 godina, a osuđen je u junu 1979. godine\nTrgovine skrivaju nestašice na policama fotografijama proizvoda


Pribojci uz potvrdu preko granice do centra grada (VIDEO) – ZoomUe\nPribojci uz potvrdu preko granice do centra grada (VIDEO)\nby Vesna Đurović · 9 маја, 2020\nPRIBOJ – Granični prelazi Srbije sa Bosnom i Hercegovinom otvoreni su za poljoprivrednike i radnike kojima je mesto prebivališta u jednoj državi, a posao u drugoj. Za dve trećine stanovništva opštine Priboj otvaranje graničnog prelaza Uvac znači da nakon više od mesec i po dana mogu zaboraviti na zaobilazne puteve kako bi došli do centra grada.\nDa bi došlo do centra Priboja oko 70 odsto stanovništva prelazilo je četiri granična punkta. Nakon izbijanja epidemije i zatvaranja granica bili su osuđeni da traže alternativne puteve, a posebno su pogođeni bili meštani Sastavaka, Sjeverina, Strmca, Krajčinovića, Zabranice i Bučja koji su morali starim lošim putem preko brda do Priboja.\nDozvola prelaska uz potvrdu za radnike i poljoprivrednike na prelazu Uvac ipak nije skroz olakšala situaciju.\n„Ja imam radnu potrvdu da prelazim, ali verujte da mi dođe da ne bih tuda ni išao zbog silnih zadržavanja, po dva sata ostajemo na punktovima. Nek firme dostave potvrde, šta ima svaki dan da nas kontolišu“, kaže predsednik mesne zajednice Sastavci Stevo Vilotić.\nIz opštine Priboj kažu da su ponosni na stanovništvo koje se našlo u ovoj situaciji i izdržalo da funkcioniše za vreme vanrednog stanja.\n„Zahvalni smo Vladi što je omogućila bar te potvrde. Gužve su zbog vađenja potvrda i zbog otežane procedure prelaska, ali se nadamo da će popuštanje mera i relaksacija situacije ići na ruku svim žiteljima naše opštine“, kaže Stefan Srbljanović, član Opštinskog veća Priboja.\nUz isprepletanost granice Srbije i Bosne i Hercegovine jednako su pogođeni bili i meštani opštine Rudo u Bosni i Hercegovini koji su vezani za Priboj i Pribojci koji su zbog rutinskih poslova prelazili granicu, zbog čega je na samom početku epidemije više od 2000 Pribojaca bilo u izolaciji.\n„Apelujem na nadležne da puste mali punkt da mi sa pribojskim tablicama i Ruđani možemo da prolazimo“, kaže Vilotić.\nOtvaranje ovog graničnog punkta, kao i puštanje autobuskog saobraćaja umnogome bi značilo stanovništvu obe opštine koje sada nema dozvolu prelaska, ali ima dozvolu kretanja nakon ukidanja vanrednog stanja, da može doći do svoje ili opštine u drugoj državi za koju je vezano.\nTags: Opština Priboj\nGFK Sloboda dobila pojačanje\nby Milica Cirovic · Published 15 фебруара, 2021\nNext story Prilagođen rad Nacionalne službe za zapošljavanje\nPrevious story Užičani u šetnji posle izolacije (VIDEO)


