Hugo Čavez: Imam obavezu da povedem Venezuelu putem socijalizma\nGodinama je venecuelanski predsednik Hugo Čavez iz dana u dan govorio o svojoj viziji takozvanog “socijalizma 21. veka“ . Međutim mnogi Venecuelanci raznih političkih ubeđenja nisu baš sigurni šta ta parola znači. Posle pobede na predsedničkim izborima, prošlog decembra, predsednik Čavez je govorio o svojim planovima za budućnost.\n“Sada, više nego ikada, imam obavezu da povedem Venezuelu putem socijalizma, rekao je Čavez.\nMeđutim, šta tačno znači Čavezov program za uvođenje socijalizma 21.veka? Student univerziteta u Karakasu, Hesus Ečeverija nije siguran u značenje te parole.\nLično ne znam šta je socijalizam 21. veka, ali mi se čini da je to aranžman u kome predsednik može da manipuliše svim institucijama u zemlji. Sličnog je mišnjenja i bivši venecuelanski ministar informacija, pravnik Fernando Eganja.\nTo je dobro pitanje, na koje ne mogu da odgovorim jer pojam nikada nije bio objašnjen. U praktičnom smislu socijalizam 21. veka znači neograničeni reizbor, u državi u kojoj ne postoje međusobno razdvojeni ogranci vlasti, odnosno u kojoj nema uzajamne kontrole između institucija.\nPočetkom godine, venecuelanska nacionalna Skupština, u potpunosti sastavljena od Čavezovih pristalica, izglasala je da predsednik može da vlada dekretom. Dobivši široka ovlašćenja, Čavez je nacionalizovao sistem telekomunikacija, elektro-distribuciju, promenio ugovore sa stranim naftnim korporacijama i zatvorio opozicione privatne televizijske stanice.\nViše puta ponovljeni zahtevi za razgovore sa venecuelanskim zvaničnicima nikada nisu odobreni. Međutim, mnoge Čavezove pristalice smatraju da socijalizam 21. veka znači socijalnu i ekonomsku jednakost i pobijaju optužbe opozicije da je to samo puka kamuflaža za aukrotski despotizam.\nZa Karolinu Perez, žiteljku Karakasa, predsednik Perez je idol.\nVeć osam godina opozicija tvrdi da će revolucionarni proces zatvoriti ljudima privatne firme i oduzeti im decu radi indoktrinacije. Da je to bila predsednikova namera on bi to već uradio, smatra Perezova.\nČavezovi pobornici kažu da je to prvi put da od ogromnih venecuelanskih resursa nafte korist imaju svi građani, a ne samo bogati. Predsednik Čavez je pokrenuo obimne obimne reforme za uvođenje opšteg zdravstvenog osiguranja, obrazovanja, pomoći u hrani i drugim oblastima. Čak i njegovi kritičari priznaju da je popularnost tih programa doprinela njegovoj ponovnoj pobedi u decembru.\nVenecuelanski ispitivač javnog mnjenja, Luis Vinsente Leon kaže da je Čavez namerno bio nedorečen kada je objašnjavao svoj program, omogućavajući svojim pristalicama da ga sami tumače u skladu sa sopstvenim interesima.\nČavez jednostavno kaže da on predstavlja socijalizam 21. veka. Prema tome, ako volite Čaveza, a ja vas pitam šta je to socijalizam 21. veka, verovatno ćete mi odgovoriti “Čavez“ ili “ bolja raspodela prihoda od nafte“ ili “besplatno obrazovanje “ ili “pomoć siromašnima“. To su sve reči koje narod voli da čuje, kaže Leon.\nŠta će biti sledeći potez predsednika Čaveza to niko ne zna. Ali on je zapretio da će nastaviti pritisak na privatne medije, obećao je energičniju nacionalizaciju privatne imovine za koju država smatra da se ”nedovoljno koristi,“ i obećao da će ostati na vlasti do 2030. Da bi se to ostvarilo iz venecuelanskog Ustava bi trebalo ukloniti odredbu o ograničenju mandata izabranih funkcionera.


Najteže operacije kičme kod dece u KC Niš o trošku države - Niške vesti\nNajteže operacije kičme kod dece u KC Niš o trošku države\nAutor: RTS/Tanjug u Društvo 29. juna 2018.\nKlinički centar Niš je od danas i zvanično postao referentna zdravstvena ustanova u ovom delu Srbije, u kojoj će ubuduće o trošku države, biti operisani najteži deformiteti kičme kod dece, čije lečenje u inostranstvu košta i više od 100.000 evra\nPrvu operaciju je, uz asistenciju lekara specijalista niškog Kliničkog centra, besplatno obavio gostujući, španski ortoped i spinalni hirurg, dr Norberto Ventura, a ugradni materijal u vrednosti od oko osam miliona dinara, finansiran je o trošku RFZO.\nU planu je da španski hirurzi i ubuduće dolaze, edukuju i operišu zajedno sa niškim dečijim otropedima, rečeno je prilikom potpisivanja protokola o saradnji Uprave KC Niš sa kompanijom „Medkomteh grup“ iz Barselone.\n– Zahvaljujući državi, svi pacijenti sa ovakvim oblicima deformiteta kičmenog stuba, koji gravitiraju ka niškom Kliničkom centru sada će moći da budu zbrinuti i operisani ovde potpuno besplatno, za razliku od ranijeg perioda, kada su u drugim zdravstvenim ustanovama u inostranstvu za operaciju plaćali i do 100.000 evra, rekao je Radovanović.\n– Na nama je da i dalje činimo sve da unapređujemo i osavremenjujemo rad naše ustanove, dodao je Radovanović.\nDa je ovo još jedan pomak napred u zdravstvu Srbije i obezbeđivanju pre svega „infrastrukture“ za kvalitetan rad, ali i pružanje najkomplikovnijih usluga, potvrdili su i predstavnici Ministarstva zdravlja i RFZO.\n– Ovim smo dokazali da država brine o našim najmlađim pacijentima, o onim najosetljivijim grupama, a u prilog tome govori i činjenica da smo ugostili jednog od najeminentnijih stručnjaka iz ove oblasti, koji je tu da pomogne i edukuje naše lekare, tako da je to još jedan pokazatelj da se strategija za unapređenje zdravstva obavlja na najbolji način, naveo je državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Vladimir Đukić.


HAJDUK U VEDROJ ATMOSFERI DOČEKUJE OFK VRŠAC | Apa-press\nHAJDUK U VEDROJ ATMOSFERI DOČEKUJE OFK VRŠAC\n25. avgusta 2020. od Apapress\nUtakmicu 3. kola Srpske lige Vojvodina, protiv OFK Vršca, koja se igra u sredu od 17 časova fudbaleri Hajduka iz Kule dočekuju u vedroj atmosferi i puni samopouzdanja. To je donekle razumljivo, jer je učinak u prve dva kola zadovoljavajući. Izabranici trenera Slobodana Bačića uspeli su da nakon pobede u premijernoj utakmici osvoje bod na gostovanju u Novim Banovcima gde su odigrali nerešeno 2:2 protiv domaćeg Omladinca. Mada su u dva navrata vodili Kuljani smatraju da je rezultat realan i osvrću se ka narednom protivniku.\n-Kada se sve sabere i oduzme, nerešeno je najrealnije. Nama ovaj bod mnogo znači, jer je izvojevan na teškom gostovanju protiv veoma kvalitetnog protivnika. Ujedno je doneo određenu sigurnost kod igrača, pa lakše čekamo sutrašnji susret sa OFK Vršcem. Imamo prednost domaćeg terena i želimo to da iskoristimo, mada neće biti lako. Vrščani su poraženi u prošlom kolu na svom stadionu i pokušaće da gubitak nadoknade protiv nas, ali mi moramo mudrom igrom i maksimalnim zalaganjem da im pariramo na svakom delu terena, naglašava strateg Kuljana Slobodan Bačić.\nOznaka fudbal, hajduk kula, slobodan bačić\nPredhodniHOĆE LI BITI TREĆA SREĆA\nSledećiRADNIČKI 1912 SUTRA U PANČEVU\nPOVRATAK PLEMENITE VEŠTINE 16. septembra 2018.\nPRAVILA OKO IZMENE IGRAČA NA FUDBALSKIM UTAKMICAMA 30. jula 2020.\nGRADSKI FUDBALSKI SAVEZ SOMBOR PROGLASIO NAJBOLJE ZA 2020. GODINU 11. januara 2021.\nSVE O ZIMSKOM TURNIRU „APATIN 2018/19“ – KONAČNI REDOSLEDI, LISTE STRELACA, RASPORED KOLA…\nPORAZ DUNAVA NA SVOM TERENU\nMLADOST UKNJIŽILA SAMO JEDAN BOD


Tenzija između američke obaveštajne zajednice i Bele kuće raste, dok predsednik Donald Tramp i bivši visoki obaveštajni zvaničnici vode rat rečima u vezi sa dozvolama za pristup poverljivim podacima.\nTramp je u petak zadao novi udarac pretnjom da će ukinuti dozvolu za pristup poverljivim informacijama Brusu Oru, zvaničniku Sekretarijata za pravosuđe, dodajući da je njegova odluka da ukine pristup poverljivim informacijama bivšem direktoru CIA-e Džonu Brenanu imala "izuzetan odziv."\nNešto kasnije, bivši zvaničnici CIA-e su uzvratili udarac a više od 60 njih je potpisalo zajedničko saopštenje u kojem se osuđuje praksa koju su opisali kao "politički litmus test" za obaveštajne i bezbednosne eksperte.\nMeta Trampovog gneva u petak je bio Brus Or iz Sekretarijata za pravosuđe, kojeg je ove nedelje Bela kuća označila kao jednog od devet bivših i sadašnjih zvaničnika kojima preti opasnost da im se ukine pristup poverljivim podacima.\nBivši direktor CIA-e Džon Brenan svedoči na Kapitol Hilu 23. maja 2017.\nOrov rad je intenzivno analiziran zbog kontakata sa Glenom Simpsonom, čija je firma za istraživanje opozicije Fjužn GPS učestvovala u izradi takozvanog "Dosijea Stil" o Trampovim vezama sa Rusijom. Neko vreme, Fjužn je takođe zapošljavao Orovu suprugu.\nTramp je novinarima ispred Bele kuće izjavio da očekuje da će uskoro Oru biti oduzeta dozvola za pristup poverljivim podacima i da je "sramota da je bio u Sekretarijatu za pravosuđe i radio to što je radio."\nTramp je takođe doveo u vezu Ora sa specijalnim tužiocem Robertom Malerom navodeći da ta veza "diskvalifikuje" Malera. Tužilac ispituje rusko mešanje u izbore 2016, što je Tramp u petak još jednom nazvao "insceniranim lovom na veštice."\nTramp je u subotu ponovio kritike na Brenanov račun postavljajući retoričko pitanje na Tviteru da li je iko "razmatrao greške koje je Džon Brenan načinio kao direktor CIA-e", iako nije elaborirao to pitanje. Brenana je nazvao "politički ostrašćenim brljivcem kojem se ne mogu poveriti tajne naše zemlje!"\nSve veći gnev zbog ukidanja dozvola\nTrampovi komentari, uz pretnju da će ukinuti pristup poverljivim informacijama drugim bivšim i sadašnjim zvaničnicima, izaziva sve gnevnije reakcije.\nDo petka ujutru, najmanje 15 bivših obaveštajnih zvaničnika potpisalo je izjavu kojom se kritikuju "nepromišljene i bez presedana izjave i potezi Bele kuće" u vezi sa ukidanjem dozvole pristupa Džonu Brenanu.\nZvaničnici, među kojima su bivši direktori CIA-e Robert Gejts, Džordž Tenet i penzionisani general Dejvid Petreus naveli su "Nikada do sada nismo videli da se dodeljivanje ili ukidanje bezbednosnih dozvola koristi kao političko sredstvo kao što je to sada bio slučaj. Mimo toga, taj potez je sasvim očigledno signal sadašnjim i bivšim zvaničnicima.\nAdmiral Vilijam Mekrejven (arhivski snimak)\nNjima se u petak uveče pridružila grupa 60 bivših zvaničnika i analitičara CIA-e, od kojih neki kažu da se ne slažu sa mišljenjem bivšeg direktora Brenana ili načinom na koji je izrazio to mišljenje. Oni su objavili sopstveno saopštenje u kojem se navodi: "Naše je čvrsto uverenje da će zemlja oslabiti ako se sprovodi politički litmus test pre nego što se iskusnim stručnjacima dozvoli da dele svoja gledišta", navodi se u saopštenju.\n“Svi mi verujem da je ključno zaštititi poverljive informacije od nedozvoljenog otkrivanja", dodaje se. "Ali podjednako snažno verujemo da bivši vladini zvaničnici imaju pravo da izraze svoja neklasifikovana gledišta o tome što vide kao ključna pitanja nacionalne bezbednosti a da se ne plaše da će biti kažnjeni zbog toga."\nDemokratski senator Mark Vorner, potpredsednik senatskog Odbora za obaveštajna pitanja, saopštio je preko društvenih medija: "Sledeće nedelje ću predložiti amandman da se predsednik blokira u kažnjavanju i zastrašivanju svojih kritičara proizvoljnim oduzimanjem dozvola pristupa poverljivim informacijama."\nAdmiral u penziji Vilijam Mekrejven, koji je nadzirao operaciju u kojoj je uhvaćen i ubijen teroristički lider Osama bin Laden, u četvrtak je pozvao Trampa da ukine njegovu dozvolu, navodeći da bi za njega to bila "čast."\n“Svojim postupcima, obrukali ste nas u očima naše dece, ponizili na svetskoj sceni i, što je najgore od svega, podelili kao naciju", napisao je Mekrejven u pismu koje je objavio Vašington Post.


