Ako bismo Grad Novi Sad uporedili sa Beogradom, prestonica ima gotovo 4,4 puta više žrtava - 92\nObjavljeno: 04.12.2021. 23:54h 23:59h\nProšle godine smo po prvi put imali manje od 500 žrtava u saobraćaju, ali onaj ko je smrt izbegao jer je ispoštovao saobraćajni propis, teško da može da zamisli kako je porodici onoga ko je zbog tuđe ili sopstvene greške stradao.\nNažalost, među poginulima ima mnogo pešaka - od ukupno 492 žrtve tokom prošle godine pešaci su činili 127 ili 26 posto. Na prvom mestu su bili vozači (280), a na trećem putnici (82), piše Telegraf.\nNovi Sad, najveća opština u zemlji i naš drugi po veličini grad sa kompleksnom mrežom saobraćajnica podneo je i najveći danak - 21 žrtvu. Slede ga znatno manje opštine: Zemun, Smederevo i Čukarica, koje imaju po 15 žrtava i Kraljevo sa 14 poginulih.\nAko bismo Grad Novi Sad uporedili sa Beogradom, prestonica ima gotovo 4,4 puta više žrtava - 92.\nMeđutim, ono što posebno zabrinjava u Gradu Beogradu jeste činjenica da je na teritoriji Čukarice udeo poginulih pešaka čak 40 posto - od 15 poginuluh šestoro čine pešaci. U Zemunu je takođe značajan broj poginulih pešaka - 4.\nPešaci su značajno ugrožena kategorija, budući da nemaju nikakvu zaštitu, što pokazuje podatak da u slučaju smrtnog ishoda u čak 47 posto slučajeva stradaju na licu mesta.\n- Svetska zdravstvena organizacija je proglasila pešake, bicikliste i vozače i putnike na mopedima i motociklima ranjivim kategorijama učesnika u saobraćaju, s obzirom na povećanu verovatnoću da budu ozbiljno povređeni ukoliko dođe do saobraćajne nezgode, u odnosu na vozače i putnike u putničkim automobilima, autobusima, teretnim vozilima i drugim kategorijama motornih vozila. U Republici Srbiji ranjive kategorije učesnika u saobraćaju čine čak 45% poginulih lica - kazali su u Agenciji za bezbednost saobraćaja.\nU putničkom automobilu prošle godine stradalo je 219 ljudi, na motoru 45, a na biciklu čak 41. Ugroženi su i traktoristi - stradalo je njih 25. U teretnom vozilu život je izgubilo 10 osoba, na mopedu 7, a u autobusu 5.\nBeogradske crne tačke u saobraćaju:\nAgencija za bezbednost saobraća izdvojila je sledećih devet crnih tačaka saobraćaja u Beogradu.\n- Obrenovački drum i Svetolika Lazarevića Laze (Čukarica),\n- Obrenovački drum i Bore Stankovića Makiš (Čukarica),\n- Bulevar oslobođenja – čak dve lokacije (Vračar),\n- Bulevar oslobođenja, Tiršova, Nebojšina i Krušedolska (Vračar),\n- Tošin bunar, Dr Žorža Matea i Bulevar Zorana Đinđića (Novi Beograd),\n- Trgovačka, Ace Joksimovića i Ilije Đuričića (Čukarica),\n- Mileševska i Radoslava Grujića (Vračar),\n- Bulevar kralja Aleksandra, Tršćanska i Pop Stojanova (Zvezdara) i\n- Karađorđeva i Zemunski put (Savski venac).\nUZNEMIRUJUĆI SNIMCI IZ NOVOG SADA! Ovo mesto je CRNA TAČKA grada, strašne saobraćajke se dešavaju (VIDEO)\nUDES NA NOVOM BEOGRADU: Na kružnom toku vozila udarila jedno u drugo\nSaobraćajne nesrećeBeogradPoginuliCrne tačkeUdesi\n"POKVARIO MI SE HASKI": Pogledajte OVAJ PRIZOR, zovu ga - "MARFIJEV ZAKON 17K" ! (VIDEO)


Udruženja biciklista predlažu dvosmerno kretanje bicikala u jednosmernim ulicama, policija skeptična - Radio Sto Plus\nNa skupu pod nazivom „Bezbednost biciklista u Srbiji“ predstavnici biciklističkih udruženja izneli su danas predstavnicima MUP-a, kao predlagaču Zakona o bezbednosti saobraćaja, predloge čijim bi se unošenjem u zakon za bicikliste u Srbiji obezbedili slični uslovi kao u zemljama EU i SAD. Kako je...\nNa skupu pod nazivom „Bezbednost biciklista u Srbiji“ predstavnici biciklističkih udruženja izneli su danas predstavnicima MUP-a, kao predlagaču Zakona o bezbednosti saobraćaja, predloge čijim bi se unošenjem u zakon za bicikliste u Srbiji obezbedili slični uslovi kao u zemljama EU i SAD.\nKako je saopštila organizacija „Ulice za bicikliste“, koja je organizator skupa, udruženja su predložila da se u novom zakonu nadje propisano obavezno rastojanje za vozače motornih vozila prilikom preticanja biciklista, što je sada prepušteno ličnoj proceni svakog vozača, kao i omogućavanje dvosmernog kretanja biciklista i u jednosmernim ulicama.\nUdruženja biciklista su navela da takav primer postoji i u Beogradu, u Skenderbegovoj ulici, koja je jednosmerna za saobraćaj a za bicikliste je dvosmerna, u kojoj je ograničenje brzine 30 kilometara na sat, navodeći da su „ulaganja minimalna a pozitivni efekti sigurni“.\nBiciklistička udruženja su predložila i formiranje „zelenih ruta“ kroz grad, odnosno obeležavanje biciklističkih staza kroz povezivanje ulica u kojima je manja frekvencija saobraćaja.Organizacija „Ulice za bicikliste“ navodi da su udruženja biciklista i danas bila na stanovištu da se vozači neće edukovati ako se zakon ne izmeni i ako se promene javno i kampanjski ne prezentuju, dok su predstavnici saobraćajne policije bili skeptični da je nivo saobraćajne kulture u Srbiji na dovoljno visokom nivou da bi vozači motornih vozila prihvatili biciklističke ulice i dvosmerno kretanje bicikista u jednosmernim ulicama.\nPovodom toga je najavljeno da će na narednom skupu biti reči o tome: ko treba da unapredi saobraćajnu kulturu u Srbiji i na koji način?Izradu ovog dokumetna u okviru programa „Aktivni gradjani-bolje društvo: zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju Srbije“ realizuje Beogradska otvorena škola (BOŠ) uz podršku Američke agencije za medjunarodni razvoj USAID.


Vučić: Političari iz Hrvatske mogu slobodno da šetaju Srbijom - Infobrif\nVučić: Političari iz Hrvatske mogu slobodno da šetaju Srbijom\nObjavljeno 11.09.2019. u 14:55 poslednja izmena 11.09.2019. u 13:59\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je uvek želeo bolju saradnju sa Hrvatskom i da će tako i ostati kao i da po Srbiji hrvatski političari slobodno mogu da šetaju.\nPovodom izjave Zorana Milanovića da bi odnose sa Srbijom sveo na minimun kada bi bio izabran za predsednika Hrvatske i da ne bi dozvolio Vučiću da da šeta kako želi, Vučić je rekao da on vrlo retko šeta i da nije ni atletičar, ni naročito pokretan.\n„Ne šetka mi se nigde, ne idem na more u Hrvatsku, niti planiram da idem. Uvek sam želeo bolju saradnju, želeću i u budućnosti. Kod mene i kod nas mogu da šetaju koliko hoće“, rekao je Vučić.\nOn je kazao da se Srbija orijentisala ka Budimpešti, da saobraćajnice gradi u tom smeru i autoputeve i ka Češkoj i da ne traži ni od koga da voli Srbiju.\n„Ne tražim ni od koga da nas voli, ni da molim za to i neću da se izvinjavam jer je njihova nasušna potreba da im se Srbi izvinjavaju vreme kada su se Srbi ponižavali dobrovoljno i klecali da dobiju neku lep reč je prošlo“, rekao je Vučić.\nIzbor Tročanjija značiće mnogo za Srbiju\nPredsednik Srbije pozdravio je izbor nekadašnjeg ministra pravde Mađarske Lasla Tročanjija za komesara za proširenje EU navodeći da očekuje veću podršku za Srbiju.\n„Veoma je važno da je neko iz regiona izabran, neko ko ima balansiran pristup i ko je prijatelj regiona i neko ko je sve samo ne neprijatelj Srbije“, rekao je Vučić.\nOn je rekao da je Tročanji marljiv, izuzetan čovek, posvećen, i da veruje da će njegov izbor značiti mnogo u daljem napretku Srbije, ali naglasio da to ipak zavisi od zemalja članica, a ne jednog čoveka.\n„Očekuje da ćemo imati značajnu podršku, veću nego da je neko drugi izabran“, rekao je Vučić.\nAleksandar VučićHrvatskaPolitičariZoran Milanović\nPolicija pretresom stana zaplenila čitav arsenal oružja (FOTO)\nGori pumpa u Pančevu, odjeknule eksplozije, saobraćaj obustavljen (VIDEO)


EK: Slovenija može dati državnu pomoć novinskoj agenciji STA\nTanjug 11. januara 2021. 14:05\nBRISEL, 11. januara ( Tanjug) – Evropska komisija salopštila je da evropska pravila o državnoj pomoći omogućavaju zemljama članicama da odobre pomoć novinskim agencijama kao ”kompenzaciju za usluge od javnog ekonomskog interesa”.\n”Ako je nivo pomoći ispod određenog praga, kompenzacija može biti odobrena i direktino bez kosnulatacija sa Komisjom”, navode u Briselu.\nU Komisiji kažu da su upoznati sa odlukom slovenačkih vlasti o prekidu finansiranja Slovenačke novinske agencije ( STA) i da su kontaktu sa Ljubljanom povodom daljeg finasiranja agencije koje će, kako kažu, biti ispraćeno kako na nacionalnom slovenačkom nivou, tako i od strane Brisela.\n”Mediji moraju biti u mogućnosti da rade slobodno i nezavisno u celoj EU. Javni medijski servisi imaju posebnu ulogu u EU i pozivamo sve zemje članice da se uzdrže od pritisaka na njih”, zaključuju u Komsiji.\nSlovenačka vlada je početkom decembra obustavila finasiranje STA da bi prošle nedelje objavila da je finasiranje STA ”direktna zakonska obaveza”, što povlači pitanje državne pomoći i konkurencije.\nHR:Pronađena tela dva smrznuta muškaca na Papuku


suze - Srećica\nČlanak oznacen sa ‘suze’\nJelena plakala jer joj je tata bolestan!\nNapisao Gia objavljeno 8 novembra, 2010\nSuze i patnja koji su se pre nekoliko dana videli u očima farmerke Jelene Stožinić nisu proizvod njene zaljubljenosti u Baneta.\nKao što se pretpostavljalo,\nVIP VB: Ponižena Anabela plakala\nNapisao Gia objavljeno 21 februara, 2010\nU subotu, 27. februara završava se četvrti VIP serijal „Velikog brata“, a do tada, ukućani će imati samo još jedan zadatak – pevačko takmičenje.\nKoje će biti\nNapisao Gia objavljeno 1 januara, 2010\nVeliki Brat: Arsa pustio suze zbog Danice!\nNapisao Gia objavljeno 20 oktobra, 2009\n„Nisam ja od kamena“, rekao je snuždeni DJ iz Užica kada je njegova simpatija napustila Kuću.\nPublika i ukućani su progovorili – peta ukućanka rijalitija\nJK je emisiju Ami G Show došla da bi promovisala kolekciju hitova “The Diamond Collection” koja će se naći u prodaji u sledeće srede.\nFanovi u studiju, kao i gledaoci televizije Pink imali su prilike da vide kako će izgledati dupli disk na kome će se naći 34 velika hita JK koji su nastali u petnaest godina dugoj karijeri.


Sednica Komisije za standarde u oblasti bezbednosti i otpornosti | Centar za analizu rizika i upravljanje krizama\nKao što je poznato, Komisija za standarde u oblasti bezbednosti i otpornosti KS A 292 pri Institutu za standardizaciju Srbije je 2010. godine je izradila nacionalni standard za procenu rizika u zaštiti lica, imovine I poslovanja. Metodologija sadržana u ovom standardu je od strane nadležnih državnih organa Republike Srbije prihvaćena kao normativno-pravni okvir za procenu rizika u oblasti vanrednih situacija I privatnog obezbeđenja. U skladu sa metodologijom za procenu rizika, izrađuju se infrastrukturni projekti za procenu rizika, kako u Srbiji, tako I u drugim zemljama u regionu (BiH, Crna Gora, Makedonija). Takođe, postoji interes da se primena standarda proširi I na druge oblasti, odnosno zakonsku regulativu koja se odnosi na oblast zaštite podataka, sisteme tehničke zaštite, odbrambene tehnologije, itd.\nBudući da je od donošenja standarda proteklo 6 godine, u toku je revizija pomenutog dokumenta, nakon čega će se pristupiti promotivnim aktivnostima kako bi se što veći krug aktera u Srbiji I regionu upoznao sa bezbednosnim, ekonomskim I socijalnim benefitima primene standarda. Nakon toga predstoje I edukativne aktivnosti sa ciljem primene donetog standarda kroz zakonsku regulativu i bezbednosnu praksu državnih i nedržavnih aktera, što će zajedno doprineti da se zemlje zapadnog Balkana što pre I lakše integrišu u evropske I evroatlantske bezbednosne integracije u delu koji se odnosi na ispunjavanje poglavlja 23 i 24, kao i prilagođavanja bezbednosnim standardima razvijenog sveta.\nSastanku Komisije prisustvovali su i predstavnici Nedležnog tela za standardizaciju Bosne i Hercegovine.\nSednica Komisije za standarde u oblasti bezbednosti i otpornosti KS A 292\nBezbednostInstitut za standardizacijuKomisijaKomisija za standarde\nMeđunarodna organizacija za standardizaciju – Tehničkog komiteta…\nMeđunarodna organizacija za standardizaciju – Tehničkog komiteta za bezbednost i otpornost, objavila je intervju sa Zoranom Kekovićem


Filmski svet Harija Potera u novoj trilogiji - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Zabava Kultura Filmski svet Harija Potera u novoj trilogiji\nOd HaberNews - 2. Aprila 2014. 0 121 Podeli na Fejsbuku\ntweet Magični Hogvorts, vesela i čarolija puna Dijagon aleja ponovo će se naći na filmu, jer je književnica Džoan K. Rouling, autorka serijala o Hariju Poteru, krajem marta pristala da radi na novoj filmskoj trilogiji koja će biti smeštena u vreme pre Poterovog rođenja.\n“Kada sam rekla da će zahvaljujući njemu ‘Fantastične zveri’ postati stvarnost, nisam to govorila zarad promocije, već zato što je to istina. Imali smo jednu zajedničku večeru, potom smo razgovarali telefonom i onda sam ja iz fioke izvukla nešto za šta sam do sada mislila da će samo ostati kao uspomena mojoj deci”, kazala je Džoan K. Rouling u razgovoru za “Njujork tajms”.\nTako će studio Vorner bros i Džoan K. Rouoling sarađivaće na filmskoj trilogiji zasnovanoj na “Fantastičnim zverima” (Fatnastic Beast), prenosi “Gardijan”.\ntweet Prethodni tekstŠestoro mrtvih u eksploziji bombe iz Drugog svetskog rataSledeći tekstObeležavanje Svetskog dana autizma HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Pročitajte sve vesti na temu fk lokomotiva moskva - mediji.net\nU Rusiji se ovog vikenda igra 16. kolo tamošnje Premijer lige, a Nikolićeva Lokomotiva je danas gostovala ekipi Ahmata iz Groznog. Moskovski klub nije uspeo da pobedi, meč je završen bez golova.Ovo je četvrti remi Lokomotive u domaćem šampionatu od početka sezone, pa sada Ahmat i Lokomotiva dele...\nPosle sjajnog rezultata u Madridu i remija bez primljenog gola protiv Atletika, Lokomotiva Marka Nikolića je zabeležila isti rezultat, ali u 16. kolu Premijer lige Rusije u gostima protiv Ahmata.\nOd prvog dana kad je Marko Nikolić promovisan u trenera Lokomotive, usledile su brojne kritike na račun moskovskog kluba da su doveli neadekvatnog stručnjaka. Jedan od najglasnijih u tim kritikama bio je bivši generalni direktor "Lokosa" Ilja Herkus, koji se nekoliko meseci kasnije javno pokajao...\nLokomotiva Marka Nikolića je ostavila dobar utisak protiv Bajerna nedavno, a sada su izvukli i dva boda u dve utakmice sa Atletikom iz Madrida.\nPratite uz Telegraf dešavanja sa mečeva elitnog evropskog takmičenja u grupama A, B, C i D\nLokomotiva iz Moskve, koju sa klupe predvodi Marko Nikolić, slavila je na svom terenu protiv Arsenala iz Tule 1:0 u utakmici 15. kola ruske Premijer lige, a do gola i novih bodova došla je sa igračem manje.Lokomotiva je od nadoknade vremena u prvom delu meča ostala sa igračem manje jer je drugi žuti...\nMoskovljani nisu uspeli da pobede na šest prethodnih mečeva u svim takmičenjima, te je ovaj trijumf protiv Arsenala i te kako važan\nKAKAV PEH: Nikolić saznao NAJGORU moguću VEST!\nLokomotiva je u gradskom derbiju deklasirana od Dinama (1:5), ali se tu ne završavaju loše vesti za srpskog trenera na klupi Moskovljana Marka Nikolića.Posle detaljnih lekarskih analiza, Nikoliću je saopšteno da prvi strelac i najbolji igrač Fjedor Smolov neće igrati do kraja godine za...\nPETARDA U MOSKVI: Marko Nikolić doživeo najveći debakl otkako je trener Lokomotive!\nFudbaleri moskovske Lokomotive poraženi su u derbiju ruske Superlige od gradskog rivala Dinama rezultatom 5:1.Prelomni trenutak meča desio se u prvom delu utakmice, kada je štoper "lokosa" Slobodan Rajković zaradio drugi žuti karton.Četa trenera Marka Nikolića je tada već gubila sa 2:0, smanjio je...


PONOSNI PARTNER BHFUDBAL.BA\nItalijanski sportski brend "Erreà Sport" svojim kvalitetom i dizajnom probio se na tržištu BiH kao jedan od traženijih sportskih brendova.\nErreà Sport je talijanska kompanija specijalizirana za proizvodnju sportske opreme i trenutno aktivno posluje u 80 različitih zemalja.\nOsnovana 1988. godine, svjetsko sjedište kompanije Erreà nalazi se u San Polo di Torrile, u predgrađu grada Parme. Osnovao ga je Angelo Gandolfi, koji je i danas predsjednik.\nTokom 90-ih godina prošlog stoljeća, kompanija Erreà širi svoju poslovnu mrežu izvan okvira Italije, te sarađuje sa engleskim Middlesbrough FC punih 15 godina.\nTokom 2000-tih godina, Errea postaje partner sa renomiranim sportskim kolektivima kao što je Burnley, te dobija nagradu za najbolji dizajn dresa za sezonu 2006/2007. Nedugo nakon toga, Errea počinje sa upotrebom nanotehnologijom pri izradi svojih dresova, gdje se smatra jednim od pionira u upotrebi iste.\nDanas se može pohvaliti saradnjom sa sportskim kolektivima kao što su: FC „Parma“, Norwich City F.C., FK „Sarajevo“, Olimpijskim komitetitema država Rwanda, Ghana i Gabon, Atletski Savez Grčke, odbojkaškim Savezima Italije, Francuske, Porto Rika, Francuske, Tunisa, AS „Monaco“ Basket, biciklistički Savez Italije, te mnogi evropski i svjetski kolektivi.\nŠto se tiče BiH, ostvarena je saradnja sa mnogim klubovima i sportskim kolektivima, a posebno se izdavajaju KK Bosna i FK Sarajevo.\nErreà BiH ima i zvanični fan shop od KK Bosna, gdje možete poručiti sve artikle od najvećeg košarkaškog kluba u našoj zemlji.\nTakođer, povodom 70 godina KK Bosna, Erreà BiH je dizajnirala poseban dres za sve fanove ovog košarkaškog kluba.\nKompanija Erreà BiH je dio porodice Erreà Sport i zadužena je za rad na područje Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore. Erreà BiH je počela sa radom početkom 2021. godine, sa sjedištem u Fojnici, Bosna i Hercegovina.\nU svojoj ponudi, Erreà BiH nudi širok asortiman obuće, odjeće i opreme za fudbal, trčanje, košarku, rukomet, odbojku, tenis i svakodnevne prilike, koju možete pogledati na:: www.erreabih.com\nPored materijala, Erreà BiH nudi kompletnu uslugu sa opcijom štampe i personalizacije na artikle. Također, u skorije vrijeme očekuje se otvaranje showroom-a i shop-a u Sarajevu.\nErreà je sportska oprema koju odlikuje visoko kvalitetni materijal, način izrade i završna obrada, te vrhunski italijanski design. Oprema koju nude posjeduje certifikat STANDARD 100 Oeko-tex, koji osigurava da tekstilni proizvodi u odjeći ne sadrže štetne hemikalije.\nNaš cilj je da sportskim kolektivima, rekreativcima i sportašima ponudimo veliki izbor kvalitetne sportske opreme na jednom mjestu, govore iz kompanije Erreà BiH.\nPONUDU SVIH ARTIKALA MOŽETE POGLEDATI NA STRANICI: www.erreabih.com/shop.