Odloženo suđenje supruzi Šarićevog saradnika - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs februar 10, 2020\nZbog izostanka dvojice optuženih današnje suđenje Draginji Bajić, supruzi jednog od saradnika narko-bosa Darka Šarića, odloženo je za mart. Draginji Bajić i četvorici optuženih sudi se za pranje novca koji je njen suprug zaradio međunarodnim švercom kokaina.\nUmesto optuženih Nemanje Đokića i Nebojše Obradovića sudiji su se na početku ročišta javile njihove advokatice i rekle da oni nisu mogli da dođu u sud zbog zdravstvenih problema.\nS obzirom da je danas trebalo da se iznose dokazi protiv Đokića, tužilac je ocenio da nema uslova da se suđenje održi, sa čim se saglasila predsedavajuća sudija Vera Vukotić i nastavak suđenja zakazala za sredinu marta.\nPodsetimo, u ovom postupku sudi se Draginji Bajić, Nemanji Obradoviću, Željku Papiću, Nebojši Đokiću i fudbalskom menadžeru Zoranu Njegušu zbog sumnje da su prali novac Šarićevog saradnika Vitomira Bajića. Ovaj novac stečen je švercom kokaina, tvrdi tužilaštvo.\nDraginja Bajić sumnjiči se da je oprala oko 240.000 evra tako što je ovim novcem kupila stan na Novom Beogradu. Vlasništvo nad njim kasnije je prebacila na jednog od optuženih i tako sakrila da je pravi vlasnik bio njen suprug.\nVitomir Bajić uhapšen je u Crnoj Gori kao Šarićev saradnik 2010. i to u operaciji „Loptice“ organizovanoj kako bi se razbio Šarićev klan. Pošto su ga italijanski organi sumnjičili da je bio deo grupe koja je švercovala drogu u Italiji izručen je ovoj zemlji.\nNije dočekao presudu pošto je pronađen mrtav u svojoj ćeliji u zatvoru Komo. Zvanična istraga je pokazala da je izvršio samoubistvo.


Džaferović: Sledi pravna reakcija BiH zbog centrala na Drini\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 03.Dec.2020, 00:12\nBošnjački član Predsedništva BiH Šefik Džaferović rekao je večeras da je u pripremi "pravna reakcija BiH" na dogovor Srbije i RS o gradnji hidrocentrala na reci Drini.\nOn je za N1 Sarajevo ocenio da je potpisivanje zajedničke izjave o izgradnji tri hidrocentrale u gornjem slivu reke Drine između premijerke Srbije Ane Brnabić i premijera RS Radovana Viškovića neustavno.\n"Imate državni zakon o koncesiji, pa odluka Ustavnog suda koja govori o državnoj imovini, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << pa o unutrašnjoj plovidbi. Reka Drina je međunarodna reka i plovna je i to je granična reka i nije moguće graditi ništa bez odluka BiH...Pravnu reakciju države pripremamo na ovu situaciju o gradnji hidrocentrala", rekao je Džaferović.\nKazao je i da je sa ministarkom spoljnih poslova BiH Biserom Turković razgovarao o protestnoj noti koja bi povodom izgradnje hidrocentrala bila upućena Srbiji i da mu je ona rekla da će nadležno ministarstvo u Srbiji obavestiti da ta izjava između RS i Srbije nije u skladu sa Ustavom BiH.\nDžaferović je rekao i da se prate svi procesi u RS, odnosno da postoji tim ljudi koji to prate, a vezano za poljoprivredno zemljište i da je ta apelacija napisana.\n"Protiv svakog zakona RS koji nije u skladu sa Ustavom BiH, biće podneta apelacija Ustavnom sudu", naglasio je.


Vesti online / Svet / / Počast junacima Velikog rata\nSveštenstvo Srpske pravoslavne crkve u Holandiji služilo je pomen srpskim vojnicima koji su po završetku Prvog svetskog rata, a u iščekivanju povratka u otadžbinu, umrli u Holandiji od posledica španske groznice.\nPočasna straža: Spomenik vojnicima obnovljem 2006.\nNa groblju u Garderenu, gde je nekada bilo sahranjeno 29 naših vojnika, na šta podsećaju 29 belih krstova i spomenik koji je 2006. godine obnovljen uz pomoć srpske zajednice u Holandiji, okupili su se Srbi i njihovi prijatelji Holanđani iz više gradova da bi odali počast onima koji su svoje živote dali za slobodu Srbije.\nPosle parastosa sveštenik Marko Dabić, koji privremeno službuje u Zandamu kod Amsterdama, a inače služi u Španiji, obratio se prisutnima rekavši između ostalog da nikada ne smemo da zaboravimo naše vojnike koji su silom otišli iz Srbije i u dalekoj Holandiji položili živote za svoju otadžbinu Srbiju.\nSpecijalno za ovaj pomen, koji se svake godine održava početkom oktobra na groblju u Garderenu, iz Trstenika je došao pesnik Tomislav Dimitrijević, koji je ovom prilikom odrecitovao svoju pesmu "Plava grobnica". Pesmu koja se zove isto kao ona mnogo poznatija koju je napisao Milutin Bojić, Dimitrijević je imao priliku da recituje i na grčkom ostrvu Vido. Posle prelaska preko Albanije veliki broj srpskih ratnika je smešten u bolnicu na Vidu i 1916. godine sahranjen u moru kraj tog ostrva, što je i Dimitrijevića i Bojića inspirisalo da napišu pesme.\nBojan Kljajić, konzul u Ambasadi Republike Srbije u Hagu, položio je venac, a posle pomena i prigodnog programa prisutni su se okupili u obližnjoj sali na druženje i bratsku trpezu.\nNa raznim mestima na teritoriji Kraljevine Holandije preminuo je ukupno 91 vojnik, od kojih je 29 bilo sahranjeno na groblju u Garderenu,gde je dvadesetih godina prošlog veka postavljen spomenik koji je 2006. godine obnovljen. Posmrtni ostaci najvećeg dela naših vojnika ekshumirani su 1938. godine i polozeni u mauzolej u Jindrihovicama u tadašnjoj Čehoslovačkoj, današnjoj Češkoj.\nFRANCUSKA Obeležen Dan primirja u Velikom ratu: Omaž slavnim precima


Intervju: Boban Džunić - predsednik gradske opštine Palilula - juGmedia\nNIŠ – Predsednik Gradske opštine Palilula Boban Džunić najavio je da će u 2015. godini tražiti odgovornost čelnika pojedinih gradskih uprava jer zbog njihove pasivnosti brojni infrastrukturni poslovi u ovoj opštini nisu urađeni.\n„Tražićemo i da se ovlašćenja opština prošire kako opštine ubuduće ne bi zavisile od rada ili nerada gradskih činovnika“, rekao je Džunić.\nOn je podsetio da će budžet opštine Palilula u 2015. godini biti za 13,8 miliona manji nego 2014. godine, a mogućnosti opštine da obezbedi dodatna sredstva su ograničene.\n„Opština Palilula, sa preko 90.000 stanovnika spada u red opština koje su po standardu stanovnistva na samom začelju u Srbiji. Zato nismo zadovoljni sredstvima koja su nam na raspolaganju u 2015. godini“, kazao je Džunić.\nPrema njegovim rečima, bez obzira na preduzete mere štednje, davanja za socijalu neće biti smanjena, a putem razvojnih projekata opština očekuje i dodatna sredstva od donatora.\n„Gradska opština Palilula je i pored vraćanja zatečenih dugova, uspela da 2014. godine završi brojne projekte koje je započela. Renovirani su atarski putevi, škole, finansirana su lečenja dece koja boluju od teških bolesti. Pet međunarodnih IPA projekata biće završena do juna naredne godine. Bilo bi urađeno i više da u gradskim upravama imaju energije i znanja da prate potrebe žitelja opštine Palilula“, istakao je Džunić.\nOn je istakao da će 2014. godina u Gradskoj opštini Palilula biti zabeležena kao godina intezivnih projektnih aktivnosti, uspešne susedske-međunarodne saradnje sa opštinama u regionu, socio-humanitarnih aktivnosti, novih investicija i unapređenja rada opštinske Uprave po visokim standardima pružanja usluga građanima.


Novi Polis :: Blog :: Deo četvrti: bolesni Stole Apaš\nGalatasaraj-Crvena zvezda 68:91\nDeo četvrti: bolesni Stole Apaš\nDanas je Galatasaraj ekipa koja nije ni na nebu, ni na zemlji, ni živa, ni mrtva; polu-avetinjski odjek onog tima koji se na početku sezone nadao da će konačno ući u četvrtfinale Evrolige, kao i da će uspeti da se ozbiljnije umeša u borbu za tursku titulu između sada mastodontskih Efesa i Fenerbahčea predvođenih Ivkovićem i Obradvićem. Nevolje u rosteru započete su, da kažemo nevino, odlaskom Nolana Smita (Partizanovog dželata iz prošle sezone), usled „neslaganja“ sa trenerom Erginom Atamanom – koji se dakako nije slagao sa njegovim neobuzdanim divljanjem po terenu. Loša finansijska situacija u klubu kulminirala je (makar zasad) nedavnim odlaskom Karlosa Aroja, veterana i glavnog pokretača napadačke igre turske ekipe, koji je što svojim plejmejkerskim prisustvom što direktnim poenima Galatasaraju doneo mnoge evropske pobede u prethodnih nekoliko godina. Nešto pre Arojovog odlaska, ekipu je napustio i centar Aleks Marić, a do pre nekoliko dana govorkalo se da će ispisnice zbog neisplaćenih zarada uzeti i Zoran Erceg i Vladimir Micov, ubistveni duet srpskih četvorki. Galatasaraj, nakon je preživeo Real Madrid koji je kroz arenu Abdi Ipekči protutnjao sa rezutlatom 107–71, dočekivao je Zvezdu u stanju poluživota: sa igračima ili umornim (Erceg i Micov odigrali pre samo četiri dana svih 40 minuta u neverovatnoj pobedi nad Fenerom u domaćoj ligi), ili izranjavanim (bekovi Martinas Pocijus i Sinan Guler u utakmicu su ušli pravo iz rekonvalescencije), i između dve izuzetno bitne utakmice (Fener i Bešiktaš) u domaćem šampionatu u kojem su, za razliku od TOP16, još imali kakve-takve šanse za plasman u plej-of.\nZa ovakav Galatasaraj, sa kojim je Zvezda u ovoj sezoni odigrala bar dve vrlo izjednačene utakmice, crveno-beli su bili, kako to novinari vole reći, „kaznena ekspedicija“. Videlo se možda već na neuzbuđenim licima konsultanta Vlade Kuzmanovića i večerašnjeg komentatora Darka Plavšića da će ova utakmica u Carigradu verovatno biti rezultatski dosadnija od revijalnog meča „Grobari za nas“; pretpostavićemo da je, znajući ovo, Ilija Kovačić odlučio da večeras ode u bioskop ili da ostane kući i igra NBA 2K15. Nije stvar bila samo u očiglednoj igračkoj slabosti Galatasaraja, jer se Zvezda uistinu nalazila u očiglednom usponu napadačke forme i raspoloženja. Od one poslednje četvrtine sa Makabijem Zvezda se pronašla u istom onom modusu gaženja protivnika (ne pobeđivanja, već baš gaženja) kakav smo gledali u oktobru, novembru ili decembru, zahvaljujući pre svega ponovo probuđenim bekovima (kada smo poslednji put gledali da oni kockarski šutevi Vilijamsa i Dženskinsa u prvim sekundama napada zaista i ulaze u koš?) koji su konačno značajno doprinosili igri umesto da su je svojim promašajima i lošim protokom lopte dodatno ubijali.\nDočekati tako nabrijanu ekipu, koja kao da je u prethodnih osam, devet dana ponovo pronašla radost u košarci, sa tako sakatim rosterom, u samom početku osuđeno je na propast. Stvari su bile jasne kada je Crvena zvezda u prvih pet mintua utakmice Galatasaraju stukla čak 17 poena. U tom trenutku, gotovo svaki posed Zvezde završavao se postignutim košem, bilo iz prvog ili drugog poseda, bilo iz meke tranzicije ili pametnom i sigurnom igrom polaganja i guranja lopte pod koš (setimo se Makabijeve filozofije otvaranja utakmice, gde se gotovo uvek ide samo na potencijalno sigurne poene iz reketa, gde čak i promašaji znatno umanjujuju protivničke šanse za kontra-napad). Scenario, nažalost po Galatasaraj ali na sreću po Zvezdu, savim očekivan, budući da Galatasaraj zbog ograničenog broja zdravih i solidnih igrača sebi nije mogao dozvoliti ni primisao o čvrstoj igri i faulovima. Oni koji su gledali uvod u utakmicu sigurno su pratili analizu Vladimira Kuzmanovića čija je specijalnost, kao bivšem spoljnom igraču, uočavanje suptilnih promena u tempu utakmica i onih trenutaka kada se igra razvija ili seče. Prilikom, dakle, analize prethodne utakmice između Galatasaraja i Zvezde, Kuzmanović je ukazivao na one momente kada je Galatasaraj svoje poene sticao, između ostalog, brzim prekidima Zvezdinih napada, sprečavajući tako naš tim da uđe u za njih poželjan ritam brze, beskontaktne, tečne igre. Toga, razumljivo, sinoć nije bilo. Galatasaraj je do sredine druge četvrtine napravio svega dva faula, a izuzimajući četiri prekršaja Vladimira Micova (jedinog igrača koji je uopšte i ušao u problem sa penalima u turskom timu), čitava ekipa Galatasaraja napravila je na sinoćnoj utakmici svega devet faulova!\nIgrati protiv Zvezde jako i nasilno, sa namerom da se njeni bekovi (zajedno sa Marjanovićem) ubace u nervozu je odličan recept. Podsetićemo se još jednom onog Zvezdinog, podvlačim, izuzetno nervoznog poraza od Džikićeve Krke, kada su crveno-beli, do granice isprovocirani tučom u odbrani, napravili pet tehničkih grešaka. Uostalom, jedan od razloga zašto Zvezdini bekovi nisu bili toliko ubedljivi u post-januarskom periodu, pored njihovog umora, jeste i mnogo ozbiljnija igra u odbrani timova poput Reala, Barselone, Panatenaikosa, Makabija, itd. Budući da Galatasaraj u odbrani nije mogao uraditi ništa osim nadati se da će njihovi spori i dugi pozicioni napadi nekako usporiti Zvezdu (što nije upalilo), Radonjić je prosto pustio svoje igrače da igraju svoju igru, forsirajući u uvodnim delovima meča pomenute sigurne poene iz reketa i tranzicije (nekoliko puta na ovom meču videli smo Jovića i Vilijamsa kako ekstremno brzo otvaraju kontre pasovima preko celog terena). Pored spore, svezane, umorne i povređene Galatasarajeve ekipe, Zvezda je odigrala pametno i odmereno razigravala sebe u napadu sigurnim šutevima, što joj se i te kako isplatilo u kasnijim delovima meča kada su se, ohrabreni i puni samopouzdanja, razigravali Jović i Cirbes, kada je Blažič posle sto godina imao tri pogođene trojke i ukupno 19 poena, i kada je Dženkins ubō skoro svaki od svojih ekspresno brzih šuteva.\nNije Bog zna šta Galatasaraj uradio ni u napadu, iako je postojala zdrava želja da se Zvezda, kao i u Beogradu, umrtvi dugim posedima lopte. Uopšteno je to ekipa koja igra sporije, i koja je gubila svoj napadački smisao kad god Arojo nije igrao. Sinoć se njihova neusmerenost u napadu naročito naglašavala povređenim Gulerom (koji je odigrao samo osam minuta), potom rezervnim opcijama poput Džastina Kartera ili golobradog Kristijana Nikolova (očekivano zbunjenog klinca koji nije mogao bitnije doprineti na bitnoj poziciji plejmejkera; pamtimo njegove dve trojke, ali i trenutak kada nije uspeo prevesti loptu preko pola za osam sekundi) – podsećamo, u odnosu na početak sezone kada je Galatasaraj Evropu hteo napasti sa Nolanom Smitom i Karlosom Arojom, ovo su tek druge i treće rezerve na poziciji pleja. Napadi Galatasaraja protiv Zvezde su se umnogome svodili na namerno odugovlačenje napada zbog, kako rekosmo, pokušaja umrtvljivanja Zvezde; skoro trećina svakog od njihovih poseda završila gotovo u poslednjim sekundama napada. Usled tog svesnog odugovlačenja, utisak je da se Galatasarajeva poziciona igra svela na individualno snalaženje, uz tek povremene lepo otvorene slobodne šuteve sa bokova, što je Zvezdi samo olakšavalo nametanje svoje poznate sprinterske košarke.\nNije lako pričati u superlativima o ovoj ubedljivoj Zvezdinoj pobedi. Ona prethodna, protiv Makabija, izborena u poslednjoj četvrtini u kojoj su naši bombardovali vladajućeg prvaka Evrope sa 35 poena, nešto je o čemu se mogu pevati deseterci. Pobeda protiv Galatasaraja, iako brutalnija (indeksi korisnosti: 114–69 u korist Zvezde), bila je dosadna, ne Zvezdinom krivicom, već potpuno urušenom igračkom strukturom finansijski ruiniranog Galatasaraja koji, kao što je komentator Plavšić istakao, teško da će dobiti ijednu utakmicu do kraja Evrolige, naročito imajući u vidu rat koji im predstoji u domaćem šampionatu. Bilo bi košarkaški mnogo lepše da se zahuktala Zvezda borila protiv Aroja; da se borila protiv ekipe u kojoj Guler i Pocijus nisu tek oporavljeni od povreda; da ulogu glavnog plejmejkera protivnika nije skoro čitavo poluvreme (18 minuta) igralo makedonsko čeljade od 18 godina. Bilo bi zanimljivije i da je Galatasaraj više igrao zonsku odbranu – Ataman je zonu postavio svega nekoliko puta, pritom naravno totalno devastirajući Radonjićeve napade (kao i obično; aman, Radonjiću, nacrtaj im više nešto protiv zone!) – ili možda da Luka Mitrović nije igrom slučaja uhvatio onu odbijenu loptu koju je Dženkins šutnuo u poslednjoj sekundi beznadežnog napada, posle čega bi Galatasaraj u jedinom naletu brže igre (tokom treće četvrtine) možda i smanjio razliku na jednocifrenu prednost, uvodeći utakmicu u nešto neizvesniji finiš.\nUtisak je da Zvezda zaista postepeno igra sve bolje posle onog mučnog perioda u januaru i februaru, što je nešto što je nije krasilo prošlih sezona. Zbog toga je šteta što je sinoć za protivnika imala bolesnog i istrošenog Stoleta Apaša, a ne onog spretnog kabadahiju od pre nekoliko meseci. Iako je prošlu utakmicu Galatasaraj i dobio tako što je Zvezdu silom ubacio u svoj penzionerski, srednje-spor ritam košarkaške igre, sinoćni Galatasaraj ipak je bio preslab za bilo šta više od slabašnog zamahivanja pesnicom i potonjeg pljuckanja krvi iz bolesnih pluća.\nMiloš Jocić Crvena Zvezda


Podrška razvoju socijalnog preduzetništva – Kruševac PRESS\nAutor S. Milenković\t Poslednje ažuriranje 23.08.2017.\nMaja DŽunić, menadžer projekta\n–Nijedna organizacija se nije bavila socijalnim preduzetništvom tako da će naše iskustvo moći da koriste i iz drugih regiona. Socijalno preduzetništvo je specifično jer se zarada ulaže u razvoj zajednice kroz zapošljavanje ljudi koji teže dolaze do posla, osoba sa invaliditetom, mladih, žena, osoba starijih od 50 godina, Roma, razvoj socijalnih i medicinskih usluga, obrazovanje, zaštitu životne sredine…– nabraja Maja Džunić, menadžer projekta „Razvoj socijalnog preduzetništva u Rasinskom okrugu“.\n–Imamo obećanje da će se ovaj zakon ponovo naći u proceduri u decembru ove godine. Socijalno preduzetništvo je veoma važno za ulazak Srbije u Evropsku Uniju. U narednih šest meseci planiramo da istražimo resurse lokalnih zajednica i formiramo institucionalni okvir za razvoj socijalnog preduzetništva. U planu je osnivanje Kancelarije za razvoj socijalnog preduzetništva u Kruševcu kao i formiranje Mreže socijalnih preduzetnika koja će omogućiti da se glas socijalnih preduzetnika čuje jače. – dodaje Nenad Krstić iz UG „Evrokontakt“.\nAgencija za regionalni razvoj Rasinskog okrugaEvrokontaktSocijalno preduzetništvo


Razvoj novih energetskih izvora\nU Hjustonu, u saveznoj državi Teksas, održava se redovan godišnji sastanak organizacije Kembridžskog udruženja za energetska istraživanja - skraćeno CERA - na kome učestvuje oko 1800 najznačajnijih funkcionera iz svetskog energetskog sektora.\nOvogodišnji skup će poseban naglasak staviti na razvoj novih energetskih izvora. Tema ovogodišnjeg skupa je «Nova nagrada – Naredna era energije» - a obuhvata sve: od dobijanja nafte iz kanadskih smolastih peščara do razvoja solarne energije i etanola.\nDžejms Rozenfild je viši savetnik organizacije CERA i jedan je od trojice osnivača tog godišnjeg skupa, još davne 1983. On naglašava da veliki broj naftnih kompanija već ulaže znatne investicije u alternativne izvore energije.\n«Snaga nove energetske privrede doći će od međunarodnih korporacija kao što su Šel, Britiš Petrolium i Ekson, koji već investiraju na milijarde dolara u istraživanja i razvoj novih izvora, solarnih alternativa, gorivnih ćelija, distribuirane proizvodnje, zaista sve te oblasti. Na primer Britiš Petrolium se usredsredio na pronalaženje alternativnih i obnovljivih izvora električne struje. »\nRozenfild ukazuje da tema ovogodišnjeg skupa može da ima veliki uticaj na svetskom nivou, zbog značaja koji učesnici imaju u svojim državama i kompanijama. Među njima su i predstavnici nekoliko zemalja članica OPEK-a, a jedan od glavnih učesnika je i ministar za naftu Saudijske Arabije, Ali Naimi.\nNeki od vođa OPEK-a su u više navrata izražavali rezerve u vezi sa američkim i evropskim naporima za dobijanje alternativnih energetskih izvora, napominjući da je nafta stabilan izvor, sa kojim alternative ne mogu da se porede. Ipak, Rozenfild smatra da Saudijska Arabija nema ništa protiv razvoja alternativnih izvora.\n«Mislim da Saudijci smatraju da smo svi u istom košu, da je potrebno da razvijamo naftne i energetske izvore, kako bi izgradili stabilnu i raznovrsnu osnovu za snabdevanje. Iako su oni posvećeni nafti, isto tako su svesni da ćemo kroz više decenija imati više izvora energije.»\nU svom govoru o stanju Unije, predsednik Buš je pozvao na razvoj programa za smanjenje američke zavisnosti od uvozne nafte, sa posebnim naglaskom na razvoj bio-goriva, poput etanola.\nU radu skupa učestvuju i predstavnici Brazila, države koja uspešno koristi etanol dobijen od šećerne trske. Stručnjaci očekuju da će učesnici konferencije veoma aktivno razmatrati programe poput brazilskog.