Prosječna plata radnika u "Zarubežnjeftu" u Republici Srpskoj i Federaciji BiH je 600 evra, a u prošloj godini ova kompanija je u budžet uplatila 225.000.000 evra, izjavio je danas u Modriči generalni direktor kompanije Sergej Kudrjašev.\nKudrjašev je na konferenciji za novinare, održanoj sa predstavnicima "Optima grupe", Rafinerije ulja Modriča i predsjednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom, rekao da se svi porezi i doprinosi uplaćuju na vrijeme, te da su isplate transparentne.\n"Radnici su stručnjaci i profesionalci, zahvaljujući njima posljednje dvije godine radimo punim kapacitetom i dobrim pokazateljima", istakao je Kudrjašev.\nGeneralni direktor "Optima grupe" Andrej Getinger naveo je da na području Republike Srpske i Fedracije BiH "Optima grupa" zapošljava 2.023 radnika.\n"Ukupna prerada u prošloj godini na nivou žOptima grupež bila je 881.000 tona, dok je plan za ovu godinu da bude prerađeno 928.000 tona", rekao je Getinger.\n"U prošloj godini Rafinerija je proizvela 12.000 tona motornog ulja i maziva, te preradila 50.000 tona sirovine GUS iz Rafinerije nafte Brod", naveo je Kočnjev.\nObraćanju novinarima prethodio je obilazak pogona Rafinerija ulja Modriča, renomiranog i najvećeg proizvođača hidrokrekovanih baznih ulja, maziva i funkcionalnih tečnosti u jugoistočnom dijelu Evrope i ravnopravnog proizvođača maziva sa najpoznatijim evropskim i svjetskim brendovima u industriji maziva.


Gradonačelnik Subotice Modest Dulić i predsednica Skupštine grada Maria Kern Šolja razgovarali su danas, u Gradskoj kući, sa ambasadorom Savezne Republike Nemačke u Srbiji Hajncom Vilhelmom koji je danas posetio Suboticu u okviru prve zvanične posete Vojvodini nakon preuzimanja funkcije ambasadora u našoj zemlji.\nNaša saradnja sa Nemačkom je, posebno tokom protekle dve i po godine, intenzivna, rekao je gradonačelnik Dulić. Ta saradnja, kazao je, odnosila se na investicije u oblasti privrede, na komunalnu oblast i podršku i pomoć oko realizacije projekata iz domena socijalne zaštite, zdravstva i zaštite životne sredine, ali i na saradnju koja je obuhvatala podršku projektima iz oblasti sporta, kulture i obrazovanja.\n- Subotica je u protekle dve i po godine postala lider u privlačenju stranih investicija, a zaslugu za taj međunarodni kredibilitet dugujemo i nemačkim firmama koje su prve došle u naš grad, krčile taj put, firmama poput ’Simensa’, ’Dunkermotorena’, ’Kontinentala’, ’Norma grupe’. Zahvaljujući njihovim investicijama i činjenjici da oni danas proširuju svoje proizvodne pogone i zapošljavaju nove ljude, Subotica je dobila međunarodni sertifikat kao grad koji je politički i ekonomski stabilan, kao grad koji garantuje povrat investicije i poštuje ugovore prema investitorima i kao grad u kome se uloženi kapital vraća, naglasio je Modest Dulić.\nOn je istakao da je u prethodnom periodu realizovan veliki broj projekata od kojih je, kako je rekao, možda najznačajniji, jer je aktuelan, projekat koji je sa preko 200.000 evra finansirala Nemačka razvojna banka KfW a odnosi se na izradu Studije izvodljivosti za kombinovano postrojenje grejanja na biomasu u JKP „Subotička toplana”.\n- Kada taj projekat zaživi Subotica će imati energetski efikasnije i jeftinije grejanje, jer će se koristiti potencijal koji ostaje neiskorišćen, a to je poljoprivredni otpad. Veliki broj projekata koji smo do sada realizovali sigurno je zalog i garant dobre saradnje i u narednom periodu i ja se nadam da će u vremenima koja dolaze biti još više razloga za međusobno zadovoljstvo, rekao je gradonačelnik Dulić.\nMaria Kern Šolja je izrazila zadovoljstvo što je Hajnc Vilhelm ubrzo nakon stupanja na dužnost ambasadora posetio Vojvodinu i Suboticu.\n- Ambasador nam je rekao da će naša saradnja biti još čvršća i da će Nemačka nastaviti da ulaže u našu regiju i Suboticu, kako u oblasti ekonomije tako i na drugim poljima, u kulturi, obrazovanju i ostalim nama veoma važnim i značajnim područjima, kazala je Maria Kern Šolja.\nUz zahvalnost na srdačnoj dobrodošlici, ambasador Vilhelm je istakao da je saradnja grada Subotice sa nemačkim investitorima odlična, i dodao da će večeras prisustvovati svečanosti upriličenoj povodom otvaranja novog pogona „Dunkermotorena” u objektu Slobodne zone Subotica. On je rekao da je nekih sedam nedelja ambasador u Srbiji, da su njegove prve posete upravo posete Vojvodini i da to nije bez razloga.\n- To je zbog tradicionalnih kulturnih i istorijskih veza koje imamo, ali i zbog sve uspešnije ekonomske saradnje sa Vojvodinom. Nadam da će ta saradnja biti još uspešnija i bolja, tim pre što ovde postoji i malobrojna nemačka zajednica. Juče sam, u Novom Sadu, u razgovoru sa Bojanom Pajtićem i Ištvanom Pastorom saznao da u Vojvodini mnogobrojne nacionalne zajednice žive u miru. To je vrlo dobra poruka koju šaljete Evropi i ostalim zemljama, odnosno to je dobar model življenja, istakao je Hajnc Vilhelm.


U Zlatnoj Evropskoj ligi, u obe konkurencije, nastupiće po 12 selekcija podeljenih u tri grupe, dok će u Srebrnoj Evropskoj ligi, u obe konkurencije, igrati po osam reprezentacija u dve grupe.\nFinalisti Zlatne lige izboriće plasman u “FIVB Kup izazivača”, kvalifikaciono takmičenje za Ligu nacija.\nU Zlatnoj Evropskoj ligi, u takmičenju po grupama odigraće se šest kola, a plasman na finalni turnir ostvariće pobednici grupa i najbolja drugoplasirana selekcija. Ukupan nagradni fond je 413.000 evra, a pobednik će osvojiti 125.000 evra.\nSENIORKE - ZLATNA EVROPSKA LIGA 2018.\nA GRUPA: Bugarska, Ukrajina, Azerbejdžan, Portugal\nSENIORI - ZLATNA EVROPSKA LIGA 2018.\nC GRUPA: Finska, Češka, Portugal, Španija\nU Srebrnoj Evropskoj ligi, posle šest odigranih kola, plasman na finalni turnir u obe konkurencije izboriće organizator turnira, pobednici grupa i najbolja drugoplasirana reprezentacija. Ukoliko se niko ne prijavi za organizaciju finalnog turnira, takmičenje će se nastaviti sa po dva polufinalna i finalna meča. Ukupan nagradni fond je 156.000 evra, a pobedniku će pripasti 50.000, kao i učešće u Zlatnoj Evropskoj ligi 2019.\nSENIORKE - SREBRNA EVROPSKA LIGA 2018.\nSENIORI - SREBRNA EVROPSKA LIGA 2018.


Deda, Author at Troblog\nSvi oni koji su moju adolescenciju proživeli sa mnom (ako ih još uvek ima) mogu da posvedoče da sam pravio najbolje rođendanske žurke što ih je selo videlo (a moji roditelji ne). Elem, dođe meni jedan rođendan, matorci na vikendici, bakutica preko puta u svojoj hacijendi – uslovi savršeni. Ja pozvao petnaest ljudi – došlo...\n“Jedna od posledica neučestvovanja u javnom životu je ta da vas na kraju vode oni koji su gori od vas” Platon, 4 vek p.n.e. Danas je u Novom Sadu održan protest – ako se to može tako nazvati. Organizovale su ga porodice Cimbal, Červenko, Ćorović, Gundelj, Pavlov, Vučurević, kao i porodice nastradalih u požaru...\nPre par meseci sam na svom profilu na fejsbuku upotrebio hešteg #pavlestaza (mada hešteg na fejsbuku ima smisla koliko i grudnjak za traktor) i videh da su se ljudi zainteresovali, čak i sami počeli da prave svoje pavlestaze. Zato bih sada iskoristio to što ovaj blog svašta trpi, te približio pomenuti fenomen širim narodnim masama....


U Forumu podsećaju da su prošla tri meseca od kako je kosovska telekomunikaciona kompanija MTS d.o.o. onemogućila emitovanje programa RTV Mir iz Leposavića i time dovela u pitanje slobodu govora i pravo na objektivno informisanje.\nOvim činom se, kako ističu, zaposlenima u Televiziji Mir uskraćuje pravo na rad a njihovim porodicama ugrožava egzistencija.\nSNF poziva MTS d.o.o da “za dobrobit srpskog naroda na КiM i omoguće rad RTV Mir”.\n“Naš narod je svakodnevno i decenijama izlagan raznim pritiscima od strane protagonista velikoalbanske ideje. Nije potrebno da sami sebi zagorčavamo život”, navodi se u saopštnju Srpskog nacionalnog foruma.\nIz ove organizacije poručuju da srpski narod “vapi za srpskom reči, srpskom kulturom i srspkim pismom”, u čemu je, kako ističu, RTV Mir obilovala i prednjačila.


Business Insider Trends Festival u Poljskoj | Ringier Serbia\nBusiness Insider Trends Festival u Poljskoj\n“BUSINESS INSIDER TRENDS FESTIVAL”\n– najvažnija poslovna konferencija u regiji Centralne i Istočne Evrope u oktobru u Poljskoj-\n“Business Insider Polska” već drugi put organizuje međunarodnu konferenciju ”Business Insider Trends Festival ” koja predstavlja priliku da se okupe poljski i međunarodni vizionari u polju poslovanja budućnosti. Događaj će se održati 2. i 3. oktobra 2019. godine u Praga Koneser centru u Varšavi. Između ostalih, Henri Blodžet, osnivač kompanije “Business Insider Inc.”, Hanes Šmid, fotograf, milioner i filantrop, osnivač organizacije “Smajling geko” i Zev Sigl, koosnivač lanca kafića “Starbaks”, već su potvrdili svoje prisustvo na Konferenciji. Govornici na ”Business Insider Trends Festivalu” biće takođe Ingo Rube, osnivač i izvršni direktor kompanije “BOTLabs”, Mark T. Hofman, kriminalistički analitičar i poslovni psiholog, i Aleksandar Vandzel, potpredsednik odeljenja prodaje i marketinga u kompaniji “Abstra”. Grupi govornika će se takođe pridružiti i Ilva M. Anderson, trener i menadžer tima.\n”Business Insider Trends Festival” namenjen je izvršnom osoblju, menadžerima i predstavnicima start-ap kompanija. Ovogodišnja ponuda biće još šira – organizatori će pozvati učesnike da učestvuju na interaktivnom festivalu ideja, trendova, umetnosti i muzike.\n– Uspeh prošlogodišnje konferencije obezbedio je da ove godine naš događaj bude neophodan na poljskoj poslovnoj sceni – rekao je Jovan Protić, član upravnog odbora i direktor izdavaštva Ringier Axel Springer grupacije u Istočnoj Evropi i operativni direktor kompanije „Ringier Axel Springer Poljska“. Tokom prvog izdanja, u tri faze, sazvali smo 80 govornika iz celog sveta, a 1.400 gostiju učestvovalo je u prezentacijama i na radionicama gde su naučili kako će nove tehnologije uticati na promene u svetu bankarstva, finansija, industrije i u našim životima. U ovom, drugom izdanju, publici ćemo ponuditi još više – dodao je Protić.\nČetiri faze uspeha\nDruga runda „Business InsdiderTrends Festivala“ proširuje opseg tema i fokusira se na četiri oblasti znanja koje će biti predstavljene u četiri različite faze. Biznis 4.0, Globalna ekonomija, Životna nauka i nova kategorija – Mediji & Marketing – jesu domeni koji određuju poslovanje preduzeća na savremenim tržištima. Svaki od njih je izuzetno krucijalan i može biti od ključne važnosti za „biti ili ne biti“ savremenog poslovanja.\n– Svedoci smo i učestvujemo u Četvrtoj industrijskoj revoluciji. Tokom narednih šest godina, do 2025. godine, doći će do kritične prekretnice u rastu mnogih savremenih tehnologija – one će se širiti i menjati naše živote u meri u kojoj još nismo svesni. Štampanje ljudskih organa na 3D bioprinterima, veštačka inteligencija na bilbordima kompanija, autonomna vozila i prvi komercijalno ugrađeni implantabilni pametni telefoni – to su samo neka od predviđanja. Svaka industrija prolazi kroz transformaciju i govornici koji će se predstavljati na „Business Insider Trends Festivalu“ pomoći će publici da razume ove promene i usmeriće ih ka novim perspektivama – kaže Lukas Gras, član programskog odbora „Business Insider Trends Festivala“.\nŠta će nam budućnost doneti?\nKontinuirani razvoj veštačke inteligencije, pojava novih sistema plaćanja, ispitivanje pacijenata, dijagnostifikovanje i lečenje upotrebom generalno dostupnih tehnologija poput videokonferencija i pametnih telefona, bez potrebe da se posećuje specijalista, procesi su koje ćemo uskoro svi koristiti. Naše okruženje i gradovi u kojima živimo postaju sve pametniji. Tehnologija je postala deo svakog aspekta života. Kako pronaći naš put u ovom sajber svetu? Kakvo će mesto imati ljudi u doba još jedne industrijske revolucije?\nVizionari nadohvat ruke\nPozvani govornici će s posetiocima deliti svoja iskustva – oni su vizionari u svojim oblastima, poslovni i istinski uspešni ljudi. Oni će se moći čuti ne samo direktno sa bine. Interaktivni EKSPO će olakšati umrežavanje i organizatori će obezbediti prostor za privatne sastanke, zatvorene radionice i debate sa predavačima.\nTrendovi i još mnogo toga\n„Business Insider Trends Festival“ je mnogo više od poslovne konferencije. Događaj će biti praćen umetničkim i muzičkim festivalom i mnogim drugim kulturnim atrakcijama koje će organizatori i partneri kongresa pružiti.\nZaviše informacija posetite https://trendsfestival.pl/en/\nUčesnici iz Srbije koji su potvrdili svoje učešće:\nO konferenciji „BUSINESS INSIDER TRENDS FESTIVAL“\n„Business Insider Trends Festivala“ je događaj na kome će se razgovarati o trendovima na globalnom tržištu. Tokom sastanka, specijalisti svetske klase razgovaraće o tome kako će se promeniti sadašnji svet finansija, medija, novih tehnologija, medicine i zdravlja i koje će biti vruće globalne teme narednih godina. To je takođe jedan od najznačajnijih događaja koji se tiču trendova u poslovanju u regionu Centralne i Istočne Evrope. Konferencija je namenjena predstavnicima preduzeća, marketinga, nauke i medija, i pruža priliku da se svi oni sastanu na jednom mestu i razmene iskustva.


Sajber bezbednost, digitalni rat i budućnost upravljanja internetom: Saga o dva Interneta - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tSajber bezbednost, digitalni rat i budućnost upravljanja internetom: Saga o dva Interneta\nSajber pretnja nezadrživo raste, uporedo s usponom Interneta kao kritične infrastrukture za globalnu ekonomiju, sa stotinama novih funkcija koje se sele na Mrežu i hiljadama onih koje čekaju da tek nađu svoje mesto na klaud platformi: od pametnih sistema upravljanja električnim mrežama do komunikacije među samim mašinama, tvrdi Andrea Renda, istraživač Evropskog centra za studije politika (CEPS). Ipak, prejaka filtracija internet saobraćaja – kao metod odbrane – mogla bi usmrtiti slobodu izražavanja.\nPrema podacima bezbednosne kompanije Trend Micro, ove vrste pretnji su samo na Android platformi povećane za više od 30 puta u periodu od aprila do decembra 2012, sa 11.000 na 350.000, a očekuje se da će ih do 2030. biti milion. Otuda ne čudi što je prošlu godinu obeležio uspon sajber bezbednosti kao “globalne brige br.1″.\nSajber pretnje imaju mnogo lica – od ugrožavanja ličnih podataka pojedinca, smeštenih na kreditne kartice ili zdravstvene kartone, do hakovanja državnih informacija američkog Odeljenja za pravosuđe ili iranskih nuklearnih postrojenja.\nIstovremeno, sajber pretnje i napadi su i deo eskalacije „digitalnog hladnog rata“ gde su borci za sigurnost istovremeno i najverovatniji počinioci: Od upliva američkog NSA u svakovrsne globalne podatke pa do napada koje sponzorišu Kina ili Iran.\nNapadi su, kako piše Renda, poprimali sve zamislive i raspoložive oblike, uključujući tu i masovni prodor na američko tržište pomoću jeftinih, često državno subvencionisanih tehnoloških giganata kao što su Huavei i Lenovo: SAD svake godine uvezu skoro 130 milijardi dolara haj-tek proizvoda. Jedan skorašnji kontroverzni izveštaj kompanije Mandiant o bezbednosti dokumenata govori da su aktivnosti sajber-špijunaže, realizovane u poslednjih nekoliko godina od strane hakerske grupe poznate kao „grupa za upadice”, bile uperene na više od 100 kompanija i organizacija iz različitih oblasti industrije (najviše su napadali IT sektor). Primećeno je da iz ove grupe stoji kineska tajna vojna jedinica sa sedištem u Šangaju, koja je, najverovatnije, pokretač serija hakerskih napada na SAD.\nZato i ne iznenađuje što se novim zakonom, kojeg je Kongres usvojio 27. marta 2013, zabranjuje svaki oblik nabavke kineskog hardvera koji bi se koristio u američkim državnim institucijama, i što je ovo pitanje obeležilo nedavne razgovore predsednika G2, Baraka Obame i Sji Đinpinga.\nIstovremeno, kineski eksperti tvrde da je “Kina glavna meta sajber-napada pod pokroviteljstvom države, koji uglavnom dolaze iz SAD”. Uzgred, Rusija i Nemačka su najčešći izvori sajber-napada (po podacima iz marta 2013.), a potom Tajvan i SAD.\nŠta se dešava na Internetu?\nPrvobitno stvoren kao „glupa“ mreža, s “inteligencijom” distribuiranom po svojim obodima, ali ne i u centru, Internet je oduvek bio teško mesto za kreatore politika koji žele da sprovode zakone „stvarnog sveta“, prostor za uzbuđenje i opasnost od stavljanja “ad akta” mnogih zakona, pre svega onih o autorskim pravima. S tim u vezi su i konstantno neuspešni napori vlasti da ujuri „tehnomane“ i „hakere”, uprkos sporadičnim pobedama i kaznama za počinioce.\nU pradobu sajber napada 2001. godine, među prvima se pojavila pretnja distribuiranog uskraćivanja usluga (DDoS*) – gde se napad uglavnom sastoji od privremenog ili trajnog prekida ili obustave usluge korisnika povezanog na Internet – da bi već 2004. institut za tehnologiju Britanske Kolumbije prijavio deset puta više sajber-napada no što ih je bilo u 2000-toj; bili su to napadi na sisteme za kontrolu procesiranja, usmereni na kritične usluge kao što su elektroprivreda, kanalizacija, vodovod i bežične mreže.\nLogično je očekivati da će napadi imati sve razornije dejstvo uporedo sa našim sve većim oslanjanjem na IT infrastrukturu u svakodnevnom funkcionisanju, od podnošenja poreskih prijava do svakodnevnog obvaljanja posla, života u „pametnim gradovima“ i komunikacije „machine-to-machine“ gde je sve povezano sa svačim – od zgrada do vozova, od mašina za pranje do pametnih telefona – vođenih samo zagonetkom hardvera i softvera koji se nalaze negde u “oblaku”. Kao i u svakom terorizmu, i u sajber prostoru napad i napadač uvek imaju prednost u odnosu na strukturu odbrane, jer je mnogo teže predvideti gde, kako i kada će napadači pokrenuti svoj udarac i pretnju nego pronaći novu rupu u sigurnosnom sistem\nZato se naša globalna zajednica danas suočava s tragičnom dilemom. Prejaka filtracija internet saobraćaja mogla bi usmrtiti slobodu izražavanja, i to ubijanjem end-to-end arhitekture koja je od sajberspejsa napravila demokratski forum bez presedana u ljudskoj istoriji. S druge strane, troškovi očuvanja sloboda korisnika rastu iz dana u dan: izgleda da je SAD spremna da napusti dosad uspostavljeno pravo na privatnost – a u ime unapređivanja bezbednosti korisnika interneta – dok je nedavni skandal sa Prizmom samo potvrdio ovaj utisak. Ključne usluge kao što su e-trgovina, e-zdravstvo, e-uprava , M2M i tele-rad nikada ne bi ni mogli biti lansirani kada korisnici ne bi bili u stanju da rade u bezbednom okruženju.\nS druge strane, sasvim je izvesno i da neke vlade ne vole ideju o slobodnoj razmeni informacija. Nedavni izveštaj lista The Economist bacio je svetlo na “informatičku Kinu”, koja ulaže ogromne resurse ne bi li sazdala što čvršći “gigantski kavez“, odnosno domaću verziju Interneta koja krajnjim korisnicima ipak omogućava određenu slobodu (kao što je otvaranje mikroblogova), ali sa automatskom ili čak manuelnom cenzurom korisnika (na kojoj, inače, radi čitava armija državnih službenika). Zemlje poput Pakistana i Kazahstana stvorile su zamašne sajber-zaštite na nacionalnom nivou, ne bi li tako ograničili ponašanje korisnika. Nedavno izabrani predsednik Venecuele Maduro navodno je na nekoliko sati isključio Internet na dan izbora, kako bi izbegao lako prijavljivanje neregularnosti u brojanju glasova. Ali, čak je i predsednik Obama 2009. dobio novo “dugme”, kojim je u mogućnosti da isključi tj naloži isključenje Interneta.\nOtuda, kaže Randa, sve urgentnije postaje pitanje: da li smo za to da Internet ostane neutralna sredina – po cenu svake sajber pretnje – ili smo spremni da žrtvujemo svoju i slobodu Interneta na oltaru unapređene bezbednosti? Odgovor na ovo pitanje zahteva kratko objašnjenje o tome kako je Internet regulisan danas, i šta bi ga u budućnosti moglo promeniti.\nKraj Veba kakvog znamo?\nJoš od svojih najranijih dana, Internet je u velikoj meri ostao neregulisan od strane zvaničnih vlasti (počev od američkog zakona o telekomunikacijama iz 1996), postavši pitanje privatne samoregulacije, inženjera i stručnjaka koji su godinama donosili ključne odluke o upravljanju Internetom kroz prilično nestrukturirane procedure. Nema sumnje da je ovakav model funkcionisao u svojim začecima, tokom prvih godina. Ipak, kako je “sajber svemir” doživeo svoj Veliki Prasak, ulozi su počeli da rastu: pretežno neformalna tela kao što je ICANN, ili Asocijacija privatno zainteresovanih aktera, a pod blagonaklonim nadzorom vlade SAD, godinama su kreirali nazive internet-domena i drugih ključnih aspekata Interneta, suočavajući se sa sve većim izazovima usled svoje samo delimične nezavisnosti od američke vlade .\nNajnovije odluke od strane ICANN-a, kao što su masivna liberalizacija domena najvišeg nivoa imena i stvaranje “.xxx” ekstenzija za pornografiju, ubrzali su ali i zaoštrili debatu o povećanom državnom učešću u kontroli i upravljanju Internetom, bilo putem specijalizovanih agencija pri UN ili preko Međunarodne unije za telekomunikacije (ITU), postojećeg organa Ujedinjenih nacija zaduženog da osigura međunarodno povezivanje i olakša raspoređivanje telekomunikacione infrastrukture, što je dosad bilo potpuno strano Internet svetu.\nTu su i istaknuti pojedinci, kao što je, recimo, komesar američke Federalne komisije za komunikacije (FCC) Robert Mekdauel, koji jasno stavlja do znanja da bi, ako bude napušten dosadašnji model odlučivanja više zainteresovanih nezavisnih strana, to značilo i kraj (besplatnog i slobodnog) veba kakvog znamo.\nZato nije iznenađujuće što je na Svetskoj konferenciji o međunarodnim telekomunikacijama (VCIT) u Dubaiju krajem prošle godine – održanom radi ponovne rasprave o međunarodnom sporazumu o telekomunikacionim propisima (ITR) – ova debata dostigla neslućeni vrhunac. Stvari su se zaoštrile preko svih granica. Svaki učesnik je bio u potrazi za drugačijim ishodom: međunarodna telekom Unija (ITU) je želela da proširi svoje ingerencije na Internetu, evropski telekom operateri želeli su da obezbede više prihoda promenom pravila interkonekcije, a Kina, Rusija i Indija želele snažniju državnu kontrolu nad internet arhitekturom i sadržajima, dok su mnogi iz SAD i Evrope stali u odbranu sadašnjeg multipartnerskog modela, koji je od nekad vrlo efikasnog regulatora (ICANN) postao izuzetno kontroverzan.\nKonfuzija je prerasla u haos kada su brojne zemlje Afrike, Azije i Bliskog Istoka zatražile da se u novu međunarodnu regulativu o telekomunikacijama (ITR) uključi i deklaracija o pristupu Internetu kao osnovnom ljudskom pravu. Kada se sve ovo konačno prevede u predloženi novi ITR sporazum, čak je 55 zemalja (uključujući i SAD, Kanadu, Australiju, Veliku Britaniju i mnoge zemlje EU) odlučilo da je ne potpiše. Od tada ovo pitanje nije rešeno, a teško da će biti uspešno razrešeno tokom ove 2013.\nVeoma je mala verovatnoća da mnogi problemi koji utiču na sajberspejs danas budu rešeni u samo jednom zamahu. Postoje najmanje tri aspekta koji zaslužuju poseban, međunarodni sporazum: sajber bezbednost, Internet upravljanje i sloboda izražavanja. Pokušaji da se zajedno kombinuju ova tri pitanja bili bi osuđeni na neuspeh. Nasuprot tome, postoje rešenja za sva tri domena zasebno, koja bi takođe mogla da održavaju konzistentnost ukupne slike, kaže Renda.\nPrvo: sajber bezbednost je potrebno podići na globalni nivo javno – privatnog partnerstva što podrazumeva sledeće korake:\n• Države treba da uspostave opšte obaveze preduzimanja mera za borbu protiv botneta, kao i da se uzdrže od sajber napada pod okriljem vlada i državnih struktura.\n• Sve vlade bi trebalo da uspostave timove za hitno računarsko delovanje (Computer Emergency Readiness Teams, CERT), koji bi od privatnih lica i sigurnosnih mreža dobijali obaveštenja ili direktno (kada je vlada u posedu mreže) ili indirektno, obeštećenjem mrežnih operatora za njihova ulaganja u unapređenje mreže i bezbednost – a to je nešto što se danas retko dešava u telekom regulativi.\n• Privatni operateri bi trebalo da se dogovore o kodeksu ponašanja u svojoj branši na regionalnom i verovatno globalnom nivou, kako bi se osiguralo da protok informacija između operatora i javnih vladinih tela bude onoliko brz i pouzdan koliko je to moguće.\n• Mora biti uspostavljeno poverenje između javnih i privatnih operatera kroz namenske\nplatforme, kao što je npr Evropsko javno-privatno partnerstvo za rad u kritičnim situacijama (European Public Private Partnership for Resilience, E3PR).\n• Trebalo bi razviti taksonomiju i klasifikaciju velikih potencijalnih rizika, kao i obezbediti kontramere i strategije: to bi, zauzvrat, omogućilo zreliji razvoj tržišta uslugama sajber bezbednosti.\nDrugo: ne postoji kredibilna alternativa sadašnjem modelu upravljanja Internetom – modelu kojim sada upravlja više zainteresovanih nezavisnih strana (multi-stakeholder sistem). Sjedinjene Države, ipak, moraju da shvate kako ključna internet-oprema ne bi trebalo da bude kontrolisana samo od strane američkih kompanija, kao što je to trenutno slučaj: i dok se više od polovine Internet korisnika nalazi u Aziji, Amerika i dalje preko svog upravnog tela IANA (Internet Assigned Numbers Authority) zadržava za sebe to ekskluzivno pravo da dodeljuje internet-brojeve, te da reguliše i upravlja razvojem DNS sistema i raspodelom IP adresnog prostora na globalnom nivou. Kompanijama koje nisu američke, uključujući tu i one koje su osnovane u EU, trebalo bi da, u najmanju ruku, bude dozvoljeno da učestvuju u nadmetanju za funkciju direktora ovih kritičnih resursa. Opšte uzev, ako želi da preživi kao nezavisni tj privatni nevladin regulator, ICANN bi trebalo da postane transparentniji, jasno strukturiran, da preuzima odgovornost i da u njemu zaista upravlja više zainteresovanih nezavisnih učesnika,: sve su oči uprte u ICANN procedure, a oni koji su u ovom telu više se ne mogu oslanjati tek na “načelni konsenzus“ između internet gurua, IT magova i inženjera. Potreban je sistem i konkretne odluke, jednom rečju – odgovorno upravljanje.\nTreće: globalna zajednica treba da postigne dogovor o principima i pravima na korišćenje Interneta , uključujući i potrebne garancije da – kako i koliko god da u budućnosti provajderi budu gazili preko IP protokola – krajnji korisnici imaju barem delimičnu neutralnost Interneta i očuvanu end-to-end arhitekturu Mreže (tj komunikaciju među krajnjim korisnicima). Biće teško odupreti se ovome, jer to može dovesti do lakše anonimnosti preko potrebne sajber-kriminalcima: ipak, svaka alternativa bi značila ubijanje demokratije. Ovo, zauzvrat, znači da će Internet sve više ličiti na mesto na kojem se “vozite” na dva koloseka: jedan je osnovni, end-to-end Internet koji obezbeđuje neutralnost krajnjih korisnika (kao što je to dosad bio slučaj), koji treba da zaštiti slobode izražavanja; drugi kolosek su Cloud usluge, koje će obuhvatati mnoge od novih karakteristika savremene IT ekonomije: od transporta do pametno automatizovanih domaćinstava, pružajući poboljšani nivo bezbednosti i privatnosti – a sve to kroz pouzdano filtriranje internet saobraćaja.


Vreme 863 - Meridijani\nLondon: Diplomatska proterivanja\nAndrej Lugovoj, ruski biznismen i bivši špijun, osumnjičen za ubistvo Aleksandra Litvinjenka, bivšeg ruskog agenta, u intervjuu za list "Izvestija" izjavio je da nema nameru da napušta Rusiju bez obzira na najavu britanske vlade da će proterati četvoro ruskih diplomata ukoliko Rusija ne isporuči Lugovoja. "Žao mi je što će se ta stvar odraziti na ruske državljane koji s tim nemaju nikakve veze. Što se mene tiče, odluka Velike Britanije nema nikakvog uticaja na moj život", samouveren je on. "Imam porodicu, poslove u Rusiji i nemam nameru da bilo kuda idem, ovde se dobro osećam." Prema rečima ministra spoljnih poslova Velike Britanije Dejvida Milibenda, vlada na ovaj način šalje "jasan i adekvatan signal Rusiji o ozbiljnosti celog slučaja", dok Moskva poručuje da ovakve provokacije neće ostati bez odgovora. Milibend kaže da za proterivanje četvoro diplomata iz ruske ambasade u Londonu i suspendovanje pregovora o viznim olakšicama sa Rusijom vlada Velike Britanije ima podršku partnera iz EU-a i Amerike. On navodi i da nemaju izbora s obzirom na to da je Moskva odbila da izruči Lugovoja, a London odbio ponudu da se optuženom sudi u njegovoj zemlji. Predstavnik ruskog MIP-a Mihail Kaminjin uzvraća da vlada u Londonu tim "nemoralnim potezom" pokušava da skrene pažnju javnosti sa činjenice da ne želi da izruči Moskvi tajkune Berezovskog i Zakajeva. Poručio je da će proterivanje diplomata iz Londona imati ozbiljne posledice po celokupne rusko-britanske odnose. Između ostalog, najnovija kriza u odnosima dve zemlje preti da ugrozi poslove britanskih firmi u Rusiji vredne milijarde funti. Metoda međusobnog proterivanja diplomata nije nova u rusko-britanskim odnosima: Moskva je 1996. godine proterela devetoro Britanaca pod optužbom da su se bavili špijunažom, na šta je London uzvratio proterivanjem četvorice Rusa.\nOd posledica razornog zemljotresa koji je pogodio obalu najvećeg japanskog ostrva Honšu, poginulo je najmanje devetoro, a povređeno oko 1000 ljudi. Epicentar zemljotresa, jačine 6,8 stepeni Rihterove skale, bio je u Japanskom moru, na oko 250 kilometara severno od Tokija, na više od deset kilometara dubine. Najviše su nastradali stanovnici oblasti Njigata – uništeno je 300 starih drvenih kuća, 34.000 domaćinstava ostalo je bez gasa i struje, a oko 44.000 bez vode. Oko hiljadu spasilaca je u akciji spasavanja i pomaganja, dok jedan tim traga za nestalima. Saopšteno je da je prema prvim procenama oko 13.000 ljudi smešteno u evakuacione centre. Svi nastradali i većina povređenih potiču iz te oblasti, dok je u gradu Kašivazakiju, gde se nalazi nuklearna elektrana, došlo do požara u trafo-stanici nedaleko od reaktora, ali je to prošlo bez posledica pošto su tri reaktora automatski isključena kada je došlo do katastrofe. U Njigati je zatvorena železnička stanica prema Tokiju, a avionski saobraćaj je takođe usporen zbog privremenog zatvaranja aerodroma. Prema rečima gradonačelnika Kašivazakija, Hirošija Aidae, šteta je "veća od očekivane", dok meteorolozi nemaju ohrabrujuće vesti – očekuju se jake kiše koje će dovesti do poplava i odrona. Najveći gubitnici, osim direktno pogođenih ljudi, jesu osiguravajuća društva koja će morati da izdvoje ogromne sume novca. Ipak, nuklearna katastrofa je izbegnuta, a zbog požara koji je izbio u neposrednoj blizini nuklearnih reaktora, postrojenje je privremeno zatvoreno. Tokijska energetska kompanija TEPCO saopštila je da se oko 1200 litara radiokativne vode izlilo u more iz nuklearne elektrane Kašivazaki-Kariva. U prvom saopštenju posle katastrofe kompanija je tvrdila da nije došlo do izlivanja, da bi kasnije objavila drugo saopštenje sa alarmantnim podacima. To je izazvalo osudu javnosti koja smatra da je reakcija TEPCO-a bila suviše spora.\nHolivud: Mao i Deniro\nU režiji Roberta de Nira uskoro će biti snimljen film o usponu Mao Cedunga i komunizma u Kini. Na konferenciji za novinare saopšteno je da će poznati glumac biti reditelj ovog filma i nosilac glavne uloge, kao i da je scenario nastao na osnovu knjige novinara Roja Rouena U poteri za zmajem: Izveštaj novinara veterana o kineskoj revoluciji 1949. godine, koja se, kako naslov kaže, bavi kineskom revolucijom, događajima koji su joj prethodili, usponom komunizma i dolaskom na vlast Mao Cedunga. Glumac i reditelj Robert de Niro otkupio je prava za ekranizaciju Rouenove priče. Ovaj samostalni novinar, bivši dopisnik magazina "Tajms" i "Lajf", bio je jedan od malobrojnih akreditovanih novinara sa Zapada koji su kontinuirano pratili dešavanja u Kini tih godina. Rouen je boravio u Šangaju odakle je slao raznovrsne priče i izveštaje o prodiranju komunizma i usponu lidera koji je promenio Kinu. Kako je saopšteno, Roj Rouen će biti konsultant na izradi scenarija i prilikom snimanja filma.\nTajvanska policija je proglasila vanredno stanje u svojim redovima kada je na slobodu pušteno više od 10.000 zatvorenika iz tajvanskih zatvora nakon što su amnestirani. Nacionalna služba bezbednosti saopštila je da je potpuno spremna za novonastalu situaciju i da će žestoko reagovati ukoliko dođe do nekog nasilja i kriminalnih radnji. Policija je naredila da se izvrše regularni testovi na zatvorenicima posle puštanja na slobudu, s obzirom na to da se polovina njih vode kao narkomani. Za puštanje na slobodu zatvorenici mogu da zahvale Progresivnoj demokratskoj stranci koja je proglasila amnestiju za one koji su osuđeni na manje od godinu dana zatvora. Ovaj potez partije na vlasti kritikuju opozicija i lokalna vlast – prvi govore o lovu na buduće glasače, dok drugi strahuju od toga šta će se dešavati u njihovim sredinama budući da nisu imali dovoljno vremena da se pripreme za masovno oslobađanje zatvorenika.


Kojić: U Federaciji BiH ukinuta sloboda misli i govora - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nU Federaciji BiH /FBiH/ potpuno je ukinuta sloboda izražavanja, misli i govora, a potvrda jeste zabrana ulaska u BiH univerzitetskom profesoru Milošu Koviću, izjavio je Srni direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženja nestalih Milorad Kojić.\n“Očigledno je da su određene obavještajne strukture jednostrano Koviću zabranile ulazak u BiH. Tu mislim na Obavještajno-bezbjednosu agenciju BiH koja je podređena bošnjačkoj strani i FBiH”, rekao je Kojić.\nOn je istakao da je Koviću, koji je profesor istorije, zabranjen ulazak samo zato što se na osnovu činjenica bavi istinom o dešavanjima u BiH.\n“Nekadašnji visoki predstavnik u BiH Valentin Incko je nametanjem izmjena Krivičnog zakona BiH propisao sistem kažnjavanja svih slobodomislećih intelektualaca koji žele da govore o istini. Sigurno je da su našli metod da onima koji nisu državljani BiH zabrane ulazak u zemlju, a ne postoji ni reagovanje međunarodne zajednice koja smatra da bošnjacima pripada pravo sile, dok Srbi nemaju osnovna ljudska prava”, naglasio je Kojić.\nPrema njegovom mišljenju, na ovakvom principu se može zabraniti i preispitivanje događaja iz devedesetih godina prošlog vijeka.\n“Vjerujem da će naredni korak biti zabrana knjiga koje bi bile zasnovane na činjenicama i dokazima o dešavanjima devedestih godina prošlog vijeka na ovim prostorima. Za Republiku Srpsku Ković je dobrodošao, kao i svi koji na osnovu činjenica iznose stavove”, poručio je Kojić.\nGranična policija BiH je na graničnom prelazu Vardište zabranila ulazak u BiH profesoru Milošu Koviću uz obrazloženje da “predstavlja prijetnju po bezbjednost BiH”, javlja Srna.


''Magične'' pečurke na prelazu Špiljani\npetak, 16 oktobar 2020.\nZbog radova na sanaciji puta u Crnoj Gori intenzitet saobraćaja preko prelaza Špiljani je smanjen, ali to nije sprečilo carinike Srbije da 15. oktobra 2020. godine osujete pokušaj krijumčarenja narkotika među kojima se našla i psilocibinska gljiva, poznatija kao ''magična'' pečurka.\nSlučaj je otkriven kada je na ulaznu stranu prelaza pristigao reno kangu nemačkih registarskih oznaka kojim je putovao jedan par.\nAutomobilom je upravljao crnogorski državljanin sa prebivalištem u Beogradu koji je putovao u društvu nemačke državljanke koja se na srpskom jeziku, koji govori i razume, predstavila kao studentkinja arheologije.\nMeđutim, kako su carinici obučeni da tokom vođenja razgovora sa putnicima obraćaju pažnju na detalje, nije im promakla činjenica da devojka deluje kao osoba koja koristi narkotike.\nU neseser je bilo spakovano oko 5 grama sasušene marihuane, metalna drobilica za marihuanu, 3 pakovanja rizle, a naročitu pažnju privukao je neobičan smotuljak u kome su se nalazili izdrobljeni ostaci ali i jedna cela sasušena halucinogena pečurka.\nPsilocibinske gljive, poznatije kao ''magične'' pečurke, imaju psihoaktivna svojstva i mogu da izazovu vidljive promene u slušnim, vizuelnim i taktilnim čulima vrlo brzo nakon konzumiranja. Efekti na čula uključuju vizuelne i slušne halucinacije praćene emotivnim promenama i izmenjenom percepcijom vremena i prostora.\nSve i da je tako, prenos bilo kakvih narkotika preko granice je zabranjen i predstavlja krivično delo, zbog čega je o slučaju odmah obavešteno Opštinsko javno tužilaštvo u Novom Pazaru, dok su putnici i otkriveni narkotici predati policiji u dalju nadležnost.


U Briselu se održava 12. sjednica Zajedničkog savjetodavnog odbora između Komiteta regiona EU i Zajednice opština Crne Gore u čijem su fokusu odnosi EU - Crna Gora iz lokalne perspektive i pretpristupna pomoć EU Crnoj Gori. Zajednički savjetodavni odbor (ZSO) između Komiteta regiona EU i Zajednice opština Crne Gore naglašava neophodnost bliske saradnje i komunikacije sa lokalnim vlastima o pitanjima vezanim za integracije i reformske procese u EU.\nSjednicom je kopredsjedavao Aleksandar Kašćelan, gradonačelnik Prijestonice Cetinje koji je naglasio da “činjenica da se dvije trećine zakonodavstva EU sprovodi na lokalnom i regionalnom nivou, govori o neophodnosti uključivanja i konsultovanja lokalnih samouprava u svim fazama i aktivnostima procesa integracije, uključujući i konsultovanje prilikom pripreme Izvještaja o napretku zemlje. Ovo prije svega, što su ocjene iz Izvještaja svima nama smjernice za dalji rad na usvajanju evropskih standarda”.\nBarbara Hesus Himeno, zamjenica šefa Jedinice za Crnu Goru je predstavila glavne nalaze iz godisnjeg Izvještaja EK o Crnoj Gori, dok se ambasador Crne Gore pri EU, Bojan Šarkić osvrnuo na pozitivne aspekte pregovarackog procesa,ocijenivsi da politika prosirenja mora ostati sastavni dio EU agende. Pozdravio je ocjene koje proizilaze iz godisnjeg izvjestaja EK o Crnoj Gori, isticuci da ce Crna Gora nastaviti da radi na realizaciji preostalih obaveza iz ovog procesa.\nU diskusiji na ovu temu generalni sekretar ZOCG Refik Bojadžić je ukazao da bi veće uključivanje lokalnih vlasti u fazi izrade Izvještaja doprinijelo podizanju kvaliteta Izvještaja i preciznosti podataka koji se navode, dajući kao primjer podatak naveden u Izvještaju, u poglavlju 20-“Preduzetništvo i industrijska politika” koji se odnosi na cifru od 659 administrativnih taksi na lokalnom nivou, koji podatak je nevjeroatan imajuci u vidu cinjenicu da važeće opštinske odluke o lokalnim administrativnim taksama imaju najviše 55-60 lokalnih administrativnih taksi. “Na ovakav način se daje pogrešna slika o crnogorskim opštinama i njihovoj poreskoj politici, a samim tim i o državi Crnoj Gori, i šalje loša poruka stranim investitorima”- naglasio je Bojadžić.\nU okviru druge teme “Pretpristupna pomoć EU Crnoj Gori- šta sam dobili, šta smo naučili” predstavljena su iskustva Hrvatske, Poljske, kao i trenutno stanje koriscenja IPA programa u Crnoj Gori te perspektiva buduceg IPA 3 programa. Darko Mrvaljevic, predsjednik Odbora za EU integracije ZOCG istakao je naucene lekcije iz dosadasnjeg koriscenja EU fondova, kao i izazove koji stoje pred lokalnim upravama kako bi se obezbijedila bespovratna sredstva za finansiranje razvojnih projekata u lokalnim zajednicama.\nSledeci sastanak ZSO će se održati u Tivtu, 15.oktobra 2019. godine\nSaopštenje i foto: Sajt Opštine Bijelo Polje


Registrovano 3.500 birača | Palelive.com\nPočetna Regija Han Pijesak Registrovano 3.500 birača\nHAN PIJESAK – Na području opštine Han Pijesak evidentirano je 3.500 birača za opšte izbore 7. oktobra, a glasanje će biti održano na devet redovnih biračkih mjesta i kod dva mobilna tima.\nPredsjednik Opštinske izborne komisije ove opštine Siniša Obradović rekao je danas Srni da kod mobilnih timova glasaju stara i bolesna lica.\nObradović je naglasio da su svi birački odbori formirani, članovi obučeni, a preostalo je da budu akreditovani posmatrači.\nPrema njegovim riječima, za ove izbore u Izbornoj jedinici osam za Narodnu skupštinu Republike Srpske, gdje pripada i Han Pijesak, kandidovalo se 59 političkih subjekata i nezavisnih kandidata.\nPrethodni članakNa Palama pronađeno šest ilegalnih migranata\nNaredni članakPodijeljena oprema za pčelare vrijedna 5.140 KM


13/01/2022 - podunavlje.info\nKrivična prijava vlasniku sojenice u kojoj je nađeno 2.800 litara nafte\nBEOGRAD/SMEDEREVO, 11. januar 2022 – Pripadnici Policijske ispostave za bezbednost na rekama, zajedno sa kolegama iz Policijske uprave u Smederevu, zaplenili su oko 2.800 litara nafte. Protiv šezdesetdvogodišnjeg muškarca podneće krivičnu prijavu, jer je pretresom njegove sojenice, u okolini Smedereva, pronađeno nafta u toj količini, koja je bila smeštena u više buradi i podzemni tank, crevo za pretakanje sa pištoljem…\nakcize, Burad, Čamci, nafta, sojenicaLeave a comment\nSMEDEREVO, 13. januar 2022 – U prethodna 24 časa za posipanje kolovoza utrošeno je 47 tona mešavine soli i kalcijuma, a za posipanje trotoara 500 litara tečnog kalcijuma i tri tone kalcijuma u granulama, navodi se u današnjem saopštenju Zimske službe grada Smedereva. Prevoz putnika na gradskim, prigradskim i međumesnim linijama obavlјao se redovno i bez zastoja, nije bilo zastoja…\nposipanje ulica i trotoara, prevoz, Zimske službeLeave a comment\nIzvor: crta.rs, 13. januar 2022 – Za nedelju je zakazan referendum na kome bi građani Srbije trebalo da se izjasne o promeni Ustava u delu o pravosuđu. Biće to šesti republički referendum od uvođenja višestranačja u Srbiji. Prvi put su se građani o referendumskom pitanju izjašnjavali 1. i 2. jula 1990. godine, a bili su pitani da li žele da…\nizjašnjavanje, Referendum, referendumsko pitanjeLeave a comment\nSMEDEREVO, 13. januar 2022 – Elektrodistribucija Srbije, Distributivno područje Kragujevac najavila je isključenja električne energije za danas i sutra potrošačima na teritoriji koje održava ED Smederevo. Danas: Smederevo 9:00 – 11:00 od obilaznice (na Orešcu) prema Beogradu Smederevo 9:00 – 11:00 od rezervora vodovoda na kolarskom putu prema Kolarima Smederevo 9:00 – 11:00 moguća povremena isključenja u…\nElektrodistribucija Srbije, Planirana isključenja strujeLeave a comment\n24/05/2022, 2:10 am


Džim Keri u kriminalističkom trileru “Dark Crimes” (VIDEO) – Bosonoga\nDžim Keri u kriminalističkom trileru “Dark Crimes” (VIDEO)\nU posljednje vrijeme Džim Keri (Jim Carrey) je prisutan u medijima više zbog svojih slikarskih poduhvata, nego zbog uloga u filmovima. Međutim, ovo će se uskoro promijeniti zahvaljujući “Dark Crimes”, trileru grčkog režisera Aleksandrosa Avranasa (Alexandros Avranas) u kom Keri tumači glavnu ulogu.\nDžim u ovom filmu igra napaćenog policajca imena Tadek, koji otkrije da neriješen zločin nosi sličnosti sa poznatim romanom autora Kristova Kozlova kog igra Marton Cokas (Marton Csokas). Tadek krene u misiju da poveze Kozlova sa ubistvom, ali njegova istraga dovede do opasne fascinacije autorom i njegovom djevojkom, misterioznom ženom koja radi u seks klubu, a koju igra Šarlot Gejnzbur (Charlotte Gainsbourg).\nSaban Films je iza ovog kriminalističkog trilera koji stiže na DirecTV 19. aprila, a u limitiran broj kina 18. maja. Trejler pogledajte u nastavku:\nPrethodni članak"Split ZOO": Stigao nam je i Krešo Bengalka u čvrstom izdanju (VIDEO)\nSledeći članakZvijezda serije "Igra prijestolja" u Amazonovom misterioznom trileru (VIDEO)


MMF spreman da podrži zemlje sa bilion dolara protiv korone\nTanjug 16. marta 2020. 15:22\nVAŠINGTON – Direktorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristalina Georgijeva objavila je danas da je Fond spreman da mobiliše svoj kreditni kapacitet od 1.000 milijardi dolara da bi pomogao 189 zemalja članica u borbi protiv pandemije koronavirusa.\nGergijeva je u poruci objavljenoj na zvaničnoj veb stranici MMF-a, navela da se Fondu obratilo dodatnih oko 20 zemalja koje su zainteresovane za programe finansiranja i kojima će globalni zajmodavac pozabaviti narednih dana, prenosi Rojters.\nOna je pozvala države da preduzmu dodatne fiskalne stimulativne mere i da ostanu u tesnoj komunikaciji kako bi sprečile da koronavirus nanese dugoročnu ekonomsku štetu.\n„S obzirom na to da se virus širi, potreba za koordiniranim i sinhronizovanim globalnim fiskalnim podsticajima je iz sata u sat sve veća“, poručila je Georgijeva.\nŠefica MMF-a je nagovestila da će možda biti potrebna koordinisana fiskalna akcija na nivou kakav je bio za vreme finansijske krize 2008-2009.\nPrecizirala je da su samo u 2009. godini, zemlje G20 za podsticaje izdvojile oko 2,0 odsto svog BDP-a, ili oko 900 milijardi američkih dolara u današnjoj protivvrednosti, „tako da ima još dosta posla da se uradi“.\nŠto se tiče monetarne politike, Georgijeva je navela da centralne banke „treba da nastave da podržavaju tražnju i da jačaju poverenje ublažavanjem finansijskih uslova i obezbeđujući priliv kredita u realnu ekonomiju“, pominjući u tom kontekstu kao primer vanrednu akciju Federalnih rezervi u nedelju.


Projektovanje i izvodjenje | com4t\nServisi » Projektovanje i izvodjenje\nCOM-4T kompanija poseduje višegodišnje iskustvo u oblasi projektovanja, isporuke i integracije ICT rešenja.\nNaš tim se sastoji od inženjera koji poseduju licence za projektovanje i izgradnju telekomunikacionih sistema. Svakodnevnim unapređivanjem i razvojem znanja i veština, tim zadužen za projektovanje, izvođenje i implementaciju visoko složenih i kompleksnih IT rešenja, krajnjim korisnicima pruža sigurnost i efikasnost u korišćenju informacionog sistema.\nPartnerstva sa kompanija kao što su: CISCO, IBM, HP, Lenovo omogućavaju izbor najoptimalnijeg, najefikasnijeg i najisplativijeg rešenja za krajnjeg korisnika..\nCOM-4T pruža mogućnost kompletne usluge: dizajniranje, projektovanje infrastrukture, nabavku neophodne opreme i rešenja, implementaciju i održavanje celokupnog IT sistema.\nGlavni cilj projektnog planiranja jeste definisanje preciznog plana sa pripadajućom listom aktivnosti, u odgovorajućem vremenskom okviru i jasno definisanom funkcionalnom specifikacijom. Naš projektni tim dizajnira arhitekturu sistema, na osnovu čega se pravi detaljan plan projekta sa jasno definisanim radnim zadacima tima zaduženog za implementaciju. Na osnovu toga se vrši procena broja radnih sati i potrebne opreme.\nTipovi projekata zavise od potreba korisnika a kao najčešće izdvajamo:\nTehničke kontrole glavnog projekta\nKvalitetan infrastrukturni sistem je neophodan da bi IT sistem mogao da pruži potreban nivo usluga na najefikasniji i ekonomski najoptimalniji način. Naš tim je stručan za projektovanje i izvođenje sledećih oblasti:\nRačunarske mreže (LAN, WAN, WLAN, VPN)\nCentri za skladištenje podataka (Data centri)\nSkladišni sistemi (DAS, NAS, SAN)\nServeri i desktop operativni sistemi\nSigurnost i tehnička zaštita\nBezbednost ICT sistema


Tarzan Milošević - Dnevni list Danas\nPočetna » Tarzan Milošević\nPiše: Danas Online 1. 12. 2020.\nNa molbu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, pojasnila je premijerka Ana Brnabić, za manje od 24 sata je povučena odluka o proterivanju Tarzana Miloševića, ambasadora Crne Gore u Srbiji.\nPiše: Ivana Šundić Mihovilović 1. 12. 2020.\nUnija Crnogoraca Kosova pozdravila potez Srbije da odustane od proterivanja ambasadora\nUnija Crnogoraca Kosova pozdravlja je potez Vlade Srbije da odustane od mere reciprociteta i povuče odluke o proterivanju ambasadora Crne Gore.\nAmbasador Crne Gore u Srbiji Tarzan Milošević izjavio je danas da očekuje od autoriteta i medija u Srbiji da spuste tenzije povodom aktuelnih dešavanja nakon usvajanja Zakona o slobodi veroispovijesti ili uverenja.\nDačić i Tarzan Milošević o nastavku saradnje Srbije i Crne Gore\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić primio je danas novoimenovanog ambasadora Crne Gore u Beogradu Tarzana Miloševića kome je preneo spremnost za nastavak unapređenja saradnje u svim oblastima od zajedničkog interesa.\nMinistar za rad, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević razgovarao je sa novopostavljenim ambasadorom Crne Gore Tarzanom Miloševićem, poželeo mu uspešan mandat u Srbiji sa željom da „tokom njegovog predanog rada“ doprinese unapređenju bilateralnih odnosa dve zemlje, saopštilo je danas to ministarstvo.\nTarzan Milošević: Tranzicioni milioner\nTarzan Milošević, aktuelni politički direktor Demokratske partije socijalista, od jula meseca preuzeće funkciju ambasadora Crne Gore u Srbiji.\nPiše: M. R. Milenković 8. 5. 2019.


EU i Ukrajina: Potvrđen Sporazum o pridruživanju\nZastave Ukrajine i EU na zgradi administracije u Kijevu\nSavjet EU saopštio je danas da je potvrdio Sporazum o pridruživanju sa Ukrajinom o uspostavljanju političkih i ekonomskih veza.\nSporazum je potpisan 2014. godine, a sve članice EU su ga ratifikovale 2016. godine. Holandija je to uradila posljednja, u aprilu ove godine.\n"Savjet je 11. jula usvojio odluku o zaključivanju Sporazuma o pridruživanju sa Ukrajinom u ime EU. Ovo se dešava uoči samita EU-Ukrajina u Kijevu 12. i 13. jula", navodi se u saopštenju.\nU tekstu se dodaje da je ovo "završni korak" procesa ratifikacije, čime se dvije strane obavezuju na "dugoročnu saradnju u svim oblastima".\n"Ovo će omogućiti punu implementaciju Sporazuma od 1. septembra 2017. godine", navodi Savjet EU.\nPrema ovom sporazumu, Ukrajina treba da sprovede brojne reforme, uključujući borbu protiv korupcije, upravljanje javnim finansijama, decentralizaciju i energetski sektor.


Zakon o stambenim odnosima, koji će obuhvatiti i održavanje stambenih zgrada, jasno će definisati odgovornost vlasnika za održavanje fasada, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nVlasnici će morati, kako piše, da održavaju objekte na propisan način, kako ne bi dolazilo do incidenata koji mogu biti pretnja po živote građana.\n- Zakon će uspostaviti jasan sistem pravila i odgovornosti, a oni koji ne budu poštovali propise o održavanju stambenih zgrada i propise koji se odnose na bezbednost ljudi, biće rigorozno kažnjeni - navodi se u saopštenju.\nIako ministarstvo nije neposredno nadležno za ovo pitanje, koje je u nadležnosti Grada Beograda, republička inspekcija je odmah reagovala i utvrdila da je gradski građevinski inspektor izašao na lice mesta i naložio mere iz svoje nadležnosti, piše u saopštenju.\nTežak sudar dogodio se večeras oko 22 sata na Novom Beogradu, na raskrsnici ulica Tošin bunar i Studentske.


Pad brojnosti geparda u svetu – EkoBlog\nPad brojnosti geparda u svetu\nProcenjeno je da oko 7.100 geparda živi u divljini širom Afrike i na maloj površini u Iranu, a ljudsko širenje je potisnulo ovog predatora koji ima naviku da se kreće po velikom prostoru izvan 91 odsto svog istorijskog staništa, pokazuje danas objavljena studija.\n“Ovo je sada zaista presudni period za vrste kao što je gepard kojima su potrebne te velike površine”, rekla je Sara Durant, specijalista za ove životinje u Zoološkom društvu iz Londona i vodeći autor studije objavljene u specijalizovanom časopisu “Proceedings of the National Academy of Sciences”.\nOko 77% staništa geparda je van rezervata i drugih zaštićenh zona, navodi se u studiji, zbog čega je potrebno da vlade i lokalne vlasti promovišu toleranciju za ovog predatora koji nekad lovi stoku.\nDiplomirala biologiju na Biološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu, modul Ekologija. Nastavila je sa studijama na Univerzitetu u Beču, master "Ekologija i ekosistemi". Slobodno vreme provodi sa prijateljima i životinjama, pleše, svira, peva i trudi se da širi svest o ekologiji.


18.05.2021 u 12:00\nZaplenjena ogromna količina oružja, osumnjičeni bivši sudija i oficir\nItalijanska policija bila je zapanjena kada je pretresla kuću u selu Andrija, severno od Barija. U podrumu, u koji se moglo ući samo uklanjanjem teškog zavarenog gvozdenog poklopca, pronađen je ilegalni arsenal oružja. Ali, količine pešadijskog naoružanja su bile tolike da je naređena provera da li je nešto od tog oružja možda ukradeno italijanskoj vojsci, javljaju mediji. Reč je o više od 200 „cevi”, a među njima su bile automatske puške „AK-47 kalašnjikov”, automati „uzi” i „bereta”, poluautomatske puške AR-15, borbene sačmarice, pištolji „češka zbrojovka”, ručne bombe, oko sto hiljada metaka i jedna protivtenkovska bomba. U centru istrage našao se bivši sudija Đuzepe de Benediktis, ranije već optužen za korupciju, odnosno da je za novac oslobađao kriminalce iz pritvora. Poznat je\n17.05.2021 u 17:27\nVAŠINGTON – Administracija američkog predsednika Džoa Bajdena odobrila je Izraelu prodaju oružja sa preciznim navođenjem vrednu 735 miliona dolara, preneo je danas „Vašington Post”. Kongres je zvanično obavešten o preporuci za prodaju 5. maja, saopštila su tri izvora sa Kapitol Hila, upoznata sa tim obaveštenjem. Predlog je došao skoro nedelju dana pre nego što je palestinski Hamas počeo da raketira Izrael iz Pojasa Gaze. „Vašington Post” podseća da je Izrael odgovorio na raketiranje vazdušnim napadima u kojima je poginulo, zaključno sa podacima od nedelje, blizu 200 Palestinaca, javlja Tanjug. Palestinski medicinski izvori iz Gaze su saopštili u nedelju da je broj stradalih nakon nedelju dana sukoba sa Izraelom dostigao 197, uključujuci i 58 maloletnih lica.\n27.07.2021 u 11:37\n27.07.2021 u 11:35\nNajmanji audi izgubio bitku\n27.07.2021 u 11:27\nBritanski oficiri na Krivolaku\n27.07.2021 u 11:14\nU Evropskoj uniji vakcinisano 70 odsto građana\n27.07.2021 u 11:08\n27.07.2021 u 11:00


utorak, 09. jul 2019, 15:00\nNa Jahorini je održana plenarna sednica šefova delegacija zemalja Samita Procesa za saradnju u Jugoistočnoj Evropi. Razgovaralo se o migracijama, regionalnoj saradnji, ali i Kosovu i Metohiji. Usvojena je i deklaracija u kojoj je naglašeno da puna integracija regiona u Evropsku uniju služi najboljim interesima Evrope. Učesnici samita saglasni su da je perspektiva članstva u Uniji najsnažniji podsticaj za neophodne reforme, i najbolji garant trajnom miru, stabilnosti i bezbednosti u regionu. Na samitu se, iako su pozvani, nisu pojavili političari iz Prištine. Premijerka Ana Brnabić na Jahorini se srela sa bugarskim premijerom Bojkom Borisovom, što je bila prilika da se razjasne nesporazumi nastali zbog izjave Borisova o kosovskoj nezavisnosti.\nOdnosi Bugarske i Srbije posle nedavne izjave premijera Bojka Borisova o Kosovu i budućem šefu evropske diplomatije Đuzepu Borelju i na marginama neformalnog sastanka ministara spoljnih poslova članica OEBS-a u Visokim Tatrama u Slovačkoj. Šef diplomatije Ivica Dačić razgovarao je sa bugarskom koleginicom Ekatarinom Zaharijevom. Zaključeno je da se radi pogrešnoj interpretaciji u srpskim medijima i da su izglađeni svi nesporazumi.\nSpecijalni sud u Prištini ukinuo je pritvor Milošu Petkoviću iz Male Kruše, osumnjičenom za ratne zločine nad civilnim stanovništvom u tom selu u opštini Orahovac. To je potvrdio njegov branilac, advokat Ljubinko Todorović.Advokat je istakao da je prijava protiv Petkovića bila "lažna", o čemu govori i odustajanje od iskaza tri navodna svedoka. Ovaj postupak je u fazi istrage kosovskog tužilaštva i optužnica još nije podignuta. Petković je uhapšen u Mađarskoj 2018. godine po međunarodnoj poternici koju je izdao Euleks, a 17. maja ove godine izručen kosovskim pravosudnim organima.\nSvetski dan stanovništva obeležava se u julu zato što je tog meseca 1987. godine svetska populacija dostigla broj od pet milijardi stanovnika. Većina globalnih pitanja i problema koji zahtevaju hitno rešavanje odnosi se na mlade osobe, devojke i žene, smanjivanje siromaštva, poboljšanje zdravlja, starenje populacije i urbanizaciju. Povodom predstojećeg Svetskog dana stanovništva, koji se obeležava 11. jula, ministar za rad Zoran Đorđević kaže da je problem svakog pojedinca, zapravo problem države.\nU gimnazijama i srednjim školama danas se završava prvi upisni krug za novu školsku godinu. Đaci, koji nisu uspeli da se upišu u prvom, predaju liste želja za drugi upisni krug, koji je zakazan za četvrtak, 11. jul. Prvi put upis je moguć i elektronskim putem. Najtraženiji obrazovni profili su medicinske sestre, kuvari, aj-ti odeljenja, ali i zlatari za koje se u jednoj školi za 20 mesta javilo više od 350 učenika.


Upozorenje direktora "Bionteka": Sledeće godine trebaće nam nove vakcine\nIzvršni direktor i suosnivač kompanije "Biontek" Ugur Sahin smatra da će zbog brojnih mutacija koronavirusa do sredine sledeće godine biti potrebne nove vakcine.\nSahin ocenjuje da će se s vremenom pojaviti mutacije koje mogu da izbegnu imunološku odbranu organizma.\nOn kaže da su buster doze, kako izgleda, u stanju da se suprotstave glavnim varijantama, ali da će se na kraju razviti mutacije koje će moći da izbegnu imuni odgovor pojačan vakcinacijom, zbog čega će biti potrebno razviti vakcine posebno namenjene određenim varijantama.\nČelnik kompanije, koja je u saradnji sa američkim "Fajzerom" proizvela prvu vakicnu protiv kovida 19, rekao je za "Fajnenšel tajms" da su varijante koje su trenutno u cirkulaciji, pogotovo delta, zaraznije, ali da nisu dovoljno različite da bi umanjile efikasnost vakcina koje se sada koriste.\n- Ove godine nove vakcine nam apsolutno ne trebaju, ali sredinom sledeće godine mogli bismo da se nađemo u drugačijoj situaciji - upozorio je Sahin.\nMiloš Vučević primio treću dozu: Vakcinacija je jedini način da pobedimo ovo zlo (VIDEO)\nPoručio je da će virus ostati i da će se i dalje prilagođavati.\n- Nema razloga da pretpostavimo da ćemo se sa sledećom generacijom virusa boriti lakše nego sa ovom. Ovo je kontinuirana evolucija i ta evolucija je tek počela - rekao je Sahin.\nOn predviđa da će sledeće godine postojati dve glavne smernice u programima vakcinacije - buster za one koji su imunizovani i ulaganje kontinuiranog napora da se vakcinišu oni koji do sada nisu imali pristup vakcinama.\nvakcinacija vakcinacije kovid 19 korona virus


USKORO: "Južni Vetar 2" Objavljen Prvi Tizer Za Nastavak Filma\nNaslovna Društvo USKORO: „Južni vetar 2“ Objavljen prvi tizer za nastavak filma\nUSKORO: „Južni vetar 2“ Objavljen prvi tizer za nastavak filma\nReditelj Miloš Avramović u nastavku nam donosi do sada neviđene akcione scene omiljenih likova Maraša i Baće, a produkcija samog filma, odabir autentičnih i posebno biranih lokacija i pristup snimanju će definitivno pomeriti granice u domaćoj kinematografiji.\nNakon dužeg vremena i ogromnog interesovanja od samog početka snimanja, ekipa nagledanijeg domaćeg filma „Južni vetar“ odlučila je da obraduje svoju mnogobrojnu publiku i podeli prvi tizer za nastavak filma „Južni vetar-ubrzanje“.\nReditelj Miloš Avramović u nastavku nam donosi do sada neviđene akcione scene omiljenih likova Maraša i Baće, kao i višeslojne priče ostalih likova. Produkcija samog filma, odabir autentičnih i posebno biranih lokacija i pristup snimanju će definitivno pomeriti granice u domaćoj kinematografiji.\nKao i od samog početka, prepoznatljiva i originalna muzika, koju i ovaj put potpisuju kompozitor Aleksandar Ranđelović, dok soundtrack kreativu radi Slobodan Veljković Cobi, što će i u nastavku biti bitan okvir ovog ostvarenja i posebno doprineti dinamici filma.\nPrethodni tekstRUMA: Uhapšen sa 300 kilograma nelegalnog rezanog duvana\nSledeći tekstSaobraćajna nesreća sa tragičnim ishodom


Ruby on Rails radionica za 100 učesnica - oradio.rs\nBesplatna radionica uvoda u web programiranje uz korišćenje Ruby programskog jezika i Rails framework-a biće organizovana 17. i 18. novembra u ICT Hub-u u Beogradu. Namenjena je isključivo osobama ženskog pola, koje žele da se upoznaju sa osnovnim konceptima web programiranja uz korišćenje Ruby on Rails tehnologije.\nDa biste učestvovale u radionici, nije potrebno da imate prethodno iskustvo u programiranju. Namenjena je onima koje žele da se upoznaju sa novom tehnologijom ili da nadograde postojeće znanje. Radionica nije sertifikovani kurs ili program prekvalifikacije, a za rezultate je neophodan samostalan rad i motivacija za učenje nakon radionice. Sve učesnice će na raspolaganju imati svoje mentore, sa kojima će moći da se konsultuju oko svih nedoumica u daljem procesu učenja, navode organizatori.\nNajvrednije učesnice su nakon ranijih radionica imale priliku da svoj rad nastave u partnerskim kompanijama, a i vraćale su se na naredna izdanja kao mentorke deleći svoja znanja u okviru Rails Girls zajednice. Broj učesnica ograničen je na 100, a prijave traju do 8. novembra. Formular za učešće možete pronaći ovde.\nRails Girls Beograd radionica za 100 učesnica jedna je od najvećih u ovom delu Evrope. Rails Girls zajednica otvorena je za sve tech entuzijaste, bez obzira na to da li su početnici ili su stručnjaci koji svojim znanjem ili iskustvom mogu da doprinesu njenom razvoju. Ukoliko poznajete osnovne koncepte Ruby on Rails tehnologije, a voleli biste da se pridružite mentorskom timu, možete se prijaviti putem mejla railsgirlsbeograd@gmail.com.


Novo veliko gnijezdo špijuna u Evropi - CdM\nNovo veliko gnijezdo špijuna u Evropi\nZaboravite Beč i Berlin, jer postoji novo veliko gnijezdo špijuna u Evropi – Brisel, piše Politico.eu.\nSumnje među zvaničnicima Evropske unije da ih je Velika Britanija špijunirala kako bi dobila osjetljive planove u vezi sa Bregzitom, ispunile su novinske stupce u Britaniji prošle nedjelje, međutim za mnoge u Briselu špijuniranje i prijatelja i neprijatelja je jednostavno posao kao i svaki drugi.\nZa neke strane obavještajne agencije, Brisel je “meta”, jer je domaćin i Evropske unije i NATO-a, dok je za druge, poput nekih afričkih i bliskoistočnih bezbjednosnih službi, fokus na velikim dijasporama koje žive u Belgiji, a koje utiču na politiku u svojim maticama, piše briselski portal.\nIako je špijuniranja uvijek bilo u Briselu, sa rastom značaja EU sa brojem ambasada u gradu, porastao je i broj špijuna.\n“Hladni rat se vratio. Trenutno više stranih agenata sada radi u Briselu nego u godinama prije pada Berlinskog zida. Kinezi, Rusi, Amerikanci, Marokanci su veoma prisutni u Belgiji”, rekao je neimenovani bivši belgijski obavještajac i dodao da je belgijska bezbjednosna služba prethodnih godina tražila od nekih stranih agenata da napuste zemlju.\nKako se navodi, diplomate u Briselu su svjesne da ih svakog dana nadgledaju.\n“Postoji zabrinutost zbog velike količine aktivnosti stranih obavještajaca”, rekao je bivši američki ambasador Hauard Gatman.\nKako je kazao, njegova kancelarija redovno je pregledana i u njoj su traženi uređaji za prisluškivanje, a nije bilo dozvoljeno ljudima da unose telefon, ali van kancelarije nije bilo načina da se spriječi da vas neko prisluškuje.\n“U rezidenciju je toliko ljudi ulazilo i izlazilo, nije bilo šanse da se spriječi, jednostavno ste pretpostavljali da vas Rusi i Kinezi slušaju”, rekao je Gatman.\n“Zbog EU i NATO-a, druge zemlje imaju značajne diplomatske i ekonomske misije u Briselu, što stvara okruženje bogato metama za sve špijunske službe”, izjavio je bivši visoki zvaničnik američke obavještajne službe, koji nije želio da mu se zna ime.\n“U Brisel se lako ulazi i izlazi, što može da olakša osjetljive operacije”, rekao je on.\nNjemački list “Špigl” je 2013. godine pisao da su dokumenti koje je objavio uzbunjivač Edvard Snouden ukazali na to da SAD sporovode operaciju elektronskog prisluškivanja institucija EU u Briselu i da su čak sakrile mikrofone u diplomatske misije EU u Vašingtonu i UN.\nDvije godine kasnije, njemački magazin je objavio da je američka obavještajna služba pokušala putem njemačkih objekata da špijunira druge vlade, kompanije i institucije, uključujući i Evropsku komisiju.\nEK, Evropski savjet, Evropski parlament i NATO imaju svoje sopstvene obavještajne službe, koje rade na sprječavanju špijunaže njihovih zgrada i pristup osjetljivim dokumentima.\nU Evropskom savjetu su 2003. godine otkriveni uređaju za prisluškivanje, a belgijska istraga je “uprla prst” na izraelsku vladu.\n“Znamo da postoje strane sile, van EU, koje pokušavaju da dođu do podataka. Naš generalni savjet je da se bude oprezan u pažljiv u javnosti”, rekao je viši zvaničnik bezbjednosne službe EU.\nDok međunarodne institucije pokušavaju da kontrolišu ono što se dešava unutar njihovih zgrada, veliki dio kontraobavještajnog rada u gradu spada u posao belgijske službe državne bezbjednosti.\n“Svaka služba ima svoje ljude ovde”, rekao je bivši viši zvaničnik belgijske obavještajne službe i dodao da špijunska aktivnost u Briselu obuhvata oblasti od energije do odbrane i političkih pitanja poput migracije.\nOn je kazao da postoje prijateljske i neprijateljske službe, ističući da špijuni generalno rade na tajnom zadatku kao diplomate i tako se često predstavljaju belgijskoj bezbjednosnoj službi po dolasku u Brisel.\nKako se navodi, u zemlji ozloglašenoj po višestrukim slojevima vlade koji se međusobno prepliću, gdje se vrše koordinacije između belgijskih i evropskih bezbjednosnih institucija ima puno prostora za špijune i teško ih je uhvatiti kad se informacije ne dijele međusobno, kažu stručnjaci.\n“Sve bezbjednosne službe su trenutno najviše fokusirane na terorizam. Imamo problema sa manjkom osoblja i resursa. Fokus na terorizmu ne znači da su iz fokusa izašli sajber i klasična špijunaža. Kada ne ulažete u otkrivanje izvora, gubite obavještajnu poziciju, što je teško nadoknaditi”, izjavio je bivši belgijski obavještajac.\nTagsbrisel Evropa kat2 špijuni\nU Crnu Goru Cetinje…Krsto 150 lira a ostali po 300…


NASLOVNE STRANE NOVINA ZA 12. OKTOBAR | Glasnacije.rs\nNASLOVNE STRANE NOVINA ZA 12. OKTOBAR\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama izdanja od četvrtka najviše pišu o verbalnom sukobu američkog ambasadora Kajla Skota i ministra odbrane Srbije Aleksandar Vulina o NATO bombardovanju 1999. i ulozi srpskih vojnika u odbrani zemlje, a bave se i oslobadjajućom presudom bivšem komandantu snaga Armije BiH na području Srebrenice Naseru Oriću i predstojećim beogradskim izborima.\nALO “Srbi i Turci biće braća”, o poseti turskog i srpskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana i Aleksandra Vučića Novom Pazaru.\nBLIC “Skot: Vulin kvari odnose Srbije i SAD” o stavu ambasadora SAD Kajla Skota o izjavi ministra odbrane Srbije Aleksandra Vulina o NATO bombardovanju i haškom osudjeniku, penzionisanom generalu Vladimiru Lazareviću. Pod naslovom “Zašto niko nije kažnjen za ubistva Srba” list piše da su sudovi blagonakloni prema “gospodarima” rata u Hrvatskoj, BiH i na Kosovu.\nVEČERNJE NOVOSTI “Srbe tukao u logoru, a Orića oslobodio” o sudiji Šabanu Maksumoviću koji je oslobodio Nasera Orića optužbi za ratne zločine.Pod naslovom: “Zar treba da pohvalim bombe i otimanje KIM”, ministar odbrane Srbije Aleksandr Vulin o kritikama američkog ambasadora Kajla Skota.\nDANAS “Kandidatura Šutanovca izazov za Dragana Djilasa”, o reagovanjima opozicionih stranaka na eventualnu kandidaturu lidera Demokratske stranke Dragana Šutanovca za gradonačelnika Beograda. Pod naslovom “Profesor iz Italije u komisiji za doktorat Siniše Malog” o imenovanju profesora Roberta Veraldija za člana stručnog tela koje će se baviti doktoratom gradonačelnika Beograda.\nINFORMER “Vučić i Erdogan u Novom Pazaru: Živela Srbija”, o poseti turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana Novom Pazaru. “Jelenu su ubila trojica?!”, o istrazi ubistva pevačice Jelene Marjanović.\nKURIR “Zoran skovao pakleni plan u zatvor”, list piše o navodnom planu Zorana Marjanovića osumnjičenog za ubistvo supruge Jelene, da se oženi devojkom da bi postala staratelj njegove ćerke Jane. “Zumbul aga”, o ministru spoljnih poslova Ivici Dačiću koji je pevao predsedniku Turske Redžepu Tajipu Erdoganu.\nPOLITIKA “Zapad ruši snove Hašima Tačija”, o kritikama predsednika Kosova na račun SAD, Velike Britanije i EU. Pod naslovom “Optužnica pisana na brzinu oslobodila Nasera Orića” list piše o oslobadjajućoj presudi Oriću.\nSRPSKI TELEGRAF “Srbija u EU za dve godine zbog Putina i Erdogana”, piše list. “Edogan: Bićemo braća”, o poseti turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana Novom Pazaru.


O mladima bez mladih – do kada? - Citizens Against Terrorism\nU nedjelju se u Bosni i Hercegovini održavaju lokalni izbori. Često čujemo da se mladi moraju snažnije uključiti u izborni dan i kroz glasanje pokazati da su aktivan sudionik u društvu. Ali šta je sa ostatkom godine? Da li mladi ljudi trebaju biti aktivno uključeni u procese donošenja odluka i kreiranja politika ili sav svoj demokratski potencijal iscrpe glasanjem na izborima?\nDa mladi ljudi žele biti aktivno uključeni u procese donošenja odluka, pokazuje veliki broj kandidata i kandidatkinja na izbornim listama, koji imaju ispod 30 godina života. Rezultati izbornog dana mogu biti različiti – od toga da imamo veliki procenat izabranih mladih političkih lidera i liderica u lokalna vijeća/skupštine, do toga da nije izabrana ni jedna mlada osoba. Bez obzira na rezultate, mladi ljudi ne smiju biti isključeni iz procesa donošenja odluka.\nUčešće mladih u procesima donošenja odluka, na svim nivoima organizovanja, je veoma važno. To je i zakonska obaveza nadležnih organa koji moraju obezbjediti uslove da mladi učestvuju u donošenju odluka, raspravama i debatama koje se odnose na njihovu problematiku. Unatoč tome, mladi u našoj zemlji jako rijetko imaju priliku izraziti mišljenje i stavove za pitanja koja ih se direktno tiču.\n„Bitnost uključivanja mladih u procese odlučivanja je višestruka. Sa jedne uključivanjem mladih, lokalne samouprave imale bi jasniju sliku prilika i potreba mladih u lokalnoj zajednici. Istovremeno, mladi ljudi kroz uključivanje u procese odlučivanja postaju relevantan akter u ovim procesima, te takvim pristupom lokalne vlasti pokazuju kakav odnos imaju ka ovoj populaciji. Mjesta za napredak ima i treba ga tražiti i mimo zakonskih okvira, te češće na nivou lokalnih samouprava organizovati druženja, konsultacije i debate sa mladima.“ – poručio je Živko Ćetojević, generalni sekretar Omladinskog savjeta Republike Srpske.\nOno što zakoni predviđaju je minimum učešća mladih, a u praksi, vidimo da ni taj minimum često nije ispoštovan.\n„Zakonska rješenja su omogućila minimume za učešće mladih ljudi u procesima odlučivanja. Mi vidimo priliku da mladi pored uključenosti u rad komisije za pitanja mladih budu uključeni i u rad drugih radnih tijela i komisija koja donose odluke ili mišljenja direktno vezana za život mladih ljudi. To mogu biti komisije za stipendiranje, poduzetništvo i slično. Zakonsku obavezu formiranja komisija za mlade, jedinice lokalne samouprave su uglavnom ispunile. Međutim, problem ovih komisija se ogleda u njihovom sastavu, gdje nažalost nema predstavnika omladinskih organizacija, odnosno lokalnih vijeća mladih/savjeta mladih.“ – ističe Asja Dizdarević, predsjednica Vijeća mladih Federacije Bosne i Hercegovine.\nUključenost mladih ljudi u procese donošenja odluka se ne ogleda isključivo kroz direktni ulazak u lokalno vijeće/skupštinu, ili rad u određenoj komisiji pri tom tijelu. Često se mladi ljudi u procese donošenja odluka uključuju kroz komunikaciju i konsultacije. Veliki broj općina i gradova imaju službenike/ce za mlade ili osobe koje su odgovorne za pitanja mladih u tim zajednicama ali nemaju komisiju za pitanje mladih pa je sasvim jasno da je u tim zajednicama glas mladih slabo zastupljen. Ove osobe predstavljaju kontakt tačke, i trebale bi predstavljati sponu između mladih i vlasti.\n„Analiza implementacije Zakona o mladima koju smo radili za 2019. godinu pokazala je da 45 jedinica lokalne samouprave ima službenika/cu za mlade, s tim da samo njih 16 imaju certifikat prepoznat od strane nadležnog ministarstva. Službenici, referenti ili službe za mlade postoje uglavnom i u zajednicama u Republici Srpskoj. Ono što je bitno naglasiti jeste da su za razliku od Republike Srpske, službenici za mlade u Federaciji Bosne i Hercegovine i zakonska obaveza.“ – podsjeća Asja Dizdarević, predsjednica Vijeća mladih Federacije Bosne i Hercegovine.\nParticipacija mladih jedan je od vodećih principa i Opće deklaracije o ljudskim pravima te je jako bitna za proces demokratizacije i za razvoj svake zemlje. Kada mlade ne konsultujemo oko politika koje se njih tiču rizikujemo da imamo loše politike koje ne odgovaraju na sve veće probleme u društvu, a ako ih ne uključujemo u proces odlučivanja, ne možemo očekivati da i oni budu aktivan dio promjene koju želimo postići, dodaju predstavnici krovnih tijela za mlade u BiH. Pozivaju nadležne organe u BiH da hitno stvore uslove za formiranje komisija za pitanja mladih u svakoj lokalnoj zajednici, a kako bi i mladi ljudi konačno odlučivali o pitanjima koja su važna za njih te kako bi učestvovali u kreiranju bolje budućnosti za sve.\nKULT na Međunarodni dan mladih izdvojio oko 80.000 KM za mlade Gračanica će dobiti novu strategiju prema mladima KULT izdvojio više od 3 miliona KM za inicijative mladih (VIDEO) Započele pripreme za izradu Strategije prema mladima Opštine Centar Sarajevo


STRAVIČNO BAHAĆENJE U SRBIJI! - Da li Vulin ima kuću na Dedinju od 6 miliona evra!? - Dnevni Žurnal\nSTRAVIČNO BAHAĆENJE U SRBIJI! – Da li Vulin ima kuću na Dedinju od 6 miliona evra!?\nPostavljamo pitanje Vladi Republike Srbije da objasni građanima Srbije odakle ministru Aleksandru Vulinu novac za kupovinu imanja i kuće na ekskluzivnoj lokaciji na Dedinju?\nDa li je to imanje i kuću ministar Vulin platio od svoje ministarske plate ili mu je neka od državnih banaka dala „povoljan kredit“? Teško da je ministar Vulin tu kuću i imanje mogao da priušti od ministarske plate a koliko znamo nijedna banka bilo državna bilo komercijalna mu nije dala kredit za kupovinu te kuće i imanja na Dedinju.\nPostavlja se dakle pitanje odakle ministru Vulinu ogroman novac za tu kupovinu i zašto ta imovina nije prijavljena Agenciji za borbu protiv korupcije? Nadamo se da će Vlada Republike Srbije udostojiti građane Srbije suvislog odgovora a isto se tako nadamo da će nadležni organi Republike Srbije proveriti odakle ministru Vulinu ogromna novčana sredstva za kupovinu kuće i imanja na Dedinju.\nNapomena: U svom intervjuu za list “Danas” ministar Vulin negirao je da ima vilu na Dedinju, kao i da je za svog života najverovatnije neće nikad ni imati, jer ga to ne zanima.\nNovinari nekoliko redakcija ipak ostaju pri stavu da vila itekako ima aktivnost ali i vlasništvo pomenutog ministra, a vilu je navodno dobio u periodu dok je bio ministar za Kosovo i Metohiju. Cena u špekulacijama se uglavnom kreće oko 6 miliona evra.\nAdaptacija/Dopuna: Dnevni Žurnal\nFoto: Ilustracija Miloš Ćupurdija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Razgraničenje što prije, velika Albanija dolazi\nVULIN OCIJENIO 07. 04. 2019. 10:46 >> 10:46 14\nRazgraničenje što prije, velika Albanija dolazi\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin kaže da se zalaže za razgraničenje s kosovskim Albancima i to što prije, "jer kad utvrdimo gdje je linija moći ćemo i da je branimo".\nOvo je Vulin rekao u intervjuu za "Novosti" ističući da je u pitanju njegov lični stav o načinu za rješavanje kosovskog ptianja, a ne stav Aleksandra Vučića, Vlade ili Skupštine.\n"Nesporan je zločin koji je učinjen prema našoj zemlji i narodu, ali sada je na nama da li ćemo imati hrabrosti i snage da se već jednom okupimo, ujedinimo i pokušamo da riješimo srpsko nacionalno pitanje", kaže Vulin.\nOn upozorava i da "velika Albanija dolazi", a pitanje je kako kaže, da li ćemo sad da je zaustavimo ili da je čekamo u centralnoj Srbiji.\n"Velika Albanija se već formirala, samo je pitanje koliko djelova drugih država će zahvatiti. Ulaskom Sjeverne Makedonije u NATO svi Albanci sa izuzetkom dvije opštine u centralnoj Srbiji, živjeće u jedinstvenom bezbjednosnom i političkom prostoru u okviru NATO. A životom svih Albanaca rukovodi se iz Tirane", naveo je on.\nGovoreći o razgraničenju, Vulin kaže da bi u slučaju takvog rješenja ono moralo da bude potvrđeno na referendumu.\n"Neke velike sile bi to podržale, neke ne bi, a na nama je da učestvujemo u toj utakmici", kaže Vulin.\nAleksandar Vulin Srbija - Kosovo\n24. 02. 2020. 8\nZna se kad je moguća posjeta u uniformi\n11. 02. 2020. 27


Na ovoj sjednici Vlada je donijela zaključak da se dostave informacije Kantonalnom tužilaštvu u vezi sa ispitivanjem zakonitosti dosadašnje prodaje imovine u vlasništvu privrednog društva „Velepromet-Maloprodaja” d.d. Visoko i Odluku o zaduženju Kantonalne agencije za privatizaciju za prodaju robne kuće „VEMA” Visoko. Ove odluke donijete su s obzirom na činjenicu da je Vlada 100-postotni vlasnik ovog preduzeća, a ono još uvijek nije privatizirano ni nakon pet pokušaja. Stoga je donijet zaključak da se zaduži Ministarstvo privrede i Kantonalna agencija za privatizaciju da prikupe svu dokumentaciju vezanu za proces privatiziranja visočkog „Veleprometa” i da se ona uputi u MUP, Tužilaštvo i Agenciju za borbu protiv korupcije i da se nakon toga Vlada informiše o urađenom.\nNa prijedlog Ministarstva za boračka pitanja usvojen je Izvještaj o utrošku sredstava u 2012. I Program utroška sredstava budžeta za 2013. godinu u iznosu od 8,7 miliona KM za potrebe branilaca i članova njihovih porodica. Ovom Ministarstvu data je i saglasnost da zaključi aneks ugovora sa olovskim „Aquatermom” o medicinskoj rehabilitaciji branilaca i članova njihovih porodica, a odobrena je i isplata svih naloga zaostalih iz 2012. godine iz programa ovog Ministarstva.


Potrošački krediti bez valutne klauzule\nBEOGRAD - Komercijalna banka saopštila je juče da je utvrdila nove uslove za potrošačke kredite do milion dinara, bez valutne klauzule, sa rokom otplate do 60 mesečnih rata. Kamatna stopa iznosi 16 odsto za klijente banke koji ostvaruju redovan mesečni priliv po tekućem računu, a 18 odsto za ostale građane. Efektivna kamatna stopa je 16,8 odsto na godišnjem nivou za klijente banke, a 19,11 odsto za ostale građane. Banka je kreditnu ponudu obogatila i nenamenskim gotovinskim kreditima bez valutne klauzule, sa produženim rokom otplate kredita do 24 meseca, iznosom do 800.000 dinara i kamatom do 20,79 odsto, prenosi Tanjug.\nJeftini krediti samo u novinama i na TV\nVALJEVO - Nekadašnje društveno preduzeće „Zdravko Jovanović“ iz Valjevske Kamenice, koje je posle uspešne privatizacije promenilo ime u „Podgorac“, započelo je u saradnji sa beogradskom „Lolom“ proizvodnju nekoliko rezervnih delova za nemačku kompaniju „Krup“.\nDirektor „Podgorca“ Pantelija Živanović rekao je juče da su u toj firmi zadržali stare programe proizvodnje rezervnih delova za mašinsku industriju, creva za visoki pritisak, vijačne robe i brezona, ali da su uspeli da uvedu i proizvodnju novih rezervnih delova i dodao da je modernizacija prioritet.\nUskoro će u valjevsku Kamenicu stići CNC mašine, koje su nabavljene iz sopstvenih sredstava jer su bankarski krediti krajnje nepovoljni. „Jeftinih kredita ima samo u novinama i na TV ekranima. Slično je i sa kreditima Fonda za razvoj Srbije, koji su povoljniji, ali ima mnogo nepotrebnog administriranja“, ocenio je Živanović, prenosi Beta.\nCvetković: Predlog budžeta se ne menja\nBEOGRAD - Ministar finansija Mirko Cvetković izjavio je juče za Glas da je Predlog budžeta za 2008. godinu povučen sa dnevnog reda Skupštine zbog usvajanja prioritetnih zakona koji se odnose na izbore. „Budite uvereni da se ne spremaju nikakve izmene. Predlog je skinut sa dnevnog reda isključivo iz tehničkih razloga, ali su neki iskoristili priliku da to pitanje ispolitizuju“, kazao je Cvetković. Na pitanje da li će poslanici stići da usvoje ovaj dokument do 15. decembra kada je po zakonu poslednji rok ministar Cvetković je kazao da o tome brigu treba da vode poslanici, ali i da se neće ništa strašno desiti ako se usvoji i sa zakašnjenjem. „Važno je da se Predlog budžeta usvoji u ovoj godini jer stupa na snagu 1. januara“, dodao je Cvetković.\nPredsednik skupštine Oliver Dulić je inače u petak, kada je izmenjen dnevni red, najavio da će rasprava o budžetu početi 10. decembra.\nBoris Tadić protiv privatizacije EPS-a\nBEOGRAD - Predsednik Srbije i lider Demokratske stranke Boris Tadić izjavio je juče da, strateški gledano, Elektroprivreda Srbije nije preduzeće koje će biti privatizovano i da je to njegova jasna poruka. „Moramo kao država potpuno drugačije da se ponašamo kad je EPS na dnevnom redu“, ocenio je Tadić na sednici Glavnog odbora Demokratske stranke. Tadić je istakao i da Srbija u narednih pet godina treba da posveti veliku pažnju razvoju infrastrukture, posebno modernih puteva, koji moraju da budu urađeni u tom roku, jer je sramno da „Koridor 10“ još nije završen. On je dodao da je posebno sramno što još nije završen autoput Beograd-Novi Sad. Od kada se taj put gradi, da su dnevno rađena samo četiri metra, bio bi do sada gotov, rekao je Tadić, prenosi Fonet. „Svaki grad u Srbiji mora biti povezan sa „Koridorom 10“, jer će samo na taj način stići investicije u ta mesta. U narednih pet godina Srbija mora da izgradi i pet novih mostova - jedan kod Beške i četiri na obilaznici oko Beograda“, kazao je Tadić.\nAzotara ima perspektivu\nPANČEVO - Kupci pančevačke Azotare - konzorcijum „Univerzal holding AD“ Beograd i litvanska firma „Arvi“ - uložili su u ovu fabriku mineralnih đubriva više od pet miliona evra od maja prošle godine. U sledećem periodu će biti investirano više od 6,5 miliona evra, rekao je direktor Azotare Vid Mantas Kučinskas, na obeležavanju 45. godišnjice firme. On je istakao da su novi vlasnici potpuno razumeli kakvu važnost za Srbiju ima fabrika mineralnih đubriva u Pančevu i da im je želja da stvore firmu koja će proizvodno i ekološki odgovarati evropskim standardima. „Uradili smo rekonstrukciju pogona amonijaka tri i pogona za proizvodnju KAN-a, a želja nam je da oformimo savremeni menadžment, da dajemo sve potrebne usluge poljoprivrednim proizvođačima i da radnicima Azotare povećamo primanja“, rekao je Kučinskas. Najavljeno je da će se u ovoj fabrici povećati proizvodnja kvalitetnog đubriva i to na više od milion tona, prema evropskim standardima.


Издато 1.480 грађевинских дозвола у јануару\nHomeEkonomijaIzdato 1.480 građevinskih dozvola u januaru\n15/03/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nU januaru ove godine izdato je 1.480 građevinskih dozvola, što je 14,8 odsto više nego u istom periodu prethodne godine, a od ukupnog broja dozvola 72,3 odsto izdato je za stambene zgrade, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nU januaru je prijavljena izgradnja 1.694 stana, s prosečnom površinom od 76 kvadratnih metara, naveli su u Zavodu.\nOd ukupnog broja stanova u novim stambenim zgradama, 13,1 odsto biće građeno u zgradama s jednim stanom, s prosečnom površinom od 143,5 kvadratnih metara, a 83,7 odsto stanova biće građeno u zgradama s tri stana i više stanova, i njihova prosečna površina biće znatno manja i iznosiće 64,5 kvadratnih metara.\nPrema podacima Zavoda, najveća građevinska aktivnost očekuje se u Rasinskoj oblasti, sa 28,1 odsto od predviđene vrednosti novogradnje, zatim slede Sremska i Šumadijska oblast , Beogradska oblast (6,6 odsto vrednosti novogradnje) i Južnobačka oblast, dok se učešća ostalih oblasti kreću do 4,6 odsto.\nOd ukupnog broja izdatih dozvola za gradnju, 27,7 odsto odnosi se na nestambene zgrade, dok se kod ostalih građevina najveći deo odnosi na cevovode, komunikacione i električne vodove.\nProsečna cena novogradnje oko 1.400 evra\nProsečna cena stanova novogradnje u Srbiji prošle godine je iznosila 166.433 dinara, odnosno oko 1.400 evra po kvadratu, što predstavlja povećanje u odnosu na 2019. godinu od 1,8 odsto, najnoviji su podaci Republičkog zavoda za statistiku.\nOtkriveno šta sprema EU sa kovid-pasošima: Tri kategorije


RAKITA i Fondacija NOVAK ĐOKOVIĆ doniraju predškolske ustanove u borskim selima | Ist Media\n04:34: AM Friday September 18, 2020\nRAKITA i Fondacija NOVAK ĐOKOVIĆ doniraju predškolske ustanove u borskim selima\nObjavljeno 16. January 2018. at 16. January 2018. piše Ist Media\nBOR, Kompanija “Rakita” i Fondacija “Novak Đoković”, potpisali su u Beogradu Ugovor o donatorstvu kako bi se istražile mogućnosti za unapređenje predškolskih ustanova u selima Brestovac, Metovnica i Slatina u opštini Bor, saopšteno je danas.\nAleksandar Vulović, menadžer kompanije Rakita i Maja Jovanovic iz Fondacije Novak Đoković\nUgovor predstavlja prvi korak ka realizaciji projekta usmerenog ka ruralnim područjima borske opštine, kako bi se mališanima starosti do pet godina omogućili bolji uslovi za boravak u obdaništima i kreativno obrazovanje, saopštila je danas Rakita, kompanija koja obavlja geološka istraživanja budućeg rudnika bakra, na projektu Čukaru Peki.\n“Na ovaj način kompanija Rakita i u 2018. godini nastavlja da doprinosi lokalnoj zajednici, ovog puta u partnerstvu sa Fondacijom “Novak Đoković” koja pomaže deci u socijalno ugroženim sredinama u Srbiji”, kažu u Rakiti.\nU Fondaciji koja nosi ime proslavljenog srpskog tenisera, kažu da je želja Fondacije da omogući deci iz socijalno ugroženih sredina “da rastu, da se igraju i da se razvijaju u stimulativnom, kreativnom i bezbednom okruženju, istovremeno učeći da poštuju druge i brinu o svojoj okolini”.\nKompanija Rakita je u 2017. godini za podršku lokalnoj zajednici kroz projekte zapošljavanja, zdravstva i obrazovanja, izdvojila 50.000 dolara.


PKB nije interesantan Arapima? | Gde Investirati\nPKB nije interesantan Arapima?\nNa poziv Vlade Srbije investitorima zainteresovanim za kupovinu Poljoprivrendog kombinata Beograd stiglo je više pisama o zanteresovanosti iz Kine, Singapura, Velike Brelike Britanije ali i od dve velike domaće kompanije, prenosi RTS.\nIako se očekivalo, pismo o zainteresovanosti nije poslala kompanija “Al Dahra” iz Ujedninjenih Arapskih Emirata. Međutim, to ne znači da oni ne mogu da se pojave kao potencijalni kupci PKB- a.\nNaime u resornom ministarstvu pojašnjavaju da se pisma o namerama prikupljaju da bi se na osnovu njih odabrao model privatizacije, posle čega će biti objavljen javni poziv za privatizaciju PKB na koji mogu da se jave i oni koji nisu slali pismo o namerama.\nPrevious Poljska protiv formiranja "ekskluzivnog kluba članica" unutar EU\nNext Nikolić i Vučić dogovorili blisku saradnju i u budućnosti\nTags Alk DahraPKBprivatizacija\nSAD stavio sajt Alibaba na crnu listu zbog falsifikata\nSjedinjene Američke Države vratile su veb sajt kineskog giganta za elektronsku trgovinu Alibaba na “crnu listu” platformi ozloglašenih po prodaji falsifikovane robe i kršenju prava intelektualne svojine.\nJP Ada Ciganlija: Raspisan konkurs za prodajna mesta, rok 24. april\nJP “Ada Ciganlija” nastavlja da raspisuje konkurse pred letnju sezonu. Ovoga puta, zainteresovani će imati priliku da se nadmeću za osam lokacija za prodaju kokica ili pečenog krompira, kozmetike i\nUskoro Centralni registar faktura\nPrivredici u Srbiji koji svoju fakturu ne prijave Upravi za trezor neće moći da naplate robu a preti im kazna od 10.00 do dva miliona dinara, piše današnja “Politika”.


Dozet: Karte za Zvezdu su planule, ne mogu ni za porodicu da ih nabavim\nDerbi 18. kola ABA lige igraće se u subotu u Laktašima, gde će prvoplasirana Igokea dočekati pratioca na tabeli Crvenu zvezdu. Za utakmicu vlada nezapamćeno interesovanje, a košarkaš domaće ekipe Milan Dozet susret vidi kao specifičan zbog borbe za plasman u Evroligu.\nPorodica Omerović: Grejali smo igrače Hemofarma rakijom i uštipcima\nPunih 35 časova igrači, stručni štab i članovi uprave Košarkaškog kluba Hemofarm preživljavali su dramu u smetovima sela Drežnice, na 20 kilometara od Mostara, sedeći u zavejanom autobusu, u kojem je, na sreću, bilo grejanja. Mehanizacija i spasilačke ekipe su se sporo probijale, Vrščanima je poslednjih 12 sati ponestalo hrane i vode, ali su zahvaljujući dobrim ljudima, meštanima, uspeli da se okrepe i u noći između subote na nedelju domognu hotela “Ero”.\nTrener košarkaša Partizana Aleksandar Džikić rekao je da mu je drago što se njegova ekipa posle lošeg početka i dvocifrenog zaostatka protiv Crvene zvezde vratila u utakmicu i učinila je zanimljivom.\nPUNA "MORAČA" Rasprodate ulaznice za Zvezdino gostovanje u Podgorici\nCrvenu zvezdu u utorak u Podgorici, u revanšu polufinala plej-ofa ABA lige protiv Budućnosti, čekaće puna "Morača".\nKošarkaši Hemofarma pobedili posle više od mesec dana\nKošarkaši Hemofarma pobedili su Zlatorog sa 58:54 (13:18, 23:7, 14:15, 8:14) u utakmici 23. kola ABA lige i tako prekinuli niz poraza.