Aveti multipolarne Evrope | UEF Srbija\nNaslovna / Aveti multipolarne Evrope\nPre više od dvadeset godina, ugledni profesor međunarodnih odnosa Džon Miršajmer je upozoravao na opasnosti koje mogu proisteći iz završetka Hladnog rata i povratka multipolarnog sistema u Evropi. U svom tekstu “Povratak u budućnost: nestabilnost u Evropi nakon Hladnog rata” objavljenom u časopisu International Security Miršajmer je, polazeći od neo-realističkih pretpostavki o inherentnoj nestabilnosti multipolarnog sistema, tada predviđao da će sa nestankom bipolarnog međunarodnog poretka biti ponovo pokrenuto unutar-evropsko bezbednosno nadmetanje. Ono će izazvati rast hiper-nacionalizma i konačno dovesti do novog rata na evropskom kontinentu, baš kao i ranije u evropskoj istoriji. Ukoliko želi da sačuva mir u Evropi, pisao je tada Miršajmer, Zapad, koliko god to paradoksalno izgledalo, “ima interes da održava hladnoratovski poredak i interes da održava hladnoratovsku konfrontaciju”.\nSrećom, Zapad nije poslušao Miršajmerove savete, a neposredne posledice kraja Hladnog rata i urušavanja bipolarnog poretka nisu se uklapale u njegova pesimistična predviđanja. Na globalnom planu činilo se kao da je svet ušao u novu fazu globalne konvergencije interesa i da upotreba sile gubi relevantnost u praksi međunarodne politike. Na regionalnom nivou, umesto unutar-evropskih trvenja i sukobljavanja, sa izuzetkom prostora bivše Jugoslavije, evropski kontinent je postajao jedinstveniji nego ikada ranije u svojoj istoriji. NATO se nije raspao već se proširio, a na temelju evropske zajednice je nastala EU u koju su pohrlile gotovo sve evropske države iz nekadašnjeg komunističkog bloka. Delovalo je kao da je Evropa uspela da izađe iz začaranog kruga “borbe za moć” i “večnog vraćanja istog” i zakorači u postmoderni raj jedinstva, harmonije i liberalnih normi. Sasvim je razumljivo što su liberali širom Evrope i sveta zbog ovakvog razvoja situacije slavili. Neorealisti su, međutim, i dalje upozoravali da su odsustvo rivaliteta između velikih sila i stabilnost u Evropi samo privremeno “zatišje pred buru”. Ovo je bilo moguće zahvaljujući “unipolarnom momentu” u kome su SAD bile jedina preostala super sila i koji neće dugo trajati pre nego što se i Evropa i svet vrate u normalu – to jest u sistem ravnoteže snaga.\nTeroristički napadi 11. septembra 2001. godine trgnuli su Ameriku iz post-hladnoratovskih slatkih snova. Sa druge strane Atlantika, stari kontinent je još neko vreme odbijao da se suoči sa činjenicom da je medeni mesec gotov. Međutim, rat u Gruziji avgusta 2008. godine razvejao je i poslednje nade da je Evropa nekako zaštićena od “povratka istorije”. O tome govori i izveštaj “Avet multipolarne Evrope” koji je u oktobru 2010. godine objavio Evropski savet za spoljne poslove. U ovom izveštaju grupa eminentnih evropskih spoljno-političkih mislilaca na čelu sa Ivanom Krastevom i Markom Leonardom primećuje da su Evropljani “požurili da pozdrave uspon multipolarnog sveta, ali su zanemarili paralelni razvoj multipolarne Evrope.” Ova nova Evropa, za koju su SAD sve manje strateški zainteresovane, kako pišu Krastev i Leonard, sastavljena je od tri centra moći: EU, Rusije i Turske. Između ova tri pola moći nalazi se post-jugoslovenski i post-sovjetski prostor, siva zona nestabilnosti koju svaki od ova tri pola moći nastoji da stavi pod svoju kontrolu.\nDanas je postalo više nego evidentno da je premisa po kojoj će sve evropske države jednog dana biti članice EU i NATO iluzija na kojoj je nemoguće graditi mir u Evropi. Stoga je, kako iznose autori izveštaja, potrebna nova evropska bezbednosna arhitektura koja će sva tri pola moći u Evropi staviti pod jedinstveni pan-evropski krov. Odbijanjem da uvide ovu realnost države članice EU do sada su samo podsticale stvaranje “sfera uticaja” u Evropi. Tragična istorija prve polovine dvadesetog veka nedvosmisleno ukazuje na to zbog čega za Evropu treba da bude moralno i politički neprihvatljiv povratak na ovu devetnaestovekovnu politiku ravnoteže snaga. Čitav projekat evropskih integracija nastao je sa idejom upravo da se prevaziđe ovaj sistem koji je Evropu ostavio u ruševinama. Međutim iako EU, kako pišu Krastev i Leonard, “može da uradi malo da predupredi evoluciju Evrope od unipolarnog u multipolarni poredak… ona može da uradi puno da oblikuje odnose između njenih nastajućih polova”.\nAutori izveštaja dele Miršajmerov pesimizam po pitanju stabilnosti multipolarne ravnoteže snaga, ali su njihova rešenja dijametralno suprotna od njegovih. Miršajmer je 1990. godine predlagao konfrontaciju kako bi bio održan bipolarni sistem ravnoteže snaga; Krastev i Leonard predlažu multilateralnu saradnju kako bi se multipolarni sistem u nastanku obuzdao stvaranjem novog bezbednosnog poretka u Evropi. On bi po cilju bio sličan Medvedevljevom predlogu o novoj bezbednosnoj arhitekturi u Evropi ali bi po putu stizanja na taj cilj bio potpuno obrnut. Medvedevljev pristup ide “odozgo na dole” jer podrazumeva najpre potpisivanje novog ugovora o bezbednosti pa onda izgradnju poverenja i rešavanje svih spornih pitanja. Pristup koji predlažu Krastev i Leonard je “odozgo na gore” i podrazumeva tri koraka. Prvi korak je uspostavljanje evropskog “bezbednosnog trijaloga” na najvišem nivou između EU, Rusije i Turske o svim otvorenim pitanjima, od zamrznutih konflikata do energetske bezbednosti. Iz ovog bezbednosnog trijaloga bi u drugom koraku proizašao “evropski bezbednosni akcioni plan” za prevazilaženje ovih bezbednosnih problema. U trećem koraku, tek kada je postignut vidljiv napredak u rešavanju gorućih bezbednosnih pitanja i kada je poverenje između EU, Rusije i Turske izgrađeno, pristupilo bi se potpisivanju novog evropskog ugovora o bezbednosti. Ovaj novi poredak omogućio bi tranformaciju “tripolarnog” u “trilateralni” evropski bezbednosni poredak koji bi “održavao EU ujedinjenom, Rusiju post-imperijalnom, a Tursku evropskom”.\nOvde je korisno napraviti jednu istorijsku paralelu. Ministar spoljnih poslova Sovjetskog Saveza Vjačeslav Molotov je davne 1954. godine predložio Zapadnoj Evropi sporazum o pan-evropskoj bezbednosnoj arhitekturi koji bi potpisale sve evropske zemlje bez obzira na njihovo političko uređenje. Nakon što je predlog odbijen, godinu dana kasnije je osnovan Varšavski pakt, a Hladni rat je dobio blokovsku konfiguraciju koja će definisati međunarodne odnose sve do pada Berlinskog zida. Kada je ruski predsednik Dmitri Medvedev juna 2008. godine predložio sličnu ideju da se stvori pan-evropska bezbednosna arhitektura, to opet nije naišlo na razumevanje. Kao i Sovjetski Savez pedesetih godina, Rusija i Turska danas, u meri u kojoj ostaju isključene iz evropskog bezbednosnog poretka, teže da konsoliduju svoje sfere uticaja. Ovo ne ide samo na štetu EU već i na štetu čitavog evropskog kontinenta. Izveštaj Evropskog saveta za spoljne poslove daleko je od toga da nudi sveobuhvatan način kako odagnati avet multipolarne Evrope. Ipak on bez sumnje nudi svež i realan pogled na pan-evropsko bezbednosno okruženje koji bi unutar EU mogao da pokrene stratešku debatu sa mrtve tačke.\n(*Preuzeto sa bloga Kosmopolitski realista)


Rupa od 306 miliona znak za uzbunu\nPOTREBNA OZBILJNA ANALIZA TROŠKOVA\nPreispitati izgubljene sudske sporove jer postoje sumnje u zloupotrebe i namjerno stvaranje uslova za tužbe protiv države, poziva Pejović\n11.06.2015. 19:42h Ažurirano: 11.06.2015. 19:42h\nTo što je došlo do velikog povećanja iznosa novca koji je nedostajao državnoj kasi prošle godine znači da treba uraditi ozbiljnu analizu vanrednih izdataka, najprije sudskih rješenja, smatra ekonomski analitičar Zarija Pejović.\nU predlogu završnog računa državnog budžeta za 2014. godinu, kojeg je Vlada usvojila prošle sedmice, navedeno je da je za državne troškove umjesto planiranog manjka od 241 miliona nedostajalo čak 547 miliona, odnosno rupa je bila veća za čak 306 miliona eura.\nManjak je povećan zbog vanredne otplate duga, naplate garancije, povećanja sudskih troškova,... Plaćanje za izgubljene sudske sporove poreske obveznike je koštalo 15,4 miliona eura.\n“Starješine državnih organa treba da razvijaju partnerske odnose sa licima sa kojima zaključuju obligacione odnose kako bi se izbjegle tužbe. Nameće se pitanje da li postoje zloupotrebe u smislu namjernog stvaranja uslova za podnošenje tužbi protiv državnih organa”, ocijenio je Pejović.\nOn je naveo da i izvještaji Državne revizorske institucije pokazuju da nije postojala adekvatna procjena kreditnog rizika, što je i razlog realizacije garancija na teret javnih finansija.\nMinistarstvo finansija smatra da se ne može govoriti o lošem planiranju budžeta zbog toga što je za 306 miliona eura uvećan iznos novca koji je budžetu nedostajao prošle godine, već” o poštovanju Zakona o budžetu i fiskalnoj odgovornosti.” Objašnjavaju da “im zakon omogućava da otplaćuju dug do visine raspoloživog novca, a sve sa ciljem pravovremenog izmirenja svih obaveza po osnovu zaduženja”.\nZbog projektovanog deficita od 69,55 miliona i planirane otplate duga od 171,43 miliona nedostajuća sredstva su bila planirana u iznosu od 240,98 milliona ali su na kraju iznosila 547 miliona. Otplata duga je na kraju umjesto 171,3 miliona iznosila 514,5 miliona.\n“Ali, u 2014. godini otplata duga je veća za 262,63 miliona što je u skladu sa članom 60 zakona o budžetu i fiskalnoj odgovornosti. Po tom članu 'Vlada ima neograničeno ovlašćenje da kamate i glavnice po osnovu duga države i garancija koje daje država, u skladu sa ovim zakonom, isplaćuje iz sredstava koja se vode na konsolidovanom računu trezora, u skladu sa uslovima i rokovima koje je ugovorila Vlada'. Projektovani deficit se povećao za 37,56 miliona što je zajedno sa povećanjem depozita od 5,35 miliona uslovilo povećanje nedostajućeg novca za 306 miliona”, objasnili su u ministarstvu.\nPredlog zakona o završnom računu budžeta za prošlu godinu pokazao je da izdvajanja za kamate na uzete kredite nastavljaju da rastu. Po tom osnovu je tada izdvojeno 75,5 miliona eura što, je 5,5 miliona više nego 2013. godine. U odnosu na plan za 2014. godinu kamate su uvećane za 20,3 miliona sa 55,2 miliona eura.\nDržavu su prošle godine garancije za tuđe kredite koštale 15,2 miliona (dva mosta Milenijum), iako je planirana stavka za ove troškove bila nula.\nKratka rasprava u Skupštini, treba da se uključe svi odbori\nPejović je kazao da je u periodu kada javni dug prelazi nivo od 60 odsto BDP-a potrebno racionalno pristupiti potrošnji, ali i da je potrebno produžiti period usvajanja predloga budžeta u parlamentu koji se sada svodi na nekoliko sjednica odbora za ekonomiju i jednom plenarnom sjednicom.\n“U evropskim parlamentima proces usvajanja budžeta traje znatno duže. Predlažem da ministri u okviru limita zadatih od Ministarstva finansija obrazlažu svoje budžete u matičnim odborima. Isto tako i kada se usvaja završni račun treba na matičnim odborima da se vrši analiza ostvarene potrošnje. Tako bi se svi odbori uključili u donošenje budžeta, ne samo odbor za ekonomiju”, kazao je Pejović.\nSamo za kamate plaćeno 75 umjesto 55 miliona, iz Ministarstva kažu da će one sada biti niže\nPejović je kazao da su sve veća izdvajanja iz budžeta za kamate po osnovu starih dugovanja pokazatelj koliki rizik nose male ekonomije sa nerazvijenom proizvodnjom i koje zavise od priliva stranih direktnih investicija.\nIznos za kamate prošle godine je iznosio 75,8 miliona, a planirani iznos bio je za 20,3 miliona manji.\n„Kamate rastu jer raste dug u apsolutnom iznosu, bez obzira što Ministarstvo finansija uspijeva da se jeftinije zaduži nego što je to bio slučaj prije nekoliko godina”, naglasio je Pejović.\nU Ministarstvu finansija su kazali da u situaciji kada raste zaduženje i troškovi po osnovu kamata rastu u nominalnom iznosu, ali da su troškovi po jedinici zaduženja niži što je vidljivo i iz predloga Zakona o završnom računu budžeta za 2014. godinu.\n“To je trend i u dosadašnj- em dijelu ove godine, jer smo uspjeli da nova zaduženja realizujemo po značajno nižim kamatnim stopama u odnosu na prethodni period. Prošle godine je realizovana emisija obveznica, po kamatnoj stopi od 5.375 odsto, dok su u prethodnim godinama bile i iznad sedam odsto”, kazali su iz Ministarstva.\nZarija PejovićDržavna revizorska institucijaMinistarstvo finansijaVlada Crne Gore\n23.05. 13:55 h\t34185\n23.05. 11:11 h\t28373


Potpisujem :: Nasilje u porodici – kakva je percepcija javnog mnjenja u Srbiji?\nsnezana burzan, CG\nJohanna Tragler, AT\nMina Stanojlovic, SRB\nRužica Grubišić Bondža, HR\nZdravka Mihaela Cerelić, HR\nAnamaria Komljenović, HR\n"potpisujem, bez nasilja"\njestira vojnovic, SRB\nSanja Penić, HR\n"Potrebno je boriti se!"\nMirna Tošić, SRB\nJovana Josipovic, SRB\nLana Agejev, HR\nstella tretnjak, SLO\nzdenka lučin, HR\nNATAŠA DOLINAR, SLO\nKristina Lazic, SRB\ndejana jovanovic, SRB\nJaka Šubic, SLO\n"Za vse ženske in otroke žrtve nasilja, zato moj podpis."\nKarmen Horvat, SLO\nМилка Ивановска Хаџиевска, MK\nDragana Stojanović, SRB\nJANA MIHELIČ, SLO\nMilena Risteska, MK\nAntonela Marijanović, HR\nNa koji način šira javnost u Srbiji vidi problem nasilja u porodici i kakav je uticaj donosilaca odluka i medija na formiranje javnog mnjenja o ovom društvenom problemu diskutovali su učesnici/-ce današnjeg okruglog stola koji je organizovao nedeljnik „Vreme“. Povod za debatu bilo je predstavljanje rezultata istraživanja o percepciji građana i građanki na temu nasilja u porodici, koje je u februaru sproveo istraživački tim Nove srpske političke misli.\nKomentarišući nalaze istraživanja, Tanja Ignjatović iz Autonomnog ženskog centra ukazala je na neodgovarajući interpretativni i vrednosni okvir. Ona je izrazila neslaganje sa tumačenjem da je nasilje u porodici „ranije bilo zasnovano na surovom patrijarhatu, a danas – potpuno suprotno – na nedovoljnom uvažavanju porodice i braka kao institucije“. Istakla je da na pitanje da li je ranĳe (pre dve-tri decenĳe) bilo više ili manje nasilja u porodici nego danas, nije moguće dobiti realan odgovor, ne samo zato što prošlost često izgleda bolja, nego i zbog toga što su do skoro nasilje prema ženama i nasilje u porodici smatrani ličnim, privatnim problemom porodice o kojem se ne govori, a ti stavovi su i danas aktuelni.\nZnačajnu pažnju učesnika/-ca privukli su nalazi o stavovima ispitanika/-ca u pogledu uzroka nasilja u porodici. Gotovo trećina ispitanih smatra da su uzroci nasilja loša ekonomska situacija i poroci, zatim loši porodični odnosi (15%), psihički poremećaj nasilnika (13%), odnosno neverstvo (6%). Osvrćući se na ove podatke, Tanja Ignjatović je naglasila da je pitanje razumevanja uzroka od suštinske važnosti, jer ono orijentiše odgovornost za nasilje i društvenu reakciju. Ona je navela da ako se uzroci nasilja vide u nepovoljnim spoljnim okolnostima, to implicira da se odgovornost za nasilje nalazi izvan kontrole nasilnika. Na primer,\nkada se kao uzroci percipiraju loši porodični odnosi, to ukazuje na obostranu odgovornost, dok je posebno zabrinjavajuće kada se uzrok za nasilje vidi u ponašanju ili karakteristikama žrtve. Pozivajući se na drugo skorije istraživanje, Ignjatović je istakla da 17% ispitanih uzrok za nasilje vidi u razlici u moćima između žena i muškaraca, te da je ova mogućnost izostavljena u odgovorima koji su ponuđeni ispitanicima u istraživanju NSPM.\nTokom okruglog stola govornice/-i su se složile da mediji igraju značajnu ulogu u kreiranju javnog mnjenja o nasilju prema ženama, kao i da sami proizvode predrasude i svojim neodgovornim izveštavanjem mogu podsticati nasilničko ponašanje. Ukazano je i na odgovornost donosilaca odluka koji kontrolišu medije, doprinoseći na taj način senzacionalističkom izveštavanju. U više navrata je naglašen značaj pune primene Konvencije Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama i usaglašavanja domaćeg zakonodavstva sa njenim standardima. Istaknuto je da ovaj međunarodni dokument predviđa učešće sredstava javnog informisanja u razradi i sprovođenju politika i postavljanju standarda za sprečavanje nasilja prema ženama i veće poštovanje njihovog dostojanstva.\nRezultati istraživanja u celosti dostupni su na internet prezentaciji nedeljnika Vreme (PDF).\nZnačajnu pažnju učesnika/-ca privukli su nalazi o stavovima ispitanika/-ca u pogledu uzroka nasilja u porodici. Gotovo trećina ispitanih smatra da su uzroci nasilja loša ekonomska situacija i poroci, zatim loši porodični odnosi (15%), psihički poremećaj nasilnika (13%), odnosno neverstvo (6%). Osvrćući se na ove podatke, Tanja Ignjatović je naglasila da je pitanje razumevanja uzroka od suštinske važnosti, jer ono orijentiše odgovornost za nasilje i društvenu reakciju. Ona je navela da ako se uzroci nasilja vide u nepovoljnim spoljnim okolnostima, to implicira da se odgovornost za nasilje nalazi izvan kontrole nasilnika. Na primer, kada se kao uzroci percipiraju loši porodični odnosi, to ukazuje na obostranu odgovornost, dok je posebno zabrinjavajuće kada se uzrok za nasilje vidi u ponašanju ili karakteristikama žrtve. Pozivajući se na drugo skorije istraživanje, Ignjatović je istakla da 17% ispitanih uzrok za nasilje vidi u razlici u moćima između žena i muškaraca, te da je ova mogućnost izostavljena u odgovorima koji su ponuđeni ispitanicima u istraživanju NSPM.


Bosch hamer PBH 3000-2 FRE, 750W/2,8J/SDS/2 brzine bušilica cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBosch hamer PBH 3000-2 FRE, 750W/2,8J/SDS/2 brzine bušilica cene\nBOSCH hamer bušilica PBH 3000-2 FRE, 750W/2, 8J/SDS/2 brzine, - BOSCH hamer bušilica PBH 3000-2 FRE, 750W/2, 8J/SDS/2 brzine... specifikacija\ncena od 25.090,00 do 28.961,00 din | prodavnica (5)\nBOSCH hamer bušilica PBH 3000-2 FRE, 750W/2, 8J/SDS/2 brzine\nMakita akumulatorska bušilica HR166DZ\ncena od 27.147,32 din\ncena od 25.501,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bosch hamer PBH 3000-2 FRE, 750W/2,8J/SDS/2 brzine bušilica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bosch hamer PBH 3000-2 FRE, 750W/2,8J/SDS/2 brzine bušilica na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Bušilice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bosch Bušilice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bosch hamer PBH 3000-2 FRE, 750W/2,8J/SDS/2 brzine bušilica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bosch hamer PBH 3000-2 FRE, 750W/2,8J/SDS/2 brzine bušilica. Pre kupovine, podatke za Bosch hamer PBH 3000-2 FRE, 750W/2,8J/SDS/2 brzine bušilica proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Feliks Banting i Vilijam Ris su studenti Univerziteta u Oksfordu, koji svoju stručnu praksu obavljaju u Srbiji, i to u kompaniji Delta Holding, koju su izabrali po sopstvenoj želji.\nTokom mesec dana boravka u Beogradu Feliks Banting i Vilijam Ris će se upoznati sa biznisom u Delta Agraru, Delta DMD-u i Delta Motorsu, a imaće pomoć mentora i kolega koji uče više o tome kako se radi u velikoj kompaniji i kakva je trenutna situacija u srpskoj ekonomiji.\nVilijam se bavi geonaukom, koja objedinjuje više naučnih disciplina posvećenih planeti Zemlji i stigao je do četvrte godine, dok je Feliks na drugoj godini studija fizike. Obojica studiraju na St. Anne’s koledžu na Oksfordu.\n„Veoma je jasno da Delta zapošljava mnoge mlade profesionalce. Skoro svi ljudi sa kojima sam razgovarao zaista uživaju u poslu koji rade. Takođe mnogi komentarišu kako su dobili zaista odgovorne zadatke. Sve to govori da je Delta okruženje u kojem mladi stručnjaci mogu da napreduju i rastu“, rekao je Vilijam.\nNa pitanje kako se odlučio da dođe u Srbiju i zašto je aplicirao za program prakse u Delta Holdingu, Feliks Banting objašnjava:\n„Želeo bih da neko vreme živim i radim u inostranstvu nakon što završim studije, a praksa u Delti mi se učinila kao odlično iskustvo za mene. Velika diversifikovanost biznisa u kojima Delta posluje znači da ću videti i raditi različite stvari koje mi mogu pomoći da isplaniram svoju buduću karijeru.“\nTokom svoje prakse u Delti, Feliks i Vilijam su zajedno sa kolegama iz Deltinog programa Mladi lideri učestvovali na tribini Academia vs Business. Tema je bila koliko je znanje stečeno na fakultetu primenljivo u poslovnoj praksi. Na ovaj način imali su priliku da predstave svoje iskustvo studiranja na Oksfordu, ali i da diskutuju i razmene iskustvo sa mladim kolegama iz Srbije.


Brankica Janković (foto: N1 TV)\nRavnopravnost kao vrednost koju delimo, osnov je pravne države i pravednog društva, rekla je Janković i podsetila da je ove godine na Međunarodni dan tolerancije prihvaćena inicijativa da svaki prvi čas u školama bude posvećen na temu poštovanja, razumevanja i prihvatanja.\nIz godine u godinu sve češće čujem reč diskirminacija, ali nisam sigurna da li svi koji je upotrebljavaju znaju šta znači.\nPrioritet je da sa građanima radimo na dostupnosti i prepozavanju poverenika kao institucije kojoj se obraćaju za zaštitu, rekla je Janković.\nJanković je istakla značaj saradnje sa civilnim sektorom, novinarima i sudovima, podsećajući na sudsku zaštitu i strateške parnice.\nKroz strateške parnice ostvarujemo cilj da utičemo na pravnu praksu i javne politike, rekla je ona i kao najevidentnije primere navela slučajeve radnice obolele od leukemije, zid prema romskom naselju ili profesora univerziteta i njegove stavove o zakonu o sprečavanju nasilja u porodici.\nJanković je ukazala na značajnu ulogu medija, novinare koje mogu biti prozor u svet, koji se nekad može „otvoriti i zatvoriti“.\nTekstovi, naslovne strane, sadržaji komentari i profili na društvenim mrežama mogu podsticati mržnju, nasilje, ocenila je ona, ali ukazala da je sloboda govora jasno odvojena od govora mržnje i lako se prepoznaje.\nŠef Misije Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju Andrea Oricio ocenio je da Srbija sa svojim razvijenim zajednicama i bogatom kulturom mora da nastavi da promoviše raznolikost, poštuje obaveze preuzete na međunarodnom nivou, kao i domaćih propisa.\nNovinarske nagrade koje će biti dodeljene su primer vrednosti kojima se Misija OEBS u Srbiji vodi, rekao je Oricio i istakao da je Srbija prihvatila standarde zaštite ljudskih prava i manjinskih zajednica po kojima su svi građani jednaki.\nRad poverenika je dokaz opredeljnosti srpskih vlasti za rešavanje pitanja diskrminacije. Prevencija, sprečavanje diskriminacije i podizanje nivoa svesti, medijske slobode i pluralizam su najbolji načini da se izgrade tolerancija i razumevanje, ocenio je Oricio.\nOricio je ocenio da mediji imaju ključnu ulogu u izgradnji svesti i toleranciji u društvu, navodeći da su danas dodeljene novinarske nagrade način da se oda priznanje nediskriminatornom izveštavanju, novinarskoj etici i toleranciji.\nAmbasador Velike Britanije u Srbiji Denis Kif rekao je da ambasada u okviru napora da doprinese jačanju demokratskih procesa u Srbiji i regionu, nastoji da podrži rad nezavisnih tela, kao što je institucija poverenika.\nOn je pozdravio jačanje kapaciteta institucije, stručnosti u vođenju strateških parnica, pre svega jer je reč o parnicama koje doprinose poboljšanju sudske prakse i tipskih slučajeva diskriminacije.\nJanković i Oricio uručili su i godišnje nagrade poverenika za zaštitu ravnopravnosti i Misije OEBS novinarima, a u oblasti TV to su novinarke RTS Suzana Duka i Višnja Višnjić Milić, kao i novinar N1 Miodrag Sovilj.\nNagrađeni su radijski novinari Marija Marić, Gorica Nikolin i Radmila Relić dok su u štampanjim medijima Slavica Tončić, Marijana Čanak i Vladimira Dorčova.\nNa konferenciji povodom Međunarodnog dana tolerancije predstavljeno je i istraživanje „Odnos medija prema diskriminaciji“ po kojoj najveći broj novinara smatra da nema promena u pogledu diskriminacije u proteklih pet godina, dok 20 odsto njih smatra da je povećana u proteklih pet godina.\nNovinari smatraju da u velikoj meri postoji govor mržnje, dok samo šest odsto njih misli da ga nema.\nNovinari imaju veoma kritički stav po pitanju sankcionisanja diskriminacije i najveći broj 78 odsto njih smatra da se diskriminacija samo delimično kažnjava, odnosno da se sankcije selektivno primenjuju, dok 17 odsto njih smatra da se uopšte ne kažnjava.\nSkoro 70 odsto novinara smatra da je ugrožavanje slobode govora samo izgovor da se govor mržnje toleriše, 13 odsto njih misli da previše strogo sankcionisanje govora mržnje može lako da ugrozi slobodu govora, dok 16 odsto nema nikakav stav.\nPolovina ispitanika nema lično iskustvo, ni oni, niti njima bliske osobe nisu bile izložene diskriminaciji.\nVećina anektiranih novinara, 67 odsto, podržava uvođenje posebnih mera koje bi obezbedile diskriminisanim grupama jednakost sa većinskim stanovnistvom, a koje bi trajale ograničen period, koliko je potrebno za dostizanje ravnopravnosti, dok je protiv takvih mera pet odsto ispitanika.\nU anketi su učestvovala 164 predstavnika medija, od kojih je 54 odsto novinara i 46 odsto urednika, dve trećine njih su žene, muškarci jedna trećina, dok je tri četvrtine ispitanika u starosnoj dobi od 30 do 49 godina, a svaki peti anketirani stariji od 50, a mlađi od 60 godina. Istraživanje je realizovano u periodu avgust-oktobar, a anketu i obradu podataka uradila je agencija Faktor plus.\nBrankica Janković Poverenica za zaštitu ravnopravnosti Sloboda govora\n← Govor mržnje na Facebook-u uskoro prošlost?\nSkot: Skidam kapu satiričarima →


Maštovita nova Louis Vuitton kampanja - Lux Life luksuzni portal\nOpisana kao “transformativni procez promišljanja i okretanja nasleđenih i često nesvesnih očekivanja, vezanih za crnačke identitete kroz istoriju, ova kolekcija stvara ohrabrujuću svest za sadašnjost i budućnost”. Ovaj koncept je posebno akcentovan kroz jesen/zima 2020 fotografije, koje je uradio Tim Voker.\nNazvana “Heaven on Earth”, nova kolekcija predstavlja vizualizacije utopijskog i nadrealnog okruženja, koje reflektuje nebo, dodajući Abloov razigrani element dečaštva, koji smo mogli da primetimo i u njegovim ranijim kolekcijama. Fotografišući modele koji su se otrgli “teritorijama, ograničenjima i ličnim stvarima”, Ablo objašnjava da su oni poput privida iz snova, koji lebde preko neba, dalje od granica i verovanja.\nOva kolekcija je takođe i refleksija njegovih ključnih vrednosti, kojih se pridržava u Louis Vuitton brendu, sa ciljem stvaranja sveta iz snova, bez predrasuda, kako bi inspirisao inkluzivnost i diverzitet. Tema “Black Imagination”, predstavljena je angažovanjem nekoliko mladih kreativaca, poput britanskog glumca Majkla Voda i modela iz Gane, Otave Kvami.\nKolekcija sama po sebi predstavlja ležerni pristup krojenju, spajajući sužene siluete sa komadima koji su inspirisani uličnom modom. Sa sanjivim nebeski plavim dezenima, teksturama i bojama, asortiman je daleko od tradicionalnog, predstavljajući novi i prefinjeni pristup klasičnom odelu.


Koliko su poslednjih godina poskupele provizije u bankama? | Kamatica\nPočetna > vodic > Koliko su poslednjih godina poskupele provizije u bankama?\nKoliko su poslednjih godina poskupele provizije u bankama?\nTekst objavljen: 02.10.2020 9:45\nVećina banaka ne naplaćuje proviziju ukoliko novac ide na drugi račun, ali u istoj banci.Kada se, međutim, pare prebacuju na račune klijenata koji nisu u istoj finansijskoj ustanovi, sve banke uzimaju provizije od 0,6 do dva odsto\nZa tu uslugu banke traže minimum od 45 do čak 250 dinara, dok su maksimalne naknade, bez obzira na iznos koji se prebacuje, od 5.000 do čak 15.000 dinara!\nZato sve veći broj korisnika prelazi na plaćanje preko mobilnih aplikacija, gde tarifa nema ili su manje. Neki se dovijaju, pa kada žele da uplate novac na račun klijenta u drugoj ustanovi, umesto da novac uplate preko računa oni podignu keš, pa ga predaju u filijali primaoca. Na taj način se možda našetaju, ali i uštede, jer uplaćivanje na račune “tuđih” banaka, može vrlo neprijatno da iznenadi.Prebacivanje oko 100.000 dinara između dve banke u proseku košta oko 1.000 dinara.\nNajniža minimalna nakanada je u Banci poštanske štedionice i iznosi 45 dinara, a najmanji procenat nudi MTS banka – 0,60 odsto i minimalnih 50 dinara. Sledeća je Vojvođanska banka, gde je najmanji trošak po računu međubankarske transakcije 60 dinara, Jubmes i Ekspobanka oko 80 dinara. U Prokredit banci i Mirabanci je minimalna provizija na bilo koju transakciju između dve ustanove čak 250 dinara. Gornje granične sume su najniže u MTS i Mobi banci – po 3.000 dinara, u Unikredit banci 4.000 dinara, po 5.000 dinara u Kredit agrikol banci, Direktnoj, Ekspobanci i Sberbanci za iznose do 300.000 dinara, dok je za veće ovaj limit pomeren na 9.350 dinara. Najviši tarifni limit je u Mirabanci 15.000, pa Oportjuniti i Aik banci, gde je ta suma 10.000 dinara.\nNaknade i “u kući”IMA finansijskih ustanova koje naplaćuju i međusobne uplate sopstvenim klijentima. Primer su Adiko banka, gde se i za interne prenose plaća pola procenta, najmanje 60 dinara, u Prokredit banci je – 1,50 odsto i najmanje 250 dinara, a u Aik banci je ta naknada jedan odsto, a najmanje 100 dinara. Interne provizije naplaćuje i Ekspobanka, najmanje 60 dinara, a za veće sume 0,75 odsto.\nbanke provizija banke provizija bankarske provizije


HODANJE KAO LEK ZA VAŠ ORGANIZAM | ZR KLIK\nHodanje pozitivno utiče na aktivnosti mozga, ali i na zdravlje srca, gubitak težine, gustinu kostiju i nivo holesterola, rezultati su istraživanja, ono poboljšava kreativno razmišljanje povećanjem hipokampusa, dela mozga zaduženog za verbalnu memoriju i učenje.\nOni koji hodaju 10.000 koraka dnevno upola će smanjiti rizik od prerane smrti.\nHodanje, kao „čudesan lek“, takođe, pozitivno utiče na gustinu kostiju i nivoe holesterola, kao i raspoloženje i funkcije mozga.\nU studiji Univerziteta Stenford, koja je rađena 2014. godine, utvrđeno je da hodanje poboljšava kreativno\nrazmišljanje (generisanje ideja i način kako ih sprovesti), piše „Dejli mejl“. U studiji se navodi da nije važno gde, već je samo važno da se hoda na otvorenom ili u zatvorenom i da nije važan ni intezitet hodanja, a nije ni potrebno da se čovek oznoji, ali je poželjno, pa su, u tom smislu, istraživači analizirali neaerobno hodanje.\nHodanje, takođe, utiče na depresiju i anksioznost, iako nije jasno zašto, čak je utvrđeno da je, kada je reč o kardiovaskularnom zdravlju, hodanje bolje od trčanja.\nIstraživači su pratili 3.000 ispitanika, kojima je dat pedometar koji meri korake koje pređete, u periodu od oko 15 godina. Utvrđeno je da su oni koji su prešli sa 1.000 koraka dnevno na 10.000 dnevno, sedam dana u nedelji, skoro prepolovili rizik od prerane smrti.


KRUŠEVAC/KRALJEVO – Karavan radosti i prijateljstva Dunav osiguranje Sportskih igara mladih posetio je ove nedelje Kruševac i Kraljevo na oduševljenje dece iz ova dva grada.\nSIM-ovci su se mesecima vredno pripremali kako za nove susrete sa Viktorom, njihovom omiljenom SIM maskotom, tako i za takmičenja u različitim sportskim disciplinama, druženje i druge zabavne aktivnosti koje su sastavni deo Igara.\nOtvaranju Igara u Sportskom centru u Kruševcu, u ponedeljak, 22. juna, prisutvovali su, između ostalih, Predrag Milenković, pomoćnik gradonačelnika zadužen za sport i omladinu, Miljko Đokić, koordinator Igara u tom gradu, kao i predstavnici SIM Srbije.\nBaklju prijateljstva, čije paljenje označava početak Igara, uneli su talentovani kruševački sportisti Milica Đokić i Branislav Smiljković, koji su već beležili uspehe na Igrama, prethodnih godina.\n„Veliku zahvalnost dugujem Miljku Đokiću i Darku Smiljkoviću, roditeljima dece koja su nosila baklju, budući da su se oni potrudili da prate naše kalendare takmičenja i voze decu i pruže im svu logističku podršku kako bi ona imala priliku da budu deo Karavana radosti i prijateljstva. Igre u Kruševac su dovela deca: Milica, Maša i Branislav, naši SIM-ovci koji se godinama druže sa nama i koji su do sada učestvovali na našim takmičenjima u više gradova na teritoriji Srbije tokom svih prethodnih godina. Oni su bili učesnici državnog finala, kao i velikog međunarodnog superfinala Sportskih igara mladih u Splitu“, rekla je predsednica SIM Srbija Ivana Jovanović.\nKako je navela, upravo ljubav dece prema Igrama nas je podstakla da dođemo ovde po prvi put i organizujemo Igre u ovom predivnom gradu.\n„Drago nam je što su i predstavnici lokalne samouprave u Kruševcu prepoznali značaj manifestacije koju radimo i što postoje planovi da i u budućnosti Igre realizujemo ovde na još većem nivou. Takmičenja su protekla u najboljem redu, a interesovanje dece je bilo veliko iako smo po prvi put ovde. Priče dece iz Kruševca koja su se do sada takmičila na Igrama u drugim gradovima i njihova ljubav prema svemu onome što ova manifestacija predstavlja doveli su do toga da Igre postanu popularne i kod njihovih drugara“, istakla je Jovanović.\nNišta manje spektakularno nije bilo ni dan kasnije, otvaranje Igara u Kraljevu, uz podršku tehničkih partnera Igara u tom gradu – OK Tehničar i FK Kiker u Balon hali kluba Kiker.\nZakletvu prijateljstva u ime sportista položio je Ognjen Jevremović, a u ime sudija Đorđe Vasiljević, dok je baklju uneo Andrej Pavlović. Promoter turnira u malom fudbalu bio je Rade Todorović, nekadašnji fudbaler Sloge, OFK Beograda, Napretka, sofijske Slavije i nekadašnjeg Bundesligaša Nirnberga.\nKaravan radosti i prijateljstva „Dunav osiguranje Sportskih igara mladih” ove godine bi trebalo da prođe kroz ukupno 25 gradova u Srbiji, a ukupno 35 zajedno sa Coca-Cola kup turnirima u malom fudbalu. Od osnivanja Igara do danas na toj manifestaciji je učestvovalo više od 1.700.000 učesnika.\nU projektu Sportske igre mladih u Srbiji, samo u 2019. godini, učestvovalo je 75.024 takmičara, a u regionu preko 202.000 dece i mladih.


Lenco L-400 BK gramofon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nLenco L-400 BK gramofon cene\nTrenutno nemamo slike za Lenco L-400 BK\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Lenco L-400 BK gramofon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Lenco gramofon L-400 BK na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Gramofoni cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Lenco Gramofoni, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Lenco L-400 BK gramofon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Lenco L-400 BK gramofon. Pre kupovine, podatke za Lenco gramofon L-400 BK proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


UEFA bez razloga "rebnula" Zvezdu Petak, 7. septembar 2007. 18:14 Evropska fudbalska unija, sada je već izvesno, srpske klubove kažnjava po inerciji. Posle eliminacije Partizana, "odela" iz Niona kaznila su Crvenu zvezdu sa 6.000 evra, a da se uopšte ne zna zbog čega.\nNa sajtu UEFA objavljeno je da su crveno-beli kažnjeni zbog bacanja predmeta sa tribina tokom utakmice protiv Glazgov Rendžersa. Izgleda da je delegat UEFA ovog puta video ono što niko drugi nije, jer kako drugačije objasniti, da su osim njega predstavnici dva kluba, ocenili najvišom ocenom organizaciju utakmice, koja je odigrana 28. avgusta u Beogradu. Više od 40.000 gledalaca, par stotina novinara i fotoreportera i milionski televizijski auditorijum nije videlo nikakve objekte koji su ubacivani na teren, a još manje baklje i slična pirotehnička sredstva.\nPored Zvezde, UEFA je kaznila još četiri kluba, a najstrože Anderleht, koji će morati zbog pirotehnike i pokušaja svojih navijača da udju na teren na utakmici sa Fenerbahčeom da plati 12.000 evra. Fenerbahče će zbog petardi koje su navijači turskog kluba bacali na utakmici u Briselu kažnjen sa 5.000 evra. Rimski Lacio je kažnjen za 7.300, a Dinamo iz Bukurešta sa 5.500 evra, pošto su navijači ta dva kluba koristili pirotehnička sredstva u medjusobnom duelu u Rimu.\nCrnogorski klubovi, inače, su pod lupom UEFA zbog, zamislite, rasizma. Delegat na utakmici mladih reprezentacija Crne Gore i Belgije je Belgijanac Žan Mari Filip, koji je bio predstavnik UEFA na revanšu drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona izmedju Zete i Rendžersa, takodje na stadionu pod Goricom. Crnogorski prvak je, inače, pod istragom UEFA zbog rasističkih ispada na tribinama, a Belgijanac je u svom izveštaju naveo da su "dva-tri navijača" uzvikivala ozloglašene krike. http://www.mtsmondo.com/sport/vesti/text.php?vest=69785\nPosle političke, dražesno se uhodava i sportska hajka na Srbe... Vrh\nVremenom će se, uz našu igranku oko lobiranja, ove stvari oko prestrogog kažnjavanja normalizovati. Dok se to ne desi UEFA Mafiosi će i dalje dupe da nam pomeraju.


Dinamika licnosti - Zrelost\nDinamika ličnosti se bavi izučavanjem motivacionih ili dinamičkih dispozicija ličnosti i procesa putem kojih deluju. Postoje dva shvatanja o snagama koje pokreću i usmeravaju aktivnost ličnosti, prvo je da su osnovne pokretačke snage ponašanja urođene, a drugo da su za ponašanje čoveka važni tokom života stečeni motivi ili pokretači ponašanja.\nčovek ima veliki broj želja i ciljeva, motiva i potreba, te da bi ih ostvario on mora stupiti u akciju odn. izvršiti izbor. To svojstvo čoveka da može da vrši izbor naziva se volja, a akcije koje se preduzimaju na osnovu svesno i namerno izabranih ciljeva nazivaju se voljnim radnjama.\nNa slici je prikazan psihološki profil za 41 vodećeg atletičara sa Olimpijade 1952. godine prema Katelu.Iznad prosjeka su razvijena svega dva faktora: E (težnja za dominacijom) i Ц (snaga ega).Nešto ispod prosjeka su razvijeni faktor H (prostodušnost) i Г (super - ego).


Beta 6. septembra 2017. 13:15\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Đorđević rekao je danas da njegova ekipa ide na pobedu protiv Belgije u predstojećoj utakmici na Evropskom prvenstvu i da je ne interesuje ništa drugo.\n„Belgija igra organizovano, dobru košarku, imaju iskustvo na bekovskim pozicijama, Van Rosom i Tabu godinama igraju evroligaške sezone i vodeći su u svojim klubovima. Žile, Ervel koji je igrao dve tri godine u Realu, sada u Bilbau…imaju dobru hemiju i izuzetno su snažna atletska ekipa. Moramo da idemo na pobedu, ne interesuje nas ništa drugo. Tako ćemo se i spremiti. Maksimalno ih poštujemo, ali tražićemo naše stvari“, rekao je Đorđević novinarima u Istanbulu.\nKošarkaši Srbije igraju u četvrtak od 16.15 u Istanbulu protiv Belgije, utakmicu poslednjeg kola Grupe D na Evropskom prvenstvu. Srbija se bori za prvo mesto u grupi a Belgija je izgubila šanse za osminu finala.\n„Oni su dovoljno odrasli i zreli i pokazuju da je to pravi pristup utakmici, sad kakva će biti, da li će da se pobedi ili izgubi, to već ne znam. Gledamo u naš tanjir i idemo dalje“, naveo je on.\nSelektor je rekao i da je zadovoljan komunijacijom medju igračima.\n„Imamo našu odbrambenu komunikaciju, koja nam mnogo donosi i podiže agresivnost i sigurnost u odbrani. To stalno tražim od njih, od prvog dana i do kraja. Iz glasne komunikacije i jasnog znaka saigraču dolazimo do boljih rešenja u odbrani, to je naš način da igramo odbranu i da krenemo sa tom energijom, odatle sve kreće. Bitno je da pričaju, neki su stidljivi, ali moramo da ih poguramo malo“, dodao je on.\nĐorđević je rekao da je ekipa obavila sve treninge zajedno, a da je Stefan Jović preskočio samo tri dana na pripremama.\n„Na neki način smo izgradili stvari koje nas čine boljim na terenu. Posle poraza od Rusije smo se vratili našim stvarima, našim pravilima, jednostavne stvari koje nas čine ekipom. Tu prednjače igrači koji znaju ta pravila, koji su dugo sa nama i treba to da prenesu na novije igrače. To će biti jedna od tema današnjeg sastanka, ne spremamo samo utakmice u grupi, nego celo takmičenje, osminu finala, četvrtfinale“, rekao je on.\nSrbija je juče pobedila Veliku Britaniju sa 82:68 i ostvarila treću pobedu na turniru.\n„Jučerašnja utakmica nas je vratila pomalo i kako odmiče šampionat moramo da se vraćamo na naše stvari koje su nam dale rezultat i sigurnost i nema razloga to da menjamo. Pomaže što igrači medjusobno pričaju o tim stvarima“, dodao je Đorđević.\nReprezentativac Srbije Stefan Jović rekao je da je ekipa koncentrisana na sve što sledi i na svaku narednu utakmicu.\n„Prvi put sam se sinoć susreo sa kalkulacijama, nemamo dovoljno vremena za to. Bavimo se našim stvarima i komuniciramo medjusobno. Posle poraza od Rusije smo ostali duboko u noć i pričali šta treba da popravimo, šta bi trebalo da radimo, u čemu smo grešili. Gledali smo neke detalje sa utakmice, time se bavimo u slobodno vreme“, rekao je Jović.


NAGRADNA IGRA "UZMI RAČUN I POBEDI": Danas prvo izvlačenje dugog kruga | Novosti.RS\nPRVO izvlačenje drugog kruga nagradne igre "Uzmi račun i pobedi 2020" biće održano danas u 17.55, uz direktan prenos na prvom programu Radio televizije Srbije.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, odličan odziv građana za učešće u nagradnoj igri nastavlje se i ove godine.\nSamo u toku četvrtka stiglo je blizu 140.000 koverata iz cele Srbije, tako da u ovom trenutku za subotnje izvlačenje vrednih nagrada konkuriše više od 7.900.000 koverata.\nIz Vlade Srbije podsećaju da se sve koverte poslate u prvom krugu i dalje nalaze u studiju i sve one ravnopravno učestvuju u sutrašnjem izvlačenju.\nUZMI RAČUN I POBEDI: Evo ko su srećni dobitnici automobila "Fiat 500L" u poslednjem izvlačenju nagradne igre\nEVO KO SU DOBITNICI STANOVA U BEOGRADU: Završeno poslednje izvlačenje u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobedi"\n26. 12. 2020. u 18:21\nKONAČNO IMAM SVOJ KROV NAD GLAVOM: Novosađanka dobila stan u Beogradu na vodi i kaže - Znala sam da će mi onaj odozgo podariti nešto!\n26. 12. 2020. u 19:11\nU današnjem izvlačenju biće dodeljeno pet automobila "fijat 500L" i jedan stan u Beogradu, u naselju Zemunske kapije.\nApeluje na građane da koverte spakuju i adresiraju kod kuće a kako bi one našle put do studija i bile u konkurenciji za vredne nagrade, dovoljno je da pravilno popunjene koverte samo ubace u najbliže poštansko sanduče.\nU nagradnoj igri koju organizuje Vlada Srbije, a podršku pruža NALED, pravo učešća imaju građani koji pošalju koverte sa 10 fiskalnih računa ili 10 slipova od 1. septembra 2020. godine sa minimalnim pojedinačnim iznosom od 100 dinara.\nnagradna igra uzmi račun i pobedi Uzmi račun i pobedi 2020 izvlačenje koverata\nOČEKIVAO je da dobije auto, ali je sreća bila velikodušnija.\nNOVA ŠANSA ZA STAN I AUTOMOBIL: Za izvlačenje u nagradnoj igri Uzmi račun i pobedi već stiglo više od 10 miliona koverti!\nZA subotnje izvlačenje u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobedi 2020" u ovom trenutku konkuriše više od 10.300.000 koverata, saopšteno je iz Vlade Srbije.\n18. 02. 2021. u 15:30\nNAGRADNA IGRA UZMI RAČUN I POBEDI: Izvučeni dobitnici automobila "Fijat 500l"\nVEČERAS je drugo izvlačenje dobitnika u okviru drugog kola nagradne igre "Uzmi račun i pobedi".\n30. 01. 2021. u 18:16\nNAGRADNA IGRA UZMI RAČUN I POBEDI: I koverte koje stignu danas biće u sutrašnjem izvlačenju\nDRUGO izvlačenje u okviru drugog kruga nagradne igre Uzmi račun i pobedi 2020 biće održano u 17.55 časova uz direktan prenos na prvom programu Radio televizije Srbije.\n29. 01. 2021. u 11:50\nOVO JE SVETLANA, NAJSREĆNIJA DOBITNICA DOSAD!: Preuzela stan koji je na neobičan način dobila u igri Uzmi račun i pobedi\nDOBITNICA stana u prvom izvlačenju drugog kruga nagradne "Uzmi račun i pobedi" Svetlana Janković iz Kragujevca potpisala je juče u Vladi Srbije ugovor o vlasništvu nekretnine od 80 kvadrata.\n29. 01. 2021. u 11:24


Vesti online / Vesti / Ex YU / Todorić uplatio milion evra kaucije, uskoro izlazi na slobodu\nTodorić uplatio milion evra kaucije, uskoro izlazi na slobodu\nOdbrana Ivice Todorića uplatila je milion evra kaucije pa bi osumnjičeni bivši vlasnik Agrokora uskoro mogao na slobodu, javlja Telegram.\nMilion evra jemstva u gotovini Todoriću je kao uslov za izlazak iz istražnog zatvora prošle nedelje odredilo vanraspravno veće Županijskog suda u Zagrebu.\nU prvom trenutku obrana je tvrdila kako Todorić nema toliko novca, ali do danas je očigledno uspeo da prikupi celi iznos i uplati ga u gotovini.\nNakon što sredstva stignu na račun suda, Todorić će biti pozvan pred istražnog sudiju kako bi obećao da se u nastavku istrage u aferi Agrokor neće kriti. Biće će mu oduzet pasoš i neće smeti da napušta mesto prebivališta.\nEX YU Todorić će biti izručen Hrvatskoj\nEX YU Hrvatska: Čović i Josipović osuđeni za mito


Poseta Lavrova nije bila tehnokratska već prijateljska\nDecembar 16, 2020 9:38\nMInistar spoljnih poslova Nikola Selaković kaže da poseta ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova nije bila tehnokratska, već prijateljska poseta koja je potvrdila tradicionalno dobre odnose Srbije i Rusije.\n"To nije običan susret dva ministra ili ministra i predsednika. To je bio prijateljski ton. Ako sa nekim od velikih postoji prijateljski ton u potpunosti to su Rusija i Kina. Naravno, ciljevi naše spoljne politike su evropske integracije, evropska budućnost i drugačiji odnos sa zapadnim zemljama sa kojima uzdižemo nivo saradnje, ali sa Rusijom to je kontinuitet koji traje decenijama", rekao je Selaković.\nOn je za TV Pink naveo da je bila posebno svečana i dirljiva ceremonija donošenja večne vatre sa groba neznanog junaka iz Moskve u Beograd na groblje Oslobodiocima Beograda.\nLavrov je, kako kaže, zadivljen kako izgleda Hram Svetog Save na Vračaru, a da Putinovo pismo koje je pročitao u Hramu govori koliki značaj Rusija poklanja našoj saradnji.\n"Koliko je groblje oslobodilaca Beograda simbol bratstva po oružju i zajedničke borbe protiv fašističko-nacističkih neprijatelja u Drugom svetskom ratu, toliko je Hram Svetog Save simbol nove saradnje Srbije i Rusije, jer smo zahvaljujući značajnoj pomoći naših ruskih prijatelja uspeli da privedemo kraju radove na Hramu", naveo je on.\nSelaković kaže da je na njega najači utisak ostavilo to što je najmanje tri puta od Lavrova čuo da predsednika Aleksandra Vučića od lično i državno rukovodstvo Rusije posebno uvažavaju zbog njegovog stava i specifičnog, neubičajenog pristupa govora i ophođenja, a što dovelo da Srbija danas bude nezavisna i samostalna država.\n"Nije lako, nije jednostavno, ali je ponosno kada živite u zemlju koja se ponaša kao suverena i nezavisna država, koja samostalno odlučuje u ne tako lakim vremenima i situacijama. To velika Rusija ceni i uvažava", rekao je ministar.\nZahvaljujući Rusiji, kako je naveo, još uvek u Savetu bezbednosati postoje rasprave o izveštaju UNMIKA o stanju na KiM, govori se o KiM na najvećem svet polititičkom forumu.\nSrbija, kako je naveo, nije ista zemlja 2012. godine i danas. Kako kaže 2012. godine kada je postao ministar pravde zna kako se razgovaralo sa Srbijom, a kako se razgovara danas.\nUpitan da prokomentariše "diplomatski skandal u Sarajevu, on je rekao da ministar Lavrov i predsednik Vučić izneli svoje stavove i da je Lavrov izneo poziciju koja je najbliža srpskoj.\n"Za Lavrova je Dejtonski mirovni sporazum osnov stabilnosti BiH. Ako neko hoće da ga menja mora da dobije saglasnost tri konstruktivna naroda i dva entiteta, jedan od dva entiteta je Republika Srpska. Srbija sa RS ima sporazum o specijalnim i paralelnim vezama. BiH kao državu uvažavamo, poštujemo njen teritorijalni integritet, ali ono što poštujemo i volimo to je RS", rekao je Selaković.\nTo što su u jednom danu u tri hrvatska dnevna lista izašla tri autorska teksta gde se žestoko napadajući Srbija i predsednik Vučića, Selaković kaže da se na ozbiljan način, strateški napada naša državna politika i osporava pravo Srbiji da pomaže Srbima u regionu i da štiti njihove interese i njihova prava.\n"U tim tekstovami bilo je i napada na RS. Naša je obaveza kao države koja je potpisnica i garant Dejt mir sporazuma da se borimo za njegovo poštovanje i za njegovo sprovođenje, a to između ostalog znači postojanje RS. Srbija je naročito od 2014 do sada radila i radiće da pomaže RS onda kada joj je pomoć potrebmna". rekao je ministar.\nDodaje da je predsednik VUčić rekao da Srbija takve napade posmatra ozbiljno i da smo posvexćeni njihovoj analizi i da će pametno odlučivati i mudro vuići svaki potez, vodecvhi računa o interesima Srbije i našeg naroda.\nBilateralni odnosi Srbije i Turske na najvišem nivou 9\nBrnabić: Molim da se zaštiti porodica predsednika Vučića 12\nMatić: Srbija ispunjava preduslove za digitalne sertifikate 12\nOdložena sednica Saveta za nacionalnu bezbednost 17\nStefanović i Injec: Neophodno intenziviranje saradnje 14


Haos u Beogradu: Lete kamenice na policiju, ispaljen suzavac, povrijeđeni leže po ulici (VIDEO) - Televizija K3\nHaos u Beogradu: Lete kamenice na policiju, ispaljen suzavac, povrijeđeni leže po ulici (VIDEO)\nNakon jučerašnjih protesta zbog najave mogućeg ponovnog uvođenja policijskog časa u Beogradu i demonstracija koje su eskalirale ispred zgrade Skupštine i za danas je više političkih organizacija najavilo okupljanje. Iako je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić danas u javnom obraćaju izjavio da neće biti višednevne zabrane kretanja, ali da će konačnu odluku o tome donijeti Vlada Srbije sutra, na ulicama Beograda je i danas više hiljada građana a protesti prijete da eskaliraju u sukobe većih razmjera. Vučić je danas na press konferenciji izjavio i da je u oragnizaciju protesta umiješan strani faktor.\nDemonstranti su večeras oko 20 sati i 30 minuta ponovo izazvali nerede i probili ogradu oko Skupštine Srbije, pokušavajući da uđu u hol parlamenta, ali ih je policija otjerala suzavcem kojim je razbila veće grupe i na taj način pokušava uspostaviti red. U masi gore baklje, koje demonstranti bacaju na policiju, kao i petarde, flaše i limenke. U protestima učestvuje nekoliko hiljada građana za sada bez jasnog organizovanja ocjenjuju pojedini mediji dok jedan od protesta organizuje i opozicioni Savez za Srbiju koji traži formiranje prelazne Vlade i novog Kriznog štaba za suzbijanje epidemije korona virusa, kao i smjene u vrhu policije nakon primjene sile na protestu održanom sinoć u glavnom gradu Srbije.\nOglasio se MUP koji tvrdi da večeras ni u jednom trenutku nisu ispalili ni suzavce, niti topovske udare i tvrde da to rade demonstranti.\nGrupa mahom mladih demonstranta gađala je večeras Gradsku kuću u Novom Sadu. Nekoliko prozora je razbijeno, ali za sada nema reakcije policije.\nProtest je počeo oko 18 časova, ali kako vrijeme odmiče sve je napetije i sukobi prijete da eskaliraju u većim razmjerama. Kako javlja N1, tokom protesta su razbijena i vrata Radio-televizije Vojvodine, dok su nešto ranije večeras demonstranti kamenicama gađali sjedište SNS.\nIspred Skupštine Srbije demonstranti su napali lidera PSG Sergeja Trifunovića “Šta ćeš ti ovdje”, “Odlazi”, dovikivala je grupa mlađih građana, dok je ekipa oko Sergeja odvukla glumca u pravcu Bulevara.\nStotine građana sukobili su se sinoć s policijom ispred Skupštine Srbije u Beogradu, nakon što je predsjednik Vučić najavio vraćanje nekih restriktivnih mjera zbog drugog talasa korona virusa. Vučić je na press konferenciji rekao da odluku o uvođenju policijskog časa prepušta kriznom štabu. On je izjavio i da su protesti sinoć u Beogradu bili organizovani, te da se u njima vidio “upliv ne samo kriminalnog, već i inostranog faktora”.\nVučić je izjavio da će od petka svakako biti pooštravanja mjera za Beograd, ali vjerovatno bez policijskog časa. Dodaje da u Srbiji više nemaju izbora i da su bolnički kapaciteti gotovo popunjeni i da će ako se nastavi ovaj tempo uskoro sve što imaju postati Kovid bolnice jer je i danas potvrđeno više od 300 zaraženih. On je dodao da je po tom pitanju iznio svoj stav i da misli da je bio u pravu, ali da premijerka Srbije Ana Brnabić i ministar zdravlja Zlatibor Lončar smatraju da postoji još jedna šansa da se mjere pooštre, ali da ne bude policijskog časa.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je danas u Banjaluci da namjera da se upadne u parlament i razvaljuje inventar, ne raduje nijednog Srbina.\nMeđu okupljenim građanima na protestu su večeras i lideri opozicije predsednici Stranke slobode i pravde Dragan Đilas, Narodne stranke Vuk Jeremić, Dveri Boško Obradović, Demokratske stranke Zoran Lutovac, stranke Pokret za za preokret Janko Veselinović.\nIzvor: Srpskainfo/ Tanjug/ N1/ TV K3


Bratunac sutra bez vode od 7 do 15 časova - UPSMedia Bratunac sutra bez vode od 7 do 15 časova – UPSMedia\nBratunac sutra bez vode od 7 do 15 časova\nJKP „Rad“ Bratunac obavještava sve građane Bratunca da će u srijedu 29.06. doći do prekida u vodosnadbijevanju. Bez vode će biti svi korisnici gradskog vodova u periodu od 7 do 15h. Do prekida u vodosnadbijevanju će doći zbog rekonstrukcije bazena na selištima. JKP „Rad“ se zahvaljuje svim korisnicima na razumijevanju.\n← Brexit: David Cameron s liderima EU nakon referenduma o izlasku iz unije\nRooney nakon poraza od Islanda: Neću se oprostiti od reprezentacije →


ZAKON O RADU: Sindikati navode da odredbe ovog Zakona onemogućavaju valjanu komunikaciju sindikata sa poslodavcima u segmentu potpisivanja kolektivnih ugovora\nKada je reč o socijalnom dijalogu u Srbiji u kome učestvuju sindikati, poslodavci i država možemo konstatovati da se taj proces na žalost nije pokrenuo u pravom smeru od svog starta. Najveća prepreka za njegovu uspešnu realizaciju je aktuelni Zakon o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014 i 13/2017 - odluka US - dalje: Zakon) koji u mnogim segmentima krši i umanjuje radnička prava, istakao je Ljubisav Orbović, predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije.\nOrbović je rekao da odredbe ovog Zakona onemogućavaju valjanu komunikaciju sindikata sa poslodavcima u segmentu potpisivanja kolektivnih ugovora.\n- Sa jedne strane, uspeli smo da potpišemo 14 kolektivnih ugovora u oblastima u kojima se država pojavljuje kao partner za ostvarivanje tog procesa. Tamo pak gde su nam partneri poslodavci, nema nikakvog napretka, odnosno potpisivanje kolektivnog ugovora predstavlja veliki problem. Čak i ako se neki načelni dogovor postigne, nakon toga ga poništava poslodavačka organizacija. To predstavlja veliki problem naročito što su poslodavci ti u Srbiji koji imaju problem sa reprezentativnošću, odnosno mnoga preduzeća sa kojima sindikati žele da potpišu kolektivne ugovore nisu članovi reprezentativne poslodavačke organizacije- rekao je Orbović.\nIzvor: Vebsajt Danas, G. V., 21.03.2017.


Elektronske cigarete zakonski ograničiti?Fantastična\nOd kako je postalo zabranjeno pušiti duvanske cigarete na javnim mestima, u kancelarijama i kafićima, pušači traže zamenska sredstva kojima bi zadovoljili svoju zavisnost, a da ne naruše zakone, kao i da ne ugroze pasivne pušače oko sebe. U našoj zemlji još uvek nije regulisano kako se treba ophoditi prema elektronskim cigaretama, koje su u suštini elektronski uređaj (a ne cigareta), ali imaju posledice poput duvanskih cigareta.\nAustralija, Kanada, Izrael, Meksiko, Brazil, Panama i Ujedinjeni Arapski Emirati zabranili su elektronske cigarete. Prema njihovim zakonima, isparenje koje korisnici izdišu jednako je zagađenje kao izduvavanje duvanskog dima iz običnih cigareta. Takođe, elektronske cigarete smatraju jednako poročnim kao duvanske, zbog čega i jeste ograničena njihova upotreba. Elektronske cigarete izazivaju (ili održavaju) nikotinsku zavisnost zbog toga što tečnost kojom su napunjeni rezervoari sadrže deset puta veću koncentraciju nikotina u poređenju sa duvanom.\nEvropski standardi u ovoj oblasti\nZakoni koji regulišu korišćenje i prodaju elektronskih cigareta u EUi širom sveta trenutno variraju, a nerešeno zakonodavstvo na tom području predmet je rasprave u mnogim zemljama, Svetskoj zdravstvenoj organizaciji i Evropskoj komisiji. Kada je Evropska komisija predložila neke izmene u ograničenjima za elektronske cigarete, izazvala je negodovanje korisnika zbog toga što je predlog sadržao smanjenje količine nikotina u rezervoarima. To znači da je sa 36 mogućih miligrama nikotina predloženo da najveća dozvoljena količina nikotina bude 4 miligrama po mililitru nikotinske tečnosti, što je devet puta manje, a isto tako je i manje od preparata za odvikavanje od pušenja koji se mogu nabaviti u apotekama (npr. nikotinski flasteri, tablete ili nikotinske žvakaće gume). Još jedno predloženo ograničenje jeste u vezi sa nabavkom dopuna za rezervoare, koja propisuje da jedino moguće pakovanje nikotinske tečnosti može da se nabavi u ulošcima od po pola mililitra. To znači da bi svi oni koji su nabavljali dopune „na veliko“, u većim pakovanjima od po 10 mililitara koja su zato i jeftinija, ostali bi uskraćeni i bili bi primorani da pređu na skuplje. U prodaji bi zbog takvih izmena i dalje bilo moguće nabaviti veća i koncentrisanija pakovanja nikotinske tečnosti, ali takvi proizvodi bi bili tretirani kao farmaceutski proizvodi, što znači da bi bili podložni nadzoru kao i lekovi, a to znači da bi cene drastično skočile. Protiv ovog predloga Evropske komisije pokrenuta je peticija zbog koje su navedene izmene stopirane.\nElektronske cigarete ne mogu biti tretirane kao obične cigarete jer one to nisu. Elektronske cigarete su elektronski uređaj i kao takve ne treba da budu u nadležnosti direktive o duvanu. Postoje istraživanja koja pokazuju da su elektronske cigarete manje štetne od duvana jer nema sagorevanja i dima, samo isparenja nikotinske tečnosti. Peticija protiv zabrane izrečene za elektronske cigarete je za sada uspela da spreči izmenu propisa u EU, ali novi predlozi će uskoro biti ponuđeni javnosti. Američka zdravstvena organizacija, recimo, nije dala odobrenje da elektronske cigarete budu proglašene sredstvom za odvikavanje, iako nisu zabranjene za upotrebu. Oni elektronske cigarete prepoznaju kao konzumno sredstvo, tj. prehrambeni ili proizvod za negu, a ne farmaceutski proizvod koji mora biti nadgledan.


Rusija najavljuje povećan tranzit gasa kroz Ukrajinu - Klix.ba\nGas za Evropu i Moldaviju Rusija najavljuje povećan tranzit gasa kroz Ukrajinu\nGas za Evropu i Moldaviju\nRusija najavljuje povećan tranzit gasa kroz Ukrajinu\n19.11.2009. u 16:47\nRusija namjerava da naredne godine kroz ukrajinski sistem cjevovoda transportuje 116,1 milijardu kubika prirodnog gasa koji je namijenjen kupcima u Evropi i Moldaviji, objavljeno je danas u Moskvi, prenose agencije.\nOd te količine ruskog gasa, 112,8 milijardi kubika bi trebalo da se isporuči evropskim kupcima, a ostatak Moldaviji, precizira se u informaciji pripremljenoj za sjednicu rusko-ukrajinskog Komiteta za ekonomsku saradnju koji se danas održava u crnomorskom odmaralištu Jalti.\nSkup na Jalti bit će održan u prisustvu premijera Rusije i Ukrajine, Vladimira Putina i Julije Timošenko, prenosi moskovski portal "Finmarket", pozivajući se na izvještaje ruskih agencija.\nRusija je za devet mjeseci ove godine preko teritorije Ukrajine transportovala 64,9 milijardi kubika gasa ili oko 22 milijarde kubika manje nego što je bilo predviđeno, zbog smanjenje potrošnje u Evropi.\nKompanija "Gasprom" je ove godine Ukrajini platila na ime nadoknade troškova transporta gasa oko 2,15 milijardi dolara.\nRačunajući i ranije avansne uplate, obavljene tokom protekle četiri godine, ruski gasni gigant je Ukrajini već isplatio, kako navodi "Finmarket", sve troškove transporta za ovu, a djelimično i iduću godinu.\nprije 6h 1m 205\nprije 19h 38m 45\nprije 10h 51m 98\nprije 13h 53m 119\nprije 14h 37m 134


HDZ: Sergej Trifunović nepoželjan u Mostaru\nTanjug 18. decembra 2020. 16:03\nMOSTAR – Gradski odbor HDZ BiH u Mostaru zatražio je danas da glumac Sergej Trufunović, inače rođen u tom gradu, bude proglašen personom non grata, zbog vređanja kandidatkinje te stranke na predstojećim lokalnim izborima.\nTrifunović je, kako navode, 17. decembra na društvenim mrežama objavio fotografiju kandidatkinje HDZ BiH uz neprikladnu poruku na mestu izbornog slogana.\nMontaža je, kažu, izazvala brojne negativne komentare, a nakon nekog vremena on je objavu uklonio.\nIz mostarskog HDZ su „najoštrije osudili šovinističku objavu i iskazani govor mržnje poznatog beogradskog glumca i političkog aktiviste Sergeja Trifunovića“.\n„Žalosti činjenica da se tako u kontinuitetu već godinama u javnom prostoru ponaša jedan ‘deklarisani’ borac za demokratsku Srbiju i prava građana, Mostarac po rođenju, dramski umetnik, kojem je Mostar nebrojeno puta ukazao gostoprimstvo na Festivalu glume, a on je uzvratio uvredama, lažima i mržnjom“, navodi se u saopštenju HDZ.\nGradski odbor HDZ BiH Mostar će, povodom ovog istupa, kako je navedeno, preduzeti sve zakonom predviđene korake protiv Trifunovića u „cilju zaštite svoje kandidatkinje“.\nOni su zvali sva udruženja za zaštitu prava žena i omladine da osude ovakve obrasce ponašanja prema ženama, uz predlog da se, kako navodi, „šovinista Trifunović u rodnom gradu proglasi personom non grata“.\nNapomenuli su i da ovo nije „prvi istup“ Trifunovića.\nU sećanju im je, kažu, „njegovo likovanje kao poslednjeg varvarina“, nakon smrti generala HVO Slobodana Praljka.


UMESTO KOLIMA, KROZ TUNEL - ČAMCEM: Izgradnju saobraćajnice između Berana i Kolašina usporile podzemne vode (FOTO) | Novosti.RS\nFoto: B. Raonić/Fejsbuk\nFotografije koje svedoče o tome, tačnije o još jednoj poplavi u tunelu čija gradnja nikako da se završi, objavio je na svom fejsbuk-profilu Boris Raonić iz Građanske alijanse.\n- Radovi je trebalo da budu završeni pre pola godine, a da se potom, sa završetkom puta gradi žičara koja povezuje ski-centre "Kolašin 1450" i "Kolašin 1600". Ali, niko se nije setio da ispita teren, posao je prihvatila firma iz BiH. Kada su počeli da rade, videli su da ima podzemnih voda dotoka 200 litara u sekundi - napisao je Raonić, koji navodi da je pad tunela promenjen da bi išao prema planiranoj mHE, čitav projekat će stajati više od 50 miliona.\nRaonić ističe da je izvođač radova blizak jednoj partiji u BiH, koja ima sestrinsku firmu u Crnoj Gori. Reč je o kompaniji "Euro-asfalt" iz Sarajeva, čiji je vlasnik Hamid Ramić, jedan od finansijera SDA. U Crnoj Gori se "šuška" da je Ramić donator i Bošnjačke stranke, čiji je kadar Osman Nurković, doskorašnji ministar saobraćaja i pomorstva, u vreme čijeg mandata je "Euro asfalt" u Crnoj Gori dobio poslove vredne čak 60 miliona evra!\nFoto: Фото: "Еуро асфалт"\nPredsednik opštine Kolašin Milosav Bulatović nedavno je objasnio da je "Euro-asfalt" imao dosta problema sa vodom koja se pojavila prilikom probijanja tunela, što je usporilo radove.\nIZVOĐAČ RADOVA TRAŽI DODATAK\nKAKO je nedavno objavljeno, stručnjaci "Euro-asfalta" koji od maja 2017. godine rade na ovom projektu izračunali su da im treba platiti dodatnih 15,85 miliona evra troškova da bi konačno završili ovaj put! Rekonstrukcija puta Lubnice - Jezerine, sa probijanjem tunela kroz Bjelasicu, ugovorena je za cenu od 41 milion evra, sa uračunatim porezom na dodatu vrednost. Posao je trebalo da bude okončan u maju 2020. godine.\n- Ipak, izvođači radova su korišćenjem najmodernijih tehnologija uspeli da saniraju ove probleme. Od ukupno 2.800 metara dužine tunela Klisura dosada je probijeno 2.600. Očekuje se da kompletno probijanje tunela bude završeno u aprilu ove godine - kazao je tada Bulatović, koji je tvrdio da se završetak kompletnih radova, prema najavama investitora i izvođača radova, prema osnovom ugovoru, ukupne vrednosti 34,7 miliona evra može očekivati u decembru ove godine.\nčamci podzemne vode Tunel put Berane - Kolašin tunel Klisura\nIRIŠKI VENAC PO NEMAČKOM STANDARDU: On je projektovao najduži tunel u Srbiji (FOTO)\n11:20 DELOVI ĆUPRIJE BEZ VODE: Evo u kojim ulicama su slavine privremeno suve zbog kvara na vodovodnoj mreži\n11:19 RATA ZA STAN - 180 EVRA: Na prodaju stanovi u javnoj svojini - ovo su lokacije


0\tAugust 22, 2020 3:10 pm\nDok ekonomska kriza trese čitavu planetu i milioni ljudi ostaju bez posla, oni najbogatiji uvećavaju svoje bogatstvo neverovatnom brzinom. Iako su Dow Jones i S&P 500 ostali na gotovo istom nivou tokom nedelje do petka, bogatstvo nekolicine najbogatijih ljudi na planeti poraslo je za neverovatnih 53,4 milijarde dolara tokom istog perioda.\nNajveći dobitnik ove nedelje je osnivač Tesle i izvršni direktor Elon Mask, koji je u ponedeljak ponovo stekao titulu pete najbogatije osobe na svetu U prošloj sedmici Tesline akcija porasle su na više od 24%, povećavši Maskovu neto vrednost za 15 milijardi dolara. Petak je završio sa bogatstvom od 91,7 milijardi dolara, što je najveće vrednost do sada zabeležena. Njegova kompanija Palo Alto iz Kalifornije postala je najvredniji svetski proizvođač automobila početkom ovog leta i u petak je čak nadmašila Valmart po vrednosti tržišnog kapitala.\nHipotekarni tajkun Dan Gilbert najveći je dobitnik ako se gleda procenat zarade u sedmici. Samo dve nedelje nakon čudovišnog debija na javnom tržištu koji je podstakao šestostruko povećanje neto vrednosti Gilberta, akcije Rocket Company – roditelja najvećeg domaćeg hipotekarnog zajmodavca u zemlji, Kuicken Loans – nastavile su da rastu prema gore, penjući se 37% ove nedelje i dodajući 13 milijardi dolara Gilbertovom bogatstvu, uključujući četiri milijarde dolara samo u petak. Stanovnik Detroita, koji je 1985. osnovao Rocket Companies (tada zvani Rock Financial), sada vredi 53,5 milijardi dolara; a petak je završio kao 20. najbogatija osoba na svetu, nadmašivši meksičkog magnata Carlosa Slim Helua, koji je nekoliko godina bio najbogatija osoba na planeti, dok ga Bill Gates 2013. godine nije zvanično pretekao.\nSvih 10 najvećih dobitnika ove nedelje duguju bogatstvo bogatim tehnološkim zalihama – od kojih su većina komponente S&P 500. Jeff Bezos i njegova bivša supruga MacKenzie Scott, na primer, bili su treći i sedmi najveći dobitnici, uvećavši bogatstvo za 7,6 milijardi, odnosno 2,6 milijardi dolara. Akcije Amazona su nedelju završile sa rastom od 4% i čak su u utorak dostigle novi vrhunac. U 2020. godini akcije Amazona porasle su za više od 70%, a bogatstvo Bezosa sada iznosi oko 196,3 milijarde dolara.\nSamo dva milijardera koja nisu iz Sjedinjenih Država nalaze se među najvećim dobitnicima ove sedmice. Jedan od njih je Richard Liu, šef kineske e-trgovine koji se često naziva “Jeff Bezos of China”. Izvršni direktor kompanije JD.com sa sedištem u Pekingu, Liu je od prošlog petka dodao svom bogatstvo još 2,6 milijardi dolara. Lei Jun, suosnivač i predsednik popularnog kineskog proizvođača smartfona Ksiaomi, drugi je najveći dobitnik koji živi izvan SAD-a, ove nedelje zaradio je dodatnih 2,6 milijardi dolara.\nUkoliko niste dobili prvi stimulusni ček ovo je poslednja prilika da se prijavite 0


Objavljen "izveštaj iz senke" o stanju demokratije u Srbiji 2021. | Slobodna reč\nObjavljen “izveštaj iz senke” o stanju demokratije u Srbiji 2021.\nSednica međustranačkog dijaloga; Foto: Delegacija EU u Srbiji\nBEOGRAD – Centar savremene politike (CSP) objavio je izveštaj iz senke “Stanje demokratije u Srbiji 2021”. Oslanjajući se na kriterijume za članstvo u EU iz Kopenhagena, kao i izveštaje Evropske komisije o državama kandidatima, izveštaj pokriva pet oblasti: izbore, rad parlamenta, upravljanje, civilno društvo i slobodu izražavnja.\n“Stanje demokratije u Srbiji 2021” peti je po redu godišnji izveštaj iz senke koji CSP / European Western Balkans objavljuje na ovu temu, a pokriva period od oktobra 2020. do septembra 2021. godine.\n“Od 2017. godine, kada izlazi prvi izveštaj iz senke Centra savremene politike o stanju demokratije u Srbiji, došlo je do jasnog i ubedljivog slabljenja demokratskih institucija, kako po ocenama stranih, tako i domaćih organizacija i stručnjaka” – navodi se u uvodu.\n“Godinu dana kasnije, oba pitanja ostaju otvorena. U Srbiji funkcioniše skoro pa jednopartijski parlament bez opozicije, civilno društvo i mediji se nalaze pod pritiskom, dok je medijski pluralizam još ugroženiji. Sa druge strane, Srbija nije napravila ni najmanji korak ka članstvu u Evropskoj uniji u poslednjih godinu dana, ne otvorivši nijedno novo poglavlje ili klaster u ovom periodu” – navodi se.\n“Ovaj kontekst oduzima suštinski značaj svim proceduralnim poboljšanjima koja su se u međuvremenu javila. Ona će se moći smatrati suštinskim poboljšanjem u radu parlamenta ako se zadrže i u sazivima u kojima budu bile predstavljene relevantne opozicione organizacije” – stoji u izeštaju.\nIzveštaj je objavljen u okviru projekta “Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji” koji sporovodi Beogradska otvorena škola (BOŠ) uz podršku Kraljevine Švedske. Predstavljanje izveštaja 5. oktobra 2021. podržao je Evropski fond za Balkan.\nPrethodni članakJedan infografik, dve stvarnosti i 50 miliona “baba i žaba”\nSledeći članakU kovid bolnici ZC Vranje 121 pacijent, zaraženo još 96 ljudi


Međutim, ono što je u ovom starom-novom okupljanju novina jeste što u tom opozicionom društvu više nema Pokreta Dveri. Razlog? Kosovo, vakcine ili nešto treće ili pak sve zajedno?\nSzS je, naime, saopštio da su njegove članice i opozicione stranke i pokreti koji su bojkotovali izbore 21. juna dogovorili nastavak zajedničkog opozicionog delovanja kroz formiranje Udružene opozicije Srbije.\nIsto tako, navode i da su se Dveri odlučile da ne pristupe tom savezu, ali da je "izražena obostrana spremnost za saradnju u borbi za slobodne medije, regularne izborne uslove i obnavljanje demokratije u Srbiji".\nŠta se ovde zapravo desilo, i šta je tačno ideja, čini se, samo promene imena? Da li je tu konačno stavljena tačka na njegovo postojanje kako su pojedinci mesecima u nazad tvrdili, i da li je on, zapravo, odslužio svrsi? I da li je konačno "pukla ljubav" sa Dverima, koje su, bez obzira na članstvo u SzS, neretko solirale u svojim nastupima?\nKosovo, vakcine, pa razlaz\nPotvrda o razlazu stiže upravo od Dveri, koje sugerišu i šta bi mogao da bude razlog razlaza. Potpredsednik Dveri Ivan Kostić je rekao da taj pokret više nije deo Udružene opozicije Srbije i da će početkom septembra predstaviti novu verziju "starih Dveri", sa novim programom i novim ljudima.\nKaže i da je za Dveri u ovom trenutku prioritet odbrana Kosova i Metohije što, kako kaže, znači da ta stranka ne može da bude deo novog političkog saveza opozicije, ako u njegovom programu na prvom mestu nije očuvanje KiM u sastavu Srbije.\nTako bi upravo Kosovo moglo da se shvati kao tačka oko koje je došlo do razlaza sa SzS.\n- Pošto formiranjem Udružene opozicije Srbije prestaje da postoji Savez za Srbiju i više ne važi pomenutih 30 tačaka, Predsedništvo Dveri je donelo odluku da ne budemo deo tog novog opozicionog saveza i da svoju dalju političku aktivnost nastavimo nezavisno - rekao je Kostić, istakavši da Dveri ostaju "spremne za tehničku saradnju sa svima u opoziciju oko zajedničke borbe za slobodu medija i demokratske izbore, ali svoj put dalje nastavljaju samostalno".\nDragoceno iskustvo, ali svako na svoju stranu\nMeđutim, ovih dana se spekulisalo o još jednom mimoilaženju između Dveri i SzS, a koje se odnosi na nabavku vakcina. Naime, Dveri nisu potpisale apel Evropskoj komisiji za dobijanje "evropske vakcine protiv koronavirusa", ali su to učinile SSP, DS, Narodna stranka, Pokret za preokret, Građanska platforma, Pokret slobodna Srbija, "Ne davimo Beograd", Državotvorni pokret Srbije i Udruženi sindikati Srbije Sloga.\nTo je za "Blic" potvrdio i lider Pokreta Boško Obradović koji je rekao da Dveri ne dele "isto mišljenje sa ostalim kolegama u udruženoj opoziciji u vezi sa nabavkom novih vakcina, bez obzira da li dolaze iz Kine ili EU", istakavši da "treba otvoriti široku javnu raspravu i da u njoj treba da učestvuju stručnjaci a ne političari".\nGovoreći o razlazu sa SzS on je kazao da "nije tajna da među nama postoje brojne političke razlike, ali je suština demokratije upravo u poštovanju drugačijeg mišljenja i kulturi dijaloga".\nKo će za Dverima?\nStvari su sada možda malo jasnije. Prvi korak SzS je rastanak sa Dverima, a drugi, koji je i dalje bez odgovora, zašto novo udruživanje i onako udruženih opozicionih stranaka? Takav odgovor danas nije bilo moguće dobiti u SzS.\nOno što Udružena opozicija ipak navodi, jeste da će ona biti otvorena za saradnju sa drugim strankama i pokretima koji su spremni da se dosledno bore za poštovanje Ustava i vladavinu prava, a protiv autoritarnog režima zasnovanog na samovolji jednog čoveka".\nKo će biti njene članice znaće se narednih dana, kada će biti poznato i da li će još neko krenuti na drugu stranu, putem kojim su već otišle Dveri iz SzS.


Francuska bila na ivici ispadanja, pa napravila veliki preokret za polufinale – Čivijaš Radio Šabac\nRukometaši Francuske pobedili su Dansku sa 30:29 (12:17) u poslednjoj utakmici grupne faze Evropskog prvenstva u Mađarskoj i Slovačkoj i tako obezbedili plasman u polufinale.\nFrancuska je u uzbudljivoj završnici uspela da preokrene rezultat i tako osvoji prvo mesto u grupi jedan sa osam bodova, ali i izbaci Island iz polufinala.\nDanska, koja je ranije obezbedila mesto među četiri najbolje ekipe, takođe je sakupila osam bodova, dva više od Islanda koji je ranije pobedio Crnu Goru sa 34:24.\nHolandija i Hrvatska su ranije odigrale nerešeno 28:28 i takmičenje su završile sa po tri osvojena boda, dok je Crna Gora poslednja sa dva boda.\nFrancuska će u polufinalu igrati protiv Švedske, dok će se Danska za plasman u finale boriti sa selekcijom Španije. Rukometaši Islanda će u meču za peto mesto, koje vodi na Svetsko prvenstvo, igrati protiv Norveške.\nBONUS VIDEO Navijači Hrvatske i Srbije u Mađarskoj


Tamara stigla u Makedoniju: Njoj je pevala na Evroviziji, a kad su se srele, BUKNULE SU NAJJAČE EMOCIJE - Zena.rs\nTamara stigla u Makedoniju: Njoj je pevala na Evroviziji, a kad su se srele, BUKNULE SU NAJJAČE EMOCIJE\nTamara Todevska koja je u subotu 18. maja na Evroviziji u Tel Avivu zauzela osmo mesto, a koja je po mnogima moralni pobednik takmičenja, stigla ej sinoć u Makedoniju. Dočekao ju je neko sasvim poseban.\nBravo za Tamaru Todevsku, svet je to rekao Foto: Profimedia\nPevačica Tamara Todevska koja je ostvarila najbolji evrovizijski rezultat za svoju zemlju u istoriji, dočekana je po povratku sa Evrovizije sa ovacijama, slične su je pratile i u polufinalu (16. maja) i u završnici takmičenja.\nMakedonija je ponosna na svoju predstavnicu na Evroviziji, a sve mame prepoznale su se u njenom pesmi "Proud" koja govori o podršci koju majka daje ćerki na njenom putu do uspeha u svetu koji će na mnogo načina pokušati da osujeti njene namere.\nA post shared by Eurovision Macedonia 🇲🇰 (@eurovisionmacedonia) on May 19, 2019 at 4:30pm PDT\nAli Tamaru ništa i niko nije uspeo da spreči do uspeha? Kako pojedini kažu, nepravedno glasanje koje se nakon saopštenja glasova žirija preokrenulo u drugi smer i dovelo do pobede Holanđanina Dankana Lorensa koji je izveo pesmu "Arcade" (u prvoj polovini glasanja Tamara je bila na drugoj poziciji), koštalo ju je daleko boljeg plasmana.\nBez obzira na to, predstavnica Severne Makedonije je postigla sjajan rezultat i nastupe kojima je na sebe skrenula pažnju svetske javnosti.\nPosle trijumfa dočekala ju je ćerkica Hana kojoj je Tamara posvetila nastup na Evroviziji, koja se pojavljuje u njenom spotu, a koju smo videli i na sceni na video bimu.\nA post shared by Eurovision Macedonia 🇲🇰 (@eurovisionmacedonia) on May 19, 2019 at 4:45pm PDT\nPreslatka Hana koju je mama nosila na ramenila dok je pevala pesmu "Proud" takođe je mala zvezda Evrovizije jer su i nju mnogi zapamtili.\nHanaje simbol svih devojčica koje čeka borba za snove i želje. A koje (nadamo se je tako u svakom slučaju) imaju pored sebe ljude koji ih vole i podržavaju.\nTamara Todevska ćerku Hanu dobila je sa suprugom bivšim košarkašem Aleksnadrom Dimitrovskim sa kojim ima i sina Darena.


Super liga: Partizan u Novom Pazaru, Zvezda čeka Napredak, Radnik u Kragujevcu – ZELENE NOVINE\nSuper liga: Partizan u Novom Pazaru, Zvezda čeka Napredak, Radnik u Kragujevcu\n06/08/2021 Zelene novine Vesti 0\nUtakmicama četvrtog kola nastavlja se takmičenje u fudbalskoj Super ligi Srbije, vodeći Partizan igraće u Novom Pazaru, a Crvena zvezda dočekuje Napredak.\nPrve utakmice igraju se danas, Radnički 1923 će od 17.30 dočekati Radnik i pokušaće da ostvari treću pobedu kojom bi se zadržao u gornjem delu tabele. Ekipa iz Surdulice ima tri remija.\nFudbaleri Zvezde igraju od 20 časova na svom terenu protiv Napretka i žele pobedu kako bi zadržali korak za vodećima. Crveno-beli su treći na tabeli sa sedam bodova, a Napredak ima bod manje na četvrtom mestu.\nZvezda ulazi u utakmicu posle remija 1:1 protiv Šerifa u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nVodeći Partizan u nedelju od 21 čas igra u Novom Pazaru i želi da pobedi kako bi zadržao prvo mesto i maksimalan učinak. Crno-beli su prvi na tabeli sa devet bodova. Novi Pazar je odigrao dve utakmice i ima bod na 10. mestu na tabeli.\nCrno-beli su u četvrtak igrali u Rusiji protiv Sočija, 1:1, u kvalifikacijama za Ligu konferencija.\nFudbaleri TSC igraće u ponedeljak od 19 časova u Nišu protiv Radničkog i žele pobedu kako bi ostali vodeća ekipa lige, uz Partizan. Ekipa Mladena Krstajića ima devet bodova na drugom mestu, dok Radnički sa pet bodova zauzima sedmo mesto.\nVojvodina igra za prvu pobedu u ligi protiv Voždovca u nedelju od 18.55 na svom terenu, dok će u isto vreme za treću pobedu u prvenstvu Čukarički igrati kao gost protiv Kolubare.\nVojvodina je sinoć u Novom Sadu izgubila od Laska sa 0:1, u trećem kolu kvalifikacija za Ligu konferencija, dok je Čukarički u istoj fazi takmičenja u Beogradu pobedio Hamarbi sa 3:1.\nMetalac i Proleter, koji su do sada bez pobede, igraju u subotu od 21 čas u Gornjem Milanovcu, a Mladost će istog dana od 18.55 dočekati Spartak i pokušaće da osvoji prve bodove.\nUtakmice četvrtog kola Super lige\nRadnički 1923 – Radnik (17.30)\nCrvena zvezda – Napredak (21.00)\nMladost – Spartak (18.55)\nMetalac – Proleter (21.00)\nKolubara – Čukarički (18.55)\nVojvodina – Voždovac (18.55)\nNovi Pazar – Partizan (21.00)\nRadnički – TSC Bačka Topola (19.00).\nČukarički sa dva gola prednosti ide u Švedsku (3:1)\nNEVEROVATNA I ISTORIJSKA POBEDA VATERPOLISTA SRBIJE!


STIGLE PRVE DOZE VAKCINE U SRBIJU: Evo kada kreće vakcinacija i za koju grupu stanovništva je OBAVEZNA! - Beograd24\nCelokupna količina biće isporučena do srede, a nakon toga i ka zdravstvenim ustanovama.\nMinistarstvo zdravlja saopštilo je danas da će vakcinacija građana protiv sezonskog gripa početi 1. oktobra.\nPrvi kontingent vakcina protiv gripa, ukupno 343.920 doza, stigao u Srbiju, a imunizacija će krenuti nakon svih zakonski predviđenih aktivnosti u pogledu sertifikacije i dostave vakcine zdravstvenim ustanovama.\n“Ministarstvo zdravlja će zbog aktuelne epidemiološke situacije građanima preporučiti najadekvatniji termin za imunizaciju, kako bi imunitet stečen vakcinom bio najefikasniji i najdelotvorniji”, navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo zdravlja je u skladu sa aktuelnom globalnom pandemijom korona virusa kao i povećanim potrebama i interesovanjem građana, ove godine obezbedilo rekordan broj vakcina protiv gripa- više od 500.000 doza, delom od Instituta Torlak, a delom od stranih dobavljača.\nKome je obavezna a za koga se preporučuje\nOno što je zanimljivo jeste da bi vakcinacija ove godine mogla da bude realizovana i ranije upravo zbog potencijalnog sudara korone i gripa. Ono što je sigurno je da će vakcine biti za sve zainteresovane i ona će biti komercijalno dostupna za sve one koji ne pripadaju nijednoj osetljivoj grupi. O ceni vakcine se još uvek ne zna mnogo, ali će javnost i o tome biti uskoro obaveštena.\nFoto AP/Ted S. Warren\tProfimedia


U pojedinim srednjim školama u Pčinjskom okrugu na smer upisan samo jedan učenik – Gradskibiro.rs\nU pojedinim srednjim školama u Pčinjskom okrugu na smer upisan samo jedan učenik\nVRANJE, 4. jula 2016. (Beta) – Nakon završenog prvog upisnog kruga u sedam opština Pčinjskog okruga, preostalo je 439 slobodnih mesta u srednjim školama a u deset odeljenja upisalo se manje od po 15 učenika, koliki je zakonski minimum za formiranje odeljenja, izjavio je danas predsednik Okružne komisije za sprovodjenje završnog ispita za učenike srednjih škola Jovica Stevanović.Stevanović je za agenciju Beta izjavio da je na odredjene smerove u srednjim školama u Bujanovcu, Trgovištu i Preševu po prvi put upisan “samo po jedan, dva ili tri učenika”.\n“Niko od učenika koji su polagali završni ispit neće ostati neupisan, iz razloga što je predvidjeno ukupno 2.490 slobodnih mesta u srednjim školama Pčinjskog okruga, dok je u isto vreme završni ispit za upis u srednje škole polagalo 2.375 učenika. Ima kritičnih situacija, za upis u neke smerove prijavljivao se samo po jedan učenik što znači da će ta odeljenja skoro sigurno biti zatvorena”, kazao je Stevanović.\nPrema njegovim rečima, u bujanovačkoj srednjoj stručnoj školi “Sveti Sava”, u kojoj se nastava odvija na srpskom jeziku, samo deset učenika prijavilo se na smer “komercijalista”, za kombinovani smer “kuvar-poslastičar” konkurisalo je 12 učenika, dok je za smer “mašinski tehničar” konkurisalo 13 djaka.\nU srednjoj stručnoj školi “Sezai Suroi” u Bujanovcu, u kojoj se nastava odvija na albanskom jeziku, za smer “automehaničar” konkurisao je samo jedan učenik, dok su za bravarski smer konkurisala dva učenika.\n“Imamo problem i sa odeljenjima na srpskom jeziku u Gimnaziji i Tehničkoj školi u Preševu. Za upis u odeljenje na srpskom jeziku preševske Gimnazije ove godine konkurisala su samo tri učenika, dok se za upis u Tehničku školu prijavilo sedam učenika”, rekao je Stevanović.\nOn je naveo da je posebno kritična situacija u Trgovištu, najmanjoj opštini Pčinjskog okruga, gde je ukupno 15 učenika konkurisalo za upis u dva odeljenja prve godine u stručnoj školi “Milutin Bojić”.\n“Za upis na smer trgovac u jedinoj srednjoj školi u Trgovištu konkurisao je samo jedan učenik, dok je za smer ekonomski tehničar konkurisalo 14 učenika”, dodao je Stevanović.\nPrema podacima Okružne komisije, i u Vranju će nakon prvog upisnog roka biti slobodnih mesta na nekim smerovima u Poljoprivrednoj, Hemijsko- tehnološkoj i Tehničkoj školi, dok su gotovo potpuno popunjeni smerovi u Gimnaziji “Bora Stanković”, Medicinskoj i Ekonomskoj školi.


Vlast ignoriše evropske standarde\nVodinelić: BK TV naglo ugašena\nLazarević: Sud će reći kakva je odluka Saveta\nJanjić: Mediji katastrofalno krše zakon\nBEOGRAD - U Medija centru juče je održan skup medijskih stručnjaka i profesionalaca na temu ostvarivanja zakona u oblasti medija, a u organizaciji Centra za podršku demokratskim inicijativama i Fondacije Konrad Adenauer.\n- Trogodišnje odlaganje sprovođenja Zakona o radiodifuziji i njegove kasnije izmene pokazuju da vlasti posle 5. oktobra nikada nisu istinski prihvatile primenu evropskih standarda u medijskoj sferi. Kasnijim izmenama zakona, posebno delova koji se odnose na izbor i mandat članova Saveta RRA, pojačan je uticaj vlasti na izbor tog tela - ocenio je profesor Rade Veljanovski.\nOn je dodao da je mnogo spominjana odluka o privremenoj zabrani emitovanja BK televiziji bila doneta po zakonu, ali da je način na koji je to učinjeno bio loš. Mnogi se, pak, nisu složili sa njim.\n- Problem oko gašenja BK TV je taj što nije poštovana postepenost kazni. Prema zakonu, prvo ide opomena, zatim upozorenje, pa privremeno oduzimanje dozvole za emitovanje i, tek na kraju, trajno gašenje televizije. BK TV je dobila upozorenje zbog toga što je favorizovala predsedničkog kandidata Bogoljuba Karića, a dozvola joj je oduzeta na 30 dana zbog neslaganja sa odlukama Radiodifuznog saveta. Samo ponavljanje iste greške moglo je dovesti do privremenog oduzimanja dozvole za emitovanje - tvrdi doktor Vladimir Vodinelić.\nAleksandar Lazarević, predsednik Odbora za kulturu i medije Skupštine Srbije, ocenio je da nije tačna teza kako je vlast izabrala članove Saveta RRA.\n- Predlagači članova Saveta bili su šarenoliki, verovatno najšarenolikiji u celoj Evropi. Osnovna želja je bila da se postigne njihova nesmenjivost i finansijska nezavisnost. Da li je odluka Saveta bila ispravna ili ne, videće se na sudu. Jedno je sigurno, uvek će biti pokušaja vlasti i medijskih tajkuna da utiču na medije - objasnio je on.\nDragan Janjić ocenio je da je kao specijalni izvestilac za štampu Medija centra stekao utisak o katastrofalnom nepoštovanju zakona o medijima.\n- Sva pravila su kršena, od govora mržnje do objavljivanja punih imena i prezimena. Nije dovoljan samo precizan zakon, moraju postojati instrumenti i volja javnosti da se poštuju prava manjina - dodao je on.


Vojna hunta u Mjanmaru objavila poternice protiv javnih ličnosti\nUtorak , 2021-04-06 | 11:08:06\nVladajuća vojna hunta u Mjanmaru pojačala je kampanju protiv poznatih ličnosti koje podržavaju proteste, objavljujući poternice u državnoj štampi i upozoravajući medije da ne izveštavaju o njihovom radu jer će u suprotnom biti krivično gonjeni.\nTaj potez usledio je posle višenedeljne eskalacije nasilja snaga bezbednosti u razbijanju uličnih protesta zbog državnog udara kojim je vojska svrgnula vladu premijerke Aung San Su Ći.\nSpiskovi na kojima su glumci, muzičari i druge uticajne javne ličnosti objavljeni su u nedelju i ponedeljak u novinama "Global nju lajt" pod optužbom za kršenje člana 505 (A) Kaznenog zakona zbog "širenja vesti koje utiču na stabilnost države", za šta je predvidjena kazna zatvora do tri godine.\nU novinama su objavljene fotografije 20 javnih ličnosti sa ličnim podacima kao što su mesto rodjenja i njihovi profili na društvenoj mreži Fejsbuk.\nIz Ministarstva za informisanje procureo je dokument u kome se medijske kuće upozoravaju da ne objavljuju informacije o profesionalnim angažmanima javnih ličnosti koje su se našle na spisku onih koji podržavaju proteste jer će se u suprotnom i sami suočiti sa krivičnim gonjenjem.\nU februaru je takodje optuženo nekoliko glumaca i režisera, ali je kampanja protiv javnih ličnosti pristalica protesta pojačana prošle nedelje kada je televizija koja je pod kontrolom vojnih vlasti objavila poternice. Sada je na takvim spiskovima najmanje 60 ljudi.\nPrema podacima Udruženja za pomoć političkim zatvorenicima najmanje 570 demonstranata i slučajnih prolaznika, uključujući 47 dece, ubijeno je od 1. februara.\nBajden: Presuda za ubistvo Džordža Flojda korak napred u borbi protiv rasizma, ali posao nije gotov\nSi Djinping pozvao na jačanje medjunarodne saradnje u borbi protiv korona virusa\nPreminuo bivši potpredsednik SAD Valter Mondale\nFrancuski parlament usvojio zakon o globalnoj bezbednosti\nBajden: Vašington je ispunio cilj da Avganistan više ne služi za napad na Ameriku\nSupruga ruskog opozicionara Navaljnog zabrinuta za njegovo zdravlje


Posjeta Komandanta NATO štaba Sarajevo 6.pbr\nKomandant NATO štaba Sarajevo brigadni general Erik Folkerstad sa glavnim podoficirom komande NATO štaba Sarajevo OR-9 Francis Swirko i pratećim timom je 19. maja 2021. godine, boravio u posjeti komandi 6.pbr u kasarni „Kozara“ u Banjaluci.\nKomandant 6.pbr, brigadir Radovan Jović, primio je brigadnog generala Folkerstada i zaželio mu dobrodošlicu na lokaciju kasarne “Kozara” u Banjaluci. Kroz informativni brifing general Folkerstad je upoznat sa aktivnostima i zadacima koje ova brigada realizuje te planovima i zadacima za naredni period. Nakon informativnog brifinga, izvršen je obilazak lokacije kasarne, te obilazak komandnog mjesta na MAPEX-u za vježbu “Dinamičan odgovor 21-4”.\nBrigadni general Folkerstad sa zahvalio na gostoprimstvu i prezentovanim informacijama o jedinici i lokaciji. Posebno je iskazao zahvalnost na prezentovanim informacijama u okviru MAPEX vježbe, naglasivši da će NATO štab Sarajevo i dalje pružati podršku Oružanim snagama BiH na polju obuke, te drugim vidovima pomoći i saradnje.


Beograd: Otvorena konferencija srpske medicinske dijaspore (FOTO) - Naši u svetu\nObjavljeno 20/06/19 u 12:30\nFoto/Fondacija princeze Katarine\nBEOGRAD – Princeza Katarina i princ Aleksandar Karađorđević svečano su otvorili 10. Konferenciju srpske medicinske dijaspore u hotelu Hilton u Beogradu. Ovogodišnjoj Konferenciji prisustvuje više od 600 domaćih lekara i više od 100 predavača iz 20 zemalja.\nDvodnevna Konferencija se održava pod pokroviteljstvom Aleksandra i Katarine Krađorđević, u organizaciji Fondacije Princeze Katarine, uz podršku Ministarstva zdravlja, Ministarstva spoljnih poslova, Lekarske komora Srbije, Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu i Svetske zdravstvene organizacije.\nPrinc Aleksandar Karađorđević pozdravio je prisutne i zahvalio im se na velikoj pomoći i podršci konferenciji. Svečanom otvaranju prisustvovali su i Beti Rumeliotis, sestra Princeze Katarine, dr Zlatibor Lončar, ministar zdravlja Republike Srbije, g. Alen Šeranić, ministar zdravlja Republike Srpske, predstavnici diplomatskog kora, drugi uvaženi gosti, kao i brojni predavači i učesnici iz Srbije i inostranstva.\n„Srbija ima uspešnu tradiciju u medicinskoj nauci, imamo veoma dobre i kvalitetne lekare. Da bismo tako i nastavili, potrebno je da dalje razvijamo i promovišemo razmenu znanja i iskustava među lekarima“, istakla je princeza Katarina u svom govoru.\nDeseta, jubilarna Konferencija srpske medicinske dijaspore pokriva širok spektar oblasti medicine, fokusirajući se na ginekologiju, pedijatriju, onkologiju, genetiku, gojaznost i dijabetes, oftalmologiju, kardiologiju i starenje. Predavači i moderatori su najistaknutiji medicinski stručnjaci iz Srbije i inostranstva – sa klinike Mejo iz Ročestera (SAD), Univerziteta u Birmingemu (Velika Britanija), Univerzitetske klinike u Bazelu (Švajcarska), bolnice Mitera iz Atine, Hernia Centra iz Minhena, Univerzitetske klinike iz Beča i drugih uglednih zdravstvenih institucija.\nCilj Konferencije je unapređenje saradnje između naših lekara i stručnjaka iz oblasti medicinskih nauka iz dijaspore sa institucijama i pojedincima koji predstavljaju stubove kvalitetne zdravstvene zaštite u Srbiji, kao i umrežavanje stručnjaka u oblasti zdravstva u Srbiji sa srpskom akademskom zajednicom u dijaspori.\nFondacija princeze KatarinekonferencijaMedicinska dijaspora\nSrbija: Vozač auta sa austrijskom registracijom izazvao nesreću, ima povređenih\nPrinceza Katarina uputila poziv medicinskoj dijaspori Srbije, a evo i zašto…\nHelsinki: Konferencija o gradovima koji kreiraju globalna rešenja\n“Susret Beograda i Beča”, razmena iskustava i dobre prakse iz oblasti…


Njemačka nastavlja podršku uništavanju viška municije zaostalog iz rata u Bosni i Hercegovini | RTV SLON\nPočetna Vijesti Njemačka nastavlja podršku uništavanju viška municije zaostalog iz rata u Bosni i...\nChristiane Hohmann, ambasadorica SR Njemačke i Sezin Sinanoglu, rezidentna predstavnica UNDP-a u Bosni i Hercegovini su dana 10.10.2017. godine potpisale drugi po redu ugovor u ovoj godini za UNDP-ov projekat „EXPLODE+ (Urgent Action Ammunition Destruction in Bosnia and Herzegovina – Phase 3“).\nSredstva u iznosu od 250.000 eura će poslužiti za uništavanje artiljerijskih sredstava i kompleksnih raketnih sistema zaostalih iz rata, a koji predstavljaju i opasnost za sve građane u BiH.\nOvo je peti put da se stavljaju na raspolaganje sredstva koja pomažu u prevazilaženju problema viška municije u BiH. Savezna Republika Njemačka je do sada sudjelovala u procesu uništavanja municije, a sada i raketnog goriva sa 1,1 miliona eura.\nNjemačka je u ovoj godini već stavila na raspolaganje sredstva u visini od 250.000 eura, a tim sredstvima je uništeno gotovo 2,4 miliona metaka municije za malo oružje i lako naoružanje i oko 35.700 artiljerijske municije.\nSa ovom donacijom proces uništavanja municije se može nastaviti i time povećati sigurnost ljudi u Bosni i Hercegovini. Ova njemačka donacija je također i priznanje za napredak, koji je Ministarstvo odbrane Bosne i Hercegovine ostvarilo u rješavanju viška naoružanja.\nPored ovoga, Njemačka već mnogo godina aktivno djeluje u oblasti humanitarnog deminiranja. Dosada je u te svrhe stavljeno na raspolaganje oko 3,5 miliona eura.


Procjenjuje se šteta nakon nevremena - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\nProcjenjuje se šteta nakon nevremena\nPosljedice nevremena koje je prije dva dana oko 16 sati zahvatilo Lukavac su velike, no na sreću žrtava nije bilo. Kiša praćena ledom padala je neprestano sat vremena što je uzrokovalo velike količine vode, mulja i otpada koji su se najviše koncentrisali u užem gradskom jezgru, kazao je Edin Hamzić, pomoćnik načelnika za komunalne poslove općine Lukavac.\nUlice grada sinoć su bile blokirane zbog vode čija je dubina bila od 70 cm a u nekim dijelovima i preko metar.Nakon sagledavanja kompletnog stanja na terenu od strane civilne zaštite općine Lukavac bit će poznato da li ima elemenata za proglašenje vanrednog stanja u ovoj općini. Vremenske nepogode uzrokovale su mnoge štete i na vozilima koji su bili parkirani na ulicama.\nLošu sreću imao je i Sulejmana Kučić čiji je automobil pod vodom bio skoro čitavu noć . Općina Lukavac zbog ove situacije angažovala je sve potrebne jedinice koje su od sinoć i tokom današnjeg dana radile na otklanjanju zemlje i raznog otpada sa ulica , nakon čega je uslijedilo pranje i deratizacija .\nPripadnici Vatrogasne jedinice Lukavac Kako je kazao Suad Dajdžić, komandir servisa u Vatrogasnoj jedinici Lukavac iako rade u veoma teškim uslovima i rizikuju vlastite živote zbog neadekvatne opreme jer posjeduju samo jednu ispravnu pumpu za crpljenje vode uspjeli su odgovoriti svim potrebnim zadacima.\nNevrijeme je čupalo drveće, veliki nanosi mulja i smeća sa lokacije zvane Doložaj slili su se najviše u centar grada što je prouzrokovalo poplave u pojedinim poslovnim objektima, podrumima zgrada i kućama.\nSvi građani kojima je nanesena bilo kakva šteta usljed vremenskih nepogoda kako doznajemo za pomoć se mogu obratiti u šalter Sali ove općine kako bi popunili određeni obrazac. Za danas je kako ističu u nadležnoj općinskoj komunalnoj Službi najavljen i sastanak sa predstavnicim Civilne zaštite nakon čega će biti poznato više informacija o nastaloj šteti uzrokovanoj nevremenom kao i mogućnosti proglašenja vanrednog stanja.


Ukoliko želite da osnujete firmu, pored toga kojim poslom ćete se baviti, veoma je važno da odaberete i upečatljiv i jasan naziv koji će svima poslati konkretnu poruku.\nMeđutim, to nije nimalo laka stvar, a oni koji žele da u svom nazivu imaju reč Srbija, pored toga što će morati da zatraže dozvolu Vlade Srbije, moraće i debelo da plate, piše Alo.\nUskoro će inače basnoslovna taksa koja se odnosi na rešenje za koje je data prethodna saglasnost za unošenje naziva Srbija u poslovno ime privrednog subjekta, umesto 529.300 dinara, koštati čak 14.820 dinara ili oko 120 evra više, odnosno 544.120 dinara ili oko 4.630 evra.\nTo je izgleda i glavni razlog što sve manji broj firmi u svom nazivu sadrži tu reč jer su samo tri kompanije prošle godine zatražile u Privrednom registru da u svoj naziv uvrste reč „Srbija“, dok u ovoj godini to nije učinio nijedan preduzetnik ni osnivač privrednog društva.\nZanimljivo je to da je pre nego što je uveden ovaj namet, a to je bilo pre oko 10 godina, godišnje u proseku i više od 200 firmi u svoj naziv stavljalo reč „Srbija“.\nU Agenciji za privredne registre (APR) objašnjavaju da poslovno ime i prevodi poslovnog imena mogu da sadrže odrednicu „Srbija“, reč koja predstavlja naziv teritorijalne jedinice ili autonomne pokrajine Republike Srbije, kao i izvedenice ovih reči, uključujući i sve oblike koji asociraju na te reči, kao i međunarodno priznatu troslovnu oznaku Republike Srbije - SRB - uz prethodnu saglasnost nadležnog organa.\nSlična situacija sa stavljanjem naziva grada u naziv firme je i na lokalu, gde je potrebna saglasnost lokalne samouprave.\nPoslodavci smatraju da nije opravdano da se ovakva usluga naplaćuje i da su nadležni sa ovim nametom preterali jer ovaj parafiskalni namet negativno utiče na razvoj i konkurentnost nacionalne privrede.\nOni naglašavaju da bi ukidanje ovog nameta dalo doprinos promociji naše države i privrede, jer bi se dosta firmi u osnivanju sigurno odlučilo da u svoj naziv stave reč „Srbija“ i tako dobiju na geografskoj prepoznatljivosti.\nU Nacionalnoj alijansi za lokalni ekonomski razvoj (NALED) smatraju suprotno i naglašavaju da se upotreba reči „Srbija“ u nazivu firme tretira kao javno dobro i da je to dovoljan razlog za plaćanje.\n- Ovako visoka taksa je i način da se ime države zaštiti i da ga ne koriste baš svi, ali i da se izbegne bilo kakva neprimerena upotreba. Iako je teško proceniti pravu vrednost, da ona ne bude ni mala ni prevelika, na državi je da odluči kada će dozvoliti upotrebu i po kojoj ceni - kazali su za Alo! u NALED-u.\nVlasnik jedne privatne kompanije iz Beograda Dušan. K. kazao je za naš list da male firme teško mogu sebi da dozvole luksuz da u svoj naziv stave ime zemlje u kojoj posluju, jer taksa koja se za to plaća nije primerena.\n- Postalo je pomodarstvo da mnogi u svom nazivu firme upotrebljavaju strane izraze. Ispada da ih je sama država naterala na to - kazao je on za list Alo!\nSrbija u nazivu radi boljeg pozicioniranja\nPrivredna društva kao najčešći motiv za unošenje reči „Srbija“ u svoj naziv navode nameru da se na taj način jasno pozicioniraju na tržištu i budu lako prepoznatljivi od potrošača, klijenata i poslovnih partnera.\nVelika preduzeća najčešće u svom nazivu imaju reč Srbija\nIz registra APR vidi se da je među onima koji u imenu kompanije imaju naziv naše države najviše onih čiji su osnivači strane kompanije ili banke koje posluju svuda u svetu. Tu su i velika javna preduzeća, kao što su „Srbijavode“, „Srbijašume“, „Pošta Srbije“, „Elektroprivreda Srbije“, „Telekom Srbija“...


Pisanje presude na ispitu za sudije\nNa ispit za sudije osnovnih i prekršajnih sudova izašlo je ukupno 1.072 kandidata, a najvišu ocenu na pisanom testu – peticu, dobilo je 847, dok je slobodnih sudijskih mesta samo 202. Visoki savet sudstva (VSS) objavio je da će razgovori sa kandidatima biti održani od 27. avgusta, po rasporedu koji će naknadno biti saopšten. Kako saznajemo u VSS, upravo su završeni razgovori sa kandidatima za sudije viših, privrednih i apelacionih sudova, kao i za Upravni sud. Oni su pisani test radili u maju, u prostorijama nekadašnje Skupštine Srbije u Ulici kralja Milana, a sada posle usmenog razgovora ostaje da sačekaju odluku VSS-a. Najviše prijavljenih bilo je za osnovne i prekršajne sudove, pa je zato i pisani test za njih organizovan 13. i 14. juna u hali dva Beogradskog sajma. To je bilo\n24.05.2018 u 11:49\nPRIŠTINA – Misija Euleksa primila je zahtev od srpskih vlasti da uhapsi Radomira Labana, koji je u Skupštini Kosova imenovan za sudiju Ustavnog suda, ali Misija navodi da nema mandat da ga hapsi, dok kosovski predsednik traži da se dodatno proveri Labanova prošlost. Kako je Radiju Slobodna Evropa rečeno u kabinetu Hašima Tačija, on neće imenovati Labana za sudiju Ustavnog suda dok se provera ne obavi. Inače, Misija Euleksa saopštila je da je primila pismo od predsednika suda u Kraljevu u novembru prošle godine, a koji je tražio asistenciju za izvršenje konačne odluke, ali kako se navodi u saopštenju, u sadašnjem mandatu Misija nema ovlašćenja da sprovede takav zahtev. „Ova činjenica je već saopštena pismom Osnovnom sudu u Kraljevu”, navodi se u odgovoru Euleksa, a prenosi\nNema ko da sudi za smrt malog Radenka\nKoji će sud, posle izuzeća svih sudija Krivičnog odeljenja Osnovnog suda u Loznici, voditi postupak protiv trojice lekara optuženih da su odgovorni za smrt osmogodišnjeg Radenka Nikodinovića iz Kozjaka, odrediće Apelacioni sud u Novom Sadu kao nadležan da odlučuje o ovome. Odluka će, kako je za „Politiku” rečeno u ovom sudu, biti doneta blagovremeno i u skladu sa zakonom, ali se ne precizira kada bi to moglo da bude. Kako je optužni predlog protiv trojice lekara Dobrivoja Bojanića iz Opšte bolnice u Loznici, Blagoja Grujića i Žarka Đuraškovića, lekara iz Instituta za zdravstvenu zaštitu majke i deteta „Dr Vukan Čupić” podnelo Osnovno tužilaštvo u Loznici, za očekivati je bilo da postupak vodi Osnovni sud u ovom gradu. Međutim, troje sudija „krivičara”, jedinih u ovom sudu koji vode