Ministar Kovač održao sastanak sa predsjednikom Sindikata UIKS-a\nMinistar Kovač održao sastanak sa predsjednikom Si...\nObjavljeno: 06.05.2022. • 11:31 Autor: Ministarstvo pravde\nMinistar pravde, Marko Kovač, sastao se juče sa predstavnicima sindikata Uprave za izvršenje krivičnih sankcija (UIKS). Predsjednik Sindikata, Predrag Spasojević, iskoristio je ovu priliku da ukaže na probleme obračuna zarada koji se odnose na primjenu projekta „Evropa sad!“ na zaposlene u UIKS-u.\nMinistar Kovač kazao je da se ova pitanja moraju riješiti u saradnji sa Ministarstvom finansija i Vladom Crne Gore, te da će u skladu sa tim pokrenuti proceduru rješavanja problema radnog staža, prihoda i stalnog zaposlenja ovog kadra.\nNa sastanku je pokrenuto i pitanje stambenih zadruga, koje zbog svoje kompleksnosti iziskuje potrebu da Ministrstvo pravde organizuje poseban sastanak kojem će prisustvovati veći broj predstavnika zainteresovanih strana.\n„Zahtjevi sindikata će biti i institucionalno podržani, a vrata ovog Ministarstva će uvijek biti otvorena za sve zaposlene UIKS-u u cilju rješavanja postojećih problema i što kvalitetnije saradnje“, zaključio je ministar Kovač.


Prete Rusiji bolnim posledicama, jer ih „boli srce“ - Sputnjik Srbija\n15:33 01 Oktobar 2020\n19:49 06.12.2018 Preuzmite kraći link\nZamenica direktora ruskog Centra za geopolitička istraživanja Natalija Makejeva kaže da niko neće pristati na razmenu, s obzirom da ti mornari nisu ratni zarobljenici.\n„Oni su ušli u naše teritorijalne vode, koje su bile ruske i pre vraćanja Krima u sastav Rusije i zadržani su zbog provokacija, koje su i sami priznali“, ističe Makejeva.\nOna ocenjuje da je neodgovorna izjava komandanta ukrajinske mornarice Igora Vorončenka da ga „boli srce“ zbog mornara i da se radi o „čistom pi-aru“.\nKako kaže, ne misli ni da je odluka o slanju brodova bila njegova.\n„Ona je doneta na mnogo višem nivou, a vrlo moguće da nije ni doneta u Kijevu“, smatra Makejeva.\nU Moskvi podsećaju da su uhapšeni ukrajinski vojnici povredili rusku državnu granicu i ističu da kritike Rusije u vezi sa incidentom u Kerčkom moreuzu nisu razlog da se odustane od pravnih procedura.\nAmerički Stejt department još jednom je pozvao Rusiju da oslobodi ukrajinske mornare, a neimenovani visoki zvaničnik u Vašingtonu je tokom jednog govora čak zapretio da će Rusija, ukoliko to odbije, snositi bolne posledice, a da će „bol biti vremenom samo jača“. On je dodao da je to „stalna poruka Rusima povodom različitih formi agresivnog ponašanja“.\nIme američkog zvaničnika se ne pominje, ali u jednom delu govora on je sebe nazvao predsednikom američko-ukrajinske Komisije za strateško partnerstvo. Ruski mediji podsećaju da je na čelu te komisije sa američke strane državni sekretar Majk Pompeo, a sa ukrajinske — šef diplomatije Pavel Klimkin.\nZvaničnik je istakao da „Rusija mora da pusti posadu i vrati brodove“ i da SAD neće „zatvoriti oči“ pred ovim slučajem.\nOn je napomenuo da je Vašington već preduzeo mere protiv Rusije. Protiv onih koji su učestvovali u izgradnji Krimskog mosta uvedene su sankcije. Obnovljena je odluka o isporuci oružja Ukrajini, koju je prethodna administracija blokirala. Američki predsednik Donald Tramp je otkazao sastanak sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom na marginama samita G20 u Buenos Ajresu. Prema mišljenju američkog zvaničnika, to je jasan signal Rusiji i ako ona to ne razume SAD će nastaviti sa pritiscima.\nOn smatra i da bi taj incident trebalo da podseti evropske zemlje da je „Severni tok 2“ loša ideja, jer što više gasovoda bude zaobilazilo Ukrajinu, to će ostati manje sredstava za zastrašivanje i odvraćanje Rusije.\nKomentarišući te poruke iz Vašingtona, politikolog i publicista Vladislav Gulevič ocenjuje da se politika SAD zasniva na tome da se izguraju Rusija i ruski uticaj — ne samo vojni, već i ekonomski, kulturni i tako dalje, a u ovom konkretnom slučaju da se izgura Rusija iz crnomorskog regiona.\n„Zbog toga, bez obzira na to kakve ustupke Rusija bude činila, to nikako neće zadovoljiti Vašington, a pojavljivaće se samo nove optužbe. Mislim da će se sve vrteti oko antiruskih sankcija… Ali sve će proći bez puno buke, jer će zapadna zajednica izgubiti interesovanje za to. Temu će, naravno, pokušavati da ožive, ali sve će se odvijati otprilike onako kako je to bilo posle prisajedinjenja Krima Rusiji. U početku su o tome na sve strane trubili, a sada se o tome manje priča“, zaključuje Gulevič.\nOdgovarajući na pitanje novinara da li je Moskva spremna na razmenu, s obzirom da je Kijev izrazio spremnost da predloži više od 300 ljudi za razmenu, portparol Kremlja Dmitrij Peskov je rekao da će Rusija verovatno razmotriti konkretne predloge o razmeni ukrajinskih mornara, ali da se ne zna da li će na njih i odgovoriti.\nukrajinski mornari, Kerčki moreuz, Ukrajina


source.ba | Vučić uvjerava građane Srbije: Oko 2.000 pacijenata u bolnicama manje nego prije deset dana\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je, prema današnjim podacima, za oko 2.000 osoba manje hospitalizirano nego prije deset dana ili 15 dana, dodajući treba da "budemo još odgovorniji i još ozbiljniji". Najavio je da nova kovid bolnica počinje u ponedjeljak da se gradi u Kruševcu, a da se kreće sa obnovom bolnica u nekoliko gradova.\nU ponedjeljak kreće izgradnja nove kovid bolnice u Kruševcu, to je važno pred jesen i zbog korone i zbog ukrštanja sa gripom, rekao je na konferenciji za novinare.\nOn je zahvalio zdravstvenim radnicima na naporu koji ulažu, i dodao da "moramo posebno da počnemo da brinemo o našim ljekarima i medicinskim sestrama", da jedan broj njih mora da dobije odmor, da bi bili pripremljeni na jesen.\nMoramo da vodimo računa i o ostalim pacijentima, dodao je, navodeći da su i u ovom periodu primani svi hitni i onkološki slučajevi. Na onkološkom Institutu u Beograda prvi put nemamo listu čekanja za operaciju karcinoma dojke, čestitam tim ljekarima, rekao je i dodao da i to mora brže, da ne čekaju duže od nekoliko dana.\nNaveo je da se već neko vrijeme rade bolnice u Aranđelovcu, Smederevskoj Palanci, Prokuplju, a da će se krenuti sa punom obnovom bolnica u Vranju, Pirotu, Kikindi i Ćupriji.\nTakođer, idemo u izgradnju dva dodatna onkološka bloka, sa dva nova akceleratora, u KCB Bežanijska kosa, rekao je Vučić. "Radovi na Infektivnoj klinici se nastavljaju ubrzano", dodao je.\nTagovi: KoronavirusAleksandar VucicSrbija


Prvu krivičnu prijavu i to protiv novinara Televizije Republike Srpske i predsednika Udruženja novinara Republike Srpske Branimira Đuričića podneo je predsednik Skupštine Opštine Srebrenica Ć́amil Duraković. Razlog je to što je Đuričić na svom Tviter nalogu objavio da kao potomak jasenovačkih žrtava tvrdi da nije bilo genocida u Srebrenici. U izjavi za RTS Đuričić kaže da je tvit napisao svestan posledica, ali i činjenice da ima pravo na svoje mišljenje i da zbog toga ne treba krivično da odgovara.\nBranimir Đuričić je rekao da je potpuno rasterećen s obzirom na to da je znao kakve posledice mogu da uslede.\n„Ako me privedu, ja ću ponoviti ono što sam rekao na Tviteru. Ja se kao potomak jasenovačkih žrtava, kao žrtava nesporno genocida, kao politikolog, novinar i kao predsednik Udruženja novinara RS već dvadesetak godina detaljno bavim istraživanjem genocida. Zbog toga sam napisao da nikada neću moći da pristanem na to da je šest miliona jevrejskih civila, milion i po jermenskih civila i više od 700.000 srpskih civila ubijenih u genocidu jednako, zaista velikom i sramnom ratnom zločinu počinjenom nad bošnjačkim zarobljenim vojnicima“, rekao je za Đuričić za RTS.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik se sam prijavio Tužilaštvu BiH i rekao da je to uradio da tako rastereti muslimane koji bi mogli biti izloženi pritisku i zahtevima svojih političkih vođa.\nU Hrvatskoj je na djelu “kultura tuženja” medija i novinara\nBiH Branimir Đuričić Negiranje genocida Tužbe protiv novinara\n← Duraković podneo prvu krivičnu prijavu zbog negiranja genocida u Srebrenici\nIgra brojkama (1): Drastično više prijava napada na novinare tužilaštvo ne vidi kao pogoršanje njihove bezbednosti nego kao veće poverenje u državu →


Dan online - Ekonomija: Rok istekao „As” Rusima ostao - 2016-01-14\nEkonomija MINISTARSTVO TURIZMA NEĆE DA POKRENE PROCEDURU ZA NAPLATU TRI MILIONA\nHotel „As” Rok istekao „As” Rusima ostao Rok za pokretanje procedure za raskid ugovora sa ruskom firmom „Nega turs”, koja od 2002. godine gradi hotel „As”, istekao je juče. Vlada je ovlastila ministra turizma Branimira Gvozdenovića da naplati od Rusa garanciju od tri miliona eura, koji nije ništa preduzeo po tom pitanju\nMinistarstvo turizma još nije započelo proceduru raskida ugovora sa Nega tursom za hotel „As” u Perazića dolu u Budvi, iako je Vlada 28. decembra dala rok od 15 dana da se to uradi. Taj rok je istekao juče, a prema nezvaničnim saznanjima „Dana”, procedura raskida nije započeta, niti je poslat zahtjev za naplatu garancije od tri milion eura.\n„Dan” je juče u vezi sa raskidom ugovora poslao pitanja Ministarstvu turizma, ali nam iz tog resora nijesu odgovorili.\nNa sjednici Vlade, održanoj 28. decembra, Ministarstvo turizma je zaduženo da u saradnji sa zaštitnicom imovinsko-pravnih interesa Crne Gore Draganom Đuranović u roku od 15 dana pokrene postupak raskida ugovora između Vlade i Budvanske rivijere sa jedne i „Nega tursa” iz Moskve sa druge strane. Istim zaključcima ovlašćen je ministar turizma Branimir Gvozdenović i Đuranovićeva da u ime Vlade pokrenu proceduru za aktiviranje i naplatu bankarske garancije u korist Vlade i Budvanske rivijere. To, prema našim informacijama, još nijesu uradili.\nGarancija od tri miliona je data u februaru prošle godine kod ruske Sberbanke, prilikom potpisivanja aneksa ugovora za hotel „As”. Garancija ima rok važenja do 1. februara, što znači da se mora naplatiti u narednih 17 dana.\nOsnovni ugovor za hotel „As” potpisan je 2002. godine. Tada je za pet miliona maraka prodat hotel, od čega je Vlada dobila tri a Budvanska rivijera dva miliona eura. Ugovorena investicija iznosila je 22 miliona maraka, a rok završetka hotela bio je predviđen za kraj 2003. godine. Nakon što ugovor nije ispunjen i kada je prošlo 12 godina od osnovnog ugovora potpisan je aneks. To se desilo februara 2014. godine.\nPrema aneksu „Nega tursa”, čiji su vlasnici Nedeljko i Dejan Gardašević, trebalo je do 15. novembra iste godine da ulože 7,5 miliona eura. To se međutim nije desilo i tada su se stekli uslovi za raskid ugovora. Vlada je međutim čekala još godinu dana kako bi pokrenula proceduru za raskid. U tih godinu dana su imali nekoliko sastanaka, ali nije došlo do dogovora.\nNega turs je, prema podacima Ministarstva turizma, u hotel uložila 5,5 miliona eura od 2002. godine, što nije ni približno sumi od 15 miliona, koliko su trebali da ulože do 1. decembra 2015. godine, i stave u funkciju hotel sa 180 smještajnih jedinica. To je trebalo da bude prva faza. Druga faza je podrazumijevala investiciju od 35 miliona eura.\n„Nega turs” je tokom prošle godine više puta bila u blokadi na iznos od preko 20 hiljada eura, a veći period godine nije bilo nikoga osim stražara ispred hotela. Zbog duga im je i isključena struja.D.M.\nBudvanskoj rivijeri 1,2 miliona\nOd tri miliona eura, koliko iznosi grancija, Vlada će dobiti 60 odsto, a Budvanska rivijera 40 procenata. U eurima, Vlada će dobiti 1,8 miliona, a Budvanska rivijera 1,2 miliona.\nUgovorom je predviđeno da „Nega turs” može tražiti povraćaj 70 odsto uloženih sredstava, što iznosi skoro četiri miliona eura. Prema našim informacijama, još nijesu podnijeli takav zahtjev Ministarstvu turizma.


DEMONSTRACIJE NA DAN IZBORA: Ako Vučić raspiše izbore na proleće, dolazi do totalnog kolapsa\nBUĐENJE: Šetnja protiv Aleksandra Vučića zaludela Srbiju\nKO KUPUJE BANKE U SRBIJI: Addiko banka se prodaje u 2019. godini!\nNASER ORIĆ IMA RESTORAN U ZEMUNU: Ivica Dačić tamo pravi tajne razgovore\nRatni invalid poslao sms svom drugu i rasplakao zemlju: Ako možeš kupi mi hleb...\nOVO JE IZBAČEN DEO IZ 24. MINUTA: Novi vlasnici nisu želeli da puste sav snimljen materijal sa Lanetom Gutovićem! (VIDEO)\nOD SELJANČICE DO MINISTARKE: Kako se razvijala Zorana Mihajlović dok nije došla na vlast! (FOTO)\nUdala se za košarkaša i povukla iz javnosti: Evo kako danas izgleda i šta radi najpopularnija voditeljka 90-ih (FOTO)\nNASTAVI DA SE PEGLAŠ U FOTOŠOPU I ĆUTI I MUZI FUDBALERA! Veljko brutalno isprozivao Zoranu! (FOTO)\nNAJBOLJI PSIHOTEST KOJI ĆE VAS RAZOTKRITI: Odaberite kombinaciju i saznaćete sve o sebi\nBIVŠI ČLAN ALEGRO BENDA OPLEO PO PEVAČICI: Slađa nas je opljačkala, pokupila je sve što smo stvorili


Četiri mlade žene iz Sarajeva, Tuzle, Živinica i Hadžića pobjednice su dvodnevnog hakatona #CodeLikeITGirls održanog u Sarajevu 18. i 19. oktobra u organizaciji IT Girls i Evropske unije u BiH. Na hakatonu je učestvovalo 18 timova koje su činile 83 djevojke iz 22 grada, a koji su se takmičili za najbolji prototip digitalnog rješenja za neki od ključnih globalnih izazova ili problema u BiH.\nPobjednički tim “Smart Buddy” predstavio je inovativnu digitalnu platform koja olakšava proces učenja i promovira vršnjačko tutorstvo. ”Hakaton je zaista moćno djelovao na nas, uživale smo, radile smo puno na kodu i koristile neke nove alate i napravile mobilnu aplikaciju. Presretne smo što je naša ideja prepoznata kao najbolja jer je zaista bilo mnogo odličnih projekata,” izjavila je predstavnica tima Lejla Omerović. Tim Smart Buddy će, pored profesionalne i mentorske podrške za dalji profesionalni razvoj svog prototipa, imati priliku da učestvuje i na takmičenju European Youth Award 2020.\nHakaton je održan u okviru obilježavanja Evropske sedmice koodiranja (5-20. oktobar) kako bi se promovisala digitalna pismenost, ali istakla i nejednakost u zastupljenosti žena u informaciono-komunikacijskom sektoru širom svijeta. Prema posljednjim procjenama, žene čine maksimalno jednu četvrtinu ukupne radne snage u IT sektoru u Bosni i Hercegovini.\n“Kada vas vidim okupljene na jednom mjestu u ovolikom broju, jasno mi je da se promjena već dešava. Želim da budete odlučne, da kažete kako je svijet vaš i da znate da možete sve što želite i da vas niko ne ograničava u bilo čemu samo zato jer ste djevojke. Pozivam vas da budete aktivne, ne samo na ovom hakatonu i u onom čime se bavite, već i u društvu i vašim zajednicama”, poručio je učesnicama #CodeLikeITGirl hakatona Khaldoun Sinno, zamjenik šefa Delegacije EU u BiH.\nIT Girls je zajednička inicijativa tri UN-ove agencije u Bosni i Hercegovini – UNDP, UN Women i UNICEF – s ciljem izgradnje digitalnih vještina djevojčica i mladih žena u BiH, kao i većeg njihovog učešća u informatičkom obrazovanju i na tržištu rada.\n“Ovo je bio prvi potpuno ženski hakaton ikada održan u BiH, sa učesnicama koje su nam došle iz više od 20 gradova iz BiH. U ta dva dana uvidjeli smo da su djevojke u našoj zemlji žedne novih znanja iz digitalnih tehnologija, kao i da se susreću sa vrlo sličnim problemima u svojoj okolini bez obzira na to odakle dolaze, ali i da imaju veoma inovativne ideje za njihovo rješavanje. Mi ćemo dalje raditi na tome da se ova svojevrsna digitalna revolucija medju djevojkama i ženama nastavi i u budućnosti,” rekla je koordinatorica IT Girls inicijative, Tanja Madžarević.\nKako bi njihova idejna rješenja bila što uspješnija, sve takmičarke su imale podršku mentorica, uspješnih mladih žena iz BiH, koje su u toku takmičenja držale radionice za korištenje Python programsko jezika, izrade grafičkih elemenata mobilnih aplikacija, razvoja biznis plana, itd.\nNakon 36 sati rada, djevojske su predstavile rješenja za probleme u obrazovanju, gradskog saobraćaja, prekomjernog korištenja električne energije, zagađenosti, nasilja u školama i drugim oblastima. Pored pobjedničkog, žiri je odabrao još tri inovativne ideje kojima će dalje biti pružena pomoć u daljnjem razvoju njihovih aplikacija, hardware i web stranica.\nFunkcionisanje i održivost sistema javnog emitiranja u BiH predmet EU konferencije u Sarajevu


Akcija povodom Međunarodnog dana porodice - Portal o invalidnosti\nPosted on May 16 2013 - 8:57am by Redakcija\nakcija protiv nasilja\nPovodom Međunarodnog dana porodice, organizacija za podršku ženama sa invaliditetom …IZ KRUGA – VOJVODINA je u sredu 15. maja u periodu od 11 do 12 časova, u saradnji sa JKP TRŽNICA Novi Sad sprovela informativnu akciju na Futoškoj pijaci.\nOvom prilikom smo želeli da utičemo na povećanje vidljivosti porodičnog nasilja. Građanke su bile u prilici da se tokom razgovora sa aktivistkinjama organizacije upoznaju sa radom organizacije i SOS telefonom …IZ KRUGA – VOJVODINA, kao i sa jedinstvenim SOS telefonom Mreže SOS VOJVODINA. Podeljen je informativni materijal (flajeri o SOS telefonu i institucijama za podršku ženama izloženim nasilju).\nBroj prijavljenih slučajeva nasilja u porodici raste iz godine u godinu, a nasilju su najviše izložene žene. Ovaj dan je prilika da se radi na podizanju svesti šire javnosti i da se ukaže na problem nasilja u porodici, kao najrasprostranjenijeg oblika kršenja ljudskih prava.


Napreduju radovi na izgradnji kovid bolnice kod Novog Sada\nNovi Sad, 2. jun 2021.\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović obišao je sinoć u naselju Mišeluk, kod Novog Sada, radove na izgradnji nove kovid bolnice, čiji je kamen temeljac položen pre samo nešto više od mesec dana.\nStefanović je tokom obilaska razgovarao sa radnicima i izvođačima radova, pri čemu je imao priliku da se uveri u to da se radovi odvijaju uspešno i da napreduju i nekoliko dana u odnosu na planirane rokove.\nOhrabruje to što će ova bolnica, koja će imati gotovo 20.000 kvadratnih metara, biti spremna da 1. septembra primi prve pacijente, istakao je on, dodavši da će borba protiv koronavirusa još trajati.\nRezultati ohrabruju, ali moramo da budemo spremni za potencijalni novi talas ili novu mutaciju virusa. Ova bolnica će, kada konačno pobedimo koronavirus, biti gradska bolnica i moći će da dobije svoju punu funkciju, naglasio je potpredsednik Vlade.\nStefanović je izrazio zahvalnost svima koji rade na izgradnji bolnice, dodajući da su to ljudi koji su u rekordnom roku izgradili i bolnice u Batajnici, na Karaburmi i u Kruševcu.\nOn je ovom prilikom još jednom uputio poziv građanima da se vakcinišu, jer samo na taj način imamo mogućnost da se što pre vratimo koliko-toliko normalnom životu.\nPrema njegovim rečima, približno 20.000 pripadnika sistema odbrane je vakcinisano prvom dozom, dok je oko 14.000 u potpunosti imunizovano.\nŽelim da zahvalim i ljudima iz Uprave za vojno zdravstvo, koji su uspeli da to sve postignu ogromnim radom, kao i njihovim kolegama iz civilnog zdravstva, istakao je on.\nStefanović je dodao i da očekuje da će broj vakcinisanih nastaviti da raste i da će sistem odbrane pokazati ozbiljnost, te biti vodeći u pogledu odgovornosti.\nViše od 95 odsto vojnih lekara primilo je vakcine, čime su jasno pokazali koliko je imunizacija važna, a mi treba da pokažemo poverenje u te ljude koji nas leče, rekao je potpredsednik Vlade.\nOva moderna kovid bolnica imaće 19.500 kvadratnih metara, više od 600 kreveta, od kojih je 220 predviđeno za intenzivnu negu, a završetak radova planiran je za 1. septembar ove godine.


U Rusiji sledeće nedelje počinje masovna vakcinacija građana starijih od 60 godina - 20.12.2020, Sputnik Srbija\nU Rusiji sledeće nedelje počinje masovna vakcinacija građana starijih od 60 godina\nVakcinacija protiv virusa korona za ljude starije od 60 godina mogla bi početi već sledeće nedelje, izjavio je ministar zdravlja Rusije Mihail Muraško. 20.12.2020, Sputnik Srbija\n11:22 20.12.2020 (Osveženo: 01:05 26.08.2021)\nVakcinacija protiv virusa korona za ljude starije od 60 godina mogla bi početi već sledeće nedelje, izjavio je ministar zdravlja Rusije Mihail Muraško.\nOdgovarajući na pitanje novinara na televiziji „Rusija 1“ da li će sledeće nedelje početi vakcinacija starijih Rusa, Muraško je rekao: „Nadamo se tome“.\nTrenutno se u Rusiji završavaju klinička ispitivanja vakcine za ovu grupu ljudi.\nMuraško je istakao da je incidenca virusa korona u Rusiji i dalje visoka.\n„Jedino pozitivno što se može reći je što poslednjih nedelja nije bilo kardinalnog povećanja pokazatelja“.\nU Rusiji je ranije počela vakcinacija protiv virusa korona, ali za sada vakcinu mogu da prime samo ljudi iz rizičnih grupa. Istovremeno, premijer Mihail Mišustin naložio je da se tokom novogodišnjih praznika svima pruži prilika da se vakcinišu protiv virusa korona.


Prvog maja biće "neviđeni" protesti | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Prvog maja biće "neviđeni" protesti\nPREDSEDNIK UDRUŽENIH SINDIKATA SRBIJE "SLOGA" NAJAVIO\nPrvi maj, protest\nBEOGRAD - Predsednik Udruženih sindikata Srbije "Sloga" Željko Veselinović najavio je juče da će na Međunarodni praznik rada, 1. maja, biti organizovana protestna šetnja radnika i građana "uz performans koji do sad nije viđen u Srbiji".\n- Želimo da po prvi put uspostavimo tradiciju Prvog maja kao praznika kojim radnici i građani izražavaju nezadovoljstvo tražeći svoja radnička prava - rekao je Veselinović i dodao da će protestom "biti ismejana privatizacija srpskih preduzeća".\nPod sloganom "Vratite dostojanstvo građanima i radnicima Srbije" kolona nezadovoljnih radnika će krenuti od beogradske Terazijske česme ka Predsedništvu, gde će učesnici skupa predati svoje zahteve predsedniku Republike, dodao je on.\nPredstavnici Policijskog sindikata Srbije i Novog sindikata zdravstva Srbije najavili su da će u subotu organizovati prvomajski protest na Trgu Dimitrija Tucovića sa početkom u 12 sati.\n- Pozivam sve građane, većinsku Srbiju koja je siromašna, pripadnike drugih sindikata i zaposlene da nam se pridruže u protestu koji će obuhvatiti i šetnju od Slavije do spomenika pobedniku na Kalemegdanu - rekao je predsednik Novog sindikata zdravstva Srbije Živorad Mrkić na konferenciji za novinare.\nOn je ukazao da će ti sindikati organizovati protest 1. maja, jer ''taj praznik ne treba proslavljati veselo, već sećajući se na ljudske žrtve koje su pale u Čikagu maja 1886. godine''.\nMrkić je napomenuo da je prema podacima Ministarstva rada bez posla prošle godine ostalo 142.000 građana, da je prosečna zarada od 2008. godine opala za 105 evra i da ima radnika koji rade po 16 sati dnevno, bez ijednog slobodnog dana.\nPredsednik Policijskog sindikata Srbije Veljko Mijailović podsetio je da taj sindikat treći put izlazi na prvomajske proteste, jer kako je kazao ''policija mora da bude sa svojim narodom''.\nKod spomenika Dimitriju Tucoviću, osnivaču radničkog pokreta, biće položeni venci, a potom će šetnja biti nastavljena Beogradskom ulicom do Bulevara kralja Aleksandra.\n- Ulica kralja Milana će tog dana biti ulica mira i tišine, jer će kroz nju proći u potpunoj tišini - naglasio je Veselinović i dodao da će protestna šetnja biti simbolično završena ispred Agencije za privatizaciju, gde će biti izveden performans.\nNa konferenciji je, takođe, najavljeno da će zahteve i inicijative sindikata i ostalih učesnika protesta 1. maja predati, ispred skupštine i vlade, predsednici parlamenta Slavici Đukić-Dejanović i poslanicima, premijeru Mirku Cvetkoviću i njegovom zameniku Ivici Dačiću.\n- Očekujemo više hiljada učesnika, kao i dolazak kolega iz privatizovanih preduzeća "Kopaonik" i iz Vršca, ali i preduzeća koja su uspešno privatizovana kako bi podržali simboliku Prvog maja - zaključio je predsednik udruženih sindikata "Sloga".\nUdruženi sindikati Srbije "Sloga" zajedno sa Granskim sindikatima, sindikatima "Generaleksporta", studentima i radnicima loše privatizovanih preduzeća "Beko", "Kluz", "IKL" "Robne kuće Beograd" i drugih, zahtevaju hitno donošenje zakona o sindikatima kao i izmenu i dopunu Zakona o radu u delu koji se odnosi na sindikate, navedeno je u saopštenju koje je podeljeno novinarima.\nU saopštenju se dodaje da će učesnici skupa zatražiti od nadležnih i pokretanje inicijative za spas metalsko-industrijskog kompleksa kao stožera privrede i ponovno aktiviranje Suda udruženog rada.


UREDBA O TEHNIčKIM I DRUGIM ZAHTEVIMA ZA PEPEO, KAO GRAđEVINSKI MATERIJAL NAMENJEN ZA UPOTREBU U IZGRADNJI, REKONSTRUKCIJI, SANACIJI I ODRżAVANJU INFRASTRUKTURNIH OBJEKATA JAVNE NAMENE: UPOTREBOM PEPELA PRI IZGRADNJI PUTEVA šTEDI SE 30 DO 80 ODSTO SREDSTAVA U ODNOSU NA KORIšćENJE STANDARDNOG MATERIJALA - KAMENA, PESKA, šLJUNKA\nVlada Srbije je u četvrtak 25. juna 2015. godine usvojila Uredbu o tehničkim i drugim zahtevima za pepeo, kao građevinski materijal namenjen za upotrebu u izgradnji, rekonstrukciji, sanaciji i održavanju infrastrukturnih objekata javne namene, koja će stupiti na snagu 3. jula.\nUredbom se bliže propisuju uslovi za korišćenje pepela kao građevinskog materijala i u Srbiji budući da takva praksa u zemljama SAD i Evropske unije postoji više od 50 godina.\nPepeo se koristi kao sirovina za proizvodnju cementa, kao dodatak za beton, u izgradnji puteva, kao agregat, pri izgradnji nasipa, nosećih slojeva kolovoznih konstrukcija, za stabilizaciju tla, za poboljšanje mehaničkih svojstava, a može se koristiti i pri izgradnji donjih strojeva železničkih pruga.\nUpotrebom pepela iz termoelektrana i drugih termoenergetskih objekata u izgradnji puteva mogu se ostvariti uštede od 30 od 80 odsto, u poređenju sa korišćenjem standardnih građevinskih materijala - kamena, peska i šljunka.\nPrema rečima državnog sekretara u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Dejana Trifunovića, pepeo će u narednom periodu biti korisćen za gradnju autoputeva, pruga i drugih infrastrukturnih objekata i dodao da postojeće zalihe pepela iznose 200 miliona tona.\nTrifunović je rekao da je vrednost aktulenih infrastrukturnih projekata oko pet milijardi evra, računajući i gradnju brze pruge Beograd - Budimpešta, kao i da će Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture preporučivati upotrebu pepela.\nOn je izrazio očekivanje da će se pepeo koristiti u gradnji Koridora 11, Moravskog koridora odnosno autoputa od Pojata do Preljine, Fruškogorskog koridora od Rume do Novog Sada, gradnju pruge Beograd - Budimpešta, obnovi barske pruge i drugim projektima.\n"Postoji odluka EPS- a je da se pepeo besplatno koristi za javne projekte infrastrukture. Oko 200 miliona tona pepela ima na deponijama, čija se tržišna vrednost oko milijardu evra", rekao je Trifunović dodajući da na tržištu tona pepela vredi pet evra.\nOn je naveo da je ministarstvo pripemilo jasne standarde za gradnju upotrebom pepela, kao i da će primeniti praksu drugih država koje više decenija koriste pepo u gradnju, poput SAD i Kini.\nNa skupu u PKS je istaknuto da deponije pepela i šljake zauzimaju oko 1.400 hektara plodnog zemljišta u Srbiji, kao i da se godišnje proizvede šest miliona tona letećeg pepela, koji nastaje sagorevanjem lignita.


CCI u okviru kampanje “Bez izgovora - Evropa, sada!” organizuje niz štandova u gradovima širom BiH, na kojima građani svojim potpisom mogu podržati peticiju za ubrzanje integracija BiH u Evropsku uniju.\nZastoj BiH na evropskom putu predugo traje. Zemlje regiona, koje su prije nekoliko godina bile iza nas u procesu pridruživanja EU, uveliko su nas već prestigle. Građani više ne mogu biti taoci političkih prepucavanja, nego se moraju na demokratski način uključiti i iznijeti svoje zahtjeve predstavnicima vlasti koje su izabrali, da bez izgovora, i sada, bezuslovno rade na ubrzanju integracija BiH u Evropsku uniju.\nCilj peticije je da sami građani iskažu svoju podršku EU putu Bosne i Hercegovine, da izvrše i direktni i indirektni pritisak na predstavnike vlasti koje su sami izabrali i koje će sami birati. Ako želimo da izbjegnemo da naša zemlja padne u veću ekonomsku dubiozu od one u kojoj sada jeste, pravi je trenutak da stanovnici Bosne i Hercegovine jasno iskažu svoju volju i traže odgovorno djelovanje vlasti.\nPozivamo sve pojedince i organizacije, domaće i međunarodne, zatim javne ličnosti, novinare, akademsku zajednicu i sve ostale aktere javnog života da se uključe kao prijatelji kampanje i svojim ugledom u društvu daju doprinos u ostvarivanju njenih ciljeva.\nPotpišite peticiju i posjetite naredne štandove\nU Širokom Brijegu 22, 23, 24. i 25. aprila, Trg Širokobrijeških žrtava i Trg Ante Starčevića\nU Prijedoru 28.,29. i 30. april, Trg Majora Zorana Karlice\nU Sarajevu 29. i 30. april, kod Katedrale i terminala na Ilidži


Stefanu Vukićeviću druga nagrada na 26 Salonu "Bjelopoljsko likovno proljeće"\nNa 26 Salonu ,,Bjelopoljsko likovno proljeće,,druga nagrada u okviru ovogodišnjeg salona pripala je studentu četvrte godine, Stefanu Vukićeviću, za rad bez naziva. Stefan Vukićević, za Radio Bijelo Poje je kazao da mu nagrada predstavlja motivaciju za dalji rad.\n,,Nijesam se nadao da će mi pripasti nagrada, i čast mi je što sam predstavio rad na ovako značajnoj izložbi na kojoj sam konkurisao sa dvije fotografije. Posebno mi je drago zbog činjenice da je ovo, koliko je meni poznato, ovo prva nagradjena fotografija na Salonu.\n"O kvalitetu prispjelih radova odlučivao je stručni žiri čiji je predsjednik bio istoričar umjetnosti sa Cetinja, profesor dr Aleksandar Saša Čilikov, članovi akademski slikar iz Rožaja, mr Ibrahim Kurpejović, i istoričarka i teoretičarka umjetnosti, Teodora Perović.


Sberbanka imala 1,55 milijardi dinara profita 2014. godine - Sputnjik Srbija\n11:50 15.04.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPo podacima iz revizorskog izveštaja, objavljenog u Privrednom pregledu, „Sberbanka“ je u prošloj godini imala neto prihod po osnovu kamata od 4,7 milijardi dinara, što je 300 miliona dinara manje nego u 2013.\nNeto prihodi od naknada i provizija porasli su za 250 miliona dinara i na kraju 2014. godine iznosili 1,15 miliardi dinara.\nZnačajno smanjenje zabeležno je kod rashoda po osnovu obezvređenja finansijskih sredstava i kreditno rizičnih vanbilansnih stavki, koji su u 2014. iznosili 1,7 milijardi dinara, a godinu ranije su bili 1,1 milijardu dinara veći, navodi se u izveštaju o poslovanju „Sberbanke“.\nUkupna imovina te banke u Srbiji, koja je u vlasništvu ruske „Sberbanke“, na kraju prošle godine iznosila je 108,4 milijarde dinara, što je povećanje od devet milijardi dinara.\nPrema podacima iz finansijskog izveštaja, kapital „Sberbanke“ je 2014. godini povećan za 1,7 milijardi dinara, na 23,2 milijarde dinara.\nUkupne obaveze „Serbanke“ na kraju prošle godine iznosile su 85,2 milijardi dinara.\n„Sberbanka Srbija“ zapošljava 700 ljudi i ima oko 70.000 klijenata, od kojih oko 10.000 iz privrede.\nprofit, prihodi, banke, bankarstvo, Sberbanka


Centar savremene politike (European Western Balkans) 03.05.2018.\nTrnovit put do “ulaznice” u Uniju\nDok je premijerka Srbije Ana Brnabić u prvom reagovanju na objavljivanje Izveštaja Evropske komisije u napretku Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji ocenila da je taj dokument “dobar i pozitivan”, a ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović apostrofirala da je “važno što nije bilo nazadovanja”, stručnjaci za evropske (ne)prilike ističu da Beograd baš i nema mnogo razloga za slavlje, imajući u vidu brojnost “neuralgičnih tačaka” na koje je Brisel iznova skrenuo pažnju srpskim vlastima. Da EU sa nemalom dozom sumnje gleda na obećanja Beograda o uspostavljanju pravne države u skorije vreme, pokazuje, između ostalog, izjava Tanje Fajon, poslanice grupe Socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu, za Danas, nakon obelodanjivanja dokumenta EK: “Stiče se utisak da poglavlja koja se otvaraju i zakoni koji se usvajaju nisu dovoljno dobro primenjivani u praksi i stoga gube na značaju”.\nIskreniji i jasniji pristup\nKomentarišući novine u Izveštaju EK o Srbiji o odnosu na prethodni period, Srđan Majstorović, predsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike, kaže za EWB da Izveštaj treba sagledati u kontekstu nedavno objavljene Strategije o verodostojnom proširenju EU na Zapadni Balkan.\n„Izveštaj EK je prvi nakon objavljivanja Strategije u februaru, i potrebno ga je čitati iz perspektive ove Strategije. Izveštaj predstavlja “polaznu tačku” u odnosu na koju će se procenjivati sposobnost kandidata i potencijalnih kandidata da li su sposobni da ispune vlastiti strateški izbor i budu spremni da pristupe EU do 2025. Prvi utisak je da je Evropska komisija odlučna u nameri da uvede mnogo iskreniji, direktniji i transparentniji jezik u izveštavanje, koji je već promovisan u tekstu Strategije. Ovo je izuzetno važno, s obzirom da EK istovremeno mora da sačuva vlastiti kredibilitet i integritet preciznim izveštavanjem, i odbrani svoju strategiju i perspektivu članstva vodećih država Zapadnog Balkana do 2025. Nova metodologija merenja spremnosti za članstvo u EU i napretka u odnosu na prethodni izveštajni period po prvi put je primenjena na sve delove izveštaja. Ovaj pristup trebalo bi da omogući transparentnije merenje napretka i mogućnost upoređivanja uspešnosti kandidata. Hipotetički, ovakav pristup bi mogao da ukaže da su pojedine države naprednije u nekim oblastima od drugih, bez obzira na status njihovih odnosa sa EU, da li vode pregovore o pristupanja EU ili jos uvek nemaju status kandidata. Ovakav pristup bi trebalo da dodatno motiviše sve države u regionu da mnogo više sarađuju, razmenjuju iskustvo i primere dobre prakse“, ukazuje naš sagovornik.\nMajstorović podseća da je u odnosu na ranije izveštaje izmenjen period izveštavanja. “Evropska komisija je prilagodila dinamiku izveštavanja o napretku država kandidata i potencijalnih kandidata dinamici izveštavanja o sprovođenju Programa ekonomskih reformi (ERP) i programiranja domaćih finansijskih sredstava, nacionalnih budžeta, neophodnih za primenu brojnih mera aktivnosti na koje se ukazuje u pojedinačnim izveštajima. Sada ove države imaju jasan pregled situacije, primedbe i sugestije u vezi potrebnih unapređenja javnih politika i očekivanih reformi, pre početka pripreme nacionalnih budžeta za naredni period, koji u većini ovih država počinje u junu tekuće godine. Očekuje se da će ova izmena doprineti boljem usaglašavanju pretpristupne finansijske podrške EU i neophodnih dodatnih finansijskih sredstava iz nacionalnih izvora, što bi trebalo da utiče efikasnost primene neophodnih reformi”, ističe on.\nVladimir Međak, predsednik Istraživačkog foruma Evropskog pokreta u Srbiji, takođe smatra da ovaj izveštaj treba čitati u kontekstu Strategije proširenja iz februara 2018. i namere EU da bude mnogo direktnija i jasnija u ocenama.\n„Mislim da je jezik izveštaja otvoreniji nego inače ali i dalje mislim da je suviše biroktratizovan i pogodan za političke spinove, u cilju ulepšavanja stanja u odnosu na realnost“, kaže Međak za EWB.\nUpitan kako ocenjuje dokument EK u celosti, Majstorović navodi da Izveštaj predstavlja realan presek stanja i trenutni stepen pripremljenosti za članstvo u EU, uz opasku da ovako kompleksan izveštaj nije moguće pojednostavljeno ocenjivati sa “pozitivan” ili “negativan”.\n„Različiti delovi izveštaja ukazuju na različiti stepen spremnosti I napretka. Ako se ovogodisnji izveštaj uporedi sa prethodnim iz 2016, kada napredak nije ostvaren u pet poglavlja, primetno je da u osam poglavlja nije bilo napretka. Pozitivan pomak i dobar napredak je ostvaren u dva poglavlja, dok je u prethodnom izveštaju isti rezultat ostvaren u četiri poglavlja. Kada se radi o proceni spremnosti Srbije za članstvo u EU, zabrinjava podatak da Srbija u prethodnih godinu i po dana nije ostvarila napredak ni u jednom poglavlju. Ovakav rezultat ukazuje na neophodnost ubrzavanja procesa reformi i veoma štetan uticaj diskontinuiteta rada na reformama uzrokovanog vanrednim i drugim izborima, nedostatkom čvrste posvećenosti reformama i relativizacijom značaja pristupanja Evropskoj uniji koja je prisutna u svakodnevnoj retorici političkih lidera”, napominje sagovornik EWB.\nMajstorović upozorava da se stiče utisak da se pojedinim političkim akterima ne žuri kada je u pitanju uređenje države i društva u skladu sa evropskim standardima i pravilima.\n“Posledica toga je evidentan pad motivacije među državnim službenicima koji nemaju jasnu sliku o budućem pravcu kretanja državne politike, što je uzrokovalo da se po prvi put u Izveštaju Evropske komisije naglasi neophodnost jačanja i očuvanja administrativnih kapaciteta za evropske integracije. Nažalost, ovi rezultati ukazuju i da sam čin otvaranja pregovaračkih poglavlja, uprkos pozitivnom efektu na javnost i nesumnjivog podsticaja daljim reformama, nije nužno pokazatelj stvarnog napretka”, zaključuje on.\nGovoreći na istu temu, Međak konstatuje da “Izveštaj, pre svega, treba da bude realan”.\n„Budući da je izveštaj kompleksan i da tretira mnogo različitih segmenata procesa pristupanja ne može mu se pristupiti sa generalnih ocenama „pozitivan“ ili „negativan“ već se mora ići od oblasti do oblasti. Možete na papiru imati sve savršene ocene po poglavljima ali ako je situacija loša u funkcionisanju države i stanju demokratije, da na izborima ne postoji ravnopravnost kandidata i dobijete loše ocene u delu vladavine prava, nezavisnosti pravosuđa, slobodi izražavanja ili ako se oceni da Narodna skupština ne vrši dovoljno dobro nadzor rada Vlade onda vam dobre ocene u sektorskim politikama i poglavljima padaju u vodu. Izveštaj je realan. Samim tim negativne ocene koje su spomenute u izveštaju predstavljaju razlog za zabrinutost jer dotiču osnovne postulate demokratskog uređenja Srbije“, naglašava Vladimir Međak.\nViše zamerki nego pohvala\nKao oblasti u kojima je Srbija dobila najslabije ocene od Evropske komisije, sagovornici EWB navode: nedostatak napretka u slobodi izražavanja, ozbiljne primedbe na račun funkcionisanja Skupštine, uplitanje politike u rad pravosuđa, nepovoljnu “klimu” za aktivnosti civilnog društva, te smanjenje kapaciteta za vođenje spoljnotrgovinske politike… S druge strane, kao segmente u kojima je srpska administracija najbolje ocenjena ističu ekonomiju i regionalne inicijative, uz napomenu da i u tim domenima “posao nije završen”.\nMajstorović ukazuje da se u delu posvećenom političkim kriterijumima nalazi dosta zamerki koje bi morale da zabrinu građane Srbije.\n„Pored nedostatka napretka u oblasti slobode izražavanja, Izveštaj ukazuje da se u Srbiji izbori održavaju sa startnom prednošću stranaka na vlasti što definitivno utiče na šansu opozicionih stranaka da se ravnopravno nadmeću. U oblasti borbe protiv korupcije, uprkos “određenog napretka” potrebno je uložiti mnogo više napora u dokazivanje spremnosti da se procesuiraju slučajevi “visoke korupcije”. Posebnu zabrinutost izazivaju ocene da Skupština ne vrši Ustvom definisanu funkciju nadzora nad radom Vlade, da ne raspravlja o izveštajima nezavisnih institucija, da se procedure koriste kako bi se onemogućio dijalog u Skupštini… Primećeno je da postoji uticaj politike na rad sudstva i zapošljavanje u javnom sektoru. Kada se analiziraju ovi nalazi dobija se slika nefunkcionalnog političkog sistema u kojem ne postoji Ustavom propisana uzajamna kontrola i podela vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku. To predstavlja ozbiljan razlog za zabrinutost za poštovanje osnovnih pretpostavki jednog demokratskog političkog sistema i društva. Dodatnu zabrinutost u ovakvom kontekstu predstavlja ocena da u Srbiji još uvek nema održivog okvira za razvoj i finansiranje organizacija civilnog društva„, ukazuje sagovornik EWB.\nMajstorović konstatuje da su pozitivni nalazi u Izveštaju najprisutniji u oblasti ekonomskih kriterijuma za članstvo – pored pozitivne ocene u oblasti konsolidacije fiskalnog sistema, navedeni su i pozitivni efekti integracije Srbije u šire evropske okvire.\n„Zahvaljujući Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, EU je najveći trgovinski partner Srbije. Najveći procenat stranih direktnih investicija dolazi iz EU, koja je i najveći donator bespovratne finansijske pomoći. Lako je primetiti da su pozitivni ekonomski pokazatelji povezani sa pozitivnim efektima primene SSP. Tome treba dodati obavezu prilagodjavanja domaćih propisa pravnim normama i standardima EU koji omogućavaju potencijalnim investitorima da posluju u prepoznatljivom okruženju. Međutim, Izveštaj napominje da postoji potreba nastavka reforme javnog sektora, završetak privatizacije i reformisanje poreske uprave, kako bi se uklonile preostale prepreke razvoju privrede. Poseban naglasak u narednom periodu bi morao biti stavljen na obuku i osposobljavanje radne snage za učešće na tržištu rada koje se prilagođava potrebama globalne privrede u 21. veku. Pozitivno je ocenjena i spremnost Srbije da učestvuje u brojnim regionalnim inicijativama i organizacijama. Posebno je naglašena njena pozitivna ulogu u okviru Berlinskog procesa i doprinos u vezi privrednog i infrastrukturnog povezivanja regiona“, ocenjuje on.\nMeđak poručuje da je Srbija u 22 poglavlja ocenjena da je ostvarila određeni napredak, u osam je ocenjena da nije ostvarila nikakav napredak i samo u dva poglavlja je ostvarila dobar napredak.\n„Posebno se treba pratiti poglavlje 23 Pravosuđe i osnovna prava gde je ostvaren određeni napredak ali je istaknuto da nema napretka u slobodi izražavanja, da se vlastima skreće pažnja da moraju jasno da reaguju protiv govora mržnje i značajno unaprediti nezavisnost sudstva i ojačati nezavisnost nezavisnih tela. U poglavlju 24 Pravda sloboda i bezbednost Srbija mora da se fokusira na sprovođenje preporuka FATF-a na čiju negativnu listu je Srbija stavljena kao država koja se ne bori adekvatno protiv pranja novca. Ova dva poglavlja čine suštinu pravne države i vladavine prava u Srbiji a u tim oblastima su zabeležena ozbiljna zaostajanja i nedostaci. Dakle mi imamo nerešena pitanja u suštinskim elementima pravne države. I to jeste ozbiljan razlog za zabrinutost. Dok se taj deo ne reši i ne konsoliduje, harmonizacija u ostalim delovima, poglavljima koja je daleko uznapredovala, neće dati onakve efekte na bolji život građana kao što bi mogla“, ističe on.\nMeđak podseća da je Srbija dobila ocenu da nije učinjen nikakav napredak u Poglavlju 30 – Ekonomski odnosi sa inostranstvom, “gde smo uvek bili vrlo jaki i napredni, a sad je ocenjeno da nema napretka u ovoj oblasti i da su nam kapaciteti za vođenje spoljnotrgovinske politike još i oslabljeni”.\n„Posebno pada u oči novitet koji je nezabeležen do sada, a to je da Evropska komisija skreće pažnju da Vlada Srbije ne čini svoje izveštaje o radi dostupne javnosti uključujući i izveštaj o napretku u procesu usklađvanja domaćeg zakonodavstva, tj, da se ne izveštava o primeni Nacionalnog programa za usvajanje pravnih tekovina EU (NPAA). Poslednji izveštaj je objavljen u januaru 2016. godine. Dakle imamo problem i dostupnosti informacija o javnog značaja, što nas opet vrača na pitanje vladavine prava i nadzora nad radon izvršne vlasti. Imajući u vidu da ovaj izveštaj pokriva period od godinu i po dana, tj. od septembra 2016, država koja vodi pregovore o članstvu u EU ne može nikako biti zadovoljna ovakvim izveštajem. Ipak, ovakva ocena je neminovnost, kao posledica diskontinutieta u procesu reformi i čestih izbora i rekunstrukcija Vlade koje su obeležile svaku godinu od 2012. sa izuzetkom 2015. godine. Nakon ovog izveštaja stiče se utisak da se Srbiji ne žuti preterano da obavi reforme neophodne za ulazak u EU“, smatra Vladimir Međak.\nČinjenicu da je Srbija ostvarila dobar napredak u domenu ekonomskih kriterijuma, stvaranju funkcionalne tržišne ekonomije, kao i Poglavlju 11 – Poljoprivredna politika i ruralni razvoj, Međak tumači kao rezultat “početka korišćenja sredstava EU za pomoć poljoprivredi IPARD, koje su stavljena Srbiji na raspolaganje 2014. godine”. Istovremeno, on ističe da su pozitivne ocene dobijene u Poglavlju 14 – Transport, “za ispunjavanje preporuka iz 2016. u delu bezbednosti saobraćaja i reforme železnice”.\nŠta dalje činiti\nStručnjaci za EU ocenjuju da se ključni zadaci Srbije u nastavku evropskog puta odnose na uspostavljanje pravne države, postizanje napretka u rešavanju kosovskog pitanja (Poglavlje 35), te na jačanje administrativnih kapaciteta.\nMajstorović ističe da će “nastavak procesa pristupanja EU i u narednom periodu zavisiti od napretka u reformama u oblasti vladavine prava, konstruktivnosti u dijalogu sa Prištinom, i sposobnosti Srbije da očuva i ojača svoje kapacitete za nastavak reformi”.\n„Neophodno je posvetiti ozbiljnu pažnju na ukazane primedbe u vezi funkcionisanja nezavisnih insititucija, Narodne skupštine, i potrebe definisanja strateškog okvira za održiv razvoj civilnog društva. Od ključnog je interesa za Srbiju da u narednom periodu učini drastičan pomak u poštovanju slobode izražavanja i slobode medija. Veoma je važno da Srbija hitno odgovori na ocene koje se tiču kršenja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, jer od toga zavisi njen kredibilitet u nastavku pristupnih pregovora. Izveštaj predstavlja procenu trenutnog stanja pripremljenosti Srbije za nastavak reformi i potrebno ga je sagledati iz perspektive 2025, kao godine mogućeg pristupanja Uniji. Očigledno je da postoje brojna pitanja u vezi sa započetim reformama o kojima Vlada, civilno društvo i stručna javnost imaju različita mišljenja. Ovaj Izveštaj treba iskoristiti kao polaznu tačku kako bi se unapredio javni dijalog o evropskoj budućnosti Srbije i uspostavio odnos poverenja i partnerstva za budućnost. To će iziskivati mnogo veći nivo otvorenosti za dijalog i tolerancije nego što je to bilo do sada“, ukazuje on.\nPrema mišljenju Majstorovića, nakon objavljivanja Strategije verodostojnom proširenju u februaru, preporuka Evropske komisije da se otvore pregovori sa Albanijom i Makedonijom, predstavlja još jedan pozitivan signal za region u 2018.\n„Vreme je da i region prepozna ovaj pozitivan momentum. Na dan kada je objavljen paket dokumenata o napretku država Zapadnog Balkana i Turske, u svom obraćanju Evropskom parlamentu predsednik Francuske Emanuel Makron je izjavio da je pre narednog proširenja, neophodno preurediti, redefinisati EU. U ovakvim okolnostima kada tema proširenja Unije i dalje nije popularna, lideri Zapadnog Balkana imaju veliku odgovornost da pokažu da li su voljni i sposobni da rešavanjem bilateralnih sporova, razvijajući dobrosusedske odnose, jačanjem demokratije u svojim zemljama, promovisanjem solidarnosti, pruže svoj iskren doprinos istinskoj stabilnosti regiona i Evropske unije“, zaključuje Srđan Majstorović.\nMeđak konstatuje da je ključna preporuka Brisela Srbiji “fokusiranje na vladavinu prava, izgradnju pravne države, nezavisnost pravosuđa i nezavisnih tela”.\n„Takođe, na više mesta su stavljene ozbiljne primedbe na administrativne kapaciteta Republike Srbija za evropske integracije, o čemu treba voditi posebno računa jer bez adekvatnih administrativnih kapaciteta (kvaliteta obrazovanja, veština, iskustva i broja ljudi angažovanih na ovim poslovima) Srbija neće biti u mogućnosti da kvalitetno vodi i završi pregovore o članstvo a posebno neće biti sposobna da koristi prednosti i mogućnosti koje pruža članstvo u EU. Ključna preporuka iz izveštaja jeste da, ulazak u EU nije pitanje spoljne politike i političkih deklaracija i izjava. Članstvo u EU je pitanje kapaciteta i želje da se dostignu standardi i pravila EU u svim poglavljima. Poglavlje 35 jeste jedno od ključnih poglavlja za ulazak u EU, ali nije ni jedini a ni dovoljan uslova za članstvo“, poručuje Vladimir Međak.


iDance zvučnik Groove 214MK2 - Idealno.rs\nPočetna / Telefoni / Mobilni telefoni i oprema / Prenosivi bluetooth zvučnici / iDance zvučnik Groove 214MK2\niDance zvučnik Groove 214MK2\nPonuda prodavnice Dr Techno za proizvod iDance ZVUČNIK Groove 214MK2. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\niDance zvučnik BB10\nVERBATIM torba za laptop 49855\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za iDance zvučnik Groove 214MK2 i izberi najbolju. Prenosivi bluetooth zvučnici iz kategorije Mobilni telefoni i oprema je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda iDance zvučnik Groove 214MK2 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda IDANCE. Opis i tehnički podaci proizvoda iDance zvučnik Groove 214MK2 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. iDance zvučnik Groove 214MK2 je dostupan u prodavnici Dr Techno po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za iDance zvučnik Groove 214MK2 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za iDance zvučnik Groove 214MK2 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nModel: Groove 214MK2\nKonekcija: Bluetooth, 3.5mm port, USB port, Slot za TF kartice\nOstalo: RGB osvetljenje koje se menja u odnosu na muziku. Re


DNS osuđuje pokušaj otmice Miloša Stevanovića :: Dešavanja u Bijeljini ::\n26. May 2022. / 20:36\nPredsjednik Demokratskog narodnog saveza, Nenad Nešić najoštrije osuđuje svaki vid kriminalnog ponašanja i pokušaj otmice jednog od čelnih ljudi ove političke partije, advokata Miloša Stevanovića.\nNešić kaže da su tokom vikenda pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske svojim profesionalnim i predanim radom, organizovanom akcijom i brzim djelovanjem uspjeli spriječiti organizovanu kriminalnu radnju pokušaj otmice i lišenja života Miloša Stevanovića, advokata iz Bijeljine i poslovnog direktora Demokratskog narodnog saveza.\n– Svaki vid kriminalnog ponašanja je za osudu, a ukoliko je isto usmjereno na povredu ličnog i tjelesnog integriteta jednog ljudskog bića, tim prije ova djela imaju posebnu težinu i počinioce istog treba najstrože kazniti u cilju represije, ali i preventivnog djelovanja na druge potencijalne učinioce ovakvih zlodjela – itsakao je Nešić.\nDodao je da ga je pogodila vijest o pokušaju otmice Stevanovića.\n– Vijest o pokušaju otmice Miloša Stevanovića, velikog prijatelja, filantropa i čovjeka koji svojom energijom i ideologijom, te osobe koja predstavlja jednu od ključnih karika ove političke opcije je pogodila kako mene lično, tako i čitavu stranku. Ovim putem se posebno zahvaljujem policiji Republike Srpske, ljudima koji su učestvovali u akciji hapšenja i dali svoj doprinos da se ovakvo zlodjelo spriječi – rekao je Nešić.\nIstakao je da se Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske još jednom pokazalo i dokazalo svoju profesionalnost i ključnu ulogu u zaštiti svojih građana, te očuvanju javnog reda i poretka.


Shopping u Parndorfu i poseta Beču - Barcino Tours Shopping u Parndorfu i poseta Beču - Barcino Tours\nCena po osobi Od 27€\nTrajanje od 3 dana\nCENA ARANŽMANA sa polaskom iz Novog Sada, Beograda: 34€/po osobi\nCENA ARANŽMANA sa polaskom iz Zrenjanina, Sremske Mitrovice i Čačka: 27€/po osobi\n– vožnja autobusom turističke klase (TV, DVD, A/C…), solo ili dabldeker na navedenoj relaciji\n– poseta Parndorf Šoping Centru\n– usluge turističkog pratioca grupe za vreme putovanja i izleta\n– međunarodno COVID zdravstveno osiguranje\n– fakultativna poseta Beču (10€ po osobi, fakultativa se organizuje za najmanje 20 prijavljenih putnika)\n– 30% prilikom rezervacije, a ostatak 30 dana pre putovanja. Sve cene su izražene u eurima, a plaćanje se vrši u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne Banke Srbije na dan uplate\nREŽIM ULASKA DRŽAVLjANA REPUBLIKE SRBIJE u AUSTRIJU U USLOVIMA PANDEMIJE COVID-19\n– Priznaju se sledeće vakcine protiv COVID-19: BioNTech/Pfizer, Moderna, AstraZeneca, Johnson&Johnson, Sinopharm, Sinovac. Sertifikat o vakcinaciji nekom od odobrenih vakcina protiv COVID-19 (na nemačkom ili engleskom jeziku) je merodavan u slučaju da je lice primilo samo prvu dozu vakcine, od datuma vakcinisanja do dana ulaska u Austriju treba da prođe najmanje 22 dana, a najviše 3 meseca. Kod lica koja su primila drugu dozu, od primanja prve doze ne sme da prođe više od devet meseci. Vakcinacija vakcinom za koju je predviđena jedna doza, priznaje se devet meseci, ali od 22. dana nakon primanja vakcine.\n– Lekarsko uverenje o preležanoj bolesti je merodavno ukoliko je izdato od strane nadležnog organa (na nemačkom ili engleskom jeziku) da je lice u poslednjih šest meseci preležalo Covid-19 (odnosno dokaz o neutrališućim antitelima ne stariji od tri meseca).\n– Negativan PCR test na COVID ne sme biti stariji od 72 sata, a negativan antigenski test ne sme biti stariji od 48 sati od momenta uzimanja uzorka (test mora biti na nemačkom ili engleskom jeziku).\nLica koja ne mogu da prilože nijedan od napred navedena tri dokaza u obavezi su da urade test u roku od 24 sata od momenta ulaska u Austriju o svom trošku. Takođe, za ova lica važi obaveza on-lajn registracije, koja se može obaviti najranije 72 sata pre putovanja. On-lajn registraciju (Pre – Travel Clearance – PTC) je moguće izvršiti na sledećoj veb-stranici: https://entry.ptc.gv.at


Iskusni 29-godišnji napadač kao da je rešio da u velikom stilu započne jednu od najboljih sezona u karijeri. Otkako je u januaru ove godine stigao na "Maraknu" prošao je period adaptacije i onda je počeo da se prikazuje u najboljem svetlu.\nTo se možda najbolje ogleda i kroz brojke, a one su impozantne od početka sezone. Ben je do sada upisao dve asistencije i postigao čak devet golova na svega 11 utakmica, koliko je odigrao od mogućih 14, i prvi je strelac šampiona Srbije.\nNaravno, posebno se pamte dva pogotka na gostovanju Salcburgu, kojima je uz pomoć asistenta Miloša Degeneka i borbenost svih saigrača, dao ogroman doprinos ulasku Zvezde u Ligu šampiona.\nEl Fardu Ben proslavlja pogodak protiv Salcburga\nSeriju je započeo na ovosezonskoj premijeri na stadionu "Rajko Mitić", pošto je zatresao mrežu Spartaksa iz Jurmale, u revanšu prvog kola kvalifikacija za Ligu šampiona, a nastupio je i u susretu odigranom u Letoniji, koji je završen bez golova.\nUsledio je dvomeč sa Suduvom, a Ben je protiv litvanskog tima najpre upisao asistenciju u pobedi na "Marakani" 3:0, da bi se u revanšu upisao u strelce u trijumfu od 2:0.\nEl Fardu Ben na meču sa Suduvom\nKao da je to bilo Benu dovoljno da se zagreje i zablista protiv Spartaka iz Trnave. Protiv Slovaka je na "Marakani" postigao jedini gol za Zvezdu u remiju 1:1, dok je u gostima pogotkom doneo produžetke i onda asistirao Nemanji Radonjiću za prolaz dalje.\nKazna koju je Evropska kuća fudbala (UEFA) izrekla Crvenoj zvezdi odjeknula je širom kontinenta, a najviše o njoj pišu engleski mediji, pre svega oni kojima je u fokusu interesovanja Liverpul. Ova dva tima će se susreti u grupnoj fazi Lige šampiona, a snage će odmeriti još i sa Pari Sen Žermenom i Napolijem.\nI na domaćoj sceni je uspeo da zatrese mrežu. Učinio je to protiv niškog Radničkog (2:0), pa je učestvovao u remiju 0:0 sa Salcburgom, onda je bez učinka odigrao 20 minuta protiv Čukaričkog i na red je došao možda i meč karijere u Salcburgu. Dva gotovo preslikana gola, kojima je ispisao istoriju crveno-belih i uveo ih u Ligu šampiona.\nEl Fardu Ben posle prvog pogotka u Salcburgu\nNije imao nameru da se zaustavi, već je sa dva gola dao značajan doprinos i pobedi nad Vojvodinom sa 4:1, u poslednjem meču pred reprezentativnu pauzu. Dakle, devet pogodaka i dve asistencije na osam utakmica, dve su završene 0:0 i na jednoj je proveo na terenu samo 20 minuta - ukupno 11 ovosezonskih nastupa i čini se da je Ben teško mogao bolje.


Udruženje reciklera Srbije saopštilo je da stoji iza činjenice da država za tretman opasnog otpada za 2016. i 2017. godinu duguje 1,7 milijardi dinara.\nUdruženje reciklera Srbije je reagovalo na izjavu ministra zaštite životne sredine Gorana Trivana „da država ne duguje reciklerima i da mu smeta kada se isporučuju računi koji nisu dogovoreni“, stoji u saopštenju.\nPrema rečima ministra, za podsticaje reciklerima otpada ove godine je iz budžeta Srbije izdvojeno 2,2 milijarde dinara, a Ministarstvo zaštite životne sredine se zalaže da to izdvajanje bude i do 3,5 milijardi dinara.\nKomentarišući tvrdnju Udruženja reciklera Srbije da država reciklerima duguje 1,7 milijardi dinara iz ranijih godina, Trivan je izjavio da je „ukidanje Fonda za zaštitu životne sredine za njih bio dramatičan momenat, jer su oni tih godina ušli u dugove koje sada žele da pokriju, što je razumljivo ali mi ne možemo odgovarati za to što je nekada neko uradio“.\nMi ne možemo odgovarati za to što je nekada neko uradio\nRecikleri se, međutim, ne slažu sa ovom konstatacijom i podvlače da dugovanja države za 2016. i 2017. godinu iznose 1,7 milijardi dinara.\nUdruženje: Dugovanje za 2018. iznosiće 1,1 milijardu dinara\nPrema rečima Suzane Obradović, generalne sekretarke Udruženja reciklera Srbije, recikleri za tretiran otpad tokom 2018. godine još nisu dobili ni dinara podsticajnih sredstava, pri čemu je Zakonom o budžetu za 2019. godinu, kojim je opredeljen novac za tretman otpada tokom 2018. godine, predviđeno za trećinu manje novca od iznosa potraživanja operatera.\nS obzirom na to da je za tretiran otpad u 2018. opredeljeno manje novca nego što je urađeno, dugovanje za podsticajna sredstva za prošlu godinu će biti oko 1,1 milijardu dinara, navodi Udruženje i dodaje da će time ukupna dugovanja prema reciklažnoj industriji iznositi 2,8 milijardi dinara za 2016, 2017. i 2018. godinu.\n„Umesto da dalje razvijamo ovu perspektivnu privrednu granu, da ulažemo u nova postrojenja, da zapošljavamo još hiljade radnika, reciklažni centri su dovedeni do toga da će biti zatvoreni ako se ne postigne dogovor sa Ministarstvom zaštite životne sredine u vezi sa daljom isplatom podsticajnih sredstava, kao i dugovanjima“, ističe Obradović.\nU Udruženju napominju i da namenskog novca za životnu sredinu u budžetu ima – naplata eko takse, po principu „zagađivač plaća“, raste iz godine u godinu, pa je tako u 2018. u budžet na ime eko takse stiglo više od 11 milijardi dinara.\nO stavovima državnih institucija, poslovne zajednice, akademske zajednice i civilnog društva o reciklažnoj industriji i drugim temama od značaja za sektor otpada možete pročitati više u trećem u seriji intervjua, kao i u uvodnom tekstu o problemima, izazovima i mogućim rešenjima za upravljanje otpadom u Srbiji.\nTags: Goran Trivan, Ministarstvo zaštite životne sredine, Suzana Obradović, Udruženje reciklera Srbije\nREAD NEXT: Evropsko takmičenje za društvene inovacije se ove godine bavi zagađenjem plastikom – prijave se šalju do 4. aprila\nPočetna » Vesti » Otpad » Ministar zaštite životne sredine i Udruženje suprotno o finansiranju reciklažne industrije


Izvor: Economy - Arhiva vesti 25.01.2010 - Naslovi.net\nEconomy » Arhiva vesti za ponedeljak 25. januar 2010\nSportal.rs – najčitaniji srski sportski internet portal\nEconomy ponedeljak, 25. januar 2010.\nDa korisnici Interneta u Srbiji vole da čitaju i prate sportske vesti iz zemlje i sveta „on line“ potvrđuje podatak da je vodeći sportski internet sajt www.sportal.rs za poslednjih mesec dana zabeležio preko 1.000.000 poseta i više od 5.000.000 otvorenih stranica. “Savremeni koncept i ubrzan razvoj... »\nU Srbiji najniža cena struje\nSrbija i Bugarska imaju najjeftiniju struju na listi 29 evropskih zemalja, prema podacima Statističke agencije Evropske unije Evrostat. U Srbiji je, prema poslednjim dostupnim podacima Evrostata za drugo polugodište 2008. godine, cena električne energije u odnosu na zemlje regiona i Evrope najniža... »\nElektrični orgazam proslavio jubilej (i) na Internetu\nPopularni domaći rok bend je povodom 30 godina postojanja nagradio obožavaoce koncertom koji mogu pogledati, pa čak i preuzeti putem Interneta. Zahvaljujući Live-eTV portalu „Električni orgazam“, jedan od najdugovečnijih domaćih rok sastava i ključnih bendova „novog talasa“, obeležio je tri... »\nLisovolik: Odmrzavanje plata bi destabilizovalo ekonomiju\nStalni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u Srbiji Bogdan Lisovolik ocenio je da bi "odmrzavanje" plata u javnom sektoru i penzija moglo destabilizovati srpsku ekonomiju. "Ukoliko bi se odmrzle, deficit bi porastao sa planiranih četiri na šest odsto bruto donaćeg proizvoda (BDP). To je... »\nPoskupljenje struje za 10 odsto od 1. aprila\nStruja u Srbiji poskupeće za 10 odsto od 1. aprila, najavio je danas pomoćnik ministra energetike Srbije Milutin Prodanović. Prodanović je novinarima u Sevojnu rekao da je ranije najavljeno poskupljenje struje odloženo za kraj grejne sezone. On je kazao da su Ministarstvo energetike Srbije i... »\nKompanija Canon je predstavila novu seriju proizvoda i usluga u cilju da donese slike najvišeg kvaliteta na tržište poslovnih projektora. Serija Canon XEED projektora je unapređena novim modelima projektora XEED SX7 Mark II i XEED SX7 Mark II Medical, koji imaju nove režime rada za optimizaciju... »\nPotrošači u Srbiji prošle godine najviše su se žalili na kvalitet bele tehnike i kućnih aparata, objavila je danas Asocijacija potrošača Srbije (APOS). Kako je saopšteno na konferenciji za novinare, polovina pritužbi građana odnosi se na kupovinu i reklamaciju tehničke robe, a bilo je i problema... »\nNemačka zainteresovana za veće investicije u Srbiju\nNemački privrednici zainteresovani su da još više investiraju u Srbiju u kojoj vide tržište budućnosti, izjavio je danas predsednik nemačkog poslovnog udruženja "Odbor za Istok" Klaus Mangold. "Srbija je vrlo konkurentna na međunarodnom nivou", izjavio je on novinarima nakon sastanka sa premijerom... »\nIstočna Evropa oporavlja se brže od zapadne\nČlan Upravnog saveta Evropske centralne banke (ECB) Evald Novotni izjavio je da bi privredni rast u nekim delovima istočne Evrope mogao nadmašiti onaj na evropskom zapadu. - Neko vreme je vladalo mišljenje da će oporavak u regiji srednje i istočne Evrope kaskati za zapadnom, ali kao što sada vidimo... »\nOdbor direktora Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) sutra će razmatrati odobravanje kredita od 150 miliona evra za Javno preduzeće Srbijagas. Ta pozajmica je trebalo da bude odorena na prethodnoj sednici Odbora, 12. januara, ali je odluka odložena pošto pregovori sa Srbijagasom nisu bili... »


Nove mere u Novom Sadu: Zabranjen rad bazena, bez svečanosti i manifestacija\nНасловна Инфо Србија Nove mere u Novom Sadu: Zabranjen rad bazena, bez svečanosti i manifestacija\nGradski štab za vanredne situacije doneo je nove mere za suzbijanje epidemije kovida-19 i do 24. jula zabranjeno je korišćenje otvorenih i zatvorenih bazena, spa i velnes centara, kao i organizovanje svečanosti, sportskih i svih zabavnih manifestacija.\nU saopštenju Štaba navodi se da su ove dve mere uvedene preventivno kako bi se izbeglo uvođenje vanrednog stanja, koje bi veoma nepovoljno uticalo na privredu i ekonomiju grada. Ove mere su donete nakon što je u Novom Sadu postignut novi rekord sa 96 zaraženih u jednom danu, dok je ukupan broj zaraženih sada oko 800, o čemu više čitajte OVDE.\n– S obzirom na to da je epidemiološka situacija u gradu vrlo ozbiljna, Gradski štab je donošenjem novih mera pokušao da spreči dalje razmere širenja epidemije. On je prethodno iscrpeo skoro sve mere iz okvira svojih nadležnosti osim mere formalnog uvođenja vanredne situacije, te zbog toga apelujemo na građane da se pridržavaju prvenstveno mera lične zaštite, a zatim ostalih mera kojima jedino možemo da izbegnemo dalje širenje zaraze, a da istovremeno stvorimo uslove da se što pre vratimo svim stvarima koje čine život u našem gradu lepšim i kvalitetnijim. Apelujemo na građane da nose maske, da drže odstojanje jedni od drugih i da sačuvaju sebe, tako što će štititi i druge. Gradski štab za vanredne situacije biće u stalnom zasedanju, a i dalje će pratiti situaciju u gradu. U skladu sa tim će eventualno biti i pooštravane mere ukoliko se postojeće ne pokažu dovoljno efikasnim – stoji u saopštenju.\nIz lokalne vlasti su podsetili da su u Novom Sadu, u cilju sprečavanja daljeg širenja epidemije, trenutno na snazi i sledeće mere:\n1. Obavezna upotreba zaštitnih maski u svim zatvorenim prostorima i održavanje fizičke distance od minimum 1,5 metara.\n2. Zabrana organizovanog okupljanja više od 10 osoba na javnim mestima u zatvorenom i na otvorenom, uz obaveznu fizičku distancu od najmanje 1,5 metara (sa izuzetkom koji se odnosi na rad preduzeća koja ne pružaju usluge stanovništvu, kao i na rad državnih organa i javnih službi).\n3. Obaveza ugostitelja da težište delatnosti preusmere na otvoreni prostor, odnosno baštu, uz primenu odgovarajućih mera zaštite.\n4. Ograničenje radnog vremena u ugostiteljskim objektima koji nemaju baštu, kao i u noćnim klubovima, na period od 6 do 21 čas.\n5. Ograničenje radnog vremena u ugostiteljskim objektima koji imaju baštu (u zatvorenom delu objekta do 21 čas, a u otvorenom delu, bašti, do 23 časa).\n6. Ograničenje radnog vremena trgovina takođe od 6 do 21 čas (sa izuzetkom apoteka, benzinskih pumpi, ali samo za prodaju goriva i šalterske prodaje hrane u objektima koji su za to registrovani).\n7. Obaveza svih trgovina je da pojačano obavljaju dezinfekciju svih površina, posebno kolica i korpi.\n8. Ograničenje broja ljudi koji mogu biti istovremeno u objektu u svim javnim zatvorenim objektima, kao i u svim trgovinama, ugostiteljskim objektima, baštama i drugim objektima gde se prodaje roba i pružaju usluge i to tako da na svaka 4 m2 može biti prisutna jedna osoba. Na ulazu u te objekte mora biti jasno istaknuta površina i broj ljudi koji mogu biti istovremeno prisutni u njima.\n9. Korišćenje „Štranda“ organizovano je na način kojim se obezbeđuje bezbednost korisnika, a koji podrazumeva ograničen broj ljudi i poštovanje mera zaštite.\n10. Obavezno korišćenje zaštitnih maski, kao i održavanje fizičke distance od minimum 1,5m prilikom korišćenja parkova, dečjih i rekreacionih igrališta, skejt parkova, fitnes mobilijara, odnosno teretana na otvorenom, kao i tartan staze na keju, izuzev ukoliko su u pitanju osobe koje žive u zajedničkom domaćinstvu.\n11. Obaveza GSP-a da se ne dozvoli ulaz u vozila javnog prevoza osobama koje ne koriste zaštitne maske.\n12. Pojačan rad svih javnih komunalnih preduzeća i javnih preduzeća naročito na pranju i dezinfekciji javnih površina.\n13. Obavezno merenje telesne temperature prilikom ulaska u objekte javne namene, kao i postavljanje sredstava za dezinfekciju ruku i dezobarijera ispred ulaza u njih.\n14. Obavezna upotreba zaštitnih maski za sve posetioce, prodavce i zaposlene u JKP „Tržnica“, na svim pijacama. Kontrolisanje broja prisutnih na pijaci i po potrebi onemogućavanje daljeg ulaska građana. Obezbeđivanje mesta za pranje i dezinfekciju ruku na pijaci, onemogućavanje prisustva više od jednog prodavca za tezgom, pojačana dezinfekcija pijačnog prostora.\n15. Obaveza pune primene svih preventivnih mera i mera lične zaštite u svim vrtićima (merenje telesne temperature zaposlenima, roditeljima i deci, pojačano dezinfikovanje prostorija i dr.)\nПретходни текст: Oblatne – Mala azbuka Bačkih jela\nСледећи текстPraktični saveti za dezinfekciju iz Kine: “Prenosim vam uputstva koja su nama pomogla i radimo ih svaki dan!”


Vlasotinčani traže da ponovo sami rade PCR testove, donete nove epidemiološke mere - juGmedia\nPrema podacima Zavoda za javno zdravlje od 19. juna do danas u Vlasotincu su registrovane dve osobe zaražene korona virusom i obe se nalaze na kućnom lečenju. Ipak, U poslednjih deset dana broj pacijenata u kovid ambulanti kretao se između 25 i 40 dnevno, a danas su četiri pacijenta iz Vlasotinca hospitalizovana u Leskovcu.\nZbor toga su na večerašnjoj sednici Štaba za vanredne situacije opštine Vlasotince doneti zaključci i preporuke, sa ciljem da se spreči dalje širenje epidemije korona virusa.\n„Opštinski štab će zatražiti od Republičkog štaba da se PCR testovi ponovo rade i u vlasotinačkom Domu zdravlja“, saopšteno je.\n„Štab će pratiti situaciju i u skladu sa procenom, kao i u skladu sa stavovima Republičkog kriznog štaba, preduzimaće dodatne preventivne i operativne mere“, rekao je komandant štaba i predsednik opštine Zoran Todorović.\nTakođe, ekipe JKP Vodovod od danas će vršiti pojačanu dezinfekciju javnih površina sa težištem na prilazima Domu zdravlja i objektima predškolske ustanove.\nUništavanje komaraca, krpelja u bubašvaba\nLESKOVAC – Zavod za javno zdravlje u Leskovcu će od od 25. juna početi da uništava komarce i njihove larve, krpelje i bubašvabe, a akcija deratizacije…\nU saopštenju koje su potpisali vlasnik Vranjskih i programski direktor OK Radija Saša Stojković navodi se da ova dva medija neće potpisati ugovore…


MK, Author at Fondacija Srpski legat - Page 10 of 108\nNa današnji dan, 29. septembra 1928. godine u Beogradu je rođena balerina Katarina Obradović. Nakon završene Državne baletske škole i usavršavanja u Moskvi i u Parizu, diplomirala je i istoriju umetnosti na beogradskom Filozofskom fakultetu. Prvi put je nastupala pred publikom u Rodinom pozorištu, prvom dečijem pozorištu u Srbiji koje\nNa današnji dan, 28. septembra 2017. godine u Beogradu je umrla balerina i koreograf Višnja Đorđević. Rođena je 2. oktobra 1938. godine u Pančevu, da bi nakon završene Srednje baletske škole Lujo Davičo postala solista Baleta beogradskog Narodnog pozorišta. Pored brojnih uloga na sceni svog pozorišta, gostovala je i na\nNa današnji dan, 27. septembra 2007. godine u Beogradu je umro inženjer i gradonačelnik Beograda Nenad Bogdanović. Rođen je 12. maja 1954. godine u Inđiji, a nakon završene Matematičke gimnazije, diplomirao je i magistrirao na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu, na smeru telekomunikacija, čime se potom i bavio, najpre u Institut\nNa današnji dan, 26. juna 1921. godine u Vranju je rođen vajar i profesor Vojin Stojić. Akademiju likovnih umetnosti u Beogradu je završio 1953. godine i već sledeće počeo da radi na istom fakultetu, gde je prošavši kroz sva zvanja postao i ostao redovni profesor do penzionisanja 1986. godine, a\nNa današnji dan, 25. septembra 1936. godine u Bukovcu je rođena šahistkinja, internacionalni majstor i sudija Ljubica Jocić, kasnije Živković. Nakon osnovne škole u rodnom mestu, srednju školu je završila i potom radila u Novom Sadu, izuzev dve godine provedene u Sarajevu. Šahom se bavila od detinjstva, a od 1959.\nNa današnji dan, 24. septembra 1941. godine ulaskom partizana u Užice je stvorena Užička republika, prva veća oslobođena teritorija u Evropi tokom Drugog svetskog rata. Tom činu su prethodile borbe trinaest partiznaskih odreda i nekoliko četničkih jedinica, napadi na Šabac, Gornji Milanovac, Čačak, Kraljevo i Lozicu, te stvaranje slobodne teritorije\nNa današnji dan, 23. septembra 1937. godine u Idvoru je rođen kompozitor Slobodan Atanacković. Diplomirao je na Odseku za kompoziciju na beogradskoj Muzičkoj akademiji 1965. godine, nakon čega je radio u muzičkoj školi Josip Slavenski i baletskoj školi Lujo Davičo, te bio muzički urednik Prvog programa Radio Beograda, Glavni urednik\nNa današnji dan, 22. septembra 1882. godine u Stonom Beogradu, u današnjoj Mađarskoj, preminula je prva srpska školovana slikarka Katarina Ivanović. Rođena je 1811. godine u porodici srpskog građevinskog preduzimača, u Vespremu, a detinjstvo je provela u Stonom Beogradu, u maloj srpskoj zajednici. Još od malena talentovana za slikarstvo, počela\nNa današnji dan, 21. septembra 1904. godine u Sabornoj crkvi u Beogradu je obavljeno krunisanje kralja Petra I Karađorđevića. Tom činu su prethodili ubistvo kralja Aleksandra Obrenovića u takozvanom Majskom prevratu godinu dana ranije, vraćanje Ustava iz 1888. godine, izbor i poziv Petru Karađorđeviću, koji je tada živeo u Ženevi,\nNa današnji dan, 19. septembra 1799. godine u Somboru je rođen književnik Jovan Hadžić. Poticao je iz bogate i ugledne porodice. Osnovnu školu je završio na srpskom jeziku, a posle toga je upisao jednogodišnju nemačku školu u Sremskim Karlovcima. Nakon gimnazije je studirao filozofiju i prava u Pešti, i još\nNa današnji dan, 18. septembra 1950. godine u Karlovcu je rođen novinar i vojnopolitički komentator Miroslav Lazanski. Nakon osnovne škole završene u rodnom gradu, u Trebinju je završio srednju školu i u Zagrebu Pravni fakultet. Tu je i započeo svoju novinarsku karijeru u Poletu, da bi je potom nastavio u


► Fon der Lajen i Mišel potpisali sporazum o Bregzitu, sad ide u EP\n24.01.2020 | 10:14h ► 12:33h Brisel\nFoto: Beta/European Commission/Etienne Ansotte\n"Mi smo sa Šarl Mišelom potpisali sporazum izlaska Velike Britanije čime se otvara put za njegovu ratifikaciju u Evropskom parlamentu", napisala je Fon der Lajen u Tviter poruci.\nSa odobrenjem Ursule fon der Lajen i Šarl Mišela tekst će sada biti podnet Evropskom parlamentu 29. januara za ratifikaciju.\n"Stvari će se neizbežno promeniti, ali naše prijateljstvo će ostati. Počinjemo novo poglavlje kao partneri i saveznici, " napisao je Mišel u Tviter poruci na svom zvaničnom nalogu. On je dodao na francuskom da želi da novu stranicu pišu zajedno.\nPregovarač EU za Bregzit, Francuz Mišel Barnije prisustvovao je potpisivanju organizovanom rano jutros u sedištu Evropske komisije u Briselu, zato što predsednik Evropskog saveta putuje danas u Tirenu.\nBritanska kraljica Elizabeta Druga juče je dala svoje kraljevsko odobrenje tekstu kojim se reguliše razlaz posle 47 godina sa Evropskom unijom. Tekst je definitivno usvojen u sredu uveče u Britanskom parlamentu.\nEvropski parlament će biti poslednje telo koje se o tome izjašnjava. Članovi odbora za ustavna pitanja su preporučili u četvrtak uveče velikom većinom da se odobri sporazum na plenarnoj sednici EP 29. januara.\nOd 31. januara kada je zvanični razlaz počinje period tranzicije do kraja 2020. Velika Britanija će u tom periodu nastaviti da primenjuje pravila EU, ali neće učestvovati u donošenju odluka u Uniji. Time se izbegava nagli prekid veza. U tom prelaznom periodu dve strane takođe treba da se dogovore o budućim odnosima, posebno o trgovinskom sporazumu, mada mnogi smatraju da je to suviše kratko vreme za takve pregovore.


Počela izgradnja fabrike za proizvodnju kineskih vakcina\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić položio je danas u zemunskom naselju Soko Salaš kamen temeljac za izgradnju fabrike za proizvodnju vakcina kineske kompanije "Sinofarm", zajedničke investicije Srbije, Kine i Ujedinjenih Arapskih Emirata, vredne 30 miliona evra.\nKamen temeljac su, zajedno sa predsednikom Republike, položili i ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo, generalni i izvršni direktor kompanije "Mubadals" i član Upravnog odbora kompanije "Grupa 42" Kaldun Al Mubarak i generalni direktor kompanije "Grupa 42" Peng Sijao.\nVučić je poručio da će ova srpska fabrika biti jedna od najmodernijih i da je njena izgradnja važna za našu zemlju, ali i za čitav region, kao i da će kineska vakcina moći da se usavršava i u budućnosti puni novim komponentama.\nPonosan sam na to što će Srbija, u saradnji sa Kinom i UAE, imati fabriku koja će snabdevati vakcinama i zemlje regiona i Evrope, kao i što nismo čekali da nam neko drugi ponudi rešenje u borbi protiv pandemije, već što uspevamo da rešavamo deo regionalnih i globalnih problema, istakao je predsednik.\nOn je naveo da će do kraja marta naredne godine biti završen prvi pogon gde će se puniti kineske vakcine, a u drugoj fazi, do 2023. godine, biće izgrađen i pogon u kojem će se proizvoditi aktivna supstanca za vakcinu.\nU fabrici će u prvoj fazi raditi 180 ljudi, od kojih će 40 odsto biti visokostručni kadrovi, a u drugoj fazi biće zaposleno još 100 radnika, rekao je Vučić.\nU novoj fabrici, koja će se u prvoj fazi prostirati na 11.800 kvadrata, godišnje će se proizvoditi oko 30 miliona vakcina, a imaće kapaciteta za proizvodnju 40 miliona vakcina.\nPlan je da fabrika bude završena u prvom kvartalu iduće godine, do kada će se punjenje "Sinofarm" vakcine raditi u Hemofarmu.\nSvečanosti povodom polaganja kamena temeljca prisustvovao je i ministar zdravlja u Vladi Republike Srbije Zlatibor Lončar.


Javni konkurs za dodelu ogrevnog drveta za građane na teritoriji opštine Odžaci - www.025.rs\nwww.025.rs / ODŽACI / DRUŠTVO / Javni konkurs za dodelu ogrevnog drveta za građane na teritoriji opštine Odžaci\nGrađani koji žive na teritoriji opštine Odžaci mogu da ostvare pravo na jednokratnu i bespovratnu pomoć u ogrevnom drvetu u iznosu do 2 kubna metra po porodičnom domaćinstvu, gde je lice kome je odobrena pomoć u ogrevnom drvetu dužno da obezbedi prevoz.\nPravo na pomoć mogu da ostvare podnosioci zahteva ukoliko ispunjavaju sledeće uslove:\n• nezaposlena lica koja žive sama u domaćinstvu,\n• korisnici dečijeg dodatka (jednoroditeljske porodice),\n• korisnici dečijeg dodatka (koji imaju troje i više dece),\n• korisnici penzije čija visina penzije ne prelazi iznos od 15.000,00 dinara mesečno,\n• lica sa invaliditetom (smanjenje ili gubitak radne sposobnosti).\nUz zahtev za dodelu pomoći, koji se podnosi u opštini , podnosilac je dužan da dostavi sledeće dokaze:\n• Za nezaposlena lica koja žive sama u domaćinstvu (uverenje Nacionalne službe za zapošljavanje ili očitana zdravstvena knjižica).\n• Korisnici dečijeg dodatka (jednoroditeljske porodice) – rešenje da su korisnici dečijeg dodatka.\nPrijave se podnose u zatvorenoj koverti preko pisarnice Opštinske uprave putem zahteva.\nZahtev se može preuzeti na pisarnici Opštinske uprave opštine Odžaci.\nPisarnica opštinske uprave Odžaci\nsa naznakom Konkurs za realizaciju ″ZA DODELU OGREVNOG DRVETA ZA GRAĐANE NA TERITORIJI OPŠTINE ODžACI″\nRok za podnošenje zahteva je od 09. – 17. oktobra 2019. Godine\nKompletan tekst konkursa možete pogledati na zvaničnoj internet stranici opštine Odžaci\nTags: Javni konkurs, ogrev, opština Odžaci


Vesti online / Vesti / Ex YU / Slovenačka policija biber-sprejom na izbeglice\nSlovenačka policija biber-sprejom na izbeglice\nSlovenačka policija upotrebila je danas biber-sprej u pokušaju da spreči oko 200 migranata i izbeglica da izađu iz dugačkog reda ljudi koji čekaju da uđu u Austriju, ali su naišli na barijeru koju je austrijska policija postavila kako bi ih zaustavila.\nIzbeglice i policija u Sloveniji\nIzbeglice isprskane biber-sprejom, koje su potom poslate na kraj reda, pokušale su da uđu u autobuse koji čekaju u austrijskom pograničnom gradu Špilfeldu i odvoze ljude u izbegličke centre u Klagenfurtu, 140 kilometara zapadno odatle, prenosi AP.\nPortparol austrijske policije Joakim Huber izrazio je uverenje u Špilfeldu da je, uprkos prisustvu 700 migranata i izbeglica i očekivanom pristizanju još stotina novih, Austrija "dobro pripremljena te da može da kontroliše novi talas".\nKako je dodao, u Špilfeldu je postavljen još jedan šator za prihvat novopridošlih migranata i izbeglica.\nSlovenija od EU traži dodatne policijske snage\nSlovenija će od Evropske unije zatražiti dodatne policijske snage koje bi se rasporedile na granici te zemlje sa Hrvatskom zbog sve većeg broja izbeglica koji idu ka zemljama zapadne Evrope, izjavio je danas u Briselu slovenački predsednik Borut Pahor.\n- Neophodna nam je brza pomoć EU - rekao je Pahor na konferenciji za novinare posle razgovora sa predsednikom Evropskom saveta Donaldom Tuskom i predsednikom Evropske komisije Žan-Klodom Junkerom.\nOd petka, kada je Mađarska zatvorila južnu granicu, u Sloveniju je ušlo oko 19.500 izbeglica, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova, preneo je Rojters.\nIz Evropske komisije je ranije saopšteno da su spremni da pomognu svakoj članici suočenoj sa migrantskom krizom.\nEgzodus izbeglica ovako izgleda u Sloveniji\nEX YU Hrvatski MUP: Slovenci, šta pričate? Od početka nudimo pomoć\nEX YU "Hrvatski policajci nas tuku nogama, a Slovenci tresu elektrošokovima"\nSVET Žičana ograda ne pomaže, Evropa diže utvrđenja\nSVET Drama u Mađarskoj: Migranti probili kordon policije i krenuli ka Budimpešti, autoput zatvoren


Sa ciljem usklađivanja sa evropskim zakonodavstvom, unapređenja turističke privrede na pricipima održivog razvoja i otvraranja novih radnih mjesta utvrđen je Predlog zakona o turizmu i ugostiteljstvu s Izvještajem s javne rasprave. Predloženim zakonom se kvalitetnije uređuje oblast pružanja usluga i turizmu ugostiteljstvu, definišu novi modeli poslovanja, pojednostavljuju procedure poslovanja, i uvodi elektronsko poslovanje. Osim toga, stvaraju se uslovi za podršku domaćim i inostranim investitorima za realizaciju visokokvalitetnih projekata u cilju podizanja kvaliteta smještajnih kapaciteta, podstiče razvoja turizma u nedovoljno razvijenim područjima i implementiraju standardi Evropske unije zasnovani na principima održivog razvoja turizma.\nUtvrđen je i Predlog zakona o lokalnoj samoupravi, kojim se dodatno unapređuje zakonodavni okvir za uspješno funkcionisanje sistema lokalne samouprave, odnosno preciznije regulišu normativne pretpostavke za ostvarivanje prava građana na lokalnu samoupravu na načelima demokratije, depolitizacije, autonomnosti, profesionalizacije, efikasnosti, zakonitosti i ekonomičnosti.\nPredloženim zakonom se preciziraju jasni rokovi za konstituisanje skupštine, izbor predsjednika skupštine i predsjednik opštine i sprečava odlaganje rada sjednica skupštine propisivanjem jasnih rokova za sazivanje i održavanje redovnih sjednica. Jača se i funkcija menadžera prelaskom sa sadašnje administrativne na menadžersko-razvojnu funkciju. Načelo profesionalnosti se unapređuje regulisanjem sistema zapošljavanja u skladu sa principom zasluga i postupka provjere sposobnosti, kao i propisivanjem novih pravila i procedura za popunu radnih mjesta u lokalnoj upravi. Unapređuju se planiranje i kontrola zapošljavanja u opštinama kroz donošenje kadrovskog plana kojim se obezbjeđuje blagovremeno planiranje i zapošljavanja u skladu sa raspoloživim sredstvima u budžetu opština.\nVlada je donijela Odluku o obrazovanju komisije za izradu Građanskog zakonika. Prilikom razmatranja ove tačke dnevnog reda naglašeno je da je izrada Građanskog zakonika projekat od državnog interesa jer će doprinijeti povećanju pravne i socijalne sigurnosti svih pravnih subjekata, međusobnoj harmonizaciji pravnih rješenja, kao i njihovoj harmonizaciji sa ratifikovanim međunarodnim konvencijama i standardima i evropskim zakonodavstvom. Sve to će, kako je istaknuto, ubrzati i neophodne integracione procese i dalji razvoj Crne Gore, njenih građana i pravnih lica.\nDonijetom Uredbom o izmjenama i dopunama Uredbe o organizaciji i načinu rada državne uprave Centar za tražioce azila se iz Ministarstva rada i socijalnog staranja izmješta u nadležnost Ministarstva unutrašnjih poslova, ukida se Direkcija za razvoj malih i srednjih preduzeća, organ koji je do sada bio u sastavu Ministarstva ekonomije, a formira se u istom ministarstvu Direktorat za investicije i razvoj malih i srednjih preduzeća.\nUtvrđen je Predlog zakona o reprezentativnosti sindikata s Izvještajem sa javne rasprave kojim se na sistematičniji način uređuje postupak za utvrđivanje i preispitivanje reprezentativnosti sindikata, kako kod poslodavca, tako i na nivou grane djelatnosti, grupe, odnosno podgrupi djelatnosti. Izmjenama će ovaj Zakon biti usklađen sa Zakonom o upravnom postupku (""Sl. list CG", br. 56/2014, 20/2015, 40/2016 i 37/2017).\nVlada je usvojila Informaciju o kvalitativnim i kvantitativnim rezultatima ljetnje turističke sezone 2017. godine prema kojoj je sezona bila uspješnija nego prethodna jer je za prvih osam mjeseci, u kolektivnom smještaju, realizovano je 17,26% (694.706) više turista i 10,54% (3.001.773) više noćenja i prema kojoj je pozitivan trend turističkog prometa nastavljen je i u oktobru kada je u kolektivnom smještaju registrovano 20,7% (68.135) više turista i 15,2% (195.076) više noćenja u odnosu na oktobar 2016.\nUkazano je da su izražena sezonalnost i neravnomjeran regionalni razvoj i dalje su prisutni, što nameće potrebu da se nastavi sa aktivnostima na diverzifikaciji i obogaćivanju turističke ponude uz dalje poboljšanje saobraćajne dostupnosti posebno u pred i post sezoni. Cilj koji se želi postići je turistički razvoj koji će se bazirati na prirodnim resursima uz poštovanje osnovnih smjernica održivog razvoja, kojim će se doprinijeti da Crna Gora postane cjelogodišnja turistička destinacija, a građanima donijeti poboljšanje životnog standarda.\nPredsjednik Vlade je, zaključujući ovu tačku dnevnog reda, ocijenio da je protekla turistička sezona najbolja do sada. Posebno uspješnim u protekloj turističkoj sezoni ocijenjen je aspekat bezbjednosti i sigurnosti budući da nije bilo nikakvih bezbjednosnih izazova u turističkim centrima, ni tragičnih saobraćajnih nesreća, a da su, sa druge strane, naše granice bile među najotvorenijim u Evropi na kojima je čekanje bilo daleko kraće nego u pojedinim državama čak među članicama Šengen zone koje su uvele dodatne granične kontrole.\nUsvojena je Informacija o sprovedenim aktivnostima tokom ljetnje požarne sezone 2017. godine u kojoj je konstatovano da su ljetos klimatski uslovi izazvali esktremno visoke temperature vazduha i deficit padavina što je generisalo visok indeks opasnosti od požara da je realizovan niz predviđenih preventivnih protivpožarnih aktivnosti, ali su i pored preduzetih mjera, koje su sproveli državni organi i lokalne samouprave, dugotrajna suša i ekstremno visoke temperature uslovile da relativno rano, početkom jula Crnu Goru, posebno Centralni i Južni region, zahvate požari širih razmjera. U diskusiji je ocijenjeno da je, uprkos izazovima, odgovor nadležnih službi bio adekvatan, da su sačuvani ljudski životi i imovina kao i da je nova pozicija članice NATO-a pomogla Crnoj Gori jer su nam pritekle u pomoć države saveznice. Ocijenjeno je da se pokazala potreba snaženja kapaciteta, posebno na preventivnom djelovanju, što je Vlada na vrijeme prepoznala predvidjevši u 2018. godini dodatna budžetska sredstva za ove potrebe.\nVlada je donijela Plan pripreme zimske turističke sezone za 2017/2018 godinu koji sadrži pregled realizovanih aktivnosti kao i aktivnosti koje će se realizovati tokom sezone u cilju stvaranja uslova za njeno nesmetano odvijanje i obogaćivanje turističke ponude Crne Gore. Ukazano je, između ostalog, da je stavljanje u punu funkciju skijališta od velikog značaja za uspješnost sezone, ali i da je neophodno raditi i na obezbjeđenju kvalitetnih smještajnih kapaciteta sa sadržajima koji će i u situacijama kada skijališta zbog vremenskih uslova ne mogu biti aktivna, pružiti uslugu koja će zadržati goste, kao i da diverzifikacija ponude generiše veće prihode i produženje sezone.\nVlada je usvojila Jesenju analizu makroekonomskih kretanja i strukturnih reformi – 2017, kojom su prikazana ekonomska kretanja u prvih devet mjeseci 2017. godine, pregled strukturnih politika i reformi ostvarenih u 2017. godini sa predlozima za njihovo unapređenje, u skladu sa kretanjima i potencijalnim izazovima iz domaćeg i međunarodnog okruženja, pri čemu su uzete u obzir preporuke Evropske komisije u vezi sa sprovođenjem i unapređenjem reformskih mjera i politika. U Analizi je navedeno da crnogorska ekonomija ubrzava rast, podstaknut intenziviranjem radova na realizaciji saobraćajnih infrastrukturnih projekata, kao i projekata u turizmu i energetici. U prva dva kvartala 2017. godine, ekonomija je rasla realnim stopama od 3,2 i 5,1 odsto na godišnjoj osnovi, pa je stopa rasta BDP-a u prvoj polovini godine iznosila 4,2 odsto. Takođe je navedeno da mjere sanacije budžetskog deficita i javnog duga 2017-2021. i Fiskalna strategija 2017-2020, ima pozitivne efekte, koji su vidljivi u prvih devet mjeseci tekuće godine, imajući u vidu da su povećani prihodi budžeta za 32,9 mil.€ u odnosu na isti period prethodne godine.\nU cilju terminološkog usklađivanja pojedinih pojmova, uslova i kriterijuma propisanih IPARD II Programom, kao i dodatnih pojašnjenjenja pojednih odredbi koje se odnose na postupanje po zahtjevima za podršku u okviru mjera podrške, Vlada je donijela Uredbu o izmjenama i dopunama Uredbe o realizaciji i postupku korišćenja sredstava iz instrumenta pretpsritupne pomoći Evropske unije (IPARD II program) i usvojila Programa razvoja poljoprivrede i ruralnih područja Crne Gore u okviru IPARD II - 2014-2020 (IPARD II program verzija 1.1.).\nUsvojena je Informacija o Predlogu finansijskog sporazuma između Vlade Crne Gore i Evropske komisije o Godišnjem akcijskom programu za Crnu Goru za 2016. u okviru Instrumenta pretpristupne podrške (Ipa II) s Predlogom sporazuma. Ukupni iznos troškova za sprovođenje programa Ipa 2016 u Crnoj Gori je 26.544.530 eura. Ovaj iznos uključuje ukupna opredijeljena sredstva EU i nacionalni doprinos. Od toga, ukupni maksimalni iznos opredijeljenih bespovratnih sredstava EU je 22.948.900 eura.\nU okviru godišnjeg programa, koji je predlog ovog finansijskog sporazuma, za finansiranje su odobrene dvije akcije za sektore – Životna sredina i klimatska akcija i Konkurentnost i inovacije. Za jačanje kapaciteta i aktivnosti povezanih sa pravnom tekovinom u sektoru Životne sredine i klimatske akcije iznos sredstava izdvojenih od strane EU je 16.000.000 eura, dok je nacionalno kofinansiranje 2.823.530 eura. Za osnaživanje sektora konkurentnosti i inovacija Crne Gore doprinos EU je 6.948.900 eura, a nacionalno kofinansiranje iznosi 772.100 eura.\nUsvojen je Program subvencionisanja kamatne stope na kredite odobrene privrednim društvima i preduzetnicima iz oblasti turizma i ugostiteljstva. Za realizaciju Programa izdvojena su finansijska sredstva u iznosu od 50.000 eura.\nVlada je usvojila Informaciju o vojnoj integraciji Crne Gore u NATO. Prilikom predstavljanja Informacije konstatovano je da su Mkinsitarstvo odbrane i Vojska Crne Gore tokom 2017. godine nastavili realizaciju planiranih aktivnosti iz procesa pritupanja i integrisanja Crne Gore u NATO što je rezultiralo dobijanjem statusa punopravne članice. Vlada je zadužila Ministarstvo odbrane da nastavi implementaciju aktivnosti iz Plana vojne integracije Crne Gore u NATO, koji je kao ključni dokument, Ministarstvo izradilo na osnovu preporuka Radne grupe za pristupanje i integraciju u čiji sastav su, osim predstavnika Ministarstva odbrane i Vojske Crne Gore, uključeni i predstavnici Minsitarstva vanjskih poslova i Direkcije za zaštitu tajnih podataka.\nUsvojen je Nacionalni program Željezničke infrastrukture za period 2018. – 2020. godina. kojim su prikazani: postojeće stanje infrastrukture, planovi izgradnje, modernizacije i održavanja infrastrukture, zadaci, njihov opseg, dinamika realizacije planova, kao i visina i izvori finansijskih sredstava potrebnih njegovu realizaciju.\nVlada je usvojila Akcioni plan sprovođenja Strategije razvoja stručnog obrazovanja u Crnoj Gori (2018-2019) sa Izvještajem o realizaciji Akcionog plana za 2016. i 2017. godinu. Kao prioritetne oblasti u stručnom obrazovanju za period 2015-2020. godini utvrđene su: kvalitetno i efikasno stručno obrazovanje, relevantno za tržište rada, jednake mogućnosti sticanja kvalifikacija u stručnom obrazovanja radi zapošljivosti i socijalne inkluzije i cjeloživotno učenje i mobilnost. Realizacija aktivnosti iz Akcionog plana treba da: omogući dalji razvoj i unapređivanje stručnog obrazovanja, dâ brži odgovor stručnog obrazovanja na potrebe tržišta rada, omogući učenicima da razviju stručne i ključne kompetencije potrebne za život i rad i dr.\nDonijet je Akcioni plan zapošljavanja i razvoja ljudskih resursa za 2018. godinu kojim su utrđene mjere i aktivnosti za dostizanje ciljeva definisanih Nacionalnom strategijom zapošljavanja i razvoja ljudskih resursa 2016–2020. godine: povećanje zaposlenosti, efikasno funkcionisanje tržišta rada, unapređenje kvalifikacija i kompetencija usklađenih sa potrebama tržišta rada i promovisanje socijalne inkluzije i smanjenje siromaštva.\nVlada je utvrdila Aneks II Ugovora o dugoročnom zakupu zaključenog između Vlade Crne Gore i Konzorcijuma koji čine "Northstar" d.o.o. Podgorica i "Equest Capital Limited", Jersey, UK kojim je se ne mijenjaju početni uslovi ustanovljeni tenderom već je izmijenjena dinamika ulaganja u turistički kompleks u opštini Herceg Novi u kojem bi trebalo da bude i hotel prestižnog brenda Ritz-Carlton.\nPrihvaćen je Predlog Ministarstva odbrane za izdavanje u dugoročni zakup dijela nepokretnosti, koja se nalazi u okviru Vojnog aerodroma "Golubovci" u Podgorici kojim je data saglasnost da se ova nepokretnost izda u dugoročni zakup na period od 30 godina, prikupljanjem ponuda, u skladu sa Zakonom o državnoj imovini ("Sl. list CG", br. 21/2009 i 40/2011 - dr. zakon). Prihodi ostvareni od izdavanja u dugoročni zakup predstavljaju prihode Ministarstva odbrane.\nVlada je usvojila Informaciju o jačanju sistema upravljanja kulturnim dobrima i dala saglasnost na Sporazum između Ministarstva kulture Crne Gore i Ujedinjenih nacija za razvoj. Projektom je, između ostalog, obuhvaćeno uspostavljanje i vođenje registra kulturnih dobara u analognoj i elektronskoj formi, uspostavljanje i vođenje informacionog sistema kulturnih dobara i njegovo povezivanje sa drugim odgovarajućim informacionim sistemima, kao i sanacija ugroženih kulturno-istorijskih objekata. Rukovođenje projektom je u nadležnosti Vlade, dok će pomoć u implementaciji pružati UNDP kao agencija za implementaciju, uz snažan angažman svih uključenih partnera i zainteresovanih strana.\nDonijeta je Odluka o otvaranju Konzulata Crne Gore u Lionu, Republika Francuska. Na dužnost počasnog konzula postavljen je Bertran Tiber (Bertrand Thibert).


Pregovori u Briselu "istorijski proces"\nIako su Beograd i Priština u prošlosti nekoliko puta vodili pregovore, razgovori u Briselu predstavljaju istorijski proces, jer su po prvi put postignuti konkretni sporazumi, zaključeno je na debati u Prištini gde je predstavljena publikacija “Dijalog Beograda i Prištine-proces uskladjivanja interesa”.\nŠefica prištinskog tima za razgovore sa Beogradom Edita Tahiri kaže da dosadašnji sporazumi koji su postignuti predstavljaju veliki uspeh jer je, kako je kazala, ovo prvi put u istoriji ove dve zemlje da se sporazumi uopšte postižu.\n„Proces dijaloga koji je počeo marta ove godine i traje već nekoliko meseci doveo je do značajnih rezultata. Mi imamo 6 sporazuma koji se zapravo bave pitanjima kao što je sloboda kretanja, slobodna trgovina, zatim poseban sporazum koji je veoma bitan o upravljanju granicama, državnom granicom između Kosova i Srbije, zatim imamo sporazum o vraćanju matičnih knjiga, zatim katastarskim knjigama koje su odnesene sa Kosova za vreme rata i imamo još jedan značajan sporazum o uzajamnom priznavanju univerzitetskih diploma“, rekla je Tahiri.\nVladimir Todorić, direktor Centra za novu politiku, jedne od organizacija koja je učestvovala u izradi publikacije „Dijalog Beograda i Prištine - proces uskladjivanja interesa“ rekao je da je najveći problem u dijalogu Beograda i Prištine sever Kosova i istakao da Priština treba da uloži veće napore, da kroz dijalog reši probleme u ovom delu Kosova.\n„Mislim da bi Priština trebala da pokuša da uspostavi kanal komunikacije sa kosovskim Srbima na severu. Švercere možemo kriviti zbog nečega, ali oni ne mogu biti žrtveno jagnje za pogrešne političke odluke koje su donošene tokom poslednjih 12 godina. Političari govore da to nije naša krivica, da to nije naša odgovornost, ali to nije tačno, oni su više posledica nego uzrok situacije koja preovladava ovde. Drugi razlog jeste odsustvo, uključivosti i učešće kosovskih srba u celom procesu“, kazao je Todorić.\nBritanski ambasador na Kosovu Jan Klif kazao da i pored toga što svaka strana sporazme tumači na svoj način i naginje, kako je kazao, prema svojim interesima, suština je da je dijalog ipak doneo rezultate korisne za obe strane.\n„Mi smo dobili odličan sporazum u pogledu integrisanog upravljanja granicom što predstavlja standard Evropske Unije i ovo će biti veoma značajno za investicije koje su pomenute ranije. Kako možete ubediti kompanije iz moje zemlje ili Nemačke da ulažu na Kosovo kada je Srbija u suštini imala trgovinski embargo za izvoz sa Kosova i to je nešto što će se promeniti ovim sporazumima - o carinskom pečatu slobodi kretanja i integrisanom upravljanju granicama“, rekao je Klif.\nNajvažniji cilj dijaloga Beograda i Prištine trebalo bi da bude izgradnja poverenja izmedju Kosova i Srbije, jedan je od zaključaka publikacije „Dijalog Beograda i Prištine-proces uskladjivanja interesa“ koju su uz podršku Britanske ambasade u Beogradu i Prištini izradili Centar za novu politiku iz Beograda i Projekat za etničke odnose iz Prištine.\nU medjuvremenu, Ambasada Sjedinjenih Država u Prištini pozdravila je sporazum o integrisanom upravljanju granicama, zaključen u petak izmedju predstavnika Beograda i Prištine u Briselu. U saooštenju se navodi da je "kao i u slučaju drugih sporazuma zaključenih u okviru dijaloga Beograd-Priština uz posredovanje EU Vlada Kosova pokazala zrelost i fleksibilnost prilikom postizanja ovog sporazuma sa Srbijom koji štiti i unapredjuje interese Kosova kao suverene i nezavisne države."\nPremijer Kosova Hašim Tači rekao je danas na sednici Vlade da sporazum o integrisanom upravljanju granicom predstavlja “de jure” priznanje Kosova od Srbije.\n"Integrisano upravljanje granicom je evropski model koji treba da se primenjuje i primenjuje se samo izmedju zemalja koje teže ulasku u EU, kao priprema za ulazak u Šengen zonu", kazao je Tači i dodao da je ovim sporazumom uspostavljena puna kontrola nad svim graničnim prelazima na Kosovu.\nTači je takodje naglasio da će EULEKS na graničnim prelazima biti prisutan u skladu sa svojim mandatom i da će pripadnici ove misije samo nadgledati uspostavljanje evropskih standarda u pogledu integrisanog upravljanja granicom na poziv kosovskih institucija.