Najkvalitetniji parking aerodrom Beograd - City Magazin\nAko tražite najkvalitetniji parking aerodrom Beograd, predstavljamo vam MB Car parking koji će zadovoljiti sve vaše potrebe u svakom smislu\nAko tražite najkvalitetniji parking aerodrom Beograd, predstavljamo vam MB Car parking koji će zadovoljiti sve vaše potrebe u svakom smislu. Zahvaljujući svom postojanju i pažljivim istraživanjem potreba klijenata, Mb car parking aerodrom Beograd postao je broj 1. kada su parking usluge u pitanju, a jedan od glavnih razloga zato jeste maksimalna posvećenost svakom vozilu i dugogodišnje poverenje vozača.\nMnogima se može dogoditi da je hitno potreban prevoz do aerodroma, ali niste u mogućnosti da vas neko odveze do odredišta. Ukoliko psoedujete svoj automobil, prevezite se do MB Car parkinga gde vas očekuje njihov vozač koji će vas voziti do samog ulaza u aerodrom, nakon čega vraća vaš auto na njihov privatni parking aerodrom Beograd.\nOn što je činjenica, jeste da možete biti potpuno sigurni da će vaše vozilo biti bezbedno tokom svih dana vašeg putovanja, pa sve do dolaska. Nakon što sletite, vozač će vas sačekati na istom mestu po dogovoru nakon čega možete sigurno otići kući.\nPARKING AERODROM BEOGRAD MB CAR\nParking aerodrom Beograd Mb car raspolaže sa 300 parking mesta i možete ostaviti vaše vozilo u bilo koje doba dana jer parking radi 0-24h svih 7 dana u nedelji. Vaše vozilo možete poveriti koliko god dana da vam je potrebno, bilo da je u pitanju 5 dana ili 20 dana. Budite sigurni u kvalitet i sigurnost koju parking aerodrom Beograd MB Car pruža.\nParking aerodrom Beograd MB Car iza sebe ima veliki broj zadovoljnih vozača koji se i dan, danas rado vraćaju i poveravaju svoje vozilo baš njima. Ono što je najinteresantnije i glavni razlgo što mnogi biraju parking MB Car, jeste njegova blizina do samog aerodroma i biće vam potrebno svega 3 minuta da stignete do samog ulaza. Udaljen je oko 300m, što ga čini pogodnim u svakom trenutku i u bilo koje doba dana ili noći.\nZa sve korisnike ovog parkinga postoje različite pogodnosti za sve koji ostavljaju kola na više dana, a to je pranje i čišćenje vozila kako bi vas vaš ljubimac dočekao svež i spreman za vašu dalju vožnju. I to nije sve što čini Mb Car parking aerodrom psoebnim, već kod njih možete iskoristiti i svervis za vaše vozilo ukoliko je to neophodno. Vaš automobil može biti sređen dok ste vi na poslovnom putu kako biste ga sa lakoćom vozili nakon povratka sa puta.\nPARKING AERODROM BEOGRAD CENA\nPored svoje blizine i vrhunske usluge, oni što čini parking aerodrom Beograd jedinstvenim, jeste cena. Sa obzirom na današnje cene parkinga i vrtoglavo visokih cena, Mb Car parking kod aerodroma ponudiće vam kunkurentne cene i to po ceni počev od 200 rsd.\nOvo je definitivno veoma pristupačna cena uz koju ćete dobiti visok kvalitet usluge. U zavisnosti od vaših potreba i vremenskog perioda, u skladu sa tim su formirane i cene. Mb car parking aerodrom nudi najpovoljnije cene za vaše automobile koje su pristupačne svima. Svaka usluga osmišljena je u cilju vašeg pravog zadovoljstva, zato ne razmišljajte o drugom parkingu osim o MB Car parkingu koji će vam obezbediti i više od obične parking usluge.\nOdaberite kvalitet i sigurnost za vaše vozilo i uživajte u pogodnostima koje nudi sjajni MB Car parking aerodrom Beograd. Sve dodatne informacije o parkingu MB C ar možete dobiti putem brojeva +381 63 324 550 i +381 60 145 1979.\nPrethodni tekstOdaberite kvalitetan ventilator za kupatilo i Vaš dom\nSledeći tekstDa li je bolje odabrati muški ili ženski kurs za frizera?


SEEbiz.eu / HR / Protest Jedan od pet miliona: Vučiću 13. aprila poručiti da je gotov\nJedan od pet miliona Aleksandar Vučić Nikola Jovanović Goran Vesić Branislav Lečić Željko Mitrović\nDatum objave: 07.04.2019. - 08:42:00\nZadnja izmjena: 07.04.2019. - 09:23:29\nBEOGRAD - Protest "Jedan od pet miliona" završen je sinoć u Beogradu pozivom gradjanima da 13. aprila na skupu ispred Narodne skupštine poruče predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću da je "gotov".\nGradjanima okupljenim na platou ispred Skupštine grada obratio se šef odbornika Saveza za Srbiju u gradskoj skupštini Nikola Jovanović koji je optužio zamenika gradonačelnika Gorana Vesića da je uzurpirao vlast u Beogradu.\n"Naš grad razaran je 44 puta u istoriji pa evo nas opet ovde. Beogradske dahije, ne mislite valjda da smo preživeli Osmanlije i naciste pa da nećemo preživeti malog Nerona iz Kruševca. Slušaj me dobro mali Nerone, i moje ćerke i sva naša deca će na svom netaknutom Kalemegdanu razgovarati sa velikim civilizacijama i neće slušati škripu žičare koja spaja dve kafane", kazao je Jovanović.\nOn je optužio Vesića da se prošlog četvrtka ispred Skupštine grada "krio iza žena" kao što se kako je rekao, krio iza Aje Jung na izborima.\n"Ti si Gorane Vesiću bruka Beograda. Na mala vrata si postao gradonačelnik, na mala vrata ćeš i da odeš", rekao je Jovanović.\nŠef odbornika Saveza za Srbiju u Skupštini Beograda pozvao je gradjane da na "velikom narodnom protestu" koji je Savez za Srbiju najavio za subotu, 13. april, "jasno i glasno" poruče predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću da je "gotov".\n"Imam i poruku za velikog Nerona sa Andrićevog venca. Ti što se svetiš Beogradu preko malog Nerona, koji lečiš na Beogradu svoju sujetu i komplekse, ne možeš nam ništa. Privodi polako kraju svoju oproštajnu turneju na kojoj se pozdravljaš iznosa sa istom ekipom koju vodiš iz grada u grad. Aleksandre Vučiću, ti si prošlost Srbije i poslednji koji treba da govori o njenoj budućnosti", kazao je Jovanović.\nPredsednik beogradske opštine Stari grad Marko Bastać kazao je da su danas svi Beogradjani "žrtve jednog Iznoguda, večitog zamenika Gorana Vesića".\n"Živimo u vremenu Iznoguda koji ne bira sredstva kako bi postao kalif umesto kalifa. On otima od gradjana centar grada i premešta ga u njihov imaginarijum koji zovu Beograd na vodi, on uništava kulturno-istorijsko nasledje tako što pravi žičaru na Kalemegdanu, a na mestu zaštićenih objekata hoće da pravi kafanu", kazao je Bastać.\nOn je ocenio da se zamenik gradonačelnika "svojim delima već kvalifikovao da ponese titulu najveće štetočine u istoriji Beograda".\n"Ovo je naš grad a ne naseobina režimske vaške Gorana Vesića. Vreme Iznoguda i fikusa je gotovo, vreme je za nas, vreme je za novo vreme", rekao je Bastać.\nPrethodno su lideri Saveza za Srbiju tokom šetnje od Vlade Srbije do Skupštine grada uklonili iz Kolarčeve ulice ogradu oko radova na obnovi Trga republike dok je sa ozvučenja upućen poziv okupljenim gradjanima da "uklone Vesićeve barikade" i njima "opkole" Skupštinu Beograda.\nGradjani su oblepili ogradu nalepnicama na kojima piše "Leči se" i onima sa pozivom na opozicioni skup 13. aprila u Beogradu.\nOkupljeni gradjani uzvikivali su "Vučiću, leči se", "Vučiću, gotov si", "Vesiću lopove", neki su upalili baklje dok su sa razglasa puštane pesme Beogradskog sindikata, Djordja Balaševića i grupe EKV.\nLečić: Akcijama sa Pinkom i Skupštinom Beograda vlast htela da spreči protest 13. aprila\nProtest Jedan od pet miliona počeo je ispred Vlade Srbije nešto posle 18 časova intoniranjem himne "Bože pravde" i minutom ćutanja za žrtve šestoaprilskog bombardovanja 1941. godine u Beograd.\nGradjanima okupljenim ispred zgrade Vlade obratio se glumac i funkcioner Demokratske stranke Branislav Lečić koji je najpre pustio "pink" balone u nebo kao, kako je rekao, "prvu lustraciju".\nPodsećajući da je ranije bilo najavljeno da će učesnici protesta otići do zgrade televizije Pink na Dedinju, Lečić je kazao da je u tom objektu policija u civilu, da se planiraju incidenti i pozvao okupljene da "ne učestvuju u Farmi i da se ne valjaju u Mitrovićevom blatu".\nLečić je rekao da je vlasnik TV Pink Željko Mitrović rekao da je za učesnike protesta Jedan od pet miliona spremio cisternu sa izmetom, i da mu mu on poručuje da je slobodno iskoristi na sebe.\n"Željku Mitroviću poručujem da svakog dana čeka 6. oktobar, a taj 6. oktobar će sada trajati dok ne bude završen", kazao je Lečić.\nLečić je optužio vlast da je "akcijama" sa televizijom Pink i Skupštinom Beograda planirala da spreči veliki opozicioni protest zakazan za 13. april u Beogradu.\n"Svi su oni Pink, Farma, rijaliti koji moramo da probijemo jer ne može život da bude veštački. Ovo je zloćudni tumor koji je zahvatio našu državu, mi imamo antibiotik i 13. aprila saopštićemo koja je terapija toga antibiotika", kazao je Lečić.\nNakon njegovog obraćanja, okupljeni gradjani su krenuli ka platou kod Trga republike gde će im se kako je najavljeno, obratiti šef odbornika Saveza za Srbiju u Skupštini Beograda Nikola Jovanović i predsednik opštine Stari grad Marko Bastać.\nUčesnicima šetnje dele se nalepnice sa pozivom na skup 13. aprila u 15 časova ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu. Na pozivnici su ispisane i poruke "Jedan grad jedan protest jedan cilj", "Svi kao jedan", "Jedan od pet miliona" i "Za slobodnu Srbiju".\nSaobraćaj se ne odvija u ulicama kojima se kreću učesnici protestne šetnje.


MED IZ SRBIJE U DUBAIJU: Med dobar biznis – raste izvoz „žutog zlata“ – Nacionalist\nMED IZ SRBIJE U DUBAIJU: Med dobar biznis – raste izvoz „žutog zlata“\nby nacionalist July 4, 2021, 5:35 pm 2k Views\nMed se najviše izvozio u Italiju, Norvešku i Nemačku. Potencijali za izvoz srpskog meda i proizvoda od meda su tržišta Poljske, Saudijske Arabije i Južnoafričke Republike, kaže Igor Kronja iz Centra za informatičku podršku i spoljnotrgovinsku analitiku Privredne komore Srbije.\n-U prošloj godini Italija je postala dominantno izvozno tržište i sa prvog mesta smenila Norvešku koja je bila glavni uvoznik našeg meda u 2018. i 2017. godini. Od pojedinačnih tržišta najveći rast izvoza zabeležen je na tržište Nemačke, gde se izvoz povećao za 1,77 miliona evra, ističe Kronja.\n-Tu je šansa za srpski med i proizvode od meda, a zajednički nastup naših proizvođača na stranim tržištima bi podigao vidljivost i konkurentnost na ovim tržištima, kaže Kronja.\nNaš med je prošle godine najviše sladio potrošače u Poljskoj i Bosni i Hercegovini.\n-Primećen je i izvoz na tržište Saudijske Arabije i Južnoafričke Republike, gde su neke naše kompanije već poslale uzorke, te postoje očekivanja da će osvojiti nove klijente i na ovim tržištima, kaže Kronja.


Fleksibilno radno vreme za zaposlene roditelje još nije popularno u Srbiji | NSU\nNaslovna Srbija Fleksibilno radno vreme za zaposlene roditelje još nije popularno u Srbiji\nFleksibilno radno vreme za zaposlene roditelje još nije popularno u Srbiji\nNajnovija istraživanja o usklađivanju rada i roditeljstva, pokazuju da fleksibilno radno vreme za zaposlene roditelje još nije popularno kod većine poslodavaca u Srbiji, niti su poslodavci skloni finansijskoj pomoći. Istraživanja su rađena u Ministarstvu bez portfelja zaduženom za demografiju i populacionu politiku u saradnji sa Republičkim zavodom za statistiku i uz podršku PKS.\nMinistarka za populacionu politiku Slavica Ðukić Dejanović je ukazala da je veoma važno da se i kompanije uključe u aktivnosti za dostizanje većeg nataliteta u Srbiji.\nĐukić Dejanović je rekla da je istraživanje pokazalo da je većina poslodavaca spremna da obezbedi neki od ponuđenih vidova finansijske pomoćni zapslenima koji do sada nisu obezbeđivani, ali uz poreske olakšice.\nIstraživanje je obuhvatilo 330 poslodavaca sa više od 126.000 zaposlenih.\nMinistarka je rekla da poslodavci predlažu da zauzvrat dobiju poreske olakašice, ekonomsko-podsticajne mere i medijsko-promotivne mere.


Arhiva - Novine u Srbiji\nMedijska situacija u Srbiji sve je gora. I dok provladini mediji, koji kreiraju javno mnjenje, održavaju tenzije sa susedima i vode politiku protiv zapadnih integracija, koje su formalno politika aktuelne vlasti, nezavisni mediji nalaze se pod stalnim pritiscima, pretnjama i borbom za ekonomski opstanak. U takvoj atmosferi, rad civilnog sektora i nevladinih organizacija neretko se nalazi na udaru provladinih medija, ili se - u najboljem slučaju - radu tih organizacija ne poklanja dovoljno pažnje, skreću pažnju predstavnici civilnog društva sa kojima je Glas Amerike razgovarao povodom Svetskog dana slobode medija.\nSonja Biserko, predsednica Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji, ocenjuje da mediji koji su pod državnom kontrolom imaju najveću ulogu u oblikovanju društvene atmosfere. Ti mediji javnost oblikuju na više nivoa, kaže Biserko. Jedan nivo je stalno kreiranje tenzija sa regionom, sa svim susedima sa kojima bi Srbija navodno treba da normalizuje odnose, a posebno sa Kosovom koje se stalno demonizira i prema kome se radi sve suprotno onome što je potpisano u Briselskom sporazumu.\nDrugo, nastavlja, ti mediji kontinuirano i sistemaski vode kampanju protiv Evropske unije i NATO-a, kojima Srbija - pogotovo članstvu u EU - oficijalno teži.\nTi režimski mediji istovremeno marginalizuju civilni sektor koji se godinama zalaže za evropske vrednosti kao što su prularizam, ljudska prava, vladavina prava i sve ono što je bitno za zemlju koja je oficijalno rešila da postane članica Evropske unije.\n"Konačno ko god ima suprotan stav i kritičan odnos prema vlastima, pod stalnim je udarom negativne kampanje. Takva kampanja posebno se vodi protiv opozicije - mada se ona ne razlikuje mnogo po ključnim stavovima od vlasti - što vodi destrukciji političkog života i marginalizaciji političkih partija i što samo otvara prostor da se nastavi taj autoritarni trend, koji je već daleko odmakao kada je reč o predsedniku i njegovom ponašanju uopšte", kaže Biserko ocenjujući da će nakon samita u Berlinu fokus EU po pitanju integracija zemalja regiona biti na pitanjima demokratije i demokratizacije.\nZlatko Minić iz Transparetnosti Srbija, koji je ranije i sam radio kao novinar, podseća da je stanje u medijima generalno loše i da postoji velika većina medija u kojima postoji problem ne samo političkog svrstavanja, već i neprofesionalizma. "Mi godinama imamo medije koji prenose samo izajeve i ocene, a vrlo malo se bave vestima. To je stane u većini medija", kaže on.\nTransparentnost Srbija posvećena je suzbijaju korupcije i promovisanju transparentosti u društvu, kao i drugih mehanizama za sprečavanje korupcije, podseća on, pa kao takva ne nailazi na podršku medija. Minić razloge na to vidi najpre u činjenici da mediji nemaju dovoljno ljudskih resursa pa malo ko može da odvoji nekoga ko bi se specijalizovao za bilo koju oblast, posebno za korupciju.\n"Drugi problem je što kada god pokušamo da ukažemo na negativne pojave i kada dajemo nekaka alternativna rešenja, što uvek činimo, mediji koji su bliski vladajućoj partiji nevoljni su da tako nešto prenesu", kaže Minić.\n"Mi smo se na neki način sveli na nekoliko prepoznatljivih medija koji prenose ono što radimo i ponekad je apsurdno da čak u nekakvim strukturama državnim i negde u dubini minstarstava ili lokalnoj samoupravi nalazimo na više razumevanja nego u medijima, kada nešto pokušavamo da predstavimo", kaže Minić i primećije da se uvek više prostora daje za razne nalaze iz međunarodnih izveštaja, iako su njih prethodno obradile domaće nevladine organizacije. "To se onda prenosi ili kao da se prvi put vidi, ili se - što je mnogo gore - prenose reakcije domaćih zvaničnika koji pokušavaju da umanje značaj toga što je izrečeno, a što pokazuje na negativne pojave i procese na koje smo ukazivali", zaključuje Minić.\nDržava uvek odgovorna\nI Goran Miletić iz orgnizacije Branioci ljudskih prava (Civil Rights Defenders) ocenjuje da je stanje u medijima "lošije nego ikada, budući da se ne poštuju standardi koje podrazumeva članstvo u Savetu Evrope".\n"Srbija je i ranije imala problema u vezi sa bezbednošću novinara, kršenjem pretpostavle nevinosti ili govorom mržnje, ali prema svim dostupnim izvorima, situacija je sada mnogo gora, a dostupni izveštaji to potvrđuju. Razumevanje za ljudska prava generalno i podrška listi prava koje niko ne sme da dovodi u pitanje, nikakada nije bila na visokom nivou u Srbiji. Pored toga, građani ne razumeju da je apaolutna odgovornost za poštovanje ovih prava na državi", rekao je Miletić.\nBez obzira da li je reč o tome da je neko pretukao novinara ili gej osobu ili je neka kompanija diskriminisala trudnicu, uvek je država ta koja je odgovorna i koja mora da uspostavi sistem koji je odgovor na ovakva kršenja, objašnjava on.\nMiletić podseća da se organizacije za ljudska prava bave ukazivanjem na probleme i predlaganjem rešenja, ali da je samo država ta koja može doneti zakone i uspostaviti pravilia.


Pogled u Nebo: BIZNIS PLAN ZA SAMOZAPOŠǈAVAǋE\nBIZNIS PLAN ZA SAMOZAPOŠǈAVAǋE\nPrijavljujem se na konkurs za dodelu sredstava u programu za samozapošljavanje. Pošto sam do sada već uložio poprilično sopstvenih sredstava u ovaj program, nadam se da će komisija imati razumevanja prilikom razmatranja ovog zahteva.\nSredstva su mi neophodna kako bih mogao da učestvujem na konkursima za posao iz široke ponude sa tržišta za nezaposlene pod jednakim uslovima kao i ostali kandidati. Naime, savesno konkurišem na sve moguće oglase za posao cele 4 godine, tj. od završetka svojih studija. U svim ovim konkursima potrebna je brojna dokumentacija koju nije jednostavno, a boga mi ni besplatno dobaviti. Tako je na primer potrebno izvaditi, a zatim fotokopirati diplome, pa iste overiti u opštini, izvaditi lekarsko uverenje, potom dokaz o nekažnjavanju kao i druge specifične zahteve i na kraju sve to poslati preporučeno nesuđenom poslodavcu.\nZavršio sam i brojne kurseve koji su izričito stajali u uslovima konkursa: kurseve slovačkog i flamanskog jezika, FOREX međunarodno poslovanje, UNIX operativne sisteme, Konsalting menadžer za 21 dan, Viši kuvarski kurs orijetalnih jela, kao i mnoge druge o čemu svedoči i veliki broj diploma koje šaljem u prilogu.\nOvim objektivno smatram da sam ne samo sebe zaposlio u punom radnom vremenu, već da sam uspeo da uposlim i dobar deo drugih firmi i institucija: fotokopirnice, sudove, opštine, poštu, domove zdravlja, obrazovne nstitucije, radskog prevoznika a ponekad i taksiste ako je hitnost konkursa to zahtevala.\nNaravno, nisam prupuštao prliku ni da se žalim na rezultate konkursa svim nadležnim institucijama, od izborne komisije, preko direktora, upravnog odbora, suda, nevladinih organizacija, pa sve do ministra i time u početku dopunjavao svoju radnu normu, a sada omogućio sebi i prekovremeni rad.\nDostavljam Vam u prilogu račune koje sam uredno plaćao kao dokaz da se brinem o opstanku i platama zaposlenih svih gore pomenutih institucija.\nDo sada sam već prikupio brojne stalne mušterije, jer se pojedini oglasi za posao ponavljaju iz nedelje u nedelju, a popriličan broj firmi se pojavljuje na svim mogućim sajmovima za zapošljavanje u nemogućnosti da pronađu kandidata potrebnih kompetencija. Ovim je i meni direktno omogućena konstantna upošljenost.\nRazume se da redovno pratim i zakonske okvire koji regulišu ovu oblast, pa sam svoju kućnu biblioteku obogatio sa nekoliko verzija Zakona o radu, svim uredbama, odredbama, izmenama i dopunama zakona, Ustavom Srbije i svim brojevima Službenog glasnika od 2007. godine. Ukoliko u arhivi imate i prethodna izdanja molim Vas da mi omogućite da dođem do njih radi kompletiranja zbirke.\nBudući da se obim posla već toliko proširio smatram da je neophodno da u radni odnos već sada primim i jednog kvalifikovanog pripravnika. Pre toga ću svakako da raspišem konkurs kako bi se što više nezaposlenih prijavilo, a samim tim i svakom kandidatu omogućio višednevnu uposlenost prilikom konkurisanja. Nadam se da će se posao brzo proširiti pa ću morati ubrzo da raspišem i nove konkurse za još više radnika svih profila.\nNesumljivo da je mogućnost zapošljavanja u sferi konkurisanja za posao najperspektivnija delatnost i da donosi sigurnost na neodređeno vreme, pa shodno tome smatram da će se obim posla mnogostruko uvećavati a time i direktno uticati na razvoj svih segmenata našeg društva.\nPosebno se zahvaljujem nadležnom ministarstvu koje je raspisalo ovaj konkurs, jer me je sveobuhvatnost i temeljnost konkursne dokumentacije toliko uposlila da sam u poslednja dva meseca morao da odustanem od svih sitnijih konkursa usled nedostatka raspoloživog vremena. Nadam se da će uskoro biti još ovakvih konkursa i samim tim da ćemo nastaviti i unaprediti našu saradnju.\nU prlogu dostavljam detaljan biznis plan sa dokazima o dosadašnem poslovanju na 17 DVD-а, sa željom za pozitinim mišljenjem uvažene komislije


Sve publikacije, Programsko budžetiranje u sektoru bezbednosti\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Programsko budžetiranje u sektoru bezbednosti /\nŠta je programsko budžetiranje, zašto se uvodi i kakav bi programski budžet trebalo da bude u ovom pojmovniku otkriva istraživačica BCBP Katarina Đokić. Publikacija čiji je urednik izvršni direktor BCBP Predrag Petrović predstavlja osnovnu zamisao programskog budžetiranja i način na koji ono utiče na sektor bezbednosti.\nPočev od 2015. godine budžet Srbije u celini, kao i svih pojedinačnih budžetskih korisnika, uključujući u to i Ministarstvo odbrane i Ministarstvo unutrašnjih poslova, izrađuje se po programskom modelu.\nProgramsko budžetiranje podrazumeva da se finansijska sredstva alociraju po određenim celinama - programima - koji su uspostavljeni u skladu sa zacrtanim ciljevima politika u različitim sektorima.\nPostoji više razloga zbog kojih je uvođenje programskog budžeta značajno za sektor bezbednosti. Izdvajamo ključna tri:\nPrvo, programsko budžetiranje omogućava povezivanje strateških dokumenata sa planiranjem izdataka.\nNa taj način moguće je ciljano usmeravati sredstva ka razvoju neophodnih kapaciteta za suprotstavljanje definisanim bezbednosnim pretnjama, izazovima i rizicima.\nDrugo, programsko budžetiranje olakšava prioritizaciju izdataka, što je naročito važno u uslovima ekonomske krize, kada su raspoloživa finansijska sredstva znatno ograničena i kada nije moguće odgovoriti na sve uočene potrebe unutar institucija.\nKonkretno, u oblasti nabavki prioritizacija podrazumeva kupovinu onoga što je najpotrebnije.\nTreće, na ovaj način povećava se transparentnost budžetiranja, pošto građani mogu ne samo da vide na šta će njihov novac biti potrošen (npr. plate, potrošni materijal) već i u koje svrhe (npr. učestvovanje u multinacionalnim operacijama ili video-nadzor u saobraćaju).\nTo omogućava preispitivanje svrsishodnosti javnih rashoda, čime se ujedno povećava odgovornost institucija, odnosno odlučilaca: ministara, državnih sekretara i Vlade u celini.\nVažno je napomenuti da programski budžet nije koristan samo građanima već i državnim institucijama koje vrše spoljni nadzor nad sektorom bezbednosti, naročito Narodnoj skupštini i Državnoj revizorskoj instituciji.\nOsim prednosti koje donosi, programsko budžetiranje suočava se i sa određenim izazovima. Reč je, pre svega, o neizvesnosti planiranja, definisanju načina na koji se ocenjuje učinak rashoda i raspoređivanju administracije i ljudskih resursa po programima.\nCelu publikaciju možete pročitati u PDF fajlu u prilogu ili na ovom linku.


Roman „Let“ Vladimira Arsenijevića doživeo je svoje peto izdanje. Najmlađi dobitnik Ninove nagrade u ovom romanu ispisuje iskrenu i elegantnu priču o braku mladih ljudi, prožetu idealima epohe, sa mnoštvom zanimljivih likova i istorijskih ličnosti. Ova uzbudljiva pripovest o ljubavi u doba aeroplana ujedno je i jedinstven let u prošlost, knjiga koja će vas povesti na putovanje koje ćete pamtiti.\nU štampi je i četvrto izdanje knjige „Prozraci“ Svetlane Velmar Janković, naše nagrađivane književnice. Dramatični događaji opisani u ovoj knjizi izviru iz uspomena autorke na svoju najraniju mladost, na lično iskustvo evropskog sumraka krajem tridesetih godina XX veka, na doba okupacije Kraljevine Jugoslavije i, najzad, srpskog društvenog i građanskog sloma posle savezničke pobede nad fašizmom i ulaska partizanskih i sovjetskih trupa u ratom razorenu zemlju. Ova jedinstvena, mudra, a neretko i dirljiva sećanja prenose čitaocu nauk da pobeda nad zlom ne donosi uvek oslobođenje od terora i straha.\n„Fajront u Sarajevu“ je setno prebiranje po uspomenama jednog Sarajlije, koje su taj grad u Titovoj Jugoslaviji učinile posebnim. Novi primitivizam je Sarajevo izbacio iz zglobne čašice, učinio ga drugačijim, dao mu oreol avangarde, a najveća zvezda tog pokreta bio je dr Nele Karajlić.\nOva iskrena, duhovita priča, bez koje predratno Sarajevo – grad raje i papaka – nije moguće razumeti do kraja, stigla je do desetog izdanja. „Fajront u Sarajevu“ je kao jedan od onih rok koncerata na kojima je dr Karajlić sa sebe skinuo sve, bacio se međ raju i ostavio na stejdžu i poslednju kap svog koševskog znoja.


PODRŽI RTV PODNEO KRIVIČNU PRIJAVU PROTIV ČLANOVA UO RTV\nPokret Podrži RTV podneo je danas krivičnu prijavu Osnovnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu protiv svih članova Upravnog odbora Radio-televizije Vojvodine (RTV) zbog nesavesnog rada u službi.\nKrivična prijava podneta je godinu dana nakon što je Upravni odbor doneo odluku o smeni direktora programa Slobodana Arežine, nakon čega je usledio još čitav niz smena u ovoj medijskoj kući, koje su dovele do potpunog urušavanja kvaliteta programa i pada gledanosti, naveo je Pokret Podrži RTV u saopštenju za javnost.\n“Dali smo članovima Upravnog odbora godinu dana da podnesu ostavke i isprave učinjenje greške. Više nisu dovoljne samo ostavke – moraju da snose i krivičnu odgovornost, jer javni servis nije poligon za ostvarivanje ličnih i političkih ciljeva, već vlasništvo građanki i građana koji su ga osnovali, koji ga finansiraju i koji imaju pravo i da ga kontrolišu”, piše u saopštenju.\nDodaje se da su na RTV-u, i nakon smene Arežine i nekoliko urednika, nastavljene „čistke“, a ukinuto je i nekoliko cenjenih i prepoznatljivih analitičkih emisija, što je sve dovelo do drastičnog pada kvaliteta programa i pada gledanosti, a to potvrđuju i brojni monitorinzi i analize stručnih organizacija i agencija.\n“Osim toga, zaposleni su dovedeni u situaciju da iz meseca u mesec strahuju od gubitka posla, da bivaju zaposleni ‘na lizing’, da se zbog nestručnosti rukovodstva otpuštaju, pa ponovo zapošljavaju preko honorarnih ugovora, da bi u konačnici bili vraćeni na agencije”, navodi se u saopštenju.\nPodseća se da za sve to vreme imenovano rukovostvo odluke donosi u v.d. statusu, jer Upravni odbor ni godinu dana nakon raspisivanja konkursa za rukovodeće pozicije nikoga nije izabrao, iako prijavljeni kandidati ispunjavaju uslove.\n“Ovakvim poslovanjem, povređene su odredbe više zakona, kao i pravo građana na istinito, nepristrasno, potpuno i blagovremeno informisanje, te druga prava iz Zakona o javnim medijskim servisima. Time je istovremeno teže povređen i javni interes u oblasti informisanja”, ocenjuje se u saopštenju.\nPokret Podrži RTV za danas u 17 sati najavio je ulični protest ispred zgrade RTV-a, pod nazivom “Istinom protiv otmičara”.


Fiskalni savet opet ukazao na probleme u statističkom praćenju zaposlenosti | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 09.03.2018 13:50\nFiskalni savet opet ukazao na probleme u statističkom praćenju zaposlenosti\nPredsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović izjavio je danas da direktor Republičkog zavoda za statistiku (RZS) Miladin Kovačević ne uvažava argumente koji pokazuju da postoje problemi u statističkom praćenju zaposlenosti i da je Anketa o radnoj snazi nepouzdana.\nFiskalni savet je pre nedelju dana objavio analizu koja pokazuje da su nepouzdani zvanični podaci o visokom rastu zaposlenosti u Srbiji od oko 20 odsto u periodu od 2012. do 2017. godine, s obzirom na nizak rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) od šest odsto.\nKovačević je reagujući na tu analizu naveo da su sva statistička istraživanja, uključujući i ARS, regulisana striktnim naučnim, medjunarodno utvrdjenim, statističkim standardima i metodološkim principima, i da sprovodjenje tih standarda u RZS-u podleže strogoj kontroli Evropskog zavoda za statistiku, Evrostata i Evropske komisije.\nOcene Fiskalnog saveta o nepouzdanosti podataka ARS-a su, po rečima Kovačevića, zlonamerne, sa ciljem urušavanja kredibiliteta jedne profesionalne i nezavisne institucije kakav je Republički zavod za statistiku.\nPetrović je u današnjem saopštenju naveo da Kovaćević umesto da za svoje stavove ponudi validne argumente i dokaze, neosnovano napada Fiskalni savet.\n"Kovačević po ko zna koji put ponavlja netačne zaključke, proistekle iz (njegovih) profesionalno loše sprovedenih analiza koje ne zadovoljavaju ni minimum naučnih kriterijuma", navodi se u odgovoru Petrovića.\nIstiče se da nije tačno, kao što tvrdi Kovačević, da postoje druge uporedive evropske zemlje koje imaju daleko veći rast zaposlenosti od rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP), što se "navodno dešava u Srbiji".\nDodaje se da nije istina ni da administrativni podaci iz Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja podržavaju podatke o kretanju zaposlenosti iz Ankete o radnoj snazi.\nPetrović je naveo da nije tačno ni to da metodološke promene Ankete o radnoj snazi iz 2015. objašnjavaju visok rast zaposlenosti bez rasta proizvodnje.\n"Podaci o visokom rastu zaposlenosti u Srbiji koje pokazuje Anketa od 2012. nisu u skladu ni sa podacima o naplati doprinosa, niti su u skladu sa podacima o stagnaciji životnog standarda stanovnika", rekao je Petrović.\nOn je ocenio da je sve to Fiskalni savet u stručnoj analizi jasno pokazao u objavljenom radu koji je pripremljen za Kopaonik biznis forum, a koji je dostupan i na sajtu Fiskalnog saveta i da svako ko želi može da proveri argumente i brojeve i uporedi ih sa "onim što kaže i piše Kovačević".\nNajviše iznenadjuje to da direktor RZS-a u svom nedavnom saopštenju, kako je naveo Petrović, po treći put objavljuje istu tabelu sa "netačnim podacima i trivijalnim greškama" iako mu je na te greške Fisklani savet već skretao pažnju.\n"Tako, na primer, u registrovanu zaposlenost bez poljoprivrede u 2016. Kovačević greškom uključuje i preko 33.000 zaposlenih poljoprivrednika u pravnim licima, a ne uključuje ih u podatak za 2012. godinu, pa je zbog toga rast broja zaposlenih bez poljoprivrede od 2012. do 2016. izračunao pogrešno", naveo je Petrović.\nOn je istakao da "to znači da Kovačević ili uopšte ne čita analize koje pokazuju da nešto nije u redu sa Anketom o radnoj snazi, ili namerno obmanjuje javnost netačnim podacima"


Bregu: Integracija u regionalni ekonomski prostor je dobitna kombinacija za sve\nGeneralna sekretarka Vijeća za regionalnu saradnju Majlinda Bregu sastala se danas u Bratislavi sa ministrom vanjskih poslova Slovačke Republike Miroslavom Lajčakom.\nDvoje zvaničnika su razgovarali o predstojećem samitu Zapadnog Balkana u okviru Berlinskog procesa u julu u Poznanju, a naročito o rezultatima provođenja Višegodišnjeg akcionog plana za regionalni ekonomski prostor, saopćeno je iz Vijeća za regionalnu saradnju.\nBregu je naglasila da je integracija u regionalni ekonomski prostor dobitna kombinacija za sve.\n– Povezanost unutar regiona povećava trgovinsku razmjenu, obogaćuje radnu snagu i pruža više mogućnosti za zaposlenje, te region čini atraktivnijim za direktna strana ulaganja. Također njeguje dobrosusjedske odnose i ohrabruje uzajamno učenje i razmjenu dobrih praksi ekonomija koje se suočavaju sa sličnim izazovima. Uzlazni trendovi ekonomskih pokazatelja, kao i ispitivanja javnog mnijenja pokazuju koristi od provođenja Višegodišnjeg akcionog plana za regionalni ekonomski prostor – rekla je Bregu.\nDdoala je da su ciljevi do 2020. godine u domenu zaposlenosti, obrazovanja i trgovinskog bilansa ili postignuti ili premašeni.\n– Imamo stvarne rezultate koji proizilaze iz regionalnih napora. Građani regiona su prepoznali pozitivne uticaje, a istraživanje Balkanski barometar bilježi stalno povećanje zadovoljstva građana načinom na koji stvari funkcionišu u njihovoj ekonomiji. Podrška regionalnoj saradnji i evropskoj integraciji je veća nego ikada. Slika je, naravno, daleko od ružičaste, a ozbiljni izazovi su i dalje tu. Približavanje je i dalje daleko, a bilateralna pitanja često prijete da zasjene reformske inicijative. Uprkos svemu, ne trebamo gubiti iz vida dobre razloge za optimizam i kontinuiranu odlučnost – dodala je Bregu.\nMinistar Lajčak izrazio je snažnu podršku Vijeću za regionalnu saradnju i aktivnostima ove organizacije, ističući važnost regionalne saradnje u procesu EU integracija.\nGeneralna sekretarka Vijeća ukazala je i na moguće posljedice prepuštanja zamoru proširenja i nepružanja vjerodostojne perspektive Zapadnom Balkanu, što ima realan potencijal da uspori reforme i otvori prostor da političari umjesto toga svoje pristalice okupe oko populističke, ksenofobične, nacionalističke i zapaljive retorike.\nBregu je zaključila da regionalna integracija nije alternativa integraciji u Evropsku uniju, već da je to u međuvremenu dobrodošao i veoma koristan proces, kojim se Evropska unija ne oslobađa stvarne i vjerodostojne posvećenosti ni perspektive proširenja niti se ekonomije Zapadnog Balkana oslobađaju ispunjavanja zahtjeva pravne stečevine EU.\nSastanak sa Lajčakom dio je političkih konsultacija generalne sekretarke Vijeća za regionalnu saradnju sa učesnicima Odbora ove organizacije.


NAJBOLJI košarkaš Milvoki baksa i protteklog finala NBA lige, Janis Adetokumbo, pokazao je da je šampion ne samo na terenu nego i van njega.\nDvostruki MVP NBA lige odlučio je da pomogne građanima Atine, koji su zbog požara koji besne Grčkom, morali da napuste svoje domove.\nJanis, koji je rođen u grčkoj prestonici, platio je 85 hotelskih soba, kako bi tu mogli u prvo vreme da budu smešteni oni, koji su morali da budu evakuisani iz svojih kuća.\nPrvobitno je bilo planirano da oni tamo ostanu tri dana, a kada je postalo jasno da problem neće tako brzo biti rešen, krilni centar Baksa je doplatio još pet dana.\nOGLASIO SE SRPSKI KONZUL U ATINI: Naši turisti evakuisani iz predostrožnosti - pratiti situaciju iz dana u dan\nInače, Janis je trebalo da s bratom Tanasisom u kvartu Sepolija u Atini gde je odrastao upriliči proslavu osvajanja NBA prstena, ali je ona otkazana zbog situacije u zemlji.\nSport košarka Janis Adetokumbo Grčka požari\nKOŠARKAŠI Milvokija nalaze se na korak od šampionske titule, pošto su u petom meču NBA finala savladali Finiks u Arizoni sa 123:119.


Dinamo Kursk prvak Evrope - KOS magazin\nDinamo Kursk prvak Evrope\nKošrkašice Dinama iz Kurska postale su prvakinje Evrope pošto su u finalu, igranom u Jekaterinburgu, savladale Fenerbahče 77-63 (44-34). Endžel Mekogtri sa 20 poena i Nemkadi Ogvumike sa 19 poena i 10 skokova, Amerikanke u timu Dinama, bile su junakinje meča a značajan doprinos dala je i Epifani Prins, koja ima rusko državljanstvo, sa 18 poena i 7 asistencija. Turski tim je u poslednjoj četvrtini smanjio na 60-62, ali nije imao snage za potpuni preokret.Igračice Dinama imale su visok procenat trojki, čak 47% (8/17). Ovo je bila 7. titula ruskih klubova u poslednjih 11 godina, 4 je osvojio Spartak Moskva a dve UMMC Jekaterinburg. Dve titule poslednjih godina išle su u Španiju (Halkon Avenida i Ros Kaseres), jedna u Tursku (Galatasaraj) i jedna u Češku (USK Praha).\nTreće mesto osvojio je domaćin turnira, UMMC Jekaterinburg, posle pobede nad USK Pragom u čijem je timu najbolja bila Sonja Petrović sa 19 poena i 7 skokova. Nažalost, naša reprezentativka povredila je prst na nozi, sledi joj četiri nedelje pauze, ali pretpostavlja se da će bto spremna za Evropsko prvenstvo.\nU polufinalnim utakmicama Fenerbahče je pobedio UMMC 70-61, a Dinamo je bio bolji od USK Praga 87-80, posle produžetka (77-77 u regularnom delu).\nFinale je sudila , kao glavni arbitar, naša Jasmina Juras u društvu Fabijane Martineksu-Badan iz Rumunije i Marka Vučkovića iz Slovenije.


Stiže još jedna krizna godina puna problema – Bankar.me\nJanuary 2, 2021 Članci, CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nSvjetska ekonomija u 2020. godini pala je 4,9 odsto usljed pandemije virusa korona, evropska za 7,4, a crnogorskoj se predviđa od oko 15 do 17 odsto na godišnjem nivou.\nBruto domaći proizvod (BDP) Crne Gore je u trećem kvartalu (jul, avgust i septembar) 2020. pao za 26,9 odsto, preliminarni je podatak Monstata. Država je po padu ekonomije lider u regionu i u vrhu Evrope.\nPrema procjeni Svjetske banke, oporavak globalne ekonomije mogao bi da potraje pet godina, dok bi kod zemalja, koje su zavisne od turizma ili su imali veći pad, period vraćanja na pretpandemijski nivo mogao da traje i duže. Ovo sve uz uslov da u 2021. godini bude uspješno završena vakcinacija i da pandemije bude zaustavljena.\nCrna Gora je na kraju 2019. godine imala neto javni dug od 3,2 milijarde eura, a on sada iznosi oko 3,8 milijardi.\nUdio javnog duga u BDP-u povećan je sa 65 na blizu 90 odsto, dok će 2021. godine, kada počne korišćenje novca od nedavno emitovanih obveznica, javni dug preći 100 odsto BDP-a.\nfoto: Jasna Kalač/“Vijesti”\nCrna Gora je na kraju 2019. imala 198 hiljada zaposlenih, a sada ta brojka iznosi 166 hiljada.\nZvanično, broj nezaposlenih povećan je sa 37 na 47 hiljada, a stopa nezaposlenosti sa 16,2 na 20,3 odsto.\nOsim zdravstvene i ekonomske krize izazvane pandemijom, Vlada će 2021. morati da rješava i naslijeđene probleme kao što su neprofitabilna i zadužena državna preduzeća, saniranje štete od bankrotiranog Montenegro erlajnsa (MA) i osnivanje novog nacionalnog avio-previznika, racionalizacija i povećanje efikasnosti javne uprave.\nTu je i pronalazak načina da se završi izgradnja prve dionice auto-puta, otkrivanje krivaca za kašnjenje tog projekta i raščišćavanje računa, isplata prve rate kredita za njegovu gradnju…\nGrađani ni u 2021. ne mogu očekivati rast standarda jer će se nastaviti loše poslovanje privrede, tako da većina kompanija neće biti u mogućnosti da zapošljava nove radnike ili povećava plate, a mora se naći način da se stane na put otpuštanjima i obaranju zarada jer životni standard godinama za većinu stagnira ili je u padu.\nDa li će “Plovidbe” proći kao MA?\nPrvi veliki izazov dolazi već za 20 dana, kada Crnogorska i Barska plovidba treba da uplate rate od ukupno oko pet miliona eura kineskoj Eksim banci za ranije kupljene brodove.\nDo sada je većinom taj novac obezbjeđivan tako što je iz državnog budžeta uplaćivan kompanijama, a one rate banci.\nMeđutim, nije postojao nikakav ugovor ili drugi osnov po kojem je Vlada mogla zakonski taj novac uplatiti.\nAgencija za zaštitu konkurencije je i u ovom slučaju, kao i za Montenegro erlajns (MA), pokrenula proceduru ispitivanja legalnosti takve državne pomoći za dvije kompanije, kojima je bivša Vlada dala garancije na kredite za kupovinu brodova.\nPredsjednik Savjeta Agencije Miodrag Vujović je izjavio nedavno da odluka za dvije brodarske kompanije još nije donijeta, ali da su one možda u nešto boljoj poziciji nego državni avio-prevoznik koji je upravo zbog nemogućnosti da više dobija pomoć, usljed zabrane Agencije, 26. decembra obustavio letove i slijedi mu put u stečaj.\nPomorske kompanije ni sada nemaju novca da plate ove rate, tako da će Vlada birati jedno od dva loša rješenja.\nDa iz budžeta pomogne kompanijama da plate rate i time rizikuje da prekrši zakon i evropske direktive i izazove problem u nastavku pregovara sa Evropskom unijom, ili da to ne uradi – pa bi Eksim banka sav preostali iznos duga po ovim kreditima naplatila odmah od žiranta, odnosno iz državnog budžeta.\nSadašnji dug obje kompanije iznosi 52 miliona eura plus kamate, tako da bi plaćanje tog iznosa bio veliki udarac za državni budžet.\nPlan za novu avio-kompaniju\nVlada je počela aktivnosti na formiranju nove avio-kompanije koja će se zvati “To Montenegro”. Za osnivački kapital firme će iz budžeta biti obezbijeđeno 30 do 40 miliona eura.\nMinistar kapitalnih investicija Mladen Bojanić kazao je da će ta nova kompanija kupiti dio opreme od postojećeg Montenegro erlajnsa, kao i da će pokušati da MA iskoristi taj novac za pokretanje i održavanje nekih svojih linija još par mjeseci.\nMora se naći način da se stane na put otpuštanjima i obaranju zarada, jer životni standard većini građana godinama stagnira ili je u padu\nDobijanje dozvola, licenci i ostale dokumentacije neophodne za letjenje biće potrebno, prema procjeni Vlade, šest do devet mjeseci. Nakon uplate osnivačkog uloga, novi avio-prevoznik neće dobijati ni cent iz državne kase. Prema informacijama “Vijesti”, najvjerovatnije će se ići na kupovinu dva aviona, i postepeno dobijanje licenci, dozvola i slotova od regionalnih i evropskih aerodroma. Od dosadašnjeg Montenegro erlajnsa bilo bi preuzeto letačko i tehničko osoblje i manji dio iz komercijale i administracije, odnosno oko polovina od ukupnog broja. Poštovao bi se princip ekonomičnosti, odnosno da bude duplo do troduplo više sjedišta u avionu od broja zaposlenih.\nZa početak bi letovi bili samo za Beograd, gdje je jednostavnije obezbijediti licence i dozvole, možda već i ovog ljeta. Kasnije bi se širili i na nekoliko evropskih aerodroma, kada dobiju sve potrebne saglasnosti. Letjeli bi samo na one destinacije „gdje se mogu makar pokriti troškovi“.\nSaniranje dugova Montenegro erlajnsa i isplate radnika koštale bi do 50 miliona eura, od čega bi dio bio indirektno vraćen u budžet.\nPrva rata za auto-put stiže na naplatu, uz sve “šupljine”\nVlada najkasnije do juna treba da riješi dva velika problema u vezi sa auto-putem: uzimanje osiguranja od valutnog rizika, što prethodne dvije vlade nijesu uradile, kao i da uđe u pregovore sa Eksim bankom ili obezbijedi novac za plaćanje prva rate kredita koja dospijeva u julu i iznosi oko 34 miliona eura. Iz Vlade su već najavili da će pokušati da pregovaraju sa kineskom bankom da se prolongira otplata ove rate.\nU januaru vjerovatno neće biti povećavanje penzija, kroz usklađivanje sa inflacijom i prosječnom zaradom jer statistika bilježi deflaciju\nDionica od Podgorice do Mateševa trebalo je da bude završena u maju 2019. godine, odnosno već najmanje godinu i po bi se putarina naplaćivala. Rok je aneksom ugovora produžen za kraj septembra 2020. ali bez navođenja krivca za ovo kašnjenje od 17 mjeseci, osim što se iz bivše vlasti sve svalilo na korona krizu.\nRok je prošao – novi aneks nije potpisan, a kraj završetka je prvo najavljivan za jun 2021. da bi sada iz Monteputa i taj nezvanični rok pomjerili za jesen te godine.\nU međuvremenu je kineski graditelj CRBC podnio zahtjev za dodatna plaćanja novih naknadnih troškova, dok je angažovanom nadzoru istekao ugovor. Pred Vladom je veliki posao da otkrije šta se sve radilo na ovom projektu i ko snosi krivicu za kašnjenja i naknadne troškove koji su već prešli 100 miliona eura.\nVišak 3,5 hiljada radnika\nPrethodna Vlada je 2018. godine napravila strategiju racionalizacije javna uprave, prema kojoj je utvrđen višak od 3,5 hiljada radnika koliko je trebalo da bude otpušteno u naredne dvije godine. To nije rađeno, već je i povećan broj naročito pred ovogodišnje izbore i nakon njih do formiranja nove Vlade. I tu nepopularnu mjeru moraće da sprovede nova izvršna vlast. Ta postupak je započet sa više nivoa, odnosno zbog smanjenja resora znatno je manji broj ministara, državnih sekretara, savjetnika i pomoćnika. Nove sistematizacije za ministarstva i uprave su već počele i trebalo bi da budu završene u januaru, nakon čega će biti poznat broj zaposlenih koji će biti višak.\nNova Vlada će u narednih mjesec ili dva preuzeti upravu i u 30-ak kompanija u državnom vlasništvu, zavisno da li su društva sa ograničenom odgovornošću (DOO) ili akcionarska društva. Nakon toga će u roku od mjesec za svaku kompaniju biti urađen pregled stanja i predlog mjera za poboljšanje poslovanja.\nIz Vlade je najavljeno da će preispitati postupke prethodnih uprava, da će biti i krivičnih prijava, ali i da neće bježati od gašenja nerentabilnih kompanija.\nObećanje je da će se znati gdje ide svaki cent poreskih obveznika\nVlada nije pripremila budžet za 2021. po skici bivše vlasti, nego se odlučila za privremeno finansiranje, koje će najvjerovatnije trajati do marta. To je obrazloženo velikom neizvjesnošću za ekonomske prilike, kao i naslijeđenim ugovorima i obavezama za plaćanje čiju legalnost nijesu mogli procijeniti. Budžet će biti pripremljen prema ekonomskim prioritetima nove Vlade, koji će, kako je najavljeno, biti poznati do početka marta.\nZa novu 2021. najavljena je i reforma Poreske uprave, uvođenje poreske policije, budžetskog inspektora, novi zakoni o provjeri porijekla imovine i igrama na sreću… Obećanje nove vlasti je da će se znati gdje ide svaki cent poreskih obveznika.\nU novoj bez rasta plata, penzija i poslovanja\nU januaru vjerovatno neće biti ni povećavanje penzija, kroz usklađivanje sa inflacijom i prosječnom zaradom jer statistika bilježi deflaciju, a zarade su na istom nivou kao u 2019.\nVakcinacija ni u optimističkim prognozama neće biti završena u Evropi i susjednim zemljama do ljeta, tako da se u najboljem slučaju mogu očekivati nešto blaža ograničenja za dolazak turista.\nIz Vlade su najavili da projektuju da turistička 2021. godine bude na oko 55 odsto rekordne 2019. Prihodi od turizma u 2020. iznose svega oko deset odsto onih iz 2019. godine.\nSve ovo uticaće i na niže promete u trgovinama, ugostiteljstvu, prometu nekretnina, saobraćaju i drugim djelatnostima, pa za najveći dio privrednika ni 2021. neće biti profitabilna već će veliki uspjeh biti i puko održavanje poslovanja.\nOsim zdravstvene i ekonomske krize izazvane pandemijom, Vlada 2021. mora da rješava i naslijeđene probleme\nDobra vijest je najava iz Vlade da će biti nastavljene subvencije za ugrožene djelatnosti, kao i da pripremaju paket nove nefinansijske pomoći.\n(Ne)izdavanje aerodroma u Podgorici i Tivtu\nDa li će aerodromi u Podgorici i Tivtu biti dati u dugoročni zakup najvjerovatnije će biti poznato do kraja februara, odnosno do izrade predloga budžeta za 2021.\nPrethodna Vlada je okončala prvi krug kvalifikacija za izbor mogućih investitora u proširenje i modernizaciju aerodroma.\nMinistar finansija Milojko Spajić nedavno je kazao da je bliži ideji davanja aerodroma u zakup, ali da će konačnu odluku donijeti nakon analiza i razgovora sa prijavljenim investitorima.\nPretkvalifikacioni tender za dodjelu koncesije za Aerodrome Crne Gore prošle su četiri kompanije“Incheon International Airport Corporation” iz Južne Koreje, GMR iz Indije, konzorcijum francuskog ADP-a i Turskog TAV-a i “Corporacion America Airports” iz Luksemburga. Planiran je zakup na 30 godina, a glavni uslovi su najmanje 200 miliona investicija, jednokratna naknada koja nije manja od 100 miliona eura i deset odsto godišnjeg profita.\nPOJMOVIjavni dug Crne Gore koronakriza\nPrevious Početni kapital za novu avio kompaniju 30 miliona eura\nSljedeći Mugoša: Planiram da odradim puni mandat


Vlada Srbije: Svi građani obavezni da se pridržavaju zaštitnih mjera – SNEWS\nVlada Srbije: Svi građani obavezni da se pridržavaju zaštitnih mjera\nBy SNews 7. Maja 2020. 423 No comment\nVlada Republike Srbije donijela odluku da su svi građani i privrednici, sve vrijeme trajanja opasnosti od širenja zarazne bolesti COVID-19, u obavezi da se pridržavaju zaštitnih mjera.\nKako je navedeno u saoptenju nakon današnje sjednice Vlade Srbije obustava izvođenja nastave u prostorijama visokoškolskih ustanova, srednjih i osnovnih škola kao i obustava rada tih ustanova na snazi je sve dok traje opasnost od širenja zarazne bolesti COVID-19. Određene obrazovno-vaspitne aktivnosti se mogu organizovati u prostorijama ustanova uz primjenu i poštavanje svih zaštitnih mjera.\nZa vrijeme boravka u parkovima i na javnim površinama namenjenim za rekreaciju, građani su dužni da održavaju međusobno rastojanje od dva metra.\nPoslodavci koji obavljaju delatnosti u oblasti trgovine na malo, usluga u oblasti ugostiteljstva, kao i preduzetnici u trgovinskim centrima, dužni su da primjene sve preventivne mjere u cilju suzbijanja zarazne bolesti COVID-19. To podrazumjeva ograničen broj ljudi u istom prostoru, dezinfekciju objekata, upotreba zaštitne opreme i dezinfekcionih sredstava.\nPriređivači igara na sreću mogu obavljati svoju delatnost u objektima koji nisu veći od 400 metara kvadratnih uz primenu svih obavezujućih zaštitnih mera.\nLična dokumenta kojima je istekao rok važenja za vreme vanrednog stanja smatraće se važećim, ukoliko zahtjevi za izdavanje novih budu podnijeti u roku od 30 dana od dana prestanka vanrednog stanja.\nVlada je usvojila i odluku o bespovratnoj finansijskoj pomoći iz budžeta RS u neto iznosu od 30.000 dinara mesečno, za period od tri meseca, licima koji imaju status lica koje samostalno obavlja umjetničku ili drugu djelatnost u oblasti kulture utvrđenog od strane reprezetnativnog udruženja u kulturi u skladu sa Zakonom o kulturi.\nTakođe, Vlada Republike Srbije saglasila se na današnjoj sjednici da se organizaciji Euroleague Basketball uputi pismo kojim se garantuje ulazak učesnika finala sezone 2019/2020 u Republiku Srbiju.\nGrad Beograd se, uz podršku predsednika Republike Srbije, zvanično kandidovao za organizaciju završnice Evrolige, koja će se održati od 4. do 26. jula ove godine. Organizacija najvećeg košarkaškog klupskog takmičenja u Evropi predstavljala bi veliku čast za Republiku Srbiju i veliki turistički podsticaj, imajući u vidu da je ova grana privrede najugroženija epidemijom korona virusa.\nVlada Republike Srbije još jednom apeluje na sve građane da se, uprkos prestanku vanrednog stanja i ukidanju određenih pravila, pridržavaju svih preventivnih mjera u cilju zaštite od zarazne bolesti COVID-19.\n“Naša zemlja je na pravom putu i samo uz visoku ličnu odgovornost građana, Srbija će uspešno okončati borbu sa virusom korona”, zaključuje se u saopštenju nakon sjednice Vlade.\nTagovi: Vlada Srbije zaštitne mjere\nNovi Pazar: Hapšenja osumnjičenih za prodaju kokaina i heroina\nPod djestvom kokaina napao policajce


Promjena doktora do kraja decembra - Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske\nFZO RS Odnosi s javnošću Vijesti Promjena doktora do kraja decembra\nPromjena doktora do kraja decembra\nutorak, 07. 12. 2021. 11:29\nOsiguranici Fonda zdravstvenog osiguranja do kraja decembra imaju mogućnost da na sasvim jednostavan način promijene svog porodičnog doktora, pedijatra ili ginekologa.\nPodsjećamo da svake godine u takozvanom redovnom periodu oktobar – decembar građani imaju mogućnost da izaberu, odnosno promijene ljekara bez navođenja razloga promjene.\nDakle, ukoliko neko iz bilo kojeg razloga želi da promijeni izabrane doktore najbolje bi bilo da to uradi sada, odnosno do kraja godine, jer je procedura mnogo jednostavnija. Naime, potrebno je samo da popune odgovarajuće obrasce kod novoizabranog doktora i da ih ovjere u Fondu, pri tome nisu obavezni da navode razloge promjene porodičnog doktora, pedijatra ili ginekologa.\nSpisak svih zdravstvenih ustanova koje sa Fondom imaju potpisan ugovor dostupan je na našoj internet stranici www.zdravstvo-srpske.org, a građani se dodatno mogu informisati u svim našim poslovnicama, kao i kod zaštitnika prava osiguranih lica Fonda zdravstvenog osiguranja RS.


CPC Polaganje - Bugarinovic Transport\nOno što želimo da istaknemo našim postojećim i budućim poslovnim saradnicima i svim profesionalnim vozačima jeste naš CPC centar Buagrinović za obuku profesionalnih vozača. Za naše polaznike, sa kojima će sarađivati profesionalni, a pre svega, iskusni predavači, obezbedili smo učionice čiji je kapacitet 56 mesta.\nOsnovnu obuku su u obavezi da pohađaju svi vozači koji su stekli pravo na upravljanje vozilom nakon 30-og decembra 2019. godine. Osnovna obuka zavisi od stepena obrazovanja vozača i može biti organizovana u trajanju od 280 nastavnih časova ili u trajanju od 140 nastavnih časova.\nPeriodičnu obuku/seminare pohađaju svi profesionalni vozači koji su stekli sertifikat o stručnoj kompetentnosti – CPC karticu, čiji je rok važenja 5 godina.\nVozač je, ukoliko želi da produži CPC karticu nakon njenog isteka, Zakonom o bezbednosti saobraćaja na putevima (po članu 203 i članu 204) u obavezi da pohađa seminare unapređenja znanja u trajanju od 35 nastavnih časova, jedan seminar godišnje.\nOvi seminari sadrže najmanje 7 časova (od 45 minuta) i organizuju se kao jednodnevni.\nDOBIJANJE KODE 95\nIznajmljivanje magacinskog i kancelariskog prostora


Dara Bubamara o raspravama žirija u Pinkovim zvezdama: Mi se zaista svađamo! - Reality & TV Show - Pinkove Zvezde - Vesti - Svet Plus\n13:36 31. MAJ 2017.\nNaime, Dara Bubamara sinoć je gostovala u emisiji "AmiGShow", gde ju je voditelj Ognjen Amidžić pitao da li su svađe u Pinkovim zvezdama istinite ili nameštene:"Ništa to nije namešteno, stvarno se svađamo" rekla je pevačica.\nOna se osvrnula i na dobro poznatu svađu sa Milanom Kalinićem:"Ja Kalinića stvarno obožavam. Ona svađa je bila zato što smo bili umorni, nervozni. Malo me čačne i sve je to bilo zbog nervoze. Ja njega inače mnogo gotivim".\nPriznala je i da je pojedini članovi žirija nerviraju, ali nije htela nikog da imenuje:"Ima ljudi koji su sujetni, ljubomorni, iskompleksirani. Ja se u životu nisam srela sa tim, a pričala sam već o tome, pa neću ponovo".\nNa kraju je Dara zaključila da je uživala u ovoj sezoni popularnog šoua:"Upoznala sam divne ljude, imam divno iskustvo, ali sam upoznala i te druge i da, stvarno se svađamo".\nPinkove zvezdeDara BubamaraSvadjeZiri"top tv show"


Luksemburg od 1. januara pooštrio poreske propise • Radio Puls Luxembourg\nHome Luksemburg Luksemburg od 1. januara pooštrio poreske propise\nLuksemburg od 1. januara pooštrio poreske propise\nLuksemburške vlasti su saopštile da će pooštriti propise, koji se tiču korporativnog poreza, čime će otežati velikim korporacijama izbegavanje plaćanja poreza putem preusmeravanja sredstava u Luksemburg.\nNovi propisi, koji su stupili na snagu 1. januara 2017. godine , učvrstiće princip objektivnog poslovanja, što znači da će finansiranje između različitih jedinica iste kompanije morati da bude realizovano kao da je reč o nepovezanim kompanijama.\nKomisija je prošle godine naložila Luksemburgu da povrati između 20 i 30 miliona evra od italijanskog „Fijat”-a, koji se, kako je saopšteno, okoristio od nelegalnih poreskih ugovora sklopljenih sa Luksemburgom.\nSkandal iz 2014. godine “Lux leaks” je otkrio da su neke od najvećih svetskih kompanija, poput “Pepsija” i “Ikee”, dobijale poreske olakšice na osnovu ugovora potpisanih sa luksemburškom vladom.\nPrevious articleNema sumnje, stigla zima! Sutra sneg u Luksemburgu\nNext articleNajskuplji grad za život je Hamilton na Bermudima, Luksemburg na 14 – om mestu\nSutra se otvara jezero za plivanje Remerschen\nOd subote, 30. maja, kupalište, plaža "Baggerweier" i ribnjaci Remerschen ponovo će biti otvoreni za posetioce, kao...\nLuksemburg razmišlja o uvođenju radara u tunelima\nUkinut roaming između Luksemburga i Belgije\nPomoć “vie chère” biće dodeljena porodicama sa skromnim primanjima i u...


srbijasport.net - Vesti - Košarka - Surduličani lideri na tabeli regionalne košarkaške lige\nČetvrtak, 24.06.2021 17:33\n23.04.2021 FK Radnik\nprvaci regiona KK Radnik\nKošarkaši Radnika iz Surdulice novi su članovi Druge muške lige Srbije.\nNa revijalnoj utakmici koja je održana prošlog vikenda, na prigodan način Surduličani su proslavili ulazak u viši rang takmičenja.\nNaime, u revijalnoj utakmici održanoj u sporthoj hali u Surdulici, sastali su se ekipa Radnika i selekcija Prve muške regionalne lige Istok.\nPre početka ovog revijalnog susreta upriličena je ceremonija uručenja pehara i priznanja najboljiim pojedincima i ovom sportskom kolektivu. Za ostavreni rezultat, medalje košarkašima dodelio je Vladica Nestorović predsednik Sportskog saveza opštine Surdulica, a pehar namenjen prvaku lige koga je primio kapiten Srđan Grujić, dodelio je Komesar lige, Igor Đorđević. U nezvaničnom delu priznanje je dobio i kapiten domaće ekipe Grujić, koji je po izboru trenera najkorisniji igrač prvenstva.\nA na početku druge četvrtine utakmice od aktivnog igranja oprostio se na simboličan način dugogodišnji kapiten ekipe, Marko Marković, simboličnim gestom predajom dresa svojoj naslednici. Marković je u dresu Radnika odigrao više od 500 utakmica, sada je odlučio da mesto ustupi mladjima, ali će, kako reče za svoj klub biti tu i dalje:\nDelio sam i lepe i teške trenutke sa ovim ljudima već dvadeset godina. Hvala ekipi i treneru što su mi ove godine omoćili da budem deo ovog istorijskog uspeha kluba. Hvala ovom gradu koji ima sluha i razumevanje za sport i njegovu neospornu važnost za pravilan razvoj mladih ljudi. Ja ću i dalje biti tu za sve Vas, moći ćete u svakom trenutku da računate na mene, a ja ću nastaviti da se borim za ovaj klub na nekim drugim poljima, Radnik u srcu!!\nInače utakmici su pored ostalih prisustvovali, ministar u Vladi Republike Srbije, Novica Tončev, predsednik opštine Surdulica Dr Aleksandra Popović, većinik za sport Nebojša Arsić, predsednik sportskog saveza Surdulice Vladica Nestorović, sekretar saveza David Milić, i predsednik kluba Vladislav Tončev.\nOvu priliku KK Radnik je iskoristio i da ukaže zahvalnost svima koji su im pomogli u ovom istorijskom uspehu.\npehar najboljima u regionu\npredsednik SSOS uručuje medalje najboljim pojedincima\nSimobolično opraštanje - Marko Marković\nKošarka Muškarci Prva RL Istok - Play Off Radnik Srbija Pčinjski okrug Surdulica\nĐorđević pred Rad: Imamo kadrovskih problema, ali izaćićemo jako i hrabro\nĐorđević pred Vojvodinu:: Čeka nas teška i neizvesna utakmica, ali verujem u moje momke...\nDres za buduću nadu\n8 .kolo Prva RL Istok - Play Off\nMorava 84 : 63 Panteri\nMarinos 89 : 53 OKK Junior\nJablanica 73 : 57 OKK Vlasotince\nRadnik 127 : 90 Niš\n1 Radnik 14 12 2 26\n2 Jablanica 14 9 5 23\n3 Marinos 14 9 5 23\n4 Morava 14 9 5 23\n5 OKK Vlasotince 14 9 5 23\n6 Panteri 14 5 9 19\n7 Niš (-1)\t 14 2 12 15\n8 OKK Junior (-1)\t 14 1 13 14


Komore Sarajeva i Omana potpisale Memorandum o razumijevanju | Privredna Komora Kantona Sarajevo\nKomore Sarajeva i Omana potpisale Memorandum o razumijevanju\nDelegacija od 16 privrednika i predstavnika Trgovinske i industrijske komore Omana, predvođena Ahmedom Al Hootijem, članom Upravnog odbora ovih dana u organizaciji Privredne komore Kantona Sarajevo boravi u posjeti Kantonu Sarajevo. Tim povodom 19. juna 2019. godine komore Kantona Sarajevo i Omana potpisale su Memorandum o razumijevanju, a održani su i poslovni susreti privrednika tokom kojih su razmijenje poslovne informacije i razgovarano o poljima buduće saradnje, naročito u oblastima industrijske proizvodnje, turizma, građevinarstva, ali i drugih grana privrede. U razgovorima je učestvovao i jedan broj privrednika iz Omana koji je već ostvario određene poslovne rezultate u Kantonu Sarajevo.\nPredsjednik Privredne komore Kantona Sarajevo Muamer Mahmutović prezentirao je gostima mogućnosti saradnje sa Kantonom Sarajevo, osvrnuvši se na vanjskotrgovinsku razmjenu, poslovanje industrijskih zona, strateške sektore i pomake u pravcu privlačenja stranih investicija.\nTokom svog boravka glavnom gradu Bosne i Hercegovine biznismeni iz Omana obišli su i kompanije Bosnalijek, AS Group, Ećo Company, Mujanovići d.o.o gdje su se upoznali sa poslovnim uspjesima ovih kompanija i mogućnostima ulaganja u njihove razvojne projekte. Delegaciju je ugostio i načelnik Općine Trnovo Ibro Berilo, te tom prilikom prezentirao atraktivne projekte koje su dovele do značajnog pomaka ove općine na rang listi razvijenosti općina u Federaciji BiH.\nPotpisivanjem Memoranduma o razumijevanju komore su se obavezale da će intenzivirati svoje aktivnosti u pravcu jačanja poslovnih veza između privrednih područja koje pokrivaju, kao i stvaranju povoljnijih uvjeta za saradnju među članovima komora. U narednom periodu, kako je najavljeno, uslijedit će i nove posjete privrednih delegacija iz Omana, a dogovorena je i uzvratna posjeta.


Akcija uništavanja glodara u opštini Pantelej | Belle Amie\n08:24, 19. 07. 2013 >> 08:40 Niš, Servis 0\nSistemska deratizacija stambenih objekata, parkova, škola, vrtića, nehigijenskih naselja i pijaca uveliko se obavlja na području opštine Pantelej. Ekipe “Jugoinspekta” danas će raditi u ulicama na području mesne kancelarije “Donja Vrežina” koja obuhvata brojne ulice poput Šekspirove, Balzakove, Zaječarske itd. Pored toga deratizacija će biti obavljena i na groblju u Donjoj Vrežini.\nAkcija uništavanja miševa i pacova besplatna je i bezbedna, a sprovodi je “Jugoinspekt” iz Beograda.\n-Ceo postupak deratizacije je bezbedan za građane, kao i za kućne ljubimce, a obavlja je stručan tim. Molimo građane samo da ekipama omoguće pristup za rad, jer je to u njihovom interesu i nemaju razloga za brigu -kžau u “Jugoinspekt”.


Subvencija za samozapošljavanje dodeljuje se u jednokratnom iznosu od 150.000 do 400.000 dinara u zavisnosti od delatnosti, visine troškova i ulaganja iskazanih u biznis planu.\nNezaposlena žena koja ostvari pravo na subvenciju u obavezi je da obavlja registrovanu delatnost najmanje 12 meseci, a ukoliko se više žena udruži, svaka podnosi pojedinačan zahtev za subvenciju.\nČlan Gradskog veća za privredu Goran Sečujski podsetio je da je grad Novi Sad od 2013. godine u samozapošljavanje uložio 32 miliona dinara i da je na taj način privatan posao započela 161 osoba, od kojih je 77 žena.\n- Neke od delatnosti u kojima se otvaraju preduzetničke radnje, odnosno privredna društva su stari i umetnički zanati i proizvodnja suvenira, stomatološke ordinacije, lekarske ordinacije, veterinarska delatnost, rad sa decom (igraonice i rođendaonice, školice jezika i vrtići), knjigovodstvene agencije i računovodstveni poslovi, krojačke delatnosti, proizvodno zanatska ručna izrada nakita i bižuterije i drugo – objasnio je Sečujski.\nGrad Novi Sad će i ove godine obezbediti besplatnu uslugu mentorstva, odnosno pomoći u vođenju firme, onima kojima se dodeli subvencija za samozapošljavanje.


Zavrsen Dokumentarni vez: NAJSAVRSENIJA TEHNIKA ZA DOKUMENTOVANJE REALNOSTI - Ulcinj info\nZavrsen Dokumentarni vez: NAJSAVRSENIJA TEHNIKA ZA DOKUMENTOVANJE REALNOSTI\nU ponedjeljak je u Ulcinju završen projekat “Dokumentarni vez”, koji je trajao od 15. avgusta, a koji se do sada izvodio i u Kairu, Bristolu, Barseloni, Beogradu, Varšavi i Tel Avivu.\n“Mi promovišemo vez kao najsavršeniju tehniku za dokumentovanje realnosti. Mi kažemo da je ona savršenija, jer zahtjeva više vremena da bi se proizvelo manje informacija. Sporost u izradi ovdje se smatra prednošću jer nam omogućava i da provedemo dovoljno vremena zajedno”, navodi se u saopštenju Crnogorske Alternativne Kulture (CAK).\nProjekat Dokumentarni vez, kako pojašnjavaju iz organizacije, pokrenule su Aviv Kruglanski iz Barselone i Vahida Ramujkić iz Beograda, umjetnice i aktivistkinje zainteresovane za manuelnu kreaciju i društvene odnose.\nOvaj projekat potpomognut je od strane BIFC-a Balkan Incentive Fund For Culture, a lokalno je organizovan i koordiniran od strane udruženja Photo Expo iz Aradca i Crnogorska Alternativna Kultura CAK iz Podgorice.


Rusija „Samarkandom“ zaštitila Kalinjingrad i Belorusiju - Sputnjik Srbija\n14:15 23 Septembar 2019\nRusija „Samarkandom“ zaštitila Kalinjingrad i Belorusiju\n10:00 28.10.2018 Preuzmite kraći link\nMinistarstvo odbrane Rusije rasporedilo je najnovije komplekse za radiolokacionu borbu „Samarkand“ na strateškim pravcima, uključujući Kalinjingrad, navodi se u dokumentima objavljenim na portalu za državne nabavke.\nPrema dokumentaciji tendera, u Rusiji će biti raspoređeno najmanje 13 kompleksa za radiolokacionu borbu „Samarkand-U“, „Samarkand SU-PRD-K2“, „Samarkand PU-PRD-D“. Oni se instaliraju u Arhangelskoj, Kalinjingradskoj, Moskovskoj, Murmanskoj, Nižnjegorodskoj oblasti, Krasnodarskom i Primorskom kraju, Jevrejskoj autonomnoj oblasti i u Belorusiji.\nKompleksi su instalirani na objektima Ratne mornarice Rusije, piše u materijalima sa portala.\nU saopštenju koje je objavljeno na sajtu Ministarstva odbrane navodi se da su 2017. godine u Severnu flotu stigli najnoviji kompleksi „Svet i Samarkand“.\nRusija nijednom nije zvanično saopštila koja je namena tog kompleksa i koje su njegove karakteristike.


Kampanja „Pruži korak!“ – za novu NURDOR roditeljsku kuću | MediaPress\nKampanja „Pruži korak!“ – za novu NURDOR roditeljsku kuću\nSvaki korak koji prepešačite društveno odgovorne kompanije će unovčiti i uplatiti kao donaciju NURDOR-u.\nPešačenje počinje 19. septembra u 9 sati ispred dečjeg hemato-onkološkog odeljenja Dečje bolnice KC u Nišu, a stajališta za odmor i spavanje su predviđena u sedam mesta u Srbiji u koja Tamara i Bogdan stižu u popodnevnim satima: Aleksinac (19.09) – Pojate (20.09) – Jagodina (21.09) – Svilajnac (22.09) – Smederevska Palanka (23.09) – Mladenovac (24.09) – Ripanj (25.09).\nPoslednjeg dana pešačenja, 26. septembra, biće organizovan Marš solidarnosti kroz Beograd, koji će početi od Sportskog centra Banjica u 15 sati i završiti se u parku Milutina Milankovića ispred Univerzitetske dečje klinike u Tiršovoj, što je i cilj Bogdanove i Tamarine šetnje.\nTag:AkcijaBogdan Stevanovićhumanitarna šetnjaPruži korakroditeljka kućaTamara Klarić\nOdržan treći humanitarni teniski turnir Naissus open u Nišu\nTreći put u poslednje četiri godine održan je humanitarni teniski turnir\nDanas počinje treći humanitarni teniski turnir ‘Naissus open’ u Nišu\nNaissus open, treći humanitarni teniski turnir, biće održan 11. i 12. ju\nTodor Stojanović (1) je dete iz uredno vođene i kontrolisane trudnoće. V\nČak dve trećine mladih povremeno ili redovno daje donacije u dobrotvorne\nAleksinačko pozorište „Duka Jovanović“ pridružuje se akciji prikup\nKako da održimo strast u spavaćoj sobi kao sa početka veze


"To su dokumenti koji marginalizuju ulogu SPC i srpskog nasleđa i potiru ostale elemente Ahtisarijevih mehanizama zaštite što pokazuje namere kosovskih institucija koje dugoročno žele da sprovedu albanizaciju viševekovne srpske baštine na Kosovu", rekao je iguman Sava za RTS.\n"Od 1999. četiri puta Visoki Dečani su oružano napadani što pokazuje da je taj deo baštine ugrožen od strane ekstremista većinske populacije", kazao je iguman Sava.\n"Naša svetinja, vlasništvo i identitet niko nije osporavao. Osmanska vlast je garantovala zaštitu, posebno Visokim Dečanima. Da ne spominjem srednjevekovne dokumente, povelju osnivanja, brojne rukopisne knjige koje su značajna referenca brojnim istoričarima koji su pisali o Kosovu i Metohiji, njihovom značaju za kulturu i civilizaciju Evrope", rekao je iguman Sava.\nIguman Sava je ukazao da je "bez dijaloga nemoguća saradnja sa kosovskim institucijama i implementacija projekata UNESKO-a".\n"Nadamo se da će većina zemalja shvatiti štetnost ishitrenog poteza eventualnog priznanja Kosova i da će dati priliku dijalogu koji treba da prethodi svakoj odluci", istakao je iguman Sava.\n"Razmotrićemo sve modalitete saradnje kako bi se omogućilo da ljudi žive zajedno, uz priznavanje identiteta", zaključio je iguman Sava.


Faktor | Košarac od Turske zatražio uvoz 50 hiljada tona mineralnog đubriva za BiH\n28.02.2022. / 14:55\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac primio je danas u Sarajevu ambasadora Turske u BiH Sadika Babura Girgina, sa kojim je razgovarao o problemu visokih cijena i nestašice mineralnih đubriva na svjetskom i domaćem tržištu.\nS tim u vezi, zatražio je da Turska razmotri mogućnost plasmana neophodnih količina mineralnih đubriva na tržište BiH, koje su potrebne za poljoprivrednu proizvodnju u tekućoj godini, u skladu sa postojećim zakonskim mehanizmima Republike Turske.\n- Na temelju konsultacija sa entitetskim ministrima nadležnim za poljoprivredu, došli smo do usaglašenog stava da od Turske zatražimo da BiH odobri izvozne kvote od 50.000 tona mineralnog đubriva. Smatramo da je ovo važna osnova za unapređenje trgovinskih odnosa sa Turskom, u skladu sa važećim Ugovorom o slobodnoj trgovini između dvije zemlje - rekao je Košarac.\nVažno je da Turska u što kraćem roku odobri tražene izvozne kvote od 50.000 tona, kako bi našim poljoprivrednicima bilo omogućeno da kupe potrebne količine mineralnog đubriva. Uvjeren sam da ćemo u narednih desetak dana dobiti pozitivan odgovor iz Turske, naveo je Košarac.\n- Predsjedavajući Vijeća ministara BiH Zoran Tegeltija izrazio je spremnost da se ta odluka što prije nađe na dnevnom redu. Svjesni smo poteškoća i poremećaja na tržištu, zbog čega nam je namjera da što hitnije osiguramo potrebne količine mineralnih đubriva po povoljnijim cijenama u predstojećoj proljećnoj sjetvi. Stoga očekujem da će Vijeće ministara BiH u narednih sedam od deset dana usvojiti predloženu odluku - konstatovao je Košarac.\nPotpisan Ugovor za izgradnju dionice Nemila - Vranduk vrijedan 64 miliona maraka


Večiti "love" milione | Novosti.RS\nVečiti love milione\nponedeljak, 06. 07. 2020. u 21:25\nPRIHODI od prodaje ulaznica ne mogu da pokriju ni površinu kase, sponzorstva rešavaju tek deo problema, Evropa uvek predstavlja "zlatnu koku", ali nije "sigurica", pa je četvrta stavka, prodaja igrača, po pravilu uvek broj jedan na dve strane Topčiderskog brda.\nKoliko god se i igrači i struka i rukovodioci razbacivali izjavama da neki fudbaler predstavlja budućnost kluba jasno je da su onome ko iskoči iz proseka koferi praktično spakovani posle dobre sezone, nekada i ranije.\nEkonomski momenat, logično, diktira ponašanje, rezone i konkretne poteze u redovima crveno-belih i crno-belih, tako će izvesno biti i ovog leta kada se u evropskom "izlogu" nađe ono najbolje što večiti mogu da ponude. I Zvezda i Partizan su visoko podigli lestvicu prodajama Nemanje Radonjića u Marselj, odnosno Strahinje Pavlovića u Monako, pa su sada očekivano i porasli apetiti. O tome koliko su večiti dobar posao pravili prodajama u poslednje tri sezone govori podatak da su sa tri najuspešnije prodaje prosečno pojačavali klupsku kasu sa preko 10 miliona evra po sezoni.\nAktuelni šampion Srbije ima manje izglede da ode tako "daleko" s obzirom na to da u Stankovićevom timu ne postoji igrač oko čijeg imena se licitira sa osam cifara. Na ceni su pre svih Njegoš Petrović i Željko Gavrić, prospekti kluba čija bi prodaja mogla da obezbedi mirno leto u Ljutice Bogdana 1A. Za Petrovića je poslednji interesovanje pokazao Olimpijakos, a prethodno su postojale i neke stidljive najave iz Nemačke. Navodno, Zvezda bi od prodaje mladog veziste mogla da inkasira oko pet miliona evra.\nDrugi pik na tržištu je talentovani Željko Gavrić, koji je u nekoliko navrata tokom proleća, a posebno u prvom ovogodišnjem derbiju, najavio veliki potencijal. Njegova vrednost je na "Transfermarktu" procenjena na tri miliona evra i nema sumnje da na našem najvećem stadionu neće ići ispod tih zahteva tokom ovog leta.\nKada je Partizan u pitanju kapitalna prodaja Strahinje Pavlovića tokom zime, vredna 10 uz bonuse do tri miliona evra, u svakom smislu je olakšala "taktiku" za letnju fudbalsku pijacu. Crno-belima sada ne gori kao u nekim prethodnim pauzama, a uz to su realizacijom sjajnog transfera mladog defanzivca u Monako ostatku tržišta stavili do znanja da u Humskoj neće proći planovi o kupovini ispod cene. Na sličnom, ako ne i višem nivou je već sada i godinu dana mlađi Filip Stevanović. Tokom zime ideja Nice da ga kupi za 12 miliona evra nije uzeta u ozbiljno razmatranje, samim tim je i jasno kakvi će biti prohtevi Partizana ovog leta ukoliko neki klub bude čvrsto rešen da angažuje crno-belog bisera.\nSlična priča važi i za pet godina starijeg Nigerijca Umara Sadika. Momak koji je tokom zime otkupljen od Rome, postavši najskuplja klupska akvizicija u istoriji je neko ko bi Partizanu trebalo da donese ozbiljan prihod. Licitacije iznosa uveliko idu preko deset miliona evra...\nStrahinja Pavlović, Monako 10.000.000\nRikardo Gomeš, Al Šarža3.000.000\nSvetozar Marković, Olimpijakos 1.500.000\nDušan Vlahović, Fiorentina 1.950.000\nMarko Janković, SPAL 1.800.000\nLeandre Tavamba, Al Tavon 1.400.000\nNikola Milenković, Fiorentina 5.100.000\nLeonardo, Al Ahli 4.000.000\nUroš Đurđević, Olimpijakos 2.500.000\nDejan Joveljić, Ajntraht 4.000.000\nMarko Marin, Al Ahli 2.250.000\nAleksa Terzić, Fiorentina 1.700.000\nNemanja Radonjić, Marsej 12.000.000\nAleksandar Pešić, Itihad 4.200.000\nMiloš Degenek, Hilal 3.600.000\nRičmond Boaći, Điangsu 5.500.000\nLuka Ilić, Mančester s. 2.500.000\nMihailo Ristić, Krasnodar 2.000.000\nZvezda je prosle godine i ove vise od duplo zaradila nego Partizan,Partizan ima lovu Zvezda po vama nema,pa zurba o prodaji igraca..Jedan Afrikanac iz Partizana vise vredi od Bena zbog dva pisljiva derbija,koga lazate,,, srpski narod...mafija menandzerska...\n@Marko - Haha zbog dva pišljiva derbija! Smešan si a i boli te mnogo.


Osmi put u Beogradu manifestacija Maj mesec matematike - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Osmi put u Beogradu manifestacija Maj mesec matematike\nOsmi put u Beogradu manifestacija Maj mesec matematike\nU Beogradu će tokom maja biti održana osma manifestacija „Maj mesec matematike (M3)“, u organizaciji Centra za promociju nauke i Matematičkog instituta Srpske akademije nauke i umetnosti (SANU).\n0Piše: Beta 30. aprila 2019. 13.18 Izmenjeno: 03. maja 2019. 04.03\nFoto: Centar za promociju nauke\nKako se navodi u saopštenju, publiku na nekoliko lokacija očekuju interaktivni sadržaji u centru grada, izložba o Milutinu Milankoviću, uz druženje sa poznatim svetskim matematičarima i nastavnicima matematike iz cele Srbije.\nU Galeriji na Andrićevom vencu 2 posetioci će imati priliku da istražuju izložbu „Kroz matematičke predele“ od američkih megalopolisa, preko meksičkih džungli i andskih gudura, mediteranskih gradova-država, srednjoevropskih prosvećenih monarhija, ruskih nepreglednih prostranstava, pa sve do srednjoazijskih oaza, hiljadugodišnjih kineskih i indijskih carstava i australijske istočne obale, najavili su organizatori.\nNa istoj lokaciji, publika će kroz interaktivne eksponate moći da sagleda matematiku u njenim raznovrsnim nijansama.\nGalerija će za posetioce biti otvorena svakog dana, sem ponedeljkom, od 10 do 20 časova, od 9. do 31. maja.\nU Galeriji nauke i tehnike SANU, od 9. do 20. maja, otvara se izložba „Životni ciklusi Milutina Milankovića“ posvećena tom svetskom naučniku.\nSpecijalni gosti M3 manifestacije su popularizatori nauke i matematike su Beri Cipra, Stjuart Kolhagen i Greg Gejdž, koji će kroz predavanja, tribine i radionice posetiocima prikazati matematiku iz različitih uglova i u direktnom pristupu.\nMaj mesec matematike ponudiće i interaktivnu izložbu Imaginary, na kojoj će gosti iz Sveučilišta u Rijeci prikazati posetiocima mapiranje sfera na ravni kroz igru svetlosti i senki.\nNa beogradskim ulicama biće i „Šetajuća matematika“ gde će učenici nekoliko osnovnih škola i Šeste beogradske gimnazije sa prolaznicima razmenjivati matematička znanja i razbijati predrasude o matematici.\nU Naučnom klubu Beograd, Kralja Petra 46, za osnovce i srednjoškolce pripremljene su radionice, kao i naučnopopularna predavanja, a u Matematičkom institutu SANU organizovana su predavanja o Milutinu Milankoviću i njegovom naučnom radu.\nBeograd, Centar za promociju nauke, maj mesec matematike, matematicki institut\nNagrada “Mangelos” za 2019. godinu Katarini Petrović\nPoseta muzeju budućnosti Ars Elektronika u Lincu (FOTO, VIDEO)


Aktivnosti - Kruna\nUdruženje “Kruna” je tokom PDP konferencije učestvovalo u dva segmenta programa, u zanimljivom formatu Pecha Kucha Night – gde je predstavljen projekat digitalizacije ulične umetnosti i u panel diskusiji – Mural Liza zajedno sa učesnicima: Ben Johnston, Uroš Štrboja i Milica Grujičić.\nPDP (Print, Design, Photography) je konferencija kreativnih medija koja već 11 godina okuplja dizajnere, fotografe i druge vizuelne stvaraoce sa ciljem da putem predavanja, radionica i izložbi edukuje publiku u oblastima kreativnih medija, kao i da putem konkursa promoviše rad studenata i mladih autora. Multidisciplinarni program PDP konferencije svake godine obuhvata predavanja, radionice, audio-vizuelne performanse, i predstavljanje autora i radove sa PDP konkursa za dizajnere, ilustratore i druge vizuelne stvaraoce.\nVizuelni umetnik Ben Johnston oslikao je mural na fasadi zgrade u ulici Antona Čehova, preko puta Kulturne stanice Eđšeg. Ben je oslikao brojne murale širom sveta, a njegov stil karakterišu zanimljiva, često trodimenzionalna, tipografska rešenja uvek afirmativnih reči ili sintagmi. Ono što je interesantno je činjenica da je samouki interdisciplinarni umetnik koji se pored oslikavanja murala bavi i dizajnom, 3D štampanjem i brendiranjem.


Press Online :: Ona i On :: Pet vrsta dobrog seksa\nPet vrsta dobrog seksa\nDobar seks ponekad uopšte ne mora da traje dugo, niti da dovede do orgazma. Bitan je intenzitet doživljaja, koji se može odvijati na različitim nivoima povezanosti – ili nepovezanosti – sa partnerom. Dešava se da fizički najbolji seks ikad imamo sa nekim, sa kim više uopšte ne želimo ništa da imamo.\nTehnički savršen seks\nTo je onaj koji bismo rado ponovili, iako je možda u pitanju samo usputni partner za jednu noć. Dešava se da sa nepoznatim muškarcima imamo bolji seks, nego sa onima do kojih nam je stalo, a možda je baš to što nismo prisni, faktor koji nam omogućava da se potpuno opustimo. Ne zanima nas ništa osim da se dobro provedemo u krevetu i to je sasvim u redu – sve dok nije jedini način da se dobro provedemo u krevetu jer nas emocije inhibiraju.\nEmotivno ispunjavajući seks\nPuni smo osećanja koja se veoma intenzivno razmenjuju za vreme seksa. Tu je nežnost, izjave ljubavi, gledanje u oči i osećaj da se spajamo sa drugim bićem. Ovo bi trebalo da bude najbolji seks na svetu, jer kad strast potpuno preuzme, onda zaista možete da se izgubite u telesnom, emotivnom i duševnom spajanju sa partnerom, da doživite totalno rastapanje ega i da dotaknete više nivoe ljubavi. Međutim, ovaj kosmički momenat ponekad izostaje i seks pun emotivnog naboja može da ispadne fizički sasvim prosečan ili čak, nezadovoljavajući. Ali, i dalje se ubraja u top pet.\nSeks koji se pretvorio u smeh\nOvo je iskusio svako u dugoj vezi, u kojoj postoji prisnost, poverenje i ljubav. Počne kao seks, jer znate da bi trebalo da se bavite seksom, ali onda se nešto desi što vas potpuno izbaci iz raspoloženja za seks, ali razigranost i bliskost ostanu. Neminovno imate zajedničke asocijacije i intimne šale i ometajući događaj pretvara seks u igru i smeh. Kad vidite na filmu, deluje kao najgori među klišeima, ali ovakvi doživljaji zaista spadaju u dobar seks – uvek ih pamtite.\nOnaj o kome ne pričate drugima\nNe želite da poverite prijateljicama doživljaj koji ste imale sa drugom ženom, u trojci, ili ste oživele neku fantaziju, ili pristale na neku perverziju. Bilo je uzbudljivo, uvrnuto, ispunjavajuće na načine koje ranije niste poznavali, ali kad se toga setite, čini vam se da to niste bili vi, nego neka druga osoba u vama, čijeg se ponašanja stidite, a možda i gnušate. Nije za priču, ali spada u spisak, itekako.\nSeks koji vam je pomerio granice\nKad sa svojim partnerom doživite nešto novo, to je jedno od dragocenijih iskustava i boljih seksualnih doživljaja. To znači da vam je veza živa, da ste kompatibilni, da vlada poverenje i da ste sa svojim parterom opušteni i spremni da pomerite granice na svim nivoima. Možda je to samo poza u kojoj do sada niste mogle da doživite orgazam, a onda se neka barijera u vama pomerila i sad vam je to omiljena poza, ali to je veliki događaj.


Rusija poručuje: Izbor visokog predstavnika u BiH loš za stabilnost zemlje - 10.06.2021, Sputnik Srbija\nPokušaji da se na dužnost visokog predstavnika u BiH imenuje novi predstavnik, bez konsenzusa u rukovodećem komitetu i među samim stranama u BiH, zaobilazeći... 10.06.2021, Sputnik Srbija\nOna je podsetila da je održan telefonski razgovor ministara spoljnih poslova Rusije, Nemačke i Francuske, ističući da je tokom tom prilikom bilo reči i o aspektima situacije na Balkanu.Ona je naglasila, da nema ništa novo u stavu Rusije po tom pitanju, i to je stav koji se zasniva na principima koje su ranije iskazivani.Pročitajte još:\nPo podacima iz 1910. godine, stanovništvo Bosne i Hercegovine je bilo podeljeno u sledeće verske grupe: Pravoslavni (43,5%) Muslimani (32,2%) Katolici (22,9%) --- Religion in Bosnia and Herzegovina (2013 census) Muslim 50.7% Orthodox Christian 30.7% Catholic 15.2%\nrusija, svet, vesti, zaharova, visoki predstavnik u bih\n16:20 10.06.2021 (Osveženo: 01:14 26.08.2021)\nPokušaji da se na dužnost visokog predstavnika u BiH imenuje novi predstavnik, bez konsenzusa u rukovodećem komitetu i među samim stranama u BiH, zaobilazeći Savet bezbednosti UN-a, nespojivi su sa interesima stabilizacije BiH, poručila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nOna je podsetila da je održan telefonski razgovor ministara spoljnih poslova Rusije, Nemačke i Francuske, ističući da je tokom tom prilikom bilo reči i o aspektima situacije na Balkanu.\n„Ruska strana, tačnije ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov ukazao je na potrebu zatvaranja aparata visokog predstavnika u BiH i predaju celokupne vlasti i odgovornosti za sudbinu zemlje vlastima BiH, u skladu sa principima Dejtonskog sporazuma. Pokušaji da se na tu dužnost imenuje novi predstavnik, bez konsenzusa u rukovodećem komitetu i među samim stranama u BiH, zaobilazeći Savet bezbednosti UN-a nespojivi sa interesima stabilizacije BiH“, izjavila je Zaharova na brifingu, odgovarajući na pitanje novinarke da li Rusija planira neke konkretne korake kako bi sprečila imenovanje vrhovnog predstavnika za BiH, zaobilazeći Savet bezbednosti UN.\nOna je naglasila, da nema ništa novo u stavu Rusije po tom pitanju, i to je stav koji se zasniva na principima koje su ranije iskazivani.


Saradnici Sunca – Radio Požega 94.7 FM\nČajetina, 20. avgust 2019. – U sredu, 21. avgusta 2019. godine, počinje sa radom prva Akademija „Saradnici Sunca”, sedmodnevni stvaralački kamp namenjen mladim talentovanim pesnicima iz cele Srbije. Akademija „Saradnici Sunca” je prvi projekat koji realizuje novoosnovana Fondacija „Ršum”, čiji je osnivač i predsednik naš omiljeni dečiji pesnik Ljubivoje Ršumović.\nCilj kampa je da okupi decu koja se bave literarnim stvaralaštvom i da im pomogne da kroz igru, kreativne radionice i druženje, razvijaju i usavršavaju svoj pesnički talenat. Pored Ljubivoja Ršumovića, sa decom će raditi i družiti se mnogi istaknuti književni i dramski stvaraoci, a poslednjeg dana kampa, 28. avgusta, na Kraljevom trgu na Zlatiboru, sa početkom u 17 časova, održaće se završna priredba, u kojoj će pored dece pesnika učestvovati Ljubivoje Ršumović, Branislav Rosić i Branko Stevanović, dok će specijalni gosti biti Minja Subota i Leontina.\nNamera organizatora je da Akademija „Saradnici Sunca” postane tradicionalni godišnji događaj, a da se učešće već naredne godine proširi i na decu iz Republike Srpske i dijaspore. Projekat Akademija „Saradnici Sunca” podržan je od strane Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i Opštine Čajetina.


KO VIŠE DA VERUJE OVAKVOM LICEMERU Daka hvalio Vučića kao najbližeg, a 10\t9\nPOSLOVNI DILOVI VAŽNIJI OD ISTINE Daka nije smeo ništa da zucne u TV debati 5\nizbori za predsednika hrvatske\n22.12.2019. 10:25h 22.12.2019. 10:25h\nBiračka mesta za predsedničke izbore u Hrvatskoj otvorena su jutros i u BiH, a kašnjenje predsednika jednog birackog odbora naljutilo je birače koji su čekali u redu. Mediji iz BiH prenose kako se čovek uspavao.\nAktuelna predsednica Kolinda Grabar-Kitarović i pevač Miroslav Škoro očiti su favoriti među hrvatskim glasačima u BiH, prenosi portal Klix.ba.\nNajčešća očekivanja sažimaju se pod pojmom - pošteno, navodi portal.\n"Za mene je Miroslav Škoro najbolji kandidat jer se zalaže za hrišćanske hrvatske vrednosti. On je za mene najbolji, jer najbolje brani te vrednosti", kazao je jedan od onih koji su poranili da ispune svoju građansku dužnost na izborima u susednoj državi.\nNekoliko birača nisu pomenuli konkretno ime, ali su rekli da će glasati za jednu od više žena čija su imena na biračkom listiću.\n"Nikad nisam kazala za koga sam glasala. Očekujem da će moji pobediti, kao što su i uvek", kazala je jedna Mostarka za portal.\nIspred biračkog mesta broj 12. u Osnovnoj školi "Petra Bakule" formirao se red jer je zbog kašnjenja predsednika biračkog obora to mesto otvoreno tek oko 7.20 umesto u 7.00.\n"Ljudi iz Livna i Tomislavgrada stigli, a on iz Mostara kasni", kazao je jedan od glasača, dok je žena koja je nervozno čekala rekla da je ta situacija najbolji dokaz da "kako radimo da tako i imamo".\n"Živa sramota ovde... Uspvao se čovek. Treba mu sto evra dati što se uspavao. Otišli ljudi, ne veruju vam. Postoje lažovi ovde", bio je jedan od komentara.\nUŽIVO HRVATSKA DANAS BIRA PREDSEDNIKA: Najneizvesniji izbori do sada! Glasali Škoro, Bandić i Plenković! U BiH je haos\nHrvatskaglasanjeBiHizboripredsednički izbori u Hrvatskojbiračihrvatski predsednički izborikašnjenjeBosna i HercegovinaMostarbirački odboruspavati se\nKO VIŠE DA VERUJE OVAKVOM LICEMERU Daka hvalio Vučića kao najbližeg, a sada ne štedi reči vređajući srpskog predsednika! (VIDEO) 10\t9


Obuke - Global Standards Consortium\nPojedinačni modularni treninzi sa personalnom sertifikacijom za implementatore, interne i eksterne auditore\nOtvorene i in-house obuke u zavisnosti od vaših potreba\n„Znanje je moć!” - Francis Bacon\nPut ka dugotrajno održivim vrhunskim individualnim i poslovnim rezultatima vodi preko kontinuiranog razvoja kompetencija.\nObuke koje izvode naši iskusni konsultanti-predavači omogućiće vam da razvijete vaše individualne, timske i organizacione kompetencije, da unapredite znanja i veštine vaših zaposlenih i/ili partnera vaše organizacije i omogućite im da na najbolji način ostvare svoj puni potencijal.\nPortfolio naših obuka je razvijen tako da prati oblasti koje su ujedno i predmet naših konsultantskih usluga u projektima uspostavljanja i implementacije odgovarajućih sistema menadžmenta i drugih rešenja, što nam omogućava da izvođenju obuka pristupamo imajući u vidu aktuelna dešavanja na polju realne primene standarda.\nOn obuhvata sledeće opšte oblasti:\nISO standardi i sistemi menadžmenta\nStandardi u vezi hrane (Food standards)\nOstale stručne obuke\nOblasti iz kojih pružamo obuke neprestano raste.\nUkoliko je predmet vašeg interesovanja obuka o standardu, okviru, modelu, alatu i/ili tehnici, a koji nisu navedeni u našoj ponudi, kontaktirajte nas i pokušaćemo da pronađemo adekvatno rešenje ili ćemo vas informisati o tome kome se možete obratiti.


Futsal: Dva Bečeja u ponedeljak čekaju izazovi - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nFutsal: Dva Bečeja u ponedeljak čekaju izazovi\nLider drugoligaškog karavana Bečej 2003\nDrugoligaški futsaleri ovog vikenda igraju pretposlednje kolo jesenjeg dela prvenstva.\nBečejci će, bez obzira na rezultate u poslednja dva kola, prezimeti na vrhu tabele, jer imaju sedam bodova prednosti u odnosu na drugoplasirane Lozničane (17).\nMeđutim, ne zadovoljavaju se time.\nŽele da zadrže bodovnu prednost i sa „plus 7“ otpočnu nastavak sezone. Prvi rival ka ostvarenju tog cilja im je u ponedeljak (19) poslednjeplasirani Forum u Vršcu, a nedelju dana kasnije će ugostiti Leskovčane.\n-Pogled ka tabeli nas izbacuje kao favorite, ali neće gostovanje u vršačkom „Milenijumu“ biti lako. Jer, Forum je daleko kvalitetnija ekipa od položaja koji zauzimaju na tabeli. U početku su bili lak plen za rivale, ali su se vremenom konsolidovali i u poslednje vreme gubili utakmice u samom finišu. Nemamo povređenih, sem ako nekoliko fudbalera tokom vikenda ne zarade povrede na velikom terenu. Objektivno gledano, kvalitetniji smo i ako igrači budu ispoštovali savete trenera Igora Šoša, očekujemo nova tri boda, jasan je „tehniko“ Bečejaca Goran Strajnić.\nNovobečejci imaju sličan problem kao i Bečejci po pitanju igračkog kadra. Nekoliko igrača igra fudbal i sastav zavisi hoće li neko od njih tokom subote ili nedelje doživeti povredu. Iskusni Čedomir Tomčić ima drugih problema, jer je ove nedelje dobio napad slepog creva i mali su izgledi da se nađe na velikom terenu u dresu lidera vojvođanskih srpskoligaša Mladosti i u ponedeljak (19.30) u dresu Tise protiv bijanovačkog Zufa.\n-Na Tomčića verovatno nećemo moći da računamo, Tomić se vraća i ako se ostali fudbaleri ne povrede na velikom terenu, onda ćemo imati kvalitetan sastav za vrlo bitan ispit proti Zufa. Očekujem da osvojimo tri boda i popravimo situaciju na tabeli, razmišljanje je trenera novobečejske Tise Ivana Blažina.\nNovobečejci su trenutno peti sa 14 bodova, a Zufo ima dva boda manje i plasiran je dve stepenice niže na tabeli drugoligaškog karavana. U poslednjem kolu Tisa gostuje u Beogradui sastaje se sa Banjicom.\nOznake: BečejDruga futsal liga SrbijeFutsalsport


Najčešći odgovor Evropljana o novom hladnom ratu - ne tiče me se | Novosadski informativni portal 021\nIstovremeno, kako Radio slobodna Evropa prenosi pisanje svetskih medija, Evropljani misle da je verovatnije da će institucije Evropske unije biti uključene u takav međunarodni sukob, nego njihove zemlje, što bi moglo ugroziti zajednički evropski odgovor u slučaju rasta tenzija.\nIako većina Evropljana veruje da je u toku novi hladni rat između SAD i Kine, 85 odsto njih kaže da taj sukob ne utiče neposredno na njihove živote, ukazuje Tajms na istraživanje tink-tenka Evropski savet za spoljne odnose.\nJaz između javnog mnjenja i "jastrebova" u Vašingtonu ili Briselu koji žele da obuzdaju Peking takođe je veliki po pitanju Rusije - 59 odsto ispitanih veruje da se s tom zemljom vodi novi hladni rat, ali samo 25 odsto kaže da ih to direktno pogađa.\nS druge strane, iako Evropljani većinom ne vide svoju zemlju kao direktnog učesnika hladnog rata između Amerike i njenih glavnih geopolitičkih rivala, Kine i Rusije, više njih smatra da je liderstvo Evropske unije u Briselu deo novog međunarodnog sukoba, ističe Gardijan.\nDok, kako piše list, osnivanje saveza Aukus SAD, Velike Britanije i Australije i dalje izaziva reakcije i usred razgovora o raskolima u zapadnom savezu, autori izveštaja kažu da podaci istraživanja ukazuju na jasnu opasnost od proširenja jaza između evropskog i američkog javnog mnjenja.\nOdgovori takođe ukazuju na razlike između političkih ambicija u Briselu i članica EU, navodi Gardijan dodajući da autori izveštaja kažu da to može podriti efikasan evropski odgovor u slučaju eskalacije tenzija s Kinom i Rusijom.\nOni, međutim, ukazuju da tvrd pristup Brisela ima malu podršku u Evropi i da bi pitanje novog hladnog rata pre moglo da odbije nego da privuče evropske birače, pa bi kreatori evropske politike trebalo da se iznesu argumente za snažan atlantski savez na nov način.\nZapravo, 91 odsto ispitanih u Mađarskoj, 80 odsto u Bugarskoj, 79 odsto u Portugaliji i 78 odsto u Austriji kažu da njihova zemlja nije u sukobu s Pekingom, pri čemu većina Evropljana ne vidi Kinu kao pretnju po svoj način življenja.\nTaj jaz bi se mogao objasniti time što neke članice EU prepuštaju spoljnu politiku Briselu da brani evropske vrednosti i demonstrira snagu, navodi EUobserver, ali i ukazuje da izveštaj takođe upozorava da bi se to moglo objasniti sve većim jazom između evropskog i američkog javnog mnjenja, kao i između nacionalnih pristupa i čvršće pozicije političkih lidera EU.\n"Zasad su samo evropske institucije, a ne evropska javnost, spremne da vide svet sutrašnjice kao sve veći sistem nadmetanja između demokratije i autoritarizma", dodao je on.\nIzveštaj takođe navodi da je "novi Zapad" koalicija Vašingtona i Brisela a ne SAD i Evrope, ističe EUobserver.


Grčka bez izbora - reforme za novac | Ekonomist\nBrisel — Grčka je pristala da kreditorima dostavi novi spisak reformi u roku od nekoliko dana da bi dobila novac.\n“Grčke vlasti će imati vlasništvo nad reformama i predstaviće čitavu listu konkretnih reformi narednih dana. U duhu međusobnog povjerenja, svi smo riješeni da ubrzamo posao i završimo ga što je prije moguće”, saopšteno je poslije razgovora grčkog premijera Aleksisa Ciprasa i evropskih lidera.\nGrčka je prošlog mjeseca postigla dogovor sa EU i Međunarodnim monetarnim fondom o produženju paketa finansijske pomoći.\nGrčka ima dovoljno gotovine da otplati poslednju ratu kredita od 350 miliona evra Međunarodnom monetarnom fondu, izjavio je predstavnik grčke vlade u Briselu, gdje je premijer Aleksis Cipras prisustvovao samitu EU. “Mi ćemo platiti, imamo dovoljno novca da platimo MMF-u u petak”, rekao je za Rojters predstavnik vlade, nakon što je zamjenik premijera Janis Dragasakis kazao u TV emisiji da je Atina bila suočena sa problemom likvidnosti.\nPredsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk organizovao je razgovore između Ciprasa, njemačke kancelarke Angele Merkel, francuskog predsjednika Fransoa Olanda, predsjednika Evropske komisije Žan-Klod Junkera, direktora Evropske centralne banke (ECB) Marija Dragija i šefa Evrogrupe Jerena Dijselblema na marginama samita EU u Briselu.\nEvrogrupa, koju čine ministri finansija 19 zemalja koje koriste evro “spremna je da se ponovo sastane što je prije moguće”, dodaje se u saopštenju koje prenosi AFP.\nKreditori Grčke su u februaru pristali da produže paket pomoći u visini od 240 milijardi evra u zamjenu za obećanje da će Ciprasova nova ljevičarska vlada sprovesti mjere štednje.\nAtina želi da posljednja tranša tog paketa od sedam mlijardi evra bude sada isplaćena da bi se izbegao bankrot i izlazak iz evrozone, ali Brisel traži više dokaza da će reforme biti sprovedene.\nPomračenje Sunca pogasiće svjetla?


“ŠPIGL” O “PARTIZANU” Kako je Pini Zahavi kupio, pa prodavao Lazara Markovića - Opcija\n“ŠPIGL” O “PARTIZANU” Kako je Pini Zahavi kupio, pa prodavao Lazara Markovića\n10-11-2018 Fudbal, Pocetna, Sport\nNemački list “Špigl” u novom istraživanju ispituje fudbalskog menadžera Pinija Zahavija i njegova sumnjiva poslovanja u svetu fudbala.\nU saradnji sa “Football leaks” istražuju se brojni transferi, a među njima našlo se i ime nekadašnjeg igrača Partizana Lazara Markovića.\nNa početku teksta se bave Robertom Levandovskim, odnosno na koji je način Zahavi postao menadžer poljskom fudbaleru i kako je želeo da isforsira njegov odlazak iz minhenskog kluba.\nPini Zahavi je menadžer mnogih zvezdama, a među njima je i Nejmar, koji je, sećate se, leta 2017. godine prešao u Pari Sen Žermen za neverovantih 222 miliona evra.\nDa bi ljudima pojasnili na koji način posluje Zahavi, nemački list je to pokazao u primeru Lazara Markovića.\nNaime, pomenuti menadžer je otkupio Markovića još kao mladog igrača i kasnije je krenuo da zarađuje od njega, tako što je transfere isplaćivao u procentima, a sve preko računa na Britanskim Devičanskim Ostrvima, Karibima…\nFIFA je 2015. godine zabranila takozvano “investiranje u igrače”, odnosno direktno otkupljivanje od fudbalskih klubova. Baš to uradio je Zahavi sa svojom grupom “Lejston Holdings” 2012. godine, kada su tek punoletnog Markovića otkupili 100 odsto od Partizana.\nTadašnji predsednik crno-belih bio je Dragan Đurić i Partizan je od ovog transfera dobio sedam miliona dolara. Godinu dana kasnije “Markec” je prodat u Benfiku za 6,25 miliona evra i cela suma je pripala pomenutoj kompaniji. Ovoga puta Marković nije bio 100 odsto od “Lejston Holdingsa”, već su ga Benfika i Zahavi delili 50 odsto.\nKako je Marković igrao dobro u Benfici, narednog leta je prodat Liverpulu za 25 miliona dolara, što znači da je “Holdingsu” od ovog transfera pripalo 12,5 miliona dolara. Godinu dana pre toga su od transfera iz Partizana u Benfiku zaradili 6,25 miliona, što znači da su direktno zaradili 18,75, a da su ga pre toga otkupili od Đurića i Partizana za sedam miliona.\n“Football leaks” napominje da je ovaj transfer bio pod lupom FIFA 2014. godine, koja nije bila zadovoljna dokumentacijom iz Beograda. Dve godine ranije Kimberli Moris (generalni sekretar FIFA) tražio je od Partizana sve moguće papire u vezi ovog transfera, ali nije dobiio mnogo. Navodi se još da je Moris bio na dobrom tragu jer je otkrio da su Zahavi i “Lejston Holdings” bili povezani.\n“Špigl” je preneo da je ista grupa otkupila polovinu prava na šesnaestogodišnjeg Danila Pantića (1,7 miliona evra), ali i da novac nije otišao Partizanu, već na Karibe… Novinar nemačkog lista, koji je pisao ovaj tekst, sastao se sa Zahavijem, ali je ovaj bio veoma neprijatan prema njemu. Ono što je sigurno, istraga će se nastaviti.


Hemofarm - Vesti - Hemofarm prvi u štafetnoj trci na 28. Beogradskom maratonu\nEkipa Hemofarma pobednik je korporativne štafetne trke, ujedno Prvenstva Srbije za korporacije na 28 SuisseGas Beogradskom maratonu, pokazali su preliminarni rezultati. Štafeta od četiri šampiona- Vladimir Grbić, Saša Karčakovski, Đorđe Alavanja i Dalibor Aleksić prošla je trasu polumaratona od 21 km za jedan sat i 28 minuta. Hemofarmovi takmičari stigli su do cilja 10 minuta pre dugoplasirane ekipe kompanije Microsoft Development.\nUčesnici štafete zaposleni su u fabrici Hemofarm u Vršcu. Na Maratonu su trčali Svim Srcem za podršku nastavku obnove dečjeg pozorišta „Boško Buha“ u okviru akcije Hemofarm Fondacije. Poslednji u štafeti Dalibor Aleksić je i takmičar sa dugogodišnjim maratonskim iskustvom.\n„Očekivao sam dobro vreme svih u ekipi, ali iskreno, ne i tako visok plasman jer smo prvi put trčali štafetni. Znao sam da smo fizički spremni za rezultat ispod sat i 30 minuta, svi su lavovski trčali svoje deonice što je mene na kraju dodatno podstaklo da dam maksimum i prvi od svih predstavnika štafeta prođem kroz cilj“, rekao je Dalibor Aleksić.\nPored muškaraca, boje Hemofarma branile su i dame u okviru mešovitih štafetnih ekipa. Jedna od njih na cilj je stigla treća u sastavu Milica Gvozdenović, Nemanja Trusnik, Vera Ivaniš i Vladimir Dangubić.\nOve godine Hemofarm je imao sedam štafeta. Kao ekskluzivni sponzor maratona, kompanija je učestvovala pod sloganom nacionalne kampanje SVIM SRCEM za pomoć pozorištu „Boško Buha“. Rezultati SMS akcije 3088 promovisane na Dečjem i Beogradskom maratonu biće poznati u narednih nekoliko dana.


O svemu je obavješten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Prijedor. Na licu mjesta izvršen je uviđaj, kom prilikom je utvrđeno da je do saobraćajne nezgode došlo slijetanjem sa kolovoza četvorotočkaša kojim je upravljalo maloljetno lice koje je zbog zadobijenih povreda upućeno na Univerzitetsko-klinički centar u Banja Luci.\nPolicijska uprava Prijedor apeluje na vozače da poštuju saobraćajna pravila i propise i da prilagode brzinu uslovima na kolovozu, a poseban apel upućujemo biciklistima i motociklistima da se pridržavaju propisanih pravila učestvovanja u saobraćaju. Podsjećamo da su u toku 2021. godine u saobraćajnim nezgodama smrtno stradala 3 maloljetnika, od kojih je jedan smrtno stradao slijetanjem četvorotočkašem sa kolovoza. Apel roditeljima da obrate dužnu pažnju na maloljetna lica koja su učesnici u saobraćaju.