Svijet, 3. septembar/rujan 2019.\nUtorak, 3. septembar/rujan 2019.\nParlamentarci Velike Britanije preuzimaju kontrolu nad Bregzitom\nBritanskog premijera očekuje obračun u parlamentu nakon što su iz njegovog ureda potvrdili da bi mogao da raspiše vanredne izbore.\nBurna nedelja u britanskom parlamentu\nBritanski poslanici danas se vraćaju u Parlament posle letnje pauze, a pre najavljene suspenzije rada tog tela.\nHoće li svet stajati po strani ako Kina interveniše u Hongkongu\nS pretnjama Kine da će intervenisati u Hongkongu da uguši višemesečne demonstracije kojima se traži demokratija i održanje vladavine prava u tom gradu, vreme je da svet reaguje zbog agresivnije politike Pekinga i na drugim frontovima, pišu svetski mediji.\nPomoć mladima nakon napuštanja sirotišta u Rusiji\nPrema aktivistima, samo 10 odsto mladih ljudi koji su po punoljetstvu otpušteni iz ruskih sirotišta doživi svoju 40-tu godinu života. Jedna sibirska nevladina organizacija pokušava to promijeniti.\nBritanska vlada pokrenula 'Spremite se za Brexit' kampanju\nProcjenjuje se da bi kampanja za koju vlada tvrdi da je najveća javna kampanja do sada mogla koštati oko stotinu miliona funti.\nUbistvo čečenskog komandanta u Berlinu, ko je naručilac?\nZelimhan Hangošvili je bio komandant čečenske jedinice koja se borila s ruskim trupama tokom Drugog čečenskog rata. Posle je strahovao da ga proganjaju, možda ruski agenti, možda Čečeni. Prošlog meseca ubijen je u Berlinu. On nije prvi Čečen koji je ubijen u inostranstvu pod sumnjivim okolnostima.\nBostonska (kontra)parada 'strejt ponosa'\nParada heteroseksualaca, koja je održana u Bostonu posljednjeg dana avgusta, veže se za grupe koje podržavaju predsjednika Donalda Trampa (Trump) i koje su ranije promovisale nasilje, politiku bijele supremacije, antiimigrantske i antimuslimanske kampanje.\n1. septembar/rujan, 2019.\nRekli ste: 'Amazonija zapaljena namjerno da bi pravili puteve, mostove'\nDok prašuma Amazonija gori a predsjednik Brazila odbija pomoć od 22 miliona dolara, dio javnosti smatra da je već kasno.\nPoljska: Pozivi na ujedinjenje Evrope 80 godina nakon rata\nKao i tadašnje Društvo naroda, i Ujedinjene nacije su sada delom paralisane zbog rivalstva velikih sila.\n30. avgust/kolovoz, 2019.\nRusija i Ukrajina još pregovaraju o razmjeni zatvorenika\nPrema informacijama kabineta ukrajinskog predsjednika trenutno su u toku pregovori o razmjeni zatvorenika između Ukrajine i Rusije.\nZahtjev iranskog novinara za politički azil u Švedskoj neki smatraju pokušajem obavještajnih službi Islamske Republike da se infiltriraju u „mreže“ iranske dijaspore na Zapadu.


Istraživanje – korona: Testovi pokazuju da je neko zaražen i kad nije! – Televizija srpske dijaspore\nNovo britansko istraživanje je pokazalo, da su testovi na virus korona toliko osjetljivi, da mogu pokazati da je neko zaražen, iako je zaraza prošla prije više sedmica.\nTestovi mogu da otkriju tragove neaktivnih virusa infekcije, koja je prošla prije više sedmica, a što bi moglo da pokaže lažno pozitivne rezultate, koji uvećavaju razmjere pandemije.\nNaučnici sa Univerziteta u Oksfordu navode, da je većina ljudi zarazna samo sedam dana, ali da testovi mogu pokazivati pozitivan rezultat i sedmicama nakon toga, što znači da bi broj trenutno zaraženih bio manji nego što se smatra, prenosi BBC.\nJedan od autora studije, profesor Karl Henegan, smatra da bi testovi na kovid 19, umjesto rezultata “pozitivan/negativan”, morali imati prag koji neće pokazivati pozitivan rezultat, ako je virus prisutan u vrlo maloj količini.\nOn vjeruje da ostaci dijelova neaktivnih virusa mogu, dijelom pojasniti, zbog čega je u Velikoj Britaniji trenutno u porastu broj zaraženih, dok broj pacijenata u bolnicama stagnira.\nCentar za primijenjenu medicinu Univerziteta u Oksfordu je ispitao nalaze 25 studija, kojima je analizirano da li će se uzorci virusa razviti u Petrijevoj šolji, u laboratoriji.\nProfesor Henegan, koji je opazio grešku u načinu na koji se evidentiraju smrtni slučajevi, što je navelo Institut za javno zdravstvo Engleske da poboljša sistem, kaže kako dokazi upućuju na to, da “virulentnost, čini se, opada nakon otprilike sedam dana”.\nOn napominje da je sve više dokaza, po kojima najveći broj “novih” blažih slučajeva i ljudi koji su ponovo pozitivni, nakon karantina ili otpuštanja iz bolnice – nije zarazan, već da se iz njihovog organizma jednostavno uklanjaju bezopasne čestice virusa, sa kojima se njihov imuni sistem efikasno nosio.\nProfesor Frančesko Ventureli, epidemiolog iz italijanske regije Emilija-Romanja, objašnjava da “nije u potpunosti sigurno”, koliko dugo traje virulentnost nakon otpuštanja pacijenata iz zdravstvene ustanove.\nNeke studije ukazuju na to da je virus, koji se replicira, prisutan u 10 odsto pacijenata i osam dana nakon zaraze.\n“U Italiji, koja je vrhunac epidemije proživjela prije Velike Britanije, sedmicama je precjenjivan broj slučajeva zaraze, jer su ljudi, koji su se zarazili nekoliko sedmica ranije i dalje registrovani kao pozitivni”, navodi Ventureli.\nčak i kad nijeda je nekoistrazivanjekorona viruspokazujutestovivelika britanijazaražen\nEU upozorila Srbiju zbog premeštanja ambasade u Jerusalim


Državni vrh je insistirao da Kim konzumira manje hrane zbog teške situacije u zemlji koja se bori sa velikom nestašicom hrane. Oni su želeli da Kim više izgleda kao čovek iz naroda, jer biti gojazan vladar u zemlji u kojoj veliki broj građana umire od gladi utiče loše na njegov imidž.\nOno što je svakako doprinelo gubitku kilograma severnokorejskog lidera je i pandemija korona virusa i zatvaranje granica, pa je sada mnogo teže nabaviti određene namirnice u kojima je ovaj diktator nekada uživao.\nKim je navodno opsednut švajcarskim sirom, voli da konzumira i alkohol i ima pristup svoj brzoj hrani.\nSeverna Koreja sprovodi strogu strategiju nultog kovida i do sada nisu prijavili nijedan slučaj infekcije. Oni su dugo odbijali da uvoze robu, posebno iz Kine sa kojom najtešnje sarađuju, ali su u novembru ponovo počeli saradnju u očajničkom pokušaju da obnove svoju ekonomiju.\nOni svu robu koju uvezu nedelju dana drže u karantinu pre nego što je distribuiraju u druge delove zemlje. Ova zemlja godinama živi pod sankcijama SAD-a i UN-a zbog nuklearnog programa koji razvijaju.\nSerija novih raketnih napada koje je režim sprovodio početkom godine navela je SAD da ovoj zemlji uvedu novi paket sankcija.


Šablon za otključavanje Android uređaja lako može biti otkriven\nTema: Šablon za otključavanje Android uređaja lako može biti otkriven\nZaključavanje smart telefona i tableta je dobra ideja, ali izgleda da dok zaključavamo uređaj moramo voditi računa o tome da li je neko u blizini. Ovo tvrde naučnici sa jednog kineskog i jednog britanskog univerziteta koji kažu da osobe u blizini mogu relativno lako otkriti vaš PIN ili šablon koji koristite za otključavanje telefona.\nŠta više, neko ko želi da zaviri u vaš telefon ili tablet ne mora da gleda preko vašeg ramena kako otključavate uređaj. Kineski i britanski naučnici su dokazali da im je snimanje pokreta prsta sa udaljenosti od nekoliko metara omogućilo da u 95% slučajeva otkriju šablone za otključavanje telefona 120 korisnika koji su učestvovali u istraživanju, sa najviše pet pokušaja, posle čega će neki Android uređaji biti zaključani kako bi se zaštitili podaci.\nOko 40% korisnika Android koristi šablon za zaključavanje uređaja.\nNaučnici su koristili softver koji analizira pokrete prsta iz video snimaka i pokušava da otkrije verovatne šablone koje napadač može probati kada se u njegovim rukama nađe uređaj koji želi da otključa.\nOva vrsta napada otkriva više nego gledanje preko ramena, jer video može biti snimljen mobilnim telefonom sa udaljenosti od 2,5 metra ili digitalnom SLR kamerom sa udaljenosti od 9 metara.\nZanimljivo je da se ispostavilo da je lakše otkriti složenije šablone jer omogućavaju algortimu da suzi moguće opcije. Šta više, naučnici su otkrili da je prva kombinacija koju nudi softver za složene šablone obično tačna. Oni su uspeli da pri prvom pokušaju otkriju sve složene šablone, 87,5% srednje složenih šablona, i tek 60% lakih šablona.\nNapad ove vrste zavisi od sposobnosti napadača da snimi žrtvu dok otključava uređaj šablonom, što ne bi trebalo da bude problem na prometnim mestima.\nNajjednostavniji način da se korisnici zaštite od takvih napada je da pokriju svoje prste kada otključavaju telefon šablonom, posebno kad su na javnom mestu.\nDrugi način je dinamička promena boja i osvetljenja ekrana da bi se zbunila kamera ili pomešao šablon za zaključavanje sa drugim aktivnostima, ali to je nešto što zavisi od programera uređaja.


Danas glasanje o ukidanju ljetnog i zimskog računanja vremena | Radio Bihać\nPetak, 18.01.2019 - 16:50\n18.01.2019 - Štedljive diode za manju potrošnju električne energije\nDanas glasanje o ukidanju ljetnog i zimskog računanja vremena\nČlanovi Evropskog parlamenta danas će diskutovati i glasati o prijedlogu da se ukine zimsko i ljetno računanje vremena u EU.\nU saopštenju na veb sajtu Evropskog parlamenta navodi se da će poslanici vjerovatno pozvati Evropsku komisiju da predloži ukidanje prakse da se kazaljke pomjeraju svakih šest mjeseci po jedan sat unaprijed, odnosno unazad.\nPrijedlog rezolucije sastavila je Karima Deli iz Komisije za saobraćaj i turizam.\nnezavisne.com / Radio Bihać\nUkoliko Evropska unija donese odluku o ukidanju računanja zimskog i ljetnog vremena, BiH će slijediti ...\nUkida se pomjeranje sata?\nPoslanici Evropskog parlamenta usvojili su jučer rezoluciju u kojoj se poziva na izradu temeljne ...\nŠtedljive diode za manju potrošnju električne energije


Dodik: Bošnjacima ne smetaju DUDAKOVIĆEVI ZLOČINI, ali smeta što je tužilac ćerka srpskog logoraša\nMilorad Dodik, predsednik Srpske, naveo je danas da su reagovanja političkih faktora u FBiH povodom hapšenja Atifa Dudakovića zbog ratnih zločina nad Srbima dokaz duboke podele po nacionalnoj osnovi u BiH.\n– Gotovo da nije bilo nijednog glasa političkih subjekata iz FBiH koji bi mogli ili imali snage da nešto kažu u tom pogledu, osim da veličaju Atifa Dudakovića za kojeg je Tužilaštvu BiH trebalo 12 godina da ga prepozna na video-kaseti kada govori „spali sve što je srpsko“ – rekao je Dodik, piše Srpskainfo.\nPrema njegovim rečima, bez obzira što ratni zločini ne zastarevaju, pravda mora da dođe u trenutku koji je adekvatan.\nGODINAMA POD ISTRAGOM Ko je Atif Dudaković, bivši komandant Armije BiH uhapšen zbog ratnih zločina nad Srbima\n– Mnogi srpski zvaničnici, vojnici i političari optuženi su i osuđeni za ratne zločine u Hagu ili Sarajevu po takozvanoj komandnoj odgovornosti. Ta komandna odgovornost kao da ne postoji za druge, koji su bili u takozvanoj Armiji BiH – napomenuo je on.\nIstakao je i da je proces protiv Nasera Orića pred Sudom BiH pravosudna farsa, te da veruje kako će se tako nešto slično pokušati i sa Dudakovićem.\nDodik je naveo da svi mediji u FBiH sada pišu ko je tužilac u slučaju “Dudaković”, prebrojavaju joj krvna zrnca, govore da je Srpkinja i da je ćerka bivšeg srpskog logoraša.\n– Oni će sada naći motiv da napadnu tu ženu, pokušaće da je satanizuju, kao što je bio slučaj optužbi za Nasera Orića – smatra Dodik.


Kurc: Sigurnost i stabilnost Evrope zavisi od Balkana - Vijesti.me\nUPOZORIO NA NOVE MIGRANTSKE RUTE PREKO ALBANIJE\nKurc: Sigurnost i stabilnost Evrope zavisi od Balkana\n"Krijumčari ljudima preko Albanije pokušavaju ljude iz Grčke prebaciti u centralnu Evropu. Nećemo samo mirno posmatrati novi razvoj događaja nego ćemo se boriti"\nPremijer Austrije Sebastian Kurc je izjavio u srijedu da je na Balkanu formirana nova migrantska ruta, javlja agencija Anadolija.\n"Krijumčari ljudima preko Albanije pokušavaju ljude iz Grčke prebaciti u centralnu Evropu. Nećemo samo mirno posmatrati novi razvoj događaja nego ćemo se boriti", rekao je Kurc na konferenciji za medije u Beču, nakon sastanka s premijerom Albanije Edijem Ramom.\nIstakao je da je Austrija zabrinuta zbog porasta broja migranata u regionu, te dodao da bi Evropska unija (EU) trebala Albaniji pružiti tehničku i finansijsku podršku kako se ne bi ponovila migrantska kriza iz 2015. i 2016. godine.\nNaglasio je kako je tokom susreta bilo riječi i o odnosima Austrije i Albanije, dodajući da su političke i ekonomske veze dviju zemalja na zadovoljavajućem nivou.\nIstakao je da njegova zemlja podržava Albaniju na putu ka EU-u, kao i sve druge zemlje zapadnog Balkana.\nNapomenuo je da sigurnost i stabilnost Austrije i Evrope zavise o stabilnosti Balkana, te naglasio kako je zemljama tog regiona potrebna evropska perspektiva.\nPremijer Rama je kazao da Austrija snažno podržava Albaniju i druge zemlje zapadnog Balkana na putu prema Briselu.\nIstakao je i kako se u posljednje vrijeme preko Albanije pokušava formirati nova migrantska ruta.\n"Primjetan je ozbiljan rast broja migranata. Još uvijek situaciju držimo pod kontrolom, ali potrebno je što prije djelovati koordinirano kako se ne bi ponovile scene iz 2015. godine koje su šokirale Evropu", rekao je premijer Albanije.\npiano1320165081 5 mjeseci i 3 nedjelje\nobzirom da su i kurc i rama zavrsili prestiznu becku diplomacku akademiju sigurno su dobro procijenili situaciju na terenu a posebno sad kad su dobili vrijedan udzbenik o podvizima holbruka tacija haradinaja i ovk\nkenterazalosni 5 mjeseci i 3 nedjelje\nmigranti bi preko Kurca da se domognu Evrope. No no


Antić: "U Ovom Talasu Obolevaju čitave Porodice"\nPostavio B92\t OdSep 14, 2021\nAntić je za list Danas rekao da se delta soj korone brže širi jer je zarazniji od ostalih i da je karakteristično to što “obolevaju čitave porodice, što ranije nije bio slučaj”.\nPrema njegovim rečima, među novoobolelima, kojih je sve više u Kragujevcu i Šumadiji, ima i onih koji su i preležali kovid i vakcinisali se, ali je ipak apelovao da se ljudi vakcinišu jer i ako dobiju kovid, to je mnogo blaži oblik.\nPo podacima iz UKC Kragujevac vidimo da kod pacijenata koji imaju zapaljenje pluća na kovid odeljenjima njih 90 odsto nije vakcinisano. Kod onih hospitalizovanih u respiratornim centrima, pacijentima na respiratorima taj postotak je veći – 95 procenata”, upozorio je Antić, po kome je ovo iskustvo potvrđeno i u Srbiji i u svetu.\nOn je apelovao na Kragujevčane da se vakcinišu i pridržavaju epidemioloških mera, pošto je na teritoriji tog grada dnevno od 240 do više 300 obolelih.\ncovid19koronavirusUKC KragujevacVasilije Antić


ISPRED RTS-a EMITOVAN SPOT PROTIV Rio Tinta - Bor GRAD INFO\nurednik\t нов 20, 2021 432 0\nIspred zgrade Radio-televizije Srbije u Takovskoj večeras je održan protest više stotina građana zbog odbijanja javnog servisa da pusti spot Inicijative „Kreni-promeni“ protiv kompanije Rio Tinto i iskopavanja litijuma u Jadru. Emitovan je spot na otvorenom, okupljeni su krenuli do Vlade Srbije gde je protest završen.\nBeta/ N1/ Nova.rs/ DANAS\nKako javlja reporter N1, okupile su se stotine građana, a i sami organizatori naveli su da su iznenađeni brojem učesnika.\nDirektor Kreni-promeni Savo Manojlović izjavio je večeras da, ako građani ne mogu da vide reklamu protiv Rio Tinto na RTS-u, gledaće je po društvenim mrežama i plakatima sa QR kodom kojima će biti izlepljena i Vlada Srbije.\nManojlović je na protestu ispred zgrade RTS-a, koji je organizovan nakon što je medijski javni servis odbio da emituje reklamu protiv Rio Tinta za čiju su izradu i emitovanje novac prikupili gradjani malim donacijama, pozvao prisutne „da se u jednoj koloni prošetaju do vlade Srbije“ i tamo nastave protest, tako što će izlepiti plakate sa reklamom i QR kodom za njeno preuzimanje.\nOn je ispred RTS-a rekao da je reklama snimljena zato što na javnom medijskom servisu nije moglo da se čuje drugačije mišljenje o podršci vlasti kompaniji Rio Tinto i njenim namerama za otvaranje rudnika litijuma.\nManojlović je dodao da će se „Srbija braniti u Jadru“ i da je povodom toga snimljena reklama.\n„Sa malim donacijama 1.000 ljudi je dozvolilo da se snimi jedna reklama i da se pošalje jasna poruka, koja će pokazati da RTS ne može da sakrije istinu. Podelićemo reklamu po društvenim mrežama, izlepićemo Srbiju. Poslaćemo jasnu poruku – ovo je naša zemlja, ovo je naša reklama, Rio Tinto marš sa Drine. Pred nama je bitka za vodu i vazduh, pred nama je bitka za istinu“, rekao je Manojlović.\nFoto: FB/ Kreni Pokreni/Screenshot\nOn je dodao da je protest zakazan tri dana nakon što iz RTS-a nisu odgovorili nakon što su ispunjene sve zakonske pretpostavke za emitovanje reklame, i „nakon što su ih slali po kancelarijama u kojima nije bilo nikoga“.\nIzvršna direktorka „Kreni – promeni“ Marina Pavlić je rekla da su uspeli da za četiri dana malim donacijama prikupe traženi novac za reklamu protiv Rio Tinta, po ceni od 7.000 do 11.000 dinara za jedan sekund, dok je kompanija Rio Tinto za reklamu koja je emitovana na RTS, po istim cenama, plaćala „pola miliona dinara samo u jednom terminu puštanja“.\n„Mi nismo došli da ih molimo, već da platimo reklamu koji su tražili, koji ste svi vi zajedno sa nama sakupili. Tražimo naše gradjansko pravo da se reklama pusti. U samo 30 sekundi u jednom danu neće da dozvole da se naš glas čuje“, kazala je Pavlić.\nIspred glavnog ulaza u zgradu RTS po prvi put je emitovana reklama koju je ta televizija odbila da emituje, a okupljenima su se obratili i glumci Jelena Supljanin i Viktor Savić koji se pojavljuju u reklami protiv Rio Tinta.\nOkupljeni na protestu su se nešto pre 20.00 sati u koloni uputili ka Vladi Srbije.\nNa licu mesta postavljen je štand, na kome je okupljenim građanima deljen flajer zašto ne želimo „Rio Tinto“ u Srbiji.\nGrađani nose transparent „RTS i AV su sluge Rio Tinta“, javlja portal Nova.rs.\nFoto: FB/Kreni Promeni/Screenshot\nSavo Manojlović iz Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti i iniicjative Kreni-promeni upozorio je da su ispred RTS i mladići koji bi mogli da provociraju i pozvao okupljene da ostanu smireni, a policija da reaguje ukoliko bude provokacija.\nManojlovič: Nekada se govorilo lažeš kao pas, a danas lažeš kao RTS\n„Nekada se govorilo lažeš kao pas, a danas lažeš kao RTS. Da li ćete verovati onima koji su ćutali nakon što je 21 dan Aleksandar Obradović čamio u zatvoru dok niko nije znao. Da li ćete verovati tim ljudima koji ćute za Obradovićevu sudbinu. Ova televizija ne zna da se desilo rušenje u Savamali, da je jedan čovek stradao nakon toga. Ne postoji slučaj dvojice policajaca, koje vlast razvlači, jer su žrtvovali život otkrivajući najveću plantažu marihuane u Evropi“, rekao je Manojlović na protestu.\nRanije danas glumci Jelena Stupljanin i Viktor Savić koji su učestvovali u snimanju reklame protiv Rio Tinta rekli su u Danu uživo na televiziji N1, „ovo nije politička borba“.\n„Mnogo je važno da mi svi shvatimo da ovo nije politička borba, ovo je iznad politike. Ovo je kao kad reprezentacija igra – nije bitno da li navijaš za Zvezdu ili Partizan“, kaže Savić.\nStupljanin je dodala da je podneta tužba protiv RTS.\nRTS traži oglasnu deklaraciju\nRadio-televizija Srbije saopštila je ranije danas da spot protiv kompanije Rio Tinto udruženja Kreni-Promeni nije emitovan na RTS jer uz oglasnu poruku nije dostavljena oglasna deklaracija, kako je predviđeno Zakonom o oglašavanju.\nProtest još uvek nije počeo, nije kasno da se priključite. pic.twitter.com/P17fkq8Jtn\n— Igor Mitrovic (@IgorMitrovic100) November 19, 2021\nZbog ovoga je „konstatovano da nisu ispunjeni formalni uslovi za emitovanje predmetne oglasne poruke“, navodi se u odgovoru RTS udruženju, koje je optužilo javni servis za cenzuru.\nNakon uvida u dostavljenu dokumentaciju, RTS će po proceduri izvršiti procenu o tome da li oglasna poruka ispunjava sve uslove propisane zakonom, podzakonskim aktima i internim aktima RTS-a, koji uređuju pravila oglašavanja, te na osnovu toga doneti odluku o emitovanju predmetne oglasne poruke, dodaje se.\nManojlović kazao da su ispunjeni svi zakonski uslovi kod izrade reklame, kao i da su poštovani protokoli RTS-a.\nOvo udruženje pokrenulo je i peticiju protiv iskopavanja litijuma „Stop rudniku litijuma Rio Tