Beta\t 30. juna 2015. 21:25\nEvrogrupa koja je održala danas telefonski sastank o Grčkoj završila je razgovor i nastaviće ga u sredu ujutro da razmotri grčke predloge, rekao je večeras jedan izvor u Atini.\n“Evrogrupa se upravo završila. Nastavićemo sutra ujutro da bi ministri finansija razmotrili predloge grčke vlade”, rekao je taj izvor. Evrogrupa se sastoji od ministara finansija 19 zemalja članica evrozone.\nOdvojeno je slovački ministar finansija Peter Kazimir napisao na svom Tviter nalogu posle telefonskog sastanka Evrogrupe da je evrozona danas odbila da produži program pomoći Grčkoj, koji ističe noćas u ponoć.\n“Poslednji rok za produžetak programa bio je ovaj vikend. Zbog parlamentarnih procedura nemoguće je produžiti ga dalje od danas”, napisao je Kazimir na svom Tviter nalogu.\nEvropska komisija nagovestila je danas da bi procena ukupne situacije oko grčkog duga i potreba finansiranja mogla biti deo sporazuma o podršci u poslednji čas.\nKasno sinoć predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker pokušao je da pomogne Grčkoj da postigne sporazum ako se grčki premijer Aleksis Cipras zauzme za ostanak u evro zoni.\nGrčki ministar finansija Janis Varufakis prethodno je potvrdio da Grčka danas neće platitu dospelu ratu duga Međunarodnom monetarnom fondu (MMF). U ponoć ističe rok za isplatu dospele rate grčkog duga MMF i važenje evropskog dela višegodišnjeg paketa kreditne podrške Grčkoj.\nU Atini se danas ispred parlamenta okupilo oko 12.000 ljudi, prema proceni policije, da protestuju i traže da se građani na predstojećem referendumu izjasne za program reformi koje traže poverioci da bi odobrili dalju pomoć Grčkoj. Premijer Aleksis Cipras pozvao je svoje sugrađane da glasaju protiv reformi, da glasaju “ne” na referendumu.\nGlavni slogan demonstranata danas bio je “Ostajemo u Evropi”. Ovaj protest organizovan je dan pošto su se pristalice vlade okupili na istom trgu da se zalažu za glasanje protiv mera koje predlažu kreditori.


Druga CEO konferencija u Podgorici | Ekonomist\nby Redakcija - 24/04/2017 24/04/2017 0\nPodgorica, 13.maj – Volonterski klub Ekonomskog fakulteta u saradnji sa Ekonomskim fakultetom u Podgorici i Sarajevu, organizuje drugu CEO konferenciju za mlade. CEO konferencija će se održati 13. maja i okupiti najpoznatija imena iz svijeta biznisa, preduzetništva, umjetnosti, kulture i sporta koji kroz inspirativne priče motivišu, te time podstiču na proaktivan način razmišljanja. Prijave su otvorene do 11. maja, a svi zainteresovani mogu da rezervišu svoje mjesto prijavom na link koji se nalazi na stranici Volonterski klub Ekonomskog fakulteta (V.E.F) http://ceokonferencija.com/Prijave/CG\nOvaj jedinstveni projekat na našim prostorima je vrtoglavo rastao i u kratkom vremenu prevazišao granice Bosne i Hercegovine, te se od prethodne godine realizuje i u Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori, sa tendencijom ekspanzije prema zapadnoevropskim središtima.\n„CEO Konferencija i ovog puta ima za cilj da okupi vrijednu i ambicioznu omladinu koja želi da radi na ličnom usavršavanju, pripremi se na pravi način za profesionalni svijet, i djeluje proaktivno u svom životu.“ – izjavila je projekt menadžerka CEO konferencije Ksenija Vujošević.\n„CEO tim, stub organizacije ovogodišnjeg događaja vrijedno je radio na pripremi mjesta, dovođenju inspirativnih govornika iz raznih oblasti, kao i uvođenju novina u organizaciji same konferencije koje CEO priču podižu na viši nivo.“\nUnapređivanje CEO iskustva prolazi putem marljivog rada organizacionog tima, kojeg je saradnja sa NLP Network-om ove godine dovela do savršenstva. Ovogodišnja CEO konferencija ima mnogobrojne partnere među kojima su: INA Montenegro, Coca Cola Helenic, Zaposli.me, Ekonomist.me, Bankar.me, LifeStyle Montenegro, Moja Soljica, Avanturistički park Gorica.\nProšla CEO konferencija u Podgorici, je okupila 7 govornika iz raznih oblasti, među kojima su bili Petar Šunidić (Bedem fest), Milutin Đuranović (Mljekara Lazine), Petar Vasić (Vasic Media), Ivona Dabetić- Jovović (Vision Event), Danilo Kalezić (PR Porto Montenegro), Igor Majer (ELKO tim) i Milan Radović (Alpinista). Konferencija je okupila preko 200 učesnika i osim govornika učesnike je zabavljao i bend Highway Trio. Ove godine CEO konferencija planira da okupi 400 učesnika.\nNTO predstavlja kongresnu ponudu Crne Gore u Ljubljani\nMontenegro biznis ran 25. aprila u Podgorici\nOznake CEO konferencija u Podgorici\nRusija postaje agrarna velesila\nCrnogorska ekonomija će rasti 4,1 posto


KUD “Caribrod” na Međunarodnom festivalu “Silesia” u Poljskoj - Far\nKulturno umetničko društvo “Caribrod” u subotu, 31. avgusta, putuje u Poljsku gde će učestvovati na četvrtom Međunarodnom festivalu “Silesia”, koji će biti održan od 2. do 8. septembra.\nKako je za portal FAR izjavio Dalibor Gligorov, umetnički rukovodilac KUD-a, oni će imati tu čast da otvore i zatvore folklorni festival. Predstaviće četiri koreografije i tri narodne pesme. Tokom festivala učesnici i gosti moći će da učestvuju u radionicama i predavanjima, na kojima će se upoznati sa poljskom tradicijom i kulturom.\nPored dimitrovgradskog kulturno umetničkog društva, na ovoj manifestaciji će nastupiti i ansambli iz Argentine, Ekvadora, Španije i Slovačke.\nNakon ovog festivala, KUD “Caribrod” nastupiće 26. septembra, u poznatom letovalištu Paralija u Grčkoj.\nKUD “Caribrod” od 15. do 21. septembra na međunarodnom festivalu “Sarimsakli – Dikili trophy” Tri nagrade za KUD “Caribrod” na međunarodnom festivalu “Sarimsakli – Dikili trophy” u Turskoj KUD “Caribrod” na međunarodnom festivalu “IFF PIERIA 2018” u grčkom letovalištu Paralija Šopske igre KUD-a Caribrod oduševile publiku na obali Egejskog mora u Paraliji


Nema jednostranih poteza, dogovorili Plenković i Cerar u telefonskom razgovoru\nPremijeri Hrvatske i Slovenije Andrej Plenković i Miro Cerar telefonom su danas razgovarali o odluci arbitražnog suda o graničnom sporu njihove dvije zemlje i dogovorili se da neće preduzimati jednostrane poteze, saopštila je Vlada Hrvatske.\n"Dogovorili su se da neće preduzimati jednostrane poteze, i da će razgovor nastaviti 12. jula u Ljubljani, uoči sastanka Berlinskog procesa u Trstu 12. i 13. jula", navodi se u saopštenju Vlade o razgovoru dvojice premijera.\nPlenković je, kako se navodi, naglasio da Hrvatska ostaje pri svojoj odluci da je današnja arbitražna odluka ni na koji način ne obavezuje, i da je neće primjenjivati, dok je Cerar ponovio stav Slovenije o odluci Arbitražnog suda u Hagu.\nCerar je novinarima u Ljubljani danas rekao da je 'istorijska' odluka suda da Slovenija dobije od Hrvatske slobodan pristup međunarodnim vodama Jadrana kroz koridor širok dvije i po nautičke milje.\nPrethodno je odlučeno da Sloveniji pripada veliki dio Piranskog zaliva, odnosno Savudrijske vale.\n"Odluka arbitražnog suda je konačna i pravno obavezujuća za dvije zemlje - Sloveniju i Hrvatsku. Ta odluka predstavlja istorijski momenat za Sloveniju", rekao je slovenački premijer na konferenciji za štampu u Ljubljani.\nU hrvatskom saopštenju se dodaje da će na sastanku u Trstu 12. i 13. jula učestvovati šefovi država ili vlada Njemačke, Francuske, Hrvatske, Italije, Slovenije, Austrije i Velike Britanije, kao i zemalja Jugoistočne Evrope - Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Kosova, Makedonije i Srbije.


Naređeno vještačenje procesne sposobnosti Novaka Đukića - My ASP.NET Application\nOdjeljenje za ratne zločine Višeg suda u Beogradu naredilo je da komisija ljekara specijalista obavi dopunsko vještačenje generala Vojske Republike Srpske Novaka Đukića povodom njegove procesne sposobnosti.\nSud je zbog toga za 23. januar odgodio sjednicu na kojoj će razmatrati zahtjev BiH za priznanje i izvršenje presude Suda BiH, kojom je general Vojske Republike Srpske Novak Đukić osuđen na 20 godina zatvora. Na sjednici koja je održana danas razmatrano je mišljenje vještaka sudske medicine, a dopunsko (komisijsko vještačenje) obaviće specijalisti - kardiolog, neurolog i psiholog, prenose beogradski mediji.\nSjednica vijeća povodom zahtjeva BiH bila je odgođena krajem novembra jer je Đukić bio na bolničkom liječenju. General Novak Đukić pravosnažno je osuđen u BiH 11. aprila 2014. godine na 20 godina zatvora zbog ratnog zločina protiv civilnog stanovništva.\nPresudom se tvrdi da je 25. maja 1995. godine, kao komandant taktičke grupe "Ozren" Vojske Republike Srpske, naredio svojim jedinicama da artiljerijskim projektilom granatiraju Tuzlu, odnosno centar grada zvani Kapija, kada je ubijena 71, a ranjeno stotinu osoba.\nĐukić se nije odazvao pozivu za izdržavanje kazne u BiH, zbog čega je za njim raspisana međunarodna potjernica, a BiH je u oktobru 2015. godine uputila Srbiji zamolnicu za priznanje i izvršenje presude tamošnjeg suda, kako bi kaznu izdržavao u Srbiji.


Uhapšena sedmorica mladića zbog događaja u „Blicu” - Pančevac1\nUhapšena sedmorica mladića zbog događaja u „Blicu”\nPančevačka policija uhapsila je sedmoricu mladića iz našeg grada zbog toga što su u nedelju, 16. oktobra, napali policajce koji su intervenisali posle prijave da je u kafiću „Blic” jedan gost izboden nožem.\nTaj incident se dogodio oko 2.30, nakon što se pomoćniku komandira policije i dvojici policajaca koji su bili u redovnom obilasku ugostiteljskih objekata u centru grada obratio povređeni mladić i požalio se da mu je nepoznata osoba u „Blicu” nanela više ubodnih rana u nožem u leđa i grudi.\nKada su policajci ušli u kafić, zatekli su mladiće koji su ih, pokušavajući da pobegnu, napali, a potom fizički nasrnuli i na petoricu drugih policajaca koji su u međuvremenu stigli kao pomoć. Iako su napadači povredili tri policajca, brzo su savladani i odvedeni u pritvor.\nZbog napada na policajce i posetioca „Blica” uhapšeni su N. P. (1993), L. S. (1995), B. Z. (1992), M. Đ. (1992), M. J. (1996), S. S. (1993) i M. S. (1997).\nInače, ministar policije Nebojša Stefanović osudio je napad na policajce u Pančevu i naglasio da se takvo ponašanje neće tolerisati.


Od septembra skuplja struja? | Aktuelno\nOd septembra bi, prema pisanju pojedinih medija, struja mogla da poskupi za nešto manje od osam odsto, a u Agenciji za energetiku Srbije (AERS) kažu da još nisu dobili nikakav zahtev za promenu cene struje.\nBeogradski mediji pišu da bi struja od 1. septembra mogla da poskupi između 7,7 do 7,9 odsto. Pojedini pišu da je na zahtev MMF urađena analiza stanja u Elektroprivredi Srbije, koja je, kako navodi list, pokazala da je cena proizvodnje električne energije viša od prodajne za domaćinstva i male kupce.\nSa je poskupljenje izvesno, pokazuje i činjenica da su režimski mediji u seriji tekstova preneli kako je struja u Srbiji najjeftinija u Evropi, tako da svako može da zaključi da je vest o poskupljenju vrlo izvesna.\nU AERS – u kažu da njima zahtev za promenu cene upućuje EPS, ali da nikakav zahtev nisu primili, kao i da nije tačno pisanje pojedinih medija da je taj zahtev već upućen.\nKada stigne zahtev za promenu cene struje, AERS kao jedino nadležno telo proverava sve stavke i usklađuje ih sa metodologijom i donosi odluku.\nEPS konsultuje vladu, pre upućivanja zahteva, a kada predlog za promenu cene stigne u AERS, to telo, kao nezavisno, donosi konačnu odluku o poskupljenju struje.


(FOTO) VUČIĆ zahvalio Čuševu na doprinosu odnosima sa Minskom - Informer\n10:20 Politika 34\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić primio je u oproštajnu posetu ambasadora Republike Belorusije Vladimira Čuševa i tom prilikom mu zahvalio na snažnom zalaganju za razvoj odnosa Srbije i Belorusije\nVučić je izrazio zadovoljstvo što je tokom njegove posete Minsku potpisana Mapa puta saradnje Srbije i Belorusije, jer ima mnogo neiskorišćenih mogućnosti za povezivanje dveju zemalja u privredi, kulturi i drugim oblastima.\nSrpski premijer ocenio je da su se kompanije iz Srbije koje posluju u Belorusiji pokazale kao pouzdane, s obzirom na to da njih računaju i u budućim projektima.\nPremijer Vučić zahvalio je Belorusiji i na principijelnoj podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije.\nOn je ocenio da je ambasador Čušev, svojim iskustvom i vrednim radom, dao veliki doprinos unapređenju saradnje dveju zemalja i poželeo mu mnogo uspeha u budućem diplomatskom radu.\nAmbasador Čušev je izrazio zahvalnost Vladi Srbije na podršci koju je imao tokom mandata u Beogradu, kao i zadovoljstvo što je u političkim i ekonomskim odnosima dveju zemalja u prethodnom periodu ostvaren vidljiv napredak, uz nadu da će se tako i nastaviti.\nBeloruski ambasador je istakao da je ponosan što se šesnaest gradova iz Srbije pobratimilo sa gradovima u Belorusiji, jer to približava ljude i stvara čvršće veze između dveju zemalja.\nPremijer Vučić i ambasador Čušev razgovarali su i o mogućnosti za organizaciju trilateralnog sastanka Srbije, Belorusije i Mađarske.\nAleksandar Vučić Belorusija poseta Vladimir Čašev\nMislim da je saradnja sa Minskom na izuzetnom nivou. Nikad bolja nije bila .\nImamo sjajnu saradnju sa bracom u Belorusiji i to su pravi i iskreni prijatelji Srbije.\nLepo je kada srbija ima super odnose sa vecinom zemalja.\nAmbasador Belorusije u Srbiji zaslužuje samo pohvale za svoj rad na povezivanju dve prijateljske zemlje.\nTreba jos vise unaprediti odnose sa Belorusijom.\nHvala njima sto zele da sa nama imaju lepu saradnju.\nOd velikog znacaja je povezivanje dveju zemalja u privredi,kulturi i ostalim oblastima.\nSaradnja izmedju nasih zemlja je svakim danom sve bolja i jaca.\nBelorusija je jedna od država koja je u svakom problemu bila uz Srbiju.\nHvala i sve najbolje u nastavku zivota, nadam se da cemo i sa narednim ambasadorom imati saradnju na viskom nivou.\nBelorusija poštuje Srbiju i njenu teritorijalnu suverenitet i integritet .Pravi prijatelji na pravom mestu.\nSrbija zeli dobre odnose sa svima...\nSrbija i Belorusija su dve bratske i prijateljske države , bilo je čast imati za ambasadora Čuševa u Beogradu.\nBelorusi su kao i Rusi naša braća.\nPrijatelje danas trebaš čuvati kao malo vode na dlanu.\nImamo odličnu saradnju sa Belorusijom, treba je i dalje negovati i unapređivati.\nDve države odličnu saradnju imaju i ne planiraju prestati nadograđivati je!\nHvala odlazecem ambasadoru na svemu sto je uradio tokom trajanja mandata\nSaradnja treba da se nastavi i u budućnosti.\nBelorusija i Srbija saradnju imaju u mnogim oblastima a najviše kada je reč o vojno-tehničkoj koja doprinosi da bezbednost bude velika.\nSrbija i Belorusija imaju odlicne prijateljske odnose.\nVucic sa svima zeli korektnost.\nImali smo dobru saradnju sa Cusevenkom, zelim mu sve najbolje u nastavku zivota.\nDve zemlje imaju odlicnu medjusobnu saradnju.\nNadamo se jos boljim odnosima sa Belorusijom.\nPovezanst medju drzavama je veoma dobra.\nOdnosi su zaista dokaz velikog prijateljstva\nMozemo imati dobru saradnju sa Belorusijom, treba to maksimalno iskoristiti.\nZaista treba da razvijamo ovu saradnju.\nNase prijateljstvo je neraskidivo\nSamo neka se i dalje nastavi dobra saradnja...\nSrbija neguje dobre odnose sa svima.\nVerujem da ce se dobra saradnja i dalje nastaviti..\nSrbija i Belorusija su uvek lepo saradjivale.


Press Online :: Hronika :: BRAĆA MAKROI NA OPTUŽENIČKOJ KLUPI Mihailo i Dušan razotkriveni kada su "njihove devojke" počele da pričaju kako ih tretiraju i KOLIKO IH PLAĆAJU\nDva brata naći će se na optuženičkoj klupi deset meseci nakon što je cela Srbija saznala da se bave elitnom prostitucijom - podvođenjem atraktivnih devojaka imućnim klijentima. Kako su braća dospela iza rešetaka i istovremeno na sve naslovne strane u Srbiji?\nDevojke i Turci u hotelu "na gomili"\nKlupko elitne prostitucije počelo je da se odmotava nakon hapšenja nekoliko devojaka u januaru, i to u toku provoda u jednom hotelu sa turskim državljanima. One su uhapšene i osuđene za prostituciju, a nakon toga odlučile su da svedoče protiv Maksimovića i njegovog brata, tvrdeći da su ih oni "psihički maltretirali" i "terali da troše velike količine novca kako bi ugrađivale silikone, išle na treninge i ginekološke preglede o svom trošku, ali i na kurs lajfkoučinga".\nMakro otkriven kada su njegove devojke uhapšene u hotelskoj sobi sa Turcima\nHapšenje na aerodromu\nKrajem marta prošle godine na beogradskom aerodromu "Nikola Tesla" najpre je uhapšen Mihailo Maksimović. Policija je prilikom pretresa kod njega našla uredno vođenu evidenciju o svim devojkama koje rade za njega, ali i klijentima koji koriste njihove usluge.\nMeđutim, Mihailović je i pre susreta sa policajcima na beogradskom aerodromu bio njihov stari znalac, jer je već hapšen prilikom redovne kontrole saobraćaja 2014. godine. Tada su mu lisice stavljene jer se utvrdilo da se bavi podvođenjem sedam devojaka od kojih su pet uhapšene, dok se za još dve smatralo da se kriju u Bosni i Hercegovini.\nMaksimović je sredinom 2015. godine sklopio nagodbu sa Prvim osnovnim tužilaštvom o priznanju krivice i sud ga je osudio uslovno na deset meseci zatvora, sa rokom provere od tri godine. Takođe, pristao je i da plati i novčanu kaznu od 120.000 dinara, nakon čega je, može se reći, postao slobodan čovek.\nDevojke koje su radile za Maksimovića su morale dobro da vode računa o svom izgledu i zdravlju\nIspostavilo se da nije gubio vreme već se vratio svom dobro razrađenom biznisu...\nBaš kada i Maksimovića, policija je privela Dušana Milenkovića. Ispostavilo se da su njih dvojica u srodstvu, a da su istovremeno i bliski saradnici.\nNaime, po princupu dobrog i lošeg policajca, Milenkovićeva uloga bila je da se stara o devojkama, odvozi ih i dovozi sa sastanaka sa klijentima, brine o svakodnevnim potrepštinama i njihovoj bezbednosti. S druge strane, Maksimović je, navodno, bio "loši policajac" koji je šefovao i ugovarao sastanke.\nBura u rijaliti programima\nNjihovo hapšenje bio je kamenčić koji je pokrenuo lavinu među učesnicima u rijaliti programima, budući da se sumnjalo da imaju veze sa Mihailovim poslovanjem. Više javno tužilaštvo u jednom trenutku posetila je i Milica Živanović - Mimi Oro, u svojstvu svedoka.\nIspričala je da se ne bavi prostitucijom i da se izdržava od porodičnog posla. Zanimljivo je da je ipak priznala da poznaje uhapšenog makroa.\n- Poznajem Mihaila, međutim ja ne radim za njega i ne zna čime se on bavi. Izdržavam se od porodičnog biznisa - rekla je Živonovićeva i dodala da su se ona i makro upoznali "slučajno, preko zajedničkih prijatelja".\nUz to, tokom emitovanja rijaliti emisije "Zadruga", učesnica Stanija otvoreno je prozvala svoju cimerku Sanju Stanković da se bavi prostitucijom, a da joj veza sa drugom učesnicom rijalitija predstavlja samo paravan, što su obe negirale.\nPotom je Stanija spomenula Mihailovo ime, što je bio okidač da Stankovićeva traži da izađe iz rijalitija. Učešće u rijalitiju, navodno, devojkama je povećavalo cenu na tržištu.\n"Lajfkoučing", teretana i evidencija o ciklusu\nProlazili su dani od njihovih hapšenja, a klupo se odmotavalo. Saznalo se da je Mihailo, u jednoj od svojih evidencija, ima veoma detaljne podatke o devojkama, toliko da je bilo navedeno i kada kojoj počinje i završava se menstrualni ciklus.\nTvrdnja pomenutih devojaka, da ih Maksimović tera da idu na kurs "lajfkoučinga" ispostavila se da je tačna. Naime, Maksimovićeva bizarna ideja bila je da, ukoliko neko upadne u stan u kom njegova radnica boravi sa klijentom, ona pokaže sertifikat koji je dobila na kursu i predstavi se kao "lajfkouč".\nTeranje devojaka da idu na treninge i estetske opreacije odnosila se na njegovu potrebu da žene koje rade za njega uvek izgledaju atraktivno, zdravo, privlačno... Ginekološki pregledi bili su obavezni.\nS druge strane, tako detaljne podatke posedovao je i za svoje klijente. Sat sa njegovim devojkama koštao je od 150 do 500 evra, a od njih je uzimao 50 odsto od zarade. Za prijatelje je imao poseban tretman - bez provizije.\nViđanje sa devojkama funkiconisalo je tako da su njegovi saradnici iznajmljivali stanove, gde bi devojke dolazila tako što bi ih Milenković odvozio.


Odbojkaši spremni za predstojeću sezonu - Grad Prokuplje\nDrugu godinu za redom u organizaciji Muškog i ženskog odbojkaškog kluba Topličanin a po posebnom programu koji finansira Opština Prokuplje održan je odbojkaški kamp „Sokobanja 2018“. Na kampu koji je trajao šest dana učestvovalo je 36 devojčica i dečaka i 6 trenera. Odrađeno je ukupno 13 treninga i na kraju pripremna utakmica sa ekipom „Lakistar“ iz Beograda.\n-Na kampu su bili članovi prvih ekipa oba kluba i najtalentovaniji iz mlađih kategorija uzrasta od 12 do 17 godina. Radili smo fizičke pripreme kao i vežbe poboljšanja tehnike kod igrača u početnim fazama. Deca su odradila maksimalno a moram reći da je kamp bio vrlo naporan. Ono što je važno da je sve prošlo bez povreda, deca su imala vremena za odmor i prijala nam je Sokobanja već drugu godinu za pripreme, rekao je Božidar Jović organizator kampa „Sokobanja 2018“.


Nastavlja se spor oko Roma u EU\nSpor Evropske unije sa Parizom zbog deportacije Roma, sada je prerastao u diplomatski incident između Francuske i Nemačke. Francuski predsednik Nikola Sarkozi, koji je izložen kritikama zbog politike svoje vlade prema Romima, sada je skrenuo pažnju na Nemačku, rekavši da i ona planira slično proterivanje.\nKancelarija nemačke kancelarke Angele Merkel je danas oštro demantovala tvrdnju da Nemačka planira da proteruje Rome. Zvaničnici Nemačke vlade čak tvrde da Merkelova uopšte nije ni razgovarala sa Sarkozijem o bilo kakvim navodnim romskim naseljima u Nemačkoj. Nemački ministar inostranih poslova Gvido Vestervele je danas izjavio da je Sarkozijevo saopštenje rezultat „nesporazuma“.\nU četvrtak je evropska komesarka za pravdu Vivijan Reding uporedila proterivanje Roma iz Francuske sa ponašanjem nacista tokom Drugog svetskog rata. Kancelarka Merkel je prvobitno ponudila podršku Francuskoj protiv tako oštrih kritika. Komesarka Reding se kasnije ogradila od poredjenja koje je napravila, ali ne i od kritika politike francuske vlade i upozorenja da bi Pariz mogao da se suoči sa disciplinskim merama EU. Francuski lideri medjutim ističu da su kritike njihove politike "neprihvatljive".


Broj slika: 39\nOdlučili smo da napravimo novu top listu, iako na njoj retko kada dolazi do promena, jer su modeli koji je sačinjavaju zapravo vrhunac mogućnosti brendova koji ih potpisuju. Od Bugatti Chiron modela koji košta 2.7 miliona dolara, pa sve do Bugatti La Voiture Noire čija je cena skoro 20 miliona dolara, modeli na ovoj listi su nedostupni za većinu nas, ali i za one koji imaju dovoljno novca da ih kupe, jer se kreiraju po narudžbini ili za odabrane ljude, koji su zbog svoje lojalnosti određenom brendu dobili priliku da ih poseduju.\nUzmimo kao primer Ferrari Pininfarina Sergio – ovaj luksuzni automobil prodat je samo klijentima koje su čelnici brend lično odabrali. Prema njihovom mišljenju, automobili nisu samo pogodnost koja vam olakšava kretanje od tačke A do tačke B, već su umetnička dela koja se moraju ceniti, voleti i poštovati, u decenijama koje dolaze nakon njihove proizvodnje.\nVelika imena kao što su Lamborghini, Aston Martin i Rolls Royce često lansiraju novitete iz visokog cenovnog opsega namenjene bogatim kolekcionarima, pa su mnogi od njih rasprodati pre nego što javnost uopšte bude obaveštena o njihovom postojanju.\nIako su modeli sa ove liste van domašaja prosečnog čoveka, moramo priznati da je čisto zadovoljstvo posmatrati i analizirati njihovu estetiku, tehnička dostignuća i inovacije. Predlažemo vam da se udobno smestite i prelistate našu galeriju:\n« 37 38 39 Pogledajte galeriju 2 3 4 »


24. maj 2019. Potpredsednik Narodne skupštine i predsednica PGP sa Nemačkom sa predstavnicima Fondacije Hans-Bekler\nPotpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković i predsednica PGP sa Nemačkom Vesna Marković primili su danas predstavnike Fondacije Hans-Bekler (Hans-Böckler Stiftung), koje su upoznali sa temama važnim za Srbiju i regionalnu saradnju, ali i bilateralne odnose Srbije i SR Nemačke.\nPotpredsednik Marinković istakao je da su odnosi Srbije i SR Nemačke u proteklim godinama u ekspanziji, kao i da je Srbija zadovoljna političkom saradnjom, a još zadovoljnija ekonomskom saradnjom dveju država.\n„Zadovoljni smo što nemačke kompanije posluju u Srbiji u kontinuitetu i upošljavaju preko 50 hiljada naših građana i što SR Nemačka vidi Srbiju kao dobro mesto za ulaganje i investicije“, poručio je Marinković.\nOn je predstavnike Fondacije Hans-Bekler upoznao sa ekonomskim reformama koje se sprovode u Srbiji, istakavši da je naša zemlja samo protekle godine imala preko tri milijardi evra direktnih stranih investicija, što je najviše u regionu Zapadnog Balkana. Takođe, Marinković je zahvalio SR Nemačkoj za pokretanje Berlinskog procesa koji afirmiše saradnju zemalja u regionu, što je korak ka pomirenju i kvalitetnijoj ekonomskoj saradnji.\nPredsednica PGP sa Nemačkom Vesna Marković istakla je da je spoljno-politički prioritet Srbije članstvo u EU i upoznala goste sa specifičnostima pregovaračkog procesa. Ona je navela da Srbija ima 35 pregovaračkih poglavlja, od kojih se Poglavlje 35 odnosi na dijalog Beograda i Prištine, kao i da se stiče utisak da sve reforme koje se sprovode u zemlji ostaju u senci ovog poglavlja, pa i da će samo članstvo zavisiti od njega.\nMarković je rekla da je bila optimista kada je 2014.godine pokrenut Berlinski proces, što je bila dobra poruka zemljama regiona i građanima, ali da posle pet godina ima jako malo njegovih rezultata, kao i mehanizama za praćenje dogovorenog na samitima koji se održavaju jednom godišnje.\nOna je detaljnije upoznala sagovornike sa dijalogom Beograda i Prištine i Briselskim sporazumom, kao i neispunjavanjem obaveza od strane Prištine, ali i efektima uvođenja taksi od 100 odsto na robu iz Srbije i BiH, što je najviše pogodilo građane koji na Kosovu i Metohiji inače teško žive.\nSa delegacijom od 14 predstavnika Fondacije Hans-Bekler, koju je predvodio dr Jens Beker (Jens Becker), razgovaralo se i o odnosima Srbije i Ruske Federacije, medijskoj situaciji u zemlji, pitanjima demografije i nataliteta, kao i nivou investicija iz EU, Rusije i Kine.\n10.00 - nastavak Osamnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13)\n10.30 - sednica Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, sala 4)\n11.00 - javno slušanje na temu: Stanje voda u Srbiji (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, mala sala)\n14.00 - sednica Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku (Dom Narodne skupštine, Trg Nikole Pašića 13, sala 4)


Čajetina učvršćuje saradnju sa Rusijom – ZoomUe\nČajetina učvršćuje saradnju sa Rusijom\nČAJETINA – Od danas je saradnja opštine Čajetina i Ruske Federacije dvosmerna, učvršćena i mnogo jača, rekao je Jurij Barzikin predsednik odbora Trgovačke komore Rusije za turizam i potpredsednik Unije turističke privrede Rusije koji predvodi rusku delegaciju u poseti Zlatiboru.\nNa konferenciji za novinare gosdti iz Rusije govorili su o turističkim potencijalima Zlatibora i okoline, koje su imali priliku da obiđu u prethodnih nekoliko dana.„Ono što je intersantno za ruske turiste, Zlatibor već poseduje. Veliko interesovanje za verski turizam, gastronomski, sportski i dečiji turizam, u smislu organizovanja sportskih priprema za decu. Ruskom turisti je od izuzetnog značaja domaćinski odnos, što su i sami gosti imali priliku da dožive tokom boravka na Zlatiboru. Povoljno tržište značajno može privući turiste iz Rusije, posebno ako je osnovna cena aranžmana povoljna, dok će za fakultativne izlete uvek izdvojiti značajnu sumu novca. U prilog tome govori i činjenica da ruski turista nije statičan, da voli da obilazi znamenitosti i da šopinguje“, rekao je Barzikin.\nJurij Barzikin naglasio je da je opština Čajetina jedna veoma uspešna opština, možda i najuspešnija u Srbiji, kao i da je siguran u razvoj saradnje sa njom na svim poljima. Bitan faktor za uspešnu saradnju zasigurno je i isprepletana istorija slovenskih naroda.\nMilan Stamatović, predsednik opštine Čajetina je istakao da očekuje da ova poseta već na leto pokaže prve rezultate\n„Zbog sankcija, ruski turoperateri ove godine neće ići u Crnu Goru i\nHrvatsku. Već smo čuli od crnogorskih hotelijera da su svi aranžmani sportskih ekipa koje su tradicionalno tamo odlazile, otkazani, to je šansa za Srbiju i za Zlatibor.Inače, baziraćemo se na saradnju uglavnom sa ruskim gradovima do milion stanovnika i udaljenijim regionima,što je veliki potencijal. Opštinsko veće Čajetine ovih dana je donelo odluku o bratimljenju sa ruskim gradom Čeboksarijem, koji ima oko 800.000 stanovnika – istakao je Stamatović.\nDirektor Turističke organizacije Zlatibor, Arsen Đurić, istakao je da se u planovima organizacije na čijem je čelu, nalazi organizacija nastupa na ruskim sajmovima turizma, kao i da je već bilo nekoliko predstavljanja Zlatibora ruskim turistima. U poslednjih sedam godina, broj noćenja ruskih turista porastao je za 150 %, dok ih je samo u prošloj godini boravilo 2000 .\nMiloševa Gornja Dobrinja (VIDEO)\nby Marija Vranic · Published 10 juna, 2020\nby Marija Vranic · Published 15 marta, 2019\nby Marija Vranic · Published 25 decembra, 2019\nNext story Nema lakih protivnika (video)\nPrevious story Noć muzeja


"Ovo je kraj moje prve posete Kosovu kao specijalnog izaslanika EU, a 27 zemalja članica EU poslalo je signal angažmana na Kosovu i u regionu. Svaki put kada nešto radim pokušavam da to učinim 100 odsto, tako da sam posvećen obnavljanju dijaloga i pomoći stranama koji bi normalizovao odnose Kosova i Srbije, uz stabilan i prihvatljiv sporazum", rekao je Lajčak.\nPrema njegovim rečima, kako prenosi Kosovo onlajn pisanje Kohe, ovih dana boraveći u Prištini održao je konstruktivne i korisne sastanke sa liderima stranaka.\n"Na tim sastancima sam naglasio da Kosovo mora biti ujedinjeno u dijalogu. Dijalog mora početi brzo. Razgovarali smo i o konkretnim koracima, datumima i prioritetima. Srećan sam što je dijalog uz pomoć EU prioritet. Očekujem da će se dijalog uskoro nastaviti", rekao je Lajčak.\nKako je naveo, o sličnim temama će razgovarati i u Beogradu, gde će se sledeće sedmice sresti sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n"Budući da ću sledeće nedelje posetiti Beograd, razgovaraću o tome sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i tada ćemo odrediti tačan datum. Zadovoljan sam odlukom da se roba može kretati bez ikakvih problema. Napuštam Kosovo sa sigurnošću da su stvoreni uslovi za dijalog", poručio je izaslanik EU.\nLajčak je u Prištini razgovarao sa predsednikom Pokreta samoopredeljenja Aljbinom Kurtijem, predsednikom Demokratskog saveza Kosova Isom Mustafom, kao i sa predstavnicima drugih albanskih parlamentarnih stranaka.\nIzaslanik EU se takođe sastao sa predstavnicima srpske zajednice i drugih nevećinskih zajednica na KiM.\nPrethodno, u utorak se sastao sa predsednikom privremenih kosovskih institucija Hašimom Tačijem, zatim sa predsednicom parlamenta Vjosom Osmani i na kraju sa premijerom Avdulahom Hotijem.\nPo dolasku u Prištinu, izjavio je da je "napredak Kosova na evropskom putu moguć samo kroz EU i najavio nastavak procesa u Briselu".\nLajčak je u Prištinu stigao dan nakon što je izaslanik Bele kuće za dijalog između Beograda i Prištine, Ričard Grenel, najavio da će se predstavnici obe strane sastati u Beloj kući 27. juna.\nMiroslav LajčakKosovodijalog BG-PR\nKosovo započelo pregovore za nabavku vakcine protiv koronavirusa 18


Dva miliona dinara iz budžeta grada za vantelesnu oplodnju\nObjavljeno 24.03.2017. u 17h\nU budžetu grada Zrenjanina za 2017. godinu za potrebe finansijske pomoći za vantelesnu oplodnju opredeljeno je dva miliona dinara.\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić ostavio je mogućnost i da se, u slučaju potrebe, u tu svrhu obezbede i dodatna sredstva, prenosi gradski sajt zrenjanin.rs.\nPravilnik o kriterijumima za ostvarivanje prava na finansijsku pomoć za vantelesnu oplodnju donet je 2014 godine. Od tada je i Grad Zrenjanin finansijski podržao biomedicinski potpomognute oplodnje.\nOvo pravo ostvarila su 33 bračna ili vanbračna para.\n-Grad Zrenjanin nije ograničio vremenski period u kom se postupak mora obaviti od momenta prenosa sredstava po predračunu izabrane klinike. Umesto toga, važi stanovište “najpovoljnijeg trenutka” za ženu, i ta procena ostavljena je izabranim lekarima parova. Cilj ovakvog rešenja je što uspešniji, a ne postupak u što kraćem roku, navode u Gradskoj upravi.\nPravilnikom je predviđena starosna granica za žene od 45 godina, i time se Zrenjanin izjednačio sa Evropskim kriterijumima.\nLokalna samouprava Zrenjanina prva je u regionu prepoznala ovu potrebu, i sigurnu granicu po zdravlje žene. Takođe je omogućeno i da se postupak priznavanja prava na finansijsku pomoć za vantelesnu oplodnju omogući i parovima koji žele i drugo dete.\nDa bi neki par aplicirao za ovu vrstu finansijske podrške, i da bi mogao da očekuje pozitivno rešenje po zahtevu, potrebno je da podnese zahtev na pisarnici Gradske uprave.\nUZ ZAHTEV ZA SREDSTVA ZA VANTELESNU OPLODNJU POTREBNA JE I DOKUMENTACIJA:\nTagovi:grad zrenjanin, Vesti Zrenjanin


Vlada Republike Srbije >> Vesti >> Kultura i vera >> Intervju ministra kulture Dragana Kojadinovića Tanjugu: Potrebno je više novca iz republičke kase za kulturu\nIntervju ministra kulture Dragana Kojadinovića Tanjugu: Potrebno je više novca iz republičke kase za kulturu\nBeograd, 5. mart 2004. godine - Ministar kulture Dragan Kojadinović izjavio je danas da bi za kulturu godišnje trebalo izdvajati više novca iz republičkog budžeta, jer se pokazalo da je nedovoljno 0,9 odsto, odnosno 350 miliona dinara.\nOn je u intervjuu Tanjugu predočio da bi, prema gruboj proceni stručnjaka, u ovom trenutku trebalo izdvojiti oko 1,4 odsto, s tim što treba utvrditi stvarno stanje u svim oblastima kulture, a potom "da vidimo šta je realno i čujemo šta je moguće". "U svakom slučaju, ni to neće biti dovoljno i zato moram da razgovaram sa upravnicima i direktorima kulturnih institucija, da vidimo kakve su mogućnosti i komercijalni efekti, pre svega kad su u pitanju pozorišta, muzeji, kao i sve druge kulturne ustanove gde postoji komercijala".\n"Kao drugo, moraju da se pripreme novi zakoni (neki su već u pripremi), kako u oblasti kulture tako i medija", rekao je ministar. "Moramo da usavršimo zakon o pirateriji, da vidimo šta je sa autorskim pravima i zašto mnogi vrhunsku umetnici nemaju socijalno i zdravstveno osiguranje". Ministar kulture se zapitao "zašto dozvoljavamo da vrhunski umetnici posle penzionisanja, a i u vreme aktivnog staža, veoma teško žive, a mnogi umiru u bedi".\nKojadinović je, takođe, objasnio da je zvanično ministar kulture, ali da će se baviti i medijima, budući da su oni zvanično i dalje u tom ministarstvu.\nPrema njegovoj proceni, neophodno je rešiti haos u etru kad je reč o elektronskim medijima i sagledati položaj štampanih medija, pošto "nije dovoljno samo to što su oslobođeni poreza, već moraju da se razmotre ostali segmenti njihovog rada i poslovanja, pogotovo rad 'na crno'". On je podsetio da su mnogi novinari koji su radili kao honorarci ostali bez posla, jer poslodavci ne mogu sada da im plaćaju honorare i ostale nadoknade.\n"Ono što je za mene najvažnije je da se mediji konačno oslobode partijskog diktata, cenzure i onoga što je najpogubnije - autocenzure", rekao je ministar. Kojadinović je najavio razgovore o tome s direktorima i glavnim urednicima i naglasio da udruženja novinara "moraju da budu odlučnija, da budu prava udružzenja koja se bore za profesionalce, za pravi profesionalni rad", umesto svađa i podela u njima, "takođe na političkoj podlozi".\n"Normalno, nije mi namera da ikom solim pamet - ako bude bilo želje moći ću da pomognem, budući da imam novinarsko iskustvo od 27 godina i da sam jedan od osnivača Nezavisnog udruženja novinara Srbije, pomogao sam osnivanje mnogih ili svih nezavisnih agencija u ovoj zemlji".\nNa pitanje o statusu i budućnosti nacionalne agencije Tanjug, Kojadinović je rekao da, na žalost, to nije u njegovoj nadležnosti, ali je naglasio da "Tanjugu mora pod hitno da se pomogne da stane na noge". On je dodao da će s kolegama iz Saveta ministara morati da vidi kako srpsko ministarstvo može da pomogne, jer "Tanjug je, u svakom slučaju, nacionalno dobro", nacionalna agencija koja mora da se razvija, a samim tim da pojača i konkurentnost na tržištu informacija.\nPovodom polemika o upotrebi ćirilice, Kojadinović je rekao da "moramo da se borimo za zaštitu i očuvanje ćirilice, jer vidimo da se ona svakim danom sve više potiskuje, sve manje koristi, a ja lično pišem i potisujem se ćiriličnim pismom".\nMinistar je ukazao i na neophodnost da što pre bude utvrđeno šta je s porušenim i oštećenim spomenicima kulture, ne samo s crkvama i manastirima, i na Kosovu i Metohiji i u svim drugim delovima zemlje.\n"Moramo više pažnje da posvetimo i nacionalnim manjinama, njihovom kulturnom stvaralaštvu, jer ima nacionalnih manjina i naroda koji su, sticajem istorijskih okolnosti, razvijali više usmeno nego pisano stvaralaštvo, medu kojima su pre svega Romi", rekao je Kojadinović.\nUpitan kako reaguje na pojedine kritike da je kao novinar postavljen na mesto ministra kulture, on je odgovorio da je, pre svega, profesor jugoslovenske književnosti i srpskohrvatskog jezika (diplomirao je na Filološkom fakultetu). Kojadinović je rekao da smatra da da mu je to dovoljna dobra osnova,"a pokazalo se da je to bila odlična osnova i za moje novinarsko angažovanje".\n"Tačno je da sam na ovo mesto došao pre svega kao političar - predstavnik koalicije Srpski pokret obnove-Nova Srbija, ali, uprkos tim komentarima, daću sve od sebe da se lepo osećam kad budem odlazio, zadovoljan onim što sam učinio, kao što sam se i juče lepo osećao kad sam preuzimao dužnost".\nOn je rekao da je primopredaja dužnosti bila vrlo civilizovana i da mu je bivši ministar Branislav Lečić predočio podatke o stanju u oblasti kulture. "Svestan sam da je to posao kao i svaki drugi i mislim da imam i tu prednost što sam više od deceniju i menadžer, ali radiću svoj posao časno i pošteno, jer sam tako radio i dosad u životu, i u svojoj karijeri nemam nijednu mrlju", rekao je Kojadinović. "Čaršiji ostavljam na volju da priča i komentariše, moje je da radim".


Održano predavanje na temu "Novine zakona o računovodstvu" - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Održano predavanje na temu „Novine zakona o računovodstvu“\nU Privrednoj komori Leskovac održano je savetovanje na temu „Novine zakona o računovodstvu“. Savetovanje je organizovano u saradnji sa Poreskom kancelarijom „Tatić“ doo Beograd i Udruženjem računovođa i knjigovođa Srbije.\nIgor Tatić, direktor Poreske kancelarije „Tatić“, napomenuo je da se ova firma bavi izdavaštvom, edukacijom i klasičnim konsultantskim uslugama.\n„Izdajemo i časopis „Porez i računovodstvo“ u kojem objašnjavamo primenu propisa u praksi. Na treninzima i seminarima edukujemo obveznike o tome kako treba da primenjuju propise. Na ovom skupu ćemo govoriti o novom Zakonu o računovodstvu koji je nedavno donet i koji jednim delom stupa na snagu 1. januara 2020. godine, dok pojedine odredbe će imati odloženu primenu. Ono što je kod računovođa privuklo najveću pažnju, je da se za jedan broj računovođa koji rade u računovodstvenim firmama propsuje profesionalno znanje kao uslov za upis u jedan novi registar koji će početi da radi od 1. janura 2021. godine. To je registar pružaoca računovodstvenih uslova i jedan od uslova za upis u taj registar biće da provredna društva ili preduzetnici imaju najmanje jedno lice koje je steklo profesionalno znanje kod organizacije koja je član međunarodne federacije računovođa. Zato je jedan od naših ciljeva i da konkretno pojasnimo šta znači to sticanje profesionalnog zvanja, kod koga to može da se stekne i u kom roku. Najvažnije je da postojeće računovodstvene firme razumeju da postoji prelazni period od čak tri godine, što znači da ništa ne treba da se radi pod stresom ili ishitreno“.\nIgor Tatić je dodao i da novi zakon propisuje i nova pravila u pogledu vrednovanja elemenata i obima finansijskih izveštaja, rokova za njihovo dostavljanje…\nPrethodni KMF Leskovac osvojio bod na gostovanju u Kuršumliji\nSledeći Pečenjevce – Najuspešnije selo u Srbiji


Svi vakcinisani građani dobijaju digitalni kovid sertifikat\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je danas u Narodnoj skupštini, odgovarajući na pitanja narodnih poslanika, da od subote, 1. maja, svi građani koji su vakcinisani dobijaju digitalni kovid sertifikat.\nBrnabić je ukazala na to da je Srbija uspostavila od početka procesa odličan IT sistem, koji omogućava izdavanje elektronskih sertifikata, koji treba da omoguće putovanje vakcinisanih građana.\nOna je prenela da se do danas u 15 časova u Srbiji ukupno, makar jednom dozom, vakcinisalo 2.150.280 građana, što je iznad 30 odsto ukupnog punoletnog stanovništva.\nPremijerka je rekla da će Srbija imati uskoro oko 40 odsto vakcinisane populacije, što je dobro, ali istovremeno je ukazala na to da postoje velike razlike između gradova i opština.\nNajuspešniji je Beograd, posebno centralne gradske opštine. U Starom Gradu je više od 62 odsto ukupno punoletnog stanovništva vakcinisano, na Savskom Vencu 61 odsto, na Vračaru oko 60 odsto. Najslabija je vakcinacija u opštini Tutin sa samo osam odsto punoletne populacije, a potom slede Novi Pazar, Lajkovac, Ljig, Žagubica, Merošina, prenela je Brnabić\nTakođe, kako je istakla, najveći stepen vakcinacije je u populaciji starosti između 65 i 74 godine, sa više od 60 odsto, što je odlično, jer se radi o ugroženoj kategoriji.\nKod osoba starijih od 75 godina vakcinisano je 52 odsto, ali kod onih do 35 godina još se mora mnogo toga uraditi, konsatovala je premijerka.\nBrnabić je, takođe, rekla da su izmene zakona o zabrani diskriminacije i Predlog zakona o rodnoj ravnopravnosti u skladu sa Ustavom i otvorenošću našeg društva.\nOna je, odgovarajući na pitanje narodnog poslanika Vladana Glišića da li se kroz set tih zakona vraćamo verbalnom deliktu i uvodimo transrodnu ideologiju, istakla da ne postoji nijedan razlog da se tako misli.\nOna je navela da će se ti zakoni tek naći na dnevnom redu parlamenta i da sada neće da se meša u tu debatu, jer će poslanici imati priliku da razgovaraju detaljno o oba predloga, ali da misli da su oni u skladu sa Ustavom, jer su prošli i sve instance u okviru Vlade Srbije koje proveravaju da su svi zakoni koje Vlada predlaže u skladu sa Ustavom.\nBrnabić je dodala da duboko veruje u to da su ti akti u duhu tradicije našeg naroda koji je uvek bio otvoren i tolerantan, ukazavši na to da je pitanje rodne ravnopravnosti važno za društvo, te da smo mi već imali takav zakon, pa je ovo samo dodatno unapređenje te oblasti.\nPremijerka je rekla da će projekat za gradnju hidroelektrana srednje veličine Brodarevo 1 i 2 na Limu biti stavljen na javni uvid i da se neće donositi nikakva rešenja bez saglasnosti lokalnog stanovništva.\nPrema njenim rečima, više od 10 godina je kandska firma razvijala taj projekat, ali je odustala zbog kompleksnosti i zato što projekat nije dobio ekološku dozvolu, a bilo je i problema sa Crnom Gorom, jer je ta zemlja izrazila zabrinutost zbog prekograničnog uticaja.\nSada je to preuzeo domaći investitor, u junu ili julu prošle godine, bio je javni uvid, ali nije bilo velikog učešća jer je to bilo u doba korone, rekla je Brnabić, dodajući da bi zato trebalo ponoviti javni uvid kako bi bile više uključene zainteresovane strane.\nPredsednica Vlade je rekla da je za što veću diverzifikaciju energetskih izvora, ali da životna sredina mora da bude na prvom mestu, najavivši da će u narednim nedeljama obilaziti projekte koji se realizuju u oblasti zaštite životne sredine.\nPremijerka Brnabić najavila je da će 17. maja biti položen kamen temeljac za hidroelektranu "Buk bijela" na Drini, kao i da će tog dana biti održana zajednička sednica vlada Srbije i Republike Srpske u Banjaluci.\nOna je, takođe, navela da bi krajem jula ili u avgustu trebalo da bude otvoren most "Bratoljub" između Ljubovije i Bratunca.\nPrema njenim rečima, jedna od tema zajedničke sednice vlada Srbije i Republike Srpske biće i otvaranje pograničnih industrijskih zona.\nPremijerka je podsetila da Srbija podržava i četiri opštine u Federaciji BiH - Dubicu, Kostajnicu, Drvar i Nevesinje.\nMnogo je urađeno i ponosna sam što sam bila premijerka kada je na inicijativu Aleksandra Vučića i Milorada Dodika ustanovljen novi praznik, Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, 15. septembar, u znak sećanja na datum probijanja Solunskog fronta. Ponosim se svime što smo uradili, rekla je Brnabić.\nJedina naša poruka je mir, koji je potreban čitavom Balkanu i naša politika uvek sledi te naše reči, a to smo mogli da vidimo i sada kada niko u regionu nije imao vakcine, nesebično i solidarno smo delili naše, rekla je Brnabić.\nPremijerka je navela i da je sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem skoro razgovarala o izgradnji Naučno-tehnološkog parka u Sarajevu, dodajući da bi volela da takve projekte radimo i sa nekim drugim narodima.\nVolela bih da smo sa Prištinom, kada su uvodili takse od 100 odsto, stavljajući entički predznak namirnicama, mogli da razgovaramo kako da izgradimo park, da digitalizujemo škole, nešto što će značiti drugačiju budućnost. Ali, sa te strane nismo imali sagovornika, istakla je Brnabić.\nOna je poručila da će Srbija nastaviti da širi politiku mira, saradnje i razumevanja, jer je to jedini način da se ide napred.\nSrbiji je u interesu mir, stabilnost, dijalog, razumevanje i saradnja, zaključila je Brnabić.


Usvojen budžet za 2022. u skladu sa zakonskim rokovima | Brčanski Forum\nUsvojen budžet za 2022. u skladu sa zakonskim rokovima\nBrčanski Parlament je sinoć, na zasebnoj sjednici, usvojio budžet Distrikta za narednu 2022. godinu, okvirno težak 240 miliona maraka. Dok su u vladajućoj većini zadovoljni činjenicom da je drugi put od formiranja Distrikta budžet usvojen u staroj za novu fiskalnu godinu, zastupnici opozicije smatraju da budžet nije dovoljno razvojni, već je prije svega, socijalno- predizborni.\n„Ključna stvar je da smo preraspodjelom, osigurali dodatnih sedam miliona koji će biti preusmjereni za realizaciju kapitalnih projekata za koje je spremna sva potrebna dokumentacija, odnosno koji su već započeti, kao i to da suštinska realizacija budžeta može početi od prvog januara, a ne kao do sada, kroz privremene Odluke o finansiranju, tek od aprila mjeseca“, istakao je predsjednik Skupštine Siniša Milić.\nGradonačelnik Esed Kadrić smatra da je veoma bitno što je na ovaj način finasijski osigurana mogućnost za nastavak planiranog rada vlade, iz predhodnog, i u ovom mandatu.\n„Ono što je najvažnije jeste da ćemo sada obezbijediti kontinuitet rada brčanske Vlade u smislu realizacije svih budžetskih pozicija, ma o kom segmentu budžeta da se radi. Tim prije jer sad se odmah suštinski, po svim pozicijama može realizovati budžet, za razliku od predhodnih godina kada smo morali čekati četvrti mjesec, odnosno početak aprila“, akcentirao je gradonačelnik Kadrić.\nKad je riječ o stavovima opozicije koja tvrdi da ovogodišnji budžet nije razvojni jer nisu usvojene sektorske strategije, na osnovu kojih kreće operativna strateška potrošnja novca, te da je budžet socijalno-izborni, gradonačelnik smatra da je to sasvim očekivana retorika opozicionih stranaka u brčanskom Parlamentu.\n„Svako radi svoj posao. Naše je da uvjerimo javnost da smo ispravno koncipirali budžet, a opozicija takođe ima pravo da uvjerava javnost da budžet za narednu godinu nije dobar. Neka o jednom ili drugom stavu, sude oni koji će budžet konzumirati“, zaključio je Kadrić.


Vermezović: Stranci su nam potrebni za Evropu – Nadlanu.com\nVermezović: Stranci su nam potrebni za Evropu\nObjavljeno 22. maja 2012. / 18:32:41\nNovi trener Partizana Vladimir Vermezović rekao je da nije siguran da će mnogo fudbalera iz Srbije dobiti ponudu inostranih klubova.\n„Nisam baš siguran da će mnogo igrača sa ovih prostora dobiti ponudu iz inostranstva“, rekao je Vermezović novinarima u Beogradu.\n„Kako stvari stoje biće postavljen rok do kada će igrači Partizana moći da razmatraju ponude iz inostranstva. Mi na 80 odsto mesta u timu imamo određen kvalitet, ali je moj cilj da po dva igrača konkurišu na jednu poziciju“, dodao je Vermezović.\nOn je dodao da je čuo „mnogo lepih stvari“ o desnom beku Hajduka iz Kule Branku Pauljeviću, a da ga Mohamed Zabija podseća na napadača Arsenala Maruna Šamaka.\nVermezović je kazao da će računati na napadača Lamina Dijaru.\n„Dijara je postigao 100 golova za četiri godine i izlišno je razgovarati o tome. On ima ugovor do 30. juna, razgovarali smo i ako se budu poklopili interesi ja na njega svakako računam“, kazao je Vermezović.\n„Stranac mora da bude bolji od domaćeg igrača, ne može čak da bude istog kvaliteta. Stranci su nam potrebni za evropska takmičenja, ali to ne znači da zatvaram vrata domaćim igračima“, rekao je Vermezović.\nNovi trener Partizana je do skoro radio u timu Kajzer čifs iz Južne Afrike, a za igrače iz te zemlje je ocenio da nisu jeftini.\n„Južnoafrički fudbaleri nisu jeftini, na primer, vlasnik Mfelinog kluba je najbogatiji crni čovek u Africi i on je odbio ponudu od dva miliona evra za njega. Obeštećenja su izuzetno velika, skupi su i bolje je iz te države uzimati igrače dok su još mladi“, rekao je on.\nOkupljanje fudbalera Partizana zakazano je za 11. jun.\nBojana u osmini finala Brisela\nJanko doneo pobedu Srbiji protiv Rusije


ENERGETSKA EFIKASNOST: Završeni radovi na sanaciji OŠ "Vasa Pelagić" - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / ENERGETSKA EFIKASNOST: Završeni radovi na sanaciji OŠ „Vasa Pelagić“\nDnevnik Juga 22/01/2020\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nU OŠ „Vasa Pelagić“ završeni su radovi na rekonstrukciji ovog objekta. Radove je finansirala EU preko razvojnog programa EU Pro a uređen je celokupni objekat i energetska sanacija istog.\nTim povodom ovu školu posetio je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, koji je ovom prilikom istakao da je u njeno renoviranje etapno ulagano.\n„Završetkom radova na renoviranju fasade, krova, zameni oluka i gromobranske konstrukcije, nabavke opreme, škola je dobila prijatniji, komforniji i moderniji ambijent. Ovaj projekat, vredan oko je 218.000 evra, a realizovan je uz finansijsku pomoć Evropske unije, koja je preko EU PRO programa obezbedila 150.000 evra, a ostatak sume je izdvojen iz budžeta grada. Pored toga, grad je finansirao sanaciju jednog toaleta iznosom od 1,3 miliona dinara, a ostali toaleti će u najskorijoj budućnosti biti rekonstruisani – kazao je gradonačelnik Cvetanović.\nDirektor škole Aleksandar Cincar Janković, izrazio je zadovoljstvo povodom završetka radova koji će unaprediti kako izgled tako i kvalitet vaspitno – obrazovnog rada, i ovom prilikom je podelio zahvalnice svima koji su pomogli da se ovaj projekat realizuje.\nU ovoj ustanovi je ujedno danas organizovna i edukacija prosvetnih radnika o energetskoj sanaciji.\n„Ovo je druga škola u Leskovcu čiju je energetsku sanaciju podržala Evropska Unija, u saradnji sa vladama Švajcarske i Srbije. Đaci i nastavnici ove škole će sada imati značajno bolje uslove za učenje i rad a to je upravo cilj našeg projekta. Radovi koji su obuhvatili renoviranje fasade i krova doprineće energetskoj efikasnosti, odnosno zaštiti životne sredine i smanjenju troškova koji su potrebni za održavanje ovakve škole. Takođe značajno je što je paralelno sa građevinskim radovima pažnja bila usmerena i na edukaciji, kako nastavnog osoblja tako i dece, na temu kako i zašto je važno da mudro koristimo energiju – kazala je menadžer sektora za infrastrukturu EU PRO programa kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge Dragana Novaković.\nPrethodni Sutra bez struje jedna zgrada u centru Leskovca\nSledeći Veliki humanitarni Svetosavski bal 26. januara u Lola centru


Prvo kolo neprobojni zid za Jelenu, poražena od Halep u Briselu\nSrpska teniserka Jelena Janković poražena je sedmi put u prvom kolu ove sezone, a nade za bolji rezultat na turniru u Briselu porušila joj je Rumunka Simona Halep 6:2, 3:6, 7:6 (3).\nSrpska igračica nije imala izbor osim da položi oružije u prvom setu, dok je protivnica imala samo još korak do druge runde.\nPočetak drugog seta Jankovićeva je obeležila “upaljenim motorima” pošto je uspela da vrati igru i oporavi se od prve deonice, a zatim i poravna rezultat u meču.\nOdlučujuću bitku ponovo je bolje krenula Jelena koja je uz dva brejka imala dostojnu prednost pobede, te je Halep svim silama i razornim forhendima ogromnu prednost stigla, zatim i prestigla.\nRumunka je odličnom igrom stigla do šestom gema koji joj je osigurao taj brejk, ali je već na Jelenin servis imala dve meč lopte koje nije uspela da iskoristi.\nTeniska brejk “klackalica” se zaustavila u taj brejku kada je Rumunka uspela furiozno sa 4:0 da povede što je bilo i više nego dovoljno za konačni trijumf i sedmi poraz Jankovićeve u prvom kolu ove sezone.


E, to je ljubav - 7.000 km biciklom da bi gledao KK Partizan! - Sportske.net\nE, to je ljubav - 7.000 km biciklom da bi gledao KK Partizan!\nKraljevčanin Dragan Šibalić odlučio je da biciklom krene na "crno-belu turneju" tokom koje će preći 7.000 kilometara samo da bi gledao gostujuće utakmice KK Partizana u drugoj fazi takmičenja u TOP 16 fazi EL.\nKraljevčanin Dragan Šibalić preći će biciklom, za manje od dva meseca, 7.000 kilometara kako bi gledao utakmice košarkaškog kluba Partizan u Evroligi i pružio mu podršku zbog teške situacije u kojoj se nalazi.\n"Ovom biciklističkom avanturom, koju sam simbolično nazvao 'Crno-bela turneja', želim da pružim moralnu pordršku košarkaškom klubu Partizan i igračima, koji se nalaze u teškoj situaciji, kako zbog povreda, tako i teške finansijske situacije", rekao je danas šibalić agenciji Beta.\nOn je rekao da će do Moskve, gde će CSKA i Partizan igrati 13. marta, biciklom preći 2.500 kilometara, a odatle će putovati za Krasnodar i Istanbul.\n"Preko Rumunije i Ukrajine preći ću otprilike 2.500 kilometara kako bih gledao utakmicu protiv CSKA. Odatle planiram da krenem za Krasnodar, koji je udaljen 1.400 kilometara, na utakmicu sa Lokomotivom 28. marta, a zatim, preko Gruzije i Turske do Istanbula, gde će verovatno 11. aprila igrati Partizan i Galatasaraj", rekao je on.\n"Nakon toga, preko Bugarske ću se vratiti u Kraljevo i za 52 dana ukupno ću preći 7.000 kilometara. Kilometraža mi ne predstavlja problem, mogu da prelazim i po 150 kilometara dnevno, jedini problem će mi biti ruska zima", dodao je Šibalić.\nOn je istakao da na putovanja uglavnom putuje sam, pošto je "teško naći saputnika".\nŠibalić je 2012. godine u oktobru išao biciklom do Milana, gde je gledao utakmicu fudbalera Intera i Partizana. Takođe, putovao je i kroz Republiku Srpsku, istočnu Srbiju i pravio ture i od 1.500 kilometara.\n"Do Milana sam prešao biciklom 1.263 kilometara, a putovao sam preko Mađarske i Slovenije. Takođe, prošle godine sam preko Crne Gore i Republike Srpske išao do Dubrovnika, onda do Skadra, pa u Pećku patrijaršiju i Visoke Dečane, a odatle preko Kosovske Mitrovice vratio sam se u Kraljevo i tada sam prešao oko 1.500 kilometara", rekao je Šibalić.


Konkurs za saradnike | B:UM\nKONKURS ZA SARADNIKE NA PORTALU "BULEVAR UMETNOSTI"\nUdruženje "Bulevar Umetnosti" pokreće projekat interaktivnog portala za afirmaciju umetnosti i kulture u okviru kojeg želi da uključi volontere iz cele Srbije. Portal "Bulevar Umetnosti" je od svog osnivanja baziran na volonterskom angažovanju članova istoimenog udruženja. Jedni smo od retkih koji su sa takvim pristupom uspeli da opstanemo sve ove godine a da pritom ne uplovimo u komercijalne vode i druge sadržaje pored umetnosti i kulture. Zalažemo se za slobodan protok informacija, edukaciju, afirmaciju kreativnih stvaralaca i umetnosti i kulture uopšte. Od septembra 2017. godine vrata otvaramo za sve one koji svojim angažovanjem žele da doprinesu našoj kulturno umetničkoj sceni. Kroz jedan od najvećih projekata ovog tipa u Srbiji okupićemo volontere iz cele zemlje i oformiti jednu vrstu digitalne platforme koja će funkcionisati sa misijom ostvarivanja gore navedenih ciljeva za koje se zalažemo.\nPortal "Bulevar Umetnosti" će se između ostalog baviti: relevantnim informacijama iz oblasti umetnosti i kulture (vestima, najavama, konkursima) iz cele zemlje a ne samo velikih gradova, objavljivaćemo intervjue sa umetnicima, kreativnim stvaraocima i stručnjacima iz oblasti umetnosti i kulture, bavićemo se kulturnom baštinom ali i autorskim tekstovima (recenzijama, kritikama itd.), kroz potpuno besplatnu društvenu mrežu Arterium koju smo osnovali u okviru našeg portala okupićemo sve one koji žele da predstave svoj rad, steknu kontakte, razmenjuju informacije i ostvare saradnju sa osobama sličnih profila i interesovanja. Organizivano i temeljno ćemo se truditi da ostvarimo saradnju sa relevantnim pojedincima, udruženjima, organizacijama, institucijama, manifestacijama i sl. iz oblasti umetnosti i kulture kako bi stvorili jednu mrežu za kreativan razvoj i saradnju kao i kvalitetno informisanje i komunikaciju. Za sve ovo potrebni su nam ljudi dobre volje koji bi se priključili našem timu koji na ovaj način funkcioniše već sedam godina.\nU okviru našeg kreativnog tima postoji nekoliko pozicija za koje se možete prijaviti: novinar, autor, lektor, prevodilac, član PR tima, urednik.\nNačin i vreme angažovanja možete odrediti sami, što podrazumeva da apsolutno kontrolišete vreme koje želite da uložite u ovaj projekat. Za razliku od mnogih koji eksploatišu volontere ovaj projekat ima za cilj da zaista okupi one koji žele da učestvuju i doprinesu onoliko koliko su u mogućnosti. Sa svakim saradnikom se pojedinačno dogovaramo oko saradnje i angažovanja. Ono što smo već napomenuli je činjenica da svi članovi kreativnog tima ovde učestvuju kao volonteri.\nSvedoci smo centralizacije na svim nivoima pa i kad su umetnost i kultura u pitanju. Na našu sreću u mnogim malim mestima ima puno stvaralaca i onih koji organizuju različita dešavanja i svojim angažovanjem se trude da umetnost i kultura budu sastavni deo života tamošnje publike. Zbog toga poseban akcenat stavljamo na pronalaženje saradnika iz unutrašnjosti koji će nam iz svoje najbliže okoline dostaviti i predstaviti sve one koji su zapostavljeni u velikim medijima.\nŽelimo da istražujemo, pronalazimo inspiraciju, afirmišemo i sve to podelimo sa svima koji su zainteresovani. Činjenica da su kultura i umetnost trenutno van fokusa mnogih, bez obzira koji razlog za to navode, nam daje dodatnu energiju da se zalažemo da ove oblasti upravo budu primarni fokus našeg rada.\nAko Vam se ovo dopada i želite da nam se priključite to možete učiniti na sledeći način. Prijave se vrše putem E-mail adrese: konkurs@bulevarumetnosti.rs a u okviru mejla potrebno je da nam dostavite sledeće podatke:\nPoziciju u timu za koju ste zainteresovani\nZa sve prijavljene na teritoriji Beograda organizujemo prijemni sastanak u prostorijama Udruženja (Pančićeva 14) a za one iz unutrašnjosti organizujemo skajp konferencije ili kontaktiramo putem telefona.\nZa sve dodatne informacije možete nas kontaktirati putem telefona na 063/71-72-484 ili putem E-mail adrese: info@bulevarumetnosti.rs


Sutra budite deo humanitarnog “Krempita maratona”\nSutra će hiljade trkača biti na ulicama Beograda, ali će – nadamo se – veoma mnogo ljudi učestvovati u humanitarnom “Beogradskom krempita maratonu”. Reč je o manifestaciji koju je 2015. godine pokrenuo najpopularniji beogradski gastro vodič “Ukus beograda”. Početna ideja je bila da se na dan održavanja Beogradskog maratona ljudi takmiče u neobičnoj disciplini – jedenje krempita, a ove godine se u ovu slatku priču uključila fondacija “Budi human”, dajući joj novi smisao.\nSuština je u tome da će u restoranima, koji su se uključili u akciju, gosti moći da poruče krempitu i plate je putem SMS poruke poslate na broj 3030 (poruka može da sadrži samo broj 1, koji je zajednički broj Fondacije). Na taj način doniraju pomoć onima kojima je najpotrebnija, korisnicima sredstava Fondacije „Budi human“.\nDo ovog trenutka učešće u “krempita maratonu” potvrdili su Madera, Tabor, Klub književnika, Id, Grafičar, Jazz bašta, Ambar, Epigenia, novobeogradski Mozzarella i Tulip Inn, restoran Courtyard hotela Marriott, zemunski Milagro…\nPrethodni članak: Nekada u čuvenoj seriji “Seks i grad”, danas u Beogradu: Mihail Barišnjikov u “Pozorištu na Terazijama”\nSledeći članak: Savršeni džins nije teško pronaći


Broj otkaza znaće se sledeće sedmice - Ozonpress :: internet portal\nTag: Otkazi u javnom sektoru\nPočetkom sledeće sedmice ministarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički trebalo bi da saopšti tačan broj zaposlenih u javnom sektoru, kao i koliko će njih do kraja ove godine biti otpušteno, saznaje Danas u Vladi Srbije. Prema aranžmanu sa Međunarodnim monetarnim fondom, Srbija u javnom sektoru ove godine treba da smanji broj zaposlenih za pet odsto – penzionisanjem i otpuštanjima, a koliko taj procenat podrazumeva ljudi biće poznato od ponedeljka, dok se prva otpuštanja očekuju već od 1. jula.\nUkupan i precizan broj zaposlenih u javnom sektoru u Srbiji i dalje ne postoji, a prema poslednjim okvirnim podacima, zaposleno je oko pola miliona ljudi, što bi trebalo smanjiti za 7.000 do 15.000. Tako je, barem, izjavila ministarka Kori Udovički pre dva meseca.\nNa sajtu Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave objavljen je Nacrt zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru koji će do juna biti na javnoj raspravi. Odredbe ovog zakona neće se primenjivati na javna preduzeća i javne medijske servise.\nKako se navodi u Nacrtu zakona, maksimalan broj zaposlenih u sistemu državnih organa, sistemu lokalne samouprave i sistemu javnih službi biće određen aktom Vlade Srbije, koji će utvrditi i maksimalan broj zaposlenih za svaki organ, organizaciju, službu i drugi organizacioni oblik u javnom sektoru, osim u lokalnim samoupravama. Prethodno kvote za broj zaposlenih biće utvrđene na predlog ministra državne uprave, broj profesionalnih vojnika na predlog ministra odbrane, a za MUP resornog ministra. Broj zaposlenih u diplomatsko-konzularnim predstavništvima predlagaće šef diplomatije, a u sudovima, javnim tužilaštvima i državnom pravobranilaštvu ministar pravde.\nMaksimalan broj zaposlenih u sistemu lokalne samouprave odrediće se primenom propisanih kriterijuma i merila. Tako će one sa do 50.000 stanovnika moći da imaju 9,50 zaposlenih na 1.000 stanovnika, od 50.000 do 100.000 – 11 zaposlenih na 1.000 stanovnika, a samouprave koje imaju do 150.000 stanovnika – 13 zaposlenih na 1.000. Nacrt zakona za veće gradove predviđa posebne kvote, pa će tako Kragujevac moći da ima 15 zaposlenih na 1.000 stanovnika, Niš 16,5, Novi Sad 18, a Beograd 18,5.\n„Ukupan broj zaposlenih na određeno vreme zbog privremeno povećanog obima posla, lica angažovanih po ugovoru o delu, ugovoru o privremenim i povremenim poslovima, zaključenih preko omladinske i studentske zadruge i lica angažovanih po drugim osnovama ne može biti veći od deset zaposlenih ili angažovanih lica, odnosno od deset odsto broja zaposlenih na neodređeno vreme kod organizacionog oblika“, navodi se u Nacrtu zakona o maksimalnom broju zaposlenih.\nInače, od decembra 2013. u Srbiji je na snazi zabrana zapošljavanja u javnom sektoru do 2016. godine, a Komisija za davanje saglasnosti za nova zapošljavanja Vlade Srbije za sada ne objavljuje broj odobrenja koja je do sada dala. Podsetimo, na zahtev novinara Danasa da se dostave ti podaci po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, nismo dobili odgovor od Vlade mesecima, zbog čega je pokrenut upravni postupak pred Upravnim sudom.\nMeđutim, na osnovu broja odobrenja koja su pojedinačno dobila ministarstva od te komisije, list Danas je prebrojao da je u javnom sektoru samo prošle godine uprkos zabrani zaposleno najmanje 13.500 ljudi.\nPoreklo 21/05/2015 u 23:24 Odgovorite\nOtpustice pismene i radne, a umesto njih ce udomiti svoje nepismene dzabolebarose po ugovoru o delu… Od 01. jula se skida zabrana zaposljavanja u javnom sektoru…\nMira Trisic 22/05/2015 u 08:19 Odgovorite\nPa kako to kad oni zaposljavaju ekspresno i svakodnevno. Sta ce biti sa snajkom i sekretaricom sns-a u GREJANJU? Da li se ovo odnosi na njih, ili ce da strada neki stari radnik, znalac svog posla i imalac morala?\ngrdana 22/05/2015 u 13:58 Odgovorite\nPO STAROM MODELU KOJI SE PRENOSI SA KOLENA NA KOLENO SVAKE VLADE,OTKAZ CE POPITI SVI,,NESVRSTANI,,DA BI NAPRAVILI PROSTOR PARTISKIM PULENIMA I ….UVLAKACIMA,MUKA MI JE VISE OD TOGA STA SE OVDE RADI\nKONTRA 24/05/2015 u 09:48 Odgovorite\nPUNA DISTRIBUCIJA-JAVNA PREDUZEĆA I OPŠTINA SNS “kadrova“\nČujem mlađani Poverenik Parezanović DEJSTVUJE..zaposlio u Grejanje sekretaricu SNS i ide po gradu priča kako je OBRAD dobar čovek ?! Pa vodi ga kući i otvorite privatnu firmu pa se širite i zapošljavajte !


JOVAN KOMŠIĆ: Politički monopoli strahuju od Vojvodine | Autonomija\nČlan Vojvođanske akademije nauka i umetnosti, politički analitičar Jovan Komšić ocenio je da Srbija ne koristi evropski potencijal Vojvodine u dovoljnoj meri, jer to ne odgovara delovima političkih elita koji se plaše da bi time izgubili postojeći politički i ekonomski monopol. U intervjuu za portal Autonomija.info Komšić kaže da u eliti Srbije zapravo postoji izvesna doza straha i podozrenja od Vojvodine, koju vide kao konkurenciju.\n– Na ekonomskom planu, monopoli se ograničavaju zakonskim propisima, dok su na političkom tržištu Srbije partije u kartelskom položaju. Zarad očuvanja te pozicije, one građanima nude nacionalni preporod po devetnaestovekovnom modelu, ali nemaju rešenja za konkretne probleme građana, jer „proizvode“ poražavajuće ekonomske rezultate. One onda nastupaju s maksimom kako je baš nerazvijenost i siromaštvo naša prednost u tom nacionalnom preporodu. I u tom ambijentu stvara se nova klasa moćnika koji najčešće nisu u prvom krugu politike, i koji su u prvoj fazi zavisni od garniture političke vlasti, dok u drugoj fazi vlast zavisi od njih i njihove ekonomske moći. A u takvom ambijentu se Vojvodina, kao razvijeniji deo Srbije, koja je sačuvala koliko-toliko vitalnosti i ima odgovarajuće i infrastrukturne i organizaicione i kulturološke i druge pretpostavke za učešće na ekonomskom i političkom tržištu, ne uklapa u interese političkih elita u Beogradu, odnosno oligrahijskom tipu vladavine koji ne trpi konkurenciju – ukazuje Komšić.\nKoliko se takav odnos kosi s proevropskom retorikom vlasti u Srbiji?\n– Političke elite zapravo nemaju interesa da institucionalizuju autonomiju Vojvodine, koja bi onda postala jedan od partnera, odnosno jedna od kota političke vlasti i koja bi bila i saradnik i akter u procesima solidarnosti sa nerazvijenima, ali i konkurent u toj ekonomskoj i političkoj utakmici. Zato se sadašnji odnos centralne vlasti prema autonomiji Vojvodine zasniva na jednom predmodernom obrascu monopolne vlasti. Međutim, taj obrazac ne može dugo opstati, jer nije kompatibilan s evropskim obrascem, koji podrazumeva i vladavinu prava i podelu moći i na horizontalnom i na vertikalnom nivou. A to znači i spuštanje vlasti ka srednjem i lokalnom nivou. A autonomija Vojvodine jeste objektivna potreba i istorijski ponuđena šansa u koju se ne može sumnjati, jer se ta autonomija već pokazala pozitivnom kad je reč o ekonomskim i socijalnim rezultatima. Istorija nudi, dakle, ne samo sećanja građanima Vojvodine, već i iskustva da je moguće efektivno upravljati svojim resusrima. Ali, dok god političke elite u Beogradu budu mogle da usporavaju taj proces podele moći, one neće deliti moć sa drugima. Čini se da je, ipak, sve bliži momenat kad to građani Srbije više neće tolerisati. Naime, javnomnjenjska istraživanja pokazuju da takvo raspolaženje nije većinsko samo u Vojvodini, nego i u drugim delovima Srbije.\nZnači li to da je Srbija onda jako daleko od procesa decentralizacije i regionalizacije? – Do stvaranja složene države, odnosno do regionalizacije može doći samo u demokratski izgrađenim sistemima i zemljama u kojima nema monopola poltičkih elita. Jer, tamo gde postoji cilvilno organizovano društvo, poltički akteri moraju da pristanu na podelu moći. A Vojvodina će dobiti snagu jače institucionalne karte u mapi Srbije onda kad Srbija prihvati standarde po kojima žive i evropske nacije, i kad je reč o borbi protiv korupcije i kontroli finansijskih tokova, vlasništva nad mandatima poslanika, transparentnosti odlučivanja, prava lokalnih vlasti da učestvuju u donošenju odluka… U racionalnom interesu centralnih vlasti je da prenesu deo nadležnosti i odgovornosti i samoinicijativnosti na niže nivoe.\nA da li to što se ovde godinama odlaže vraćanje imovine lokalnim samoupravama, na primer, govori i da naše elite zapravo ne razumeju Evropu, o kojoj inače tako mnogo pričaju, dok istovremeno demokratska pravila i procedure primenjuju gotovo pod prinudom?\n– Postoji jedan sloj ljudi u kulturološkim i ideološkim aparatima države koji žive u javnomnjenjskom prostoru držeći monopol nad patriotizmom. Oni su zaštitnici patrije od konkurencije drugomišljenika i instinktivno se bore od svakog oblika vertikalne podele vlasti, jer to urušava njihov monopol. A to se pokazalo i u polemici o vojvođanskom Statutu, protiv kojeg su ustali i delovi univerzitetske klase. Obično se, naime, misli da je regionalizacija podela stvorenog, a retko kad se o regionalizaciji kod nas govori kao o instrumentu uvećanja resursa nacije, a ona to jeste, posebno kad je reč o nerazvijenim državama. Oduzimanje imovine pokrajinama i lokalnim samoupravama sredinom 90-ih godina smišljeno je da bi se oduzeli resursi tadašnjoj opozicji koja je osvojila lokalnu vlast u najvećim gradovima i opštinama Srbije. Paradoksalno je da to do danas nije vratila ni demokratska vlast, iako je reč o procesu koji je i efektivan i simbolički. Jer, daje pravo ljudima da budu suvereni građani u svojom lokalnim i regionalnim zajednicama, a, s druge strane, ta imovina može biti materijalna podloga za realizaciju određenih ekonomskih projekata na lokalu. Zato je zapanjujuće je kako i demokratske strukture vlasti stalno odlažu realizaciju tog obećanja i ustavne obaveze prema lokalnim zajednicama i Vojvodini. A dok se taj zakon ne stavi na dnevni red, sva verbalna obećanja i proevropska priča ostaje bez realnog uporišta.\nKako vidite to što se kod nas tema regionalizacije najčešće obrazlaže potrebom da se napravi ravnoteža u odnosu na autonomiju Vojvodine?\n– Regionalizacija i decentralizacija očigledno nisu u vrhu političkih prioriteta sadašnjih garnitura vlasti. Ali veći problem od toga su maniri simuliranja političke volje da se Srbija decentralizuje i regionalizuje. Međutim, u postojećem ambijentu aktuelna inicijativa Ujedinjenih regiona Srbije ne mora biti loša. Zanimljivo je da tu inicijativu pokreće stranka G17 plus, koja je u vladajućoj koaliciji, a još zanimljivije je i da u njenom promovisanju ta stranka ulazi u neobične koalicije na lokalnim i regionalnim nivoima, i to sa strankama čiji lideri nisu baš bili prepoznatljivi po pozitivnom odnosu prema regionalizaciji, ili pak autonomiji Vojvodine. Tu, pre svega, mislim na Narodnu partiju Maje Gojković, političarke koja je svoj kredibiltet gradila na potpuno drugačijoj platformi koncentrisanoj i na negaciju identiteta Vojvodine. To je sad izgleda jedan eksperiment, ali koji bi ipak mogao biti korak napred i zbog činjenice da otvara pitanje ustavnih promena. A tome će morati da se izjasne i ostale akteri vlsti, a pre svega Demokratska stranka, jer što se budemo više približavali Evropskoj uniji, pitanja decentralizacije i regionalizacije biće sve relevantnija. I u tom kontekstu ta inicijativa je pozitivna. Uostalom, i u interesu Vojvodine je pozitivan odnos prema svakoj ideji dobro projektovane regionalizacije Srbije koja uvažava specifičnosti njene autonomije.


TRENING ZA OTKAZ Kompanija omogućila davanje otkaza u virtuelnoj stvarnosti\nIako se o virtuelnoj stvarnosti već nekoliko godina govorilo kao o sledećoj velikoj stvari u tehnologiji, do sada još nije predstavljen uređaj kao niti revolucionarna aplikacija koja bi privukla veliki broj ljudi i "naterala" ih da urone u ovaj svet. Takođe, još su dve stvari koje ljude odvraćaju od virtuelne stvarnosti – to su i dalje preveliki uređaji, odnosno naočare koje je potrebno nositi za prikaz VR sadržaja i naravno, cena samih uređaja.\nNo dok VR tek čeka "svoj trenutak" i probijanje na masovno potrošačko tržište, ova tehnologija pokazala se veoma uspešnom i popularnom u edukaciji i treniranju zaposlenih u brojnim industrijama. Jasno je kako je za npr. upravljanje avionima potrebno provesti mnogo vremena u simulatorima i u uslovima virtuelne stvarnosti, no VR sve se više koristi i za edukaciju menadžera o načinima komunikacije sa zaposlenima.\nTako kompanija "Talespin" klijentima omogućava trening ponašanja na radnom mestu u virtuelnim uslovima, a među tome, u tom virtuelnom poslovnom prostoru moguće je i – otpustiti radnike. Menadžeri tako razgovaraju s virtuelnim zaposlenima čije reakcije na obaveštenje o otpuštanju zavise o načinu na koji im to menadžeri saopšte. Pri razvoju takvih aplikacija koriste se veštačka inteligencija i mašinsko učenje kako bi virtuelni radnici mogli što realnije da reaguju na razgovor s nadređenim "stvarnim" osobama.\nKako je za "MIT Technology Review" rekao izvršni direktor "Talespina" Kajl Džekson, u budućnosti možemo da očekujemo da će edukacija u virtuelnoj stvarnosti postati popularna među sve više kompanija jer često omogućava nivo realnosti u edukaciji i treningu koji nije moguće postići u drugačijim uslovima. Većina proizvoda "Talespina" fokusirana je na edukaciju vezanu za komunikaciju, pogotovo u nekim teškim situacijama poput davanja otkaza, sticanja boljih razgovornih veština prilikom intervjua i slično.\nNA "STUB SRAMA" Đorđević: "Objavljivaćemo imena kompanija koja budu davala OTKAZ"\nJOŠ JEDNA BANKA OTPUŠTA 2.000 RADNIKA Otkazi zbog rastućih troškova\nPosle 10 godina čekanja, protesta, konstantnih apela vlastima i sudskih postupaka deo radnika ICG i Generaleksporta dočekao je da dobije deo duga, od ukupno 200 evra po godini staža koliko je država trebalo da im isplati prema socijalnom programu još u proleće 2009. godine.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će 400 ljudi u Kragujevcu već za nekoliko meseci dobiti posao u novootvorenoj fabrici "Yanfeng", a za dve godine ukupno 800 Kragujevčana.


Velebit o incidentu ispred predsedništva Srbije | N1 Srbija\nVelebit: Kako građani da imaju poverenje u policiju, ako ga Vučić nema\n14.08.2019. |18.23 |\nSubotnji incident ispred Predsedništva Srbije u kojem su učestovali pripadnici elitne jedinice Kobra, nepotreban je događaj sa prekomernom upotrebom sile, koji otvara i pitanje šta se dešava u bezbednosnim strukturama i zašto su Kobre intervenisale, ocenjuje politikolog Vuk Velebit.\nNa protestima su prethodno uvek bili pripadnici policije, a sad imamo reakciju vojne policije koja koristi nasilne metode da savlada učesnika protesta, za čime nije bilo potrebe, kaže Velebit.\n"To je bila preokmerna upotreba sile, nije bilo potrebe za pesničenjem, moglo je i na neki drugi način da se reaguje, ali pitanje je zašto tu nije bila policija i zašto nije intervenisala u toj situaciji, jer je to više u njih oblasti", ocenjuje on.\nVelebit smatra da se otvorila i tema odnosa predsednika Aleksandra Vučića, koga obezbeđuju pripadnici elitne jedinice Kobra, prema policiji.\n"Postoji doza nepoverenja Vučića u policijske strukture. Kad je postao predsednik, rasformirana je jedinaca MUP-a koja je štitila dotadašnjeg predsednika Tomislava Nikolića, i na njegov zahtev sada ga čuvaju Kobre. To otvara pitanje da li on nema poverenja u policiju", kaže.\nKoju poruku on šalje građanima, ako nema poverenja u policiju i kako mi da imamo poverenje ako ga on nema i traži da ga čuvaju pripadnici Kobri, upitao je politikolog u Danu uživo.\nOn je rekao da se postavlja kao tema i odnos Vučića i ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića. "Da li tu postoji neko neslaganje i nepoverenje između dva čoveka koji obavljaju dve važne funkcije", rekao je.\nProblem je, navodi, što su stvari u svakom domenu iz polja institucionalnog prebačena u domen ličnog, pa sad raspravljamo kakav je odnos Vučića i Stefanovića, umesto da svako radi svoj posao.\nPrema njegovim rečima, pitanje ko kontroliše policiju se otvara, ali i pitanje arbitrarnosti. Ne može svaki predsednik da odlučuje od danas do sutra ko će ga čuvati, već to jasno zakonski mora da bude formulisano.\n"Ko koga čuva i koja je uloga jedinica, a ne da imamo neobeležena lica kao što je bilo u subotu. Mnogo bi jasnije sve bilo da su bili u uniformama ili nosili neke značke", kaže.\nIsto tako ni na protestima nema policije u uniformama, podseća.\n"Tu jesu pripadnici javnog reda, ali kako građani da znaju kome da se obrate ako ne vide policajce sa legitimacijom, ako bude nekih incidenata", kaže i dodaje da je legitimno postaviti pitanje ko su ljudi koji vas čuvaju i zašto nisu obeleženi.\nNe postoji namera ni želja kod predstavnika vlasti da se u budućnosti takve situacije ne ponove, rekao je Velebit, jer im odgovara da se to vrši na netransparentan način, ali to je rizik za opštu bezbednost.\n"Nakon svih situacija, kako građani da imaju poverenje ili da se osećaju bezbedno kad vide pripadnike MUP-a", rekao je.\nVelebit je upitao čemu služi policija, ako Kobre prezuzimaju njihove nadležnosti.\n"Te oblasti su zakonom jasno uređene, ali izostaje primena zakona, pa predstavnici vlasti to pokušavaju da zamaskiraju, pa kažu čuvaće nas samo žene, sklonicemo ogradu. To je samovolja i zamena teza", istakao je.\nVelebit je rekao i da je pogrešno da jedan čovek arbitrarno odlučuje o ovakvim pitanjima.\n"Nedopustivo je da čujemo predsednika koji daje arbitrarna naređenja mimo zakona i institucija", dodao je.\nVažno je da javnost vrati ovo pitanje u okvir institucija i da ukaže da pojedinci ne mogu da sami odlučuju mimo institucija.\n"Imate savetnicu predsednika koja daje izjavu da će se nešto vršiti mimo zakona - to je podrivanje sistema, pogotovo što se radi o predsedniku. Menjaju teze zarad svog marketinga, i svesno najavljuju da će kršiti zakon", zaključio je on.\nvuk velebit kobre predsedništvo Aleksandar Vučić Policija\nA ko cuva predsednika Svedske?\nPolicija služi privatnim izvršiteljima, zelenašima, kriminalcima, prevarantima..., dok narod pati. Nepravda, uništili su nas i srozali policiju na dno mulja u kom se koprca. Policija mora uz narod!!!\nKako da ima poverenje u policiju kad nisu hteli da raguju u Sava mali? Kako?


April u Novom Sadu - Okrugli sto Finansijska podrška i inovacije u službi MSP - Enterprise Europe Network\nApril u Novom Sadu – Okrugli sto Finansijska podrška i inovacije u službi MSP\nOkrugli sto na temu Finansijska podrška i inovacije u službi malih i srednjih preduzeća biće organizovan u Novom Sadu u drugoj polovini aprila. Cilj okruglog stola je unapređenje poslovnog ambijenta za efikasniju i čvršću saradnju između nauke i privrede, kao osnovni preduslov za implementaciju inovativnih ideja u praksi.\nUčesnici okruglog stola će se osvrnuti na postojeće probleme sa kojima se suočavaju preduzeća u ostvarivanju konkurentnosti u ekonomiji zasnovanoj na znanju i inovacijama. Značaj transfera znanja u funkciji poboljšanja inovacionog i razvojnog potencijala preduzeća će biti posebno naglašen. Kroz kratka uvodna predavanja daće se pregled dostupnih finansijskih i nefinansijskih mehanizama za uspostavljanje saradnje i umrežavanje naučno-istraživačkih organizacija i preduzeća, nakon čega će učesnici okruglog stola odgovarati na pitanja publike.\nUkoliko ste zainteresovani za više detalja, možete kontaktirati učesnike putem emaila een-srbija@uns.ac.rs.


Fotografije čiateljki, Slavica Miletić\nRecimo, uspešna vlada, to jest stranke koje je čine, imaju nenadoknadivu prednost. Ne znači i da će ona biti dovoljna, kao što neuspešna vlada ne može a da ne bude time hendikepirana, što ne znači da opozicija mora da dobije izbore. Isto važi i za dostupnost sredstava, jer ma koliko da se finansiranje stranaka reguliše, razlike po jednom ili drugom osnovu će ostati. No, naravno, uslovi pod kojima se komunicira sa javnošću i iznose stavovi i programi i mogućnost da se u javnoj raspravi suprotstave gledišta, ti se uslovi svakako mogu učiniti jednakim za sve. No, čak i ako nisu, izbori su svejedno, kao što znamo iz niza skorašnjih primera, način da se promeni vlast. Jer ako je ono što vlast čini, po posledicama koje izaziva, nepopularno ili nije u interesu većine, ostaje samo da se glasanje sprečava ili da se glasovi ne broje, da se dakle koriste sila i manipulacija, pa da se oni ne izgube.\nNovi magazin, 22.02.2016.


Rusija: Uhapšena trojica islamista — planirali terorističke napade - Sputnjik Srbija\n08:24 07 Jun 2020\nRusija: Uhapšena trojica islamista — planirali terorističke napade\n09:55 01.03.2019 (osveženo 10:11 01.03.2019) Preuzmite kraći link\nU ruskom Hanti-Mansijskom autonomnom okrugu uhapšena su trojica islamista koji su planirali da izvedu nekoliko terorističkih napada u kojim bi pretežno stradali pripadnici ruske policije, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Rusije.\nKako se navodi, dvojica terorista uhapšena su još sredinom februara, ali treći je uhapšen tek danas.\nSprečen teroristički napad na rusku bazu u Tadžikistanu\nNjih trojica redovno su se sastajali u jednom stanu u Surgutu gde su planirali kako da napadnu objekte policije, ali i druga važna infrastrukturna zdanja.\nPrema rečima portparolke MUP-a Irine Volk, teroristi su planirali i da podmetnu bombu na lokaciji gde se u velikom broju okuplja narod.\nPrilikom pretresa pronađeno je nekoliko bombi, pištolja sa municijom i improvizovanih eksplozivnih naprava, kao i fotografija jednog od rukovodioca lokalne policije zbog čega se sumnja da je upravo on bio meta njihovog napada.\nProtiv trojice uhapšenih podignuta je optužnica za terorizam.\nteroristi, policija, hapšenje


Prošečna oktobarska neto plata u S. Makedoniji 452 evra\nTanjug 23. decembra 2020. 13:35\nSKOPLJE – Prosečna oktobarska neto zarada po zaposlenom u Severnoj Makedoniji iznosila je 27.899 denara (452,3 evra), što je porast od 8,4 odsto u odnosu na isti mesec 2019. godine, objavio je danas Državni zavod za statistiku.\nU odnosu na septembar, prosečna neto plata u oktobru je bila veća za 1,8 procenata. Iz zavoda za statistiku su naveli da je porast prosečne oktobarske neto plate rezultat povećanja zarada u sektorima zdravstva i socijalne zaštite, umetnosti, zabave i rekreacije i u prerađivačkoj industriji.\nKako prenosi portal Faktor.mk, statistički podaci pokazuju da su dve od pet najplaćenijih profesija zabeležile pad neto plata u oktobru.\nNajplaćeniji su zaposleni u IT sektoru, kojima su zarade porasle za 9,7 odsto u poređenju sa oktobrom prošle godine. Prosečna neto plata u sektoru računarskog programiranja, konsaltinga i srodnih delatnosti iznosila je u oktobru 66.831 denara (1.084 evra).\nSlede zaposleni u proizvodnji osnovnih farmaceutskih proizvoda i preparata sa prosečnom platom od 46.575 denara (755 evra), za 0,3 odsto nižom nego lani, i zaposleni u bankarskom sektoru čija su prošečna primanja iznosila u oktobru 43.800 denara (710 evra), što je pad od 1,2 procenta na godišnjem nivou.\nPreostala dva mesta na listi top pet najplaćenijih profesija drži sektor telekomunikacija sa prosečnom zaradom od 43.110 denara (699 evra), većom za 7,4 odsto nego u oktobru 2019, te druge stručne, naučne i tehničke delatnosti, gde je prosečna plata skočila za čak 19,9 posto, na 42.816 denara (694,5 evra).


Otvaranje nove sezone Fashion brunch-a – Nadlanu.com\nOtvaranje nove sezone Fashion brunch-a\nObjavljeno 2. okt 2006. / 12:53:19\nFashion brunch, koji je zaživeo još pre godinu dana, posle kraće letnje pauze, svečano je otvorio novu jesenju sezonu, u restoranu "Metropolitan Grill", u hotelu Hajat\nKoncept Fashion brunch-a je - kombinacija mode, vrhunske kuhinje i žive evergrin i lagane džez muzike, od 13 do 17 časova. Da bi vam nedeljni ručak bio što opušteniji, organizatori su uspostavili saradnju s modnim kućama i dizajnerima, koji će se menjati na svake tri nedelje. Bitno je da ovo nije klasična modna revija, već je restoran dekorisan u posebnom modnom stilu. Svuda se nalaze lutke koje su, moram priznati, privlačile pažnju svojim odevnim kombinacijama. Manekenke su se na neki neformalni način šetale kroz restoran, tako da su gosti mogli da vide o čemu se radi. Interesantno je to što se svim prisutnima pružila prilika da se upoznaju, popričaju i konsultuju sa kreatorom lično.\nGosti su imali prilike da degustiraju domaće i internacionalne specijalitete sa izuzetno inspirativnog "švedskog stola", sa velikim izborom hladnih i toplih predjela, raznovrsnih salata, plodova mora i poslastica. Poseban deo bio je rezervisan za "Otvorenu kuhinju", gde su šefovi kuhinje, na zahtev gostiju, pripremali šest različitih vrsta domaće testenine.\n"Napravljena je jedna vrsta paketa, švedski sto koji uključuje konzumaciju domaćih bezalkoholnih i alkoholnih pića, penušavih, crnih i belih vina, raznih vrsta piva, žestokog pića, sokova, mineralne i kisele vode, čajeva i kafe - i sve to po ceni od 2.950 dinara po osobi. Mislim da će ovako gostima biti mnogo lakše, jer pored toga što mogu da jedu koliko hoće, na kraju neće morati da se prebrojavaju. Nedeljni brunch je uvek otvoren za hotelske goste, a još više za sve ostale ljude koji možda ni ne znaju da se ovako nešto dešava. Sve ih vrlo rado pozivam da nas posete i vide šta nudimo" - otkrila nam je u kratkom razgovoru Olgica Misić, PR hotela "Hajat".\nNovi sezonu Fashion brunch-a otvario je renomirani modni kreator Milan St. Marković. Uz njega su se predstavila još dva mlada dizajnera koji sarađuju s njim i oni će biti tu i u naredne dve nedelje.


Nj.e. Kristofer Hil: Gradićemo vezu sa vama svakodnevno, Koka-kola najbolji diplomata Nj.e. Kristofer Hil: Gradićemo vezu sa vama svakodnevno, Koka-kola najbolji diplomata\nGrađani istočne Srbije treba da budu ponosni jer su dobili novog važnog člana zajednice, “Koka-Kolu”, a sa tačke gledišta SAD ima još mnogo toga što će raditi sa Srbijom, poručio Nj.e. Kristofer Hil, ambasador SAD u Srbiji, na svečanom otvaranju punionice gazirane vode “Rosa Homolje”, koja je u sastavu kompanije “Koka-kola”, u naselju Neresnica, nedaleko od Kučeva.\n“Drago mi je da budem ovde sa vama. To je veliki dan”, poručio je na srpskom jeziku Hil i istakao da je imati partnera kao što je “Koka-Kola”, za koju je rekao da je najbolja, najbolji način da se ide ka budućnosti.\n“Svaki Amerikanac poznaje Koka-Kolu i veoma je ponosan na nju. Amerika nema boljeg diplomatskog predstavnika od Koka-Kole. Koka-Kola je prisutna svugde i radi ono što dobre diplomate treba da rade – a to je da nudi praktična rešenja”, objasnio je Hil.\nOn je ukazao je da neće samo ljudi u Srbiji uživati u proizvodu iz Neresnice, već građani širom sveta, jer će se ovaj proizvod izvoziti.\n“Sa tačke gledišta SAD, još mnogo toga ćemo raditi sa vama u Srbiji. Gradićemo vezu sa vama svakodnevno”, poručio je Hil.\n“Koka-Kola” će nastaviti sa novim investicijama da doprinosi ekonomskom i privrednom razvoju Srbije, poručio je generalni direktor “Koka-Kole HBC” za Srbiju i Crnu Goru Svetislav Atanasov i ukazao da je ovo druga “Rosina” punionica u Srbiji, pored one na Vlasini, te naveo da je ova investicija vredna pet miliona evra, kao i da je u fabrici u Neresnici zaposleno oko 50 ljudi.\nNa ovaj način domaće tržište voda obogaćeno je prirodnom gaziranom vodom, sa obronaka čistih homoljskih planina.\nU pitanju je voda visokog kvaliteta i odličnog mineralnog sastava, sa visokim sadržajem kalcijuma, koja dolazi pod poznatim brendom “Rosa”.\nKristofer Hil: Moravski koridor je od istorijskog značaja za region\nAmbasador SAD u Srbiji Kristofer Hil ocenio je da je Moravski koridor infrastrukturni projekat od istorijskog značaja ne samo za Rasinski okrug i centralnu...


Opštinska vlast u Beloj Crkvi izabrana je u skladu sa zakonom, saopštilo je Ministarstvo za lokalnu samoupravu. Ova odluka je otklonila pravne prepreke da nova vlast predvođena Srpskom naprednom strankom započne rad u toj opštini. Do promene vlasti u toj vojvođanskoj opštini došlo je nakon niza incidenata: od koškanja do štrajka glađu.\nBiber sprej, koškanje, štrajk glađu – ovako je izgledala smena vlasti u opštini Bela Crkva. U ovoj vojvođanskoj opštini, koja ima približno 9.000 stanovnika, političke promene nisu prošle bez incidenata.\nNaime, Demokratska stranka i Liga socijaldemokrata Vojvodine, nakon vanredne skupštinske sednice na kojoj je njihova koalicija smenjena, odbile su da priznaju novu vlast na čelu sa Srpskom naprednom strankom, tvrdeći da je smena bila nelegalna.\nU raspravi koja se razvila u zgradi opštine došlo je do incidenta između odbornika i obezbeđenja koje nije dozvolilo ulazak lokalnih političara u objekat. Tom prilikom je korišćen i biber sprej. Nakon toga troje odbornika i jedan član Opštinskog veća u Beloj Crkvi stupili su u štrajk glađu i tražili su da resorno ministarstvo reaguje.\nMinistarka lokalne samouprave, Kori Udovički, obavestila je štrajkače da je to ministarstvo utvrdilo da je smena vlasti bila regularna.\nSandra Ristić, odbornica Lige koja je bila u štrajku, kaže za RSE da će oni nastaviti borbu i postavlja nekoliko pitanja.\n"Ništa nje sporno kada neko ima većinu, mi smo se borli protiv nasilja i protiv načina kako je do te promene došlo. Kori Udovički prvo izlazi sa konstatacijom da je bilo neregularnosti, zatim stiže odgovor od nje da jeste bilo neregularnosti ali sve je u skladu sa zakonom. Da li mi želimo tavku vlast koja će iznajmljivati famozne batinaše koji zabranjuju ulaz u zgradu? Da li će to tako biti na izbornim mestima? Šta će nama onda izbori?", pita se Ristić.\nIz Srpske napredne stranke su poručili da, kako kažu, Demokratsku stranku boli istina i očigledno je da ne mogu da prihvate realnost - da su izgubili poverenje građana.\nPolitikolog Duško Radosavljević kaže da su ovavka dešavanja na lokalu samo nastavak prakse koja je ustanovljena još pre nekoliko godina.\n"Očigledno je da je ljudima na lokalu bitno da se pozicioniraju pre izbora i onda se dešavaju ovakvi događaji koji su po prilično udaljeni od demokratskog procesa. Ovo naravno nije izolovan slučaj već reč o modelu koji duže postoji u ovoj državi", naglašava on.\nDusko Radosavljević kaže da ne vidi volju da se proces demokratizacije na lokalu bude unapređena.\n"Očigledno je ovde nema želje da se uspostavi obrazac političke kulture gde će se protivnici uvažavati, gde će opozicija biti prava opozicija. Cilj je osvojiti politički plen i onda u toj situaciji nema pardona prema opomentima", zaključuje Radosavljević.


Zakon o Privrednoj komori možda u Strazburu - Ozonpress :: internet portal\nTag: komora, privreda, Strazbur, Zakon\nOdlukom Skupštine Privredne komore Srbije od januara ove godine povećana je članarina za članstvo u Komori koju su obavezna da plaćaju sva privredna društva u Srbiji. Odluka o visini, rokovima i načinu plaćanja jedinstvene članarine i finansiranju PKS objavljena je na sajtu Privredne komore Srbije, ali najveći deo vlasnika i direktora privrednih društava u Srbiji, sa novom, znatno uvećanom članarinom, upoznao se tek kada im je na potpis stigao obračun zarada za zaposlene, budući da se ova članarina plaća uz isplatu zarada. Istovremeno, ovo povećanje ponovo je pokrenulo temu članstva u Privrednoj komori na kojoj su neki privrednici, a među njima i čačanski, insistirali još pre nekoliko godina ukazujući na protivustavnu odredbu po kojoj je članstvo u Komori obavezno.\nUprkos činjenici da je svojevremeno nadležni odbor Skupštine Srbije ocenio da je obavezno članstvo u PKS u skladu sa Ustavom Srbije, deo privrednika tvrdi suprotno, pozivajući se na član 55. stav 1. Ustava. Naime, ovim stavom se jemči sloboda političkog, sindikalnog i svakog drugog udruživanja, kao i pravo da se ostane izvan svakog udruženja. Privrednici, takođe, ukazuju da se ovom odredbom istovremeno krše i član 18. stav 3. Ustava Srbije i član 11. Evropske konvencije o zaštiti ljudskih i manjinskih prava, koji, takođe, garantuje slobodu udruživanja, ističe naš sagovornik. Na drugoj strani srpski privrednici kao apsurdne ocenjuju izjave pojedinih državnih zvaničnika koji tvrde da je na sličan način organizovana Privredna komora Austrije, prenebegavajući činjenicu da se način organizovanja austrijske Komore ne kosi sa ustavom te države članice EU.\nU procesu podržavljenja Privredne komore Srbije prvo su ukinute sve regionalne privredne komore. Njihova imovina postala je sastavni deo PKS, a zaposleni postali predstavnici nekakvih kancelarija PKS. Zatim je privrednicima nametnuto obavezno članstvo i selektivna članarina čiji iznos diskreciono određuje Komora.\n– Zašto bi Komora bilo šta menjala u svom radu kada ima zakonom obezbeđene prihode od prenetih državnih ovlašćenja i obavezne članarine – pitaju privrednici, dodajući da Komora ukoliko želi privrednike u svom članstvu, mora svojim radom da im se nametne.\nMada je još pre dve godine Ustavnom sudu predat zahtev za ocenu ustavnosti Zakona o privrednim komorama, srpski privrednici još uvek čekaju na odgovor ovog suda najavljujući da će se, ako bude potrebno, obratiti i Evropskom sudu za ljudska prava, s obzirom na to da članstvo u udruženjima u kojima pretežu privatnopravni elementi, poput Privredne komore Srbije, ne može biti obavezno. Privrednici ne žele zakonskom prinudom biti članovi ovakve Komore. Ukoliko Ustavni sud proglasi ovaj zakon neustavnim, a srpski privrednici veruju da hoće, oni najavljuju da će utuživanjem tražiti povrat svakog dinara u redovnom sudskom postupku. Za razliku od svojih kolega iz ostalih gradova i nekih čačnskih privrednika koji su pre nekoliko godina javno digli glas protiv obaveznog članstva u PKS, sudeći na osnovu odsustva reakcija čačanskih udruženja privrednika povodom povećanja cene članarine u Komori, kako objašnjava Dragan Vučetić, stiče se utisak da Čačani nemaju primedbi na nove cene.\n– U razgovorima sa pojedinim vlasnicima preduzeća u našem gradu shvatio sam da mahom nisu upoznati sa izmenom visine članarine i prilično su bili u neverici kada sam im rekao da je članarina povećana, ne za par procenata ili za par desetina procenata, već u kategoriji srednjih preduzeća povećanje je čak za 80 puta u odnosu na iznos članarine koji je bio prošle godine. Evo primera, preduzeće koje je prošle godine plaćalo članarinu za PKS u mesečnom iznosu od 600 dinara, od januara ove godine plaća oko 48.000 dinara mesečno. Iznenadilo me je i saznanje da čačanska udruženja privrednika Unija 2000, Gradac, Forum privrednika, nisu svoje članstvo obavestili o drastičnom povećanju članarine za PKS, pa tako ispada da čačanski privrednici nemaju primedbe na nastalu situaciju. Svi koji su sada saznali gunđaju sebi u bradu, ali zvanične i javne reakcije nema. Kao da se privrednici plaše da dignu glas protiv ove odluke o enormnom povećanju članarine – kaže Dragan Vučetić, nekadašnji odbornik i bivši predsednik Saveta za budžet i finansije u Skupštini Grada Čačka.\nPrivrednici, odnosno onaj njihov deo kod kojih je povećanje cena članarine u PKS izazvalo burne reakcije, osim što Komori zameraju insistiranje na obaveznom članstvu i diskrecionom pravu prilikom određivanja visine članarine, negativno ocenjuju činjenicu da se PKS nikad nije suprotstavila nijednom fiskalnom i parafiskalnom nametu koji je država uvodila posustaloj privredi.\n– Na taj način Komora daje lažni legitimitet velikom broju zakona na koje se ne može uticati što, u suštini, dovodi do potpune marginalizacije uticaja privrede koja se već duži niz godina suočava sa teškim materijalnim stanjem – upozorava Milan Knežević iz Asocijacije malih i srednjih preduzeća.\n– Privredna komora Srbije u Beogradu ima oko 200 zaposlenih, ne računajući Ijude u inostranim predstavništvima i regionalnim kancelarijama. Prema usvojenom finansijskom planu za ovu godinu, ukupni prihodi na koje Komora računa iznose 1,08 milijardi dinara, a isto toliko je predviđeno i da potroši. Pri tom, prihodi od članarina će dostići 590 miliona, od usluga će biti ubrano 493 miliona, od čega sopstvene usluge iznose 230 miliona, a dodatne 222,6 miliona dinara. Prihodi od prenesenih ovlašćenja države su ogromni.Tako od TIR karneta i ugovorenih penala stižu 132 miliona, od ATA kameta 33 miliona, od izdavanja poslovnog prostora 105, dok finansijski prihodi iznose 70 miliona dinara. Kod rashoda, najveća stavka planirana je za zarade, naknade i ostala lična primanja, čak 496,2 miliona dinara, za zaposlene u inopredstavništvima troši se 30 miliona, čemu treba dodati još i troškove za njihov rad od 52 miliona, kao i promotivne aktivnosti koje su teške dodatnih 30 miliona. Na materijalne troškove 449,8. Za dnevnice u zemlji i inostranstvu predviđena su 24 miliona, koliko je i planirani regres za zaposlene, dok se troškovi reprezentacije „svode“ na 10 miliona. Za informacioni sistem, softver i obuku, izdvajaju se 34 miliona, a zbog izgubljenih sporova sedam. Zanimljive su i zarade funkcionera, jer predsednik ima 167.600, potpredsednici kao i generalni, izvršni i direktor sektora za privredni sistem imaju istu platu od 150.840 dinara, dok direktori sektora industrije i poljoprivrede dobijaju 134.080 dinara. Prosek zarada za januar ove godine u PKS iznosi 76.349, najniža zarada je 50.280 dinara – rekao je tom prilikom Knežević.\nTekst je objavljen u okviru projekta „“Privredni barometar“ koji je sufinansiran kroz javni konkurs Grada Čačka. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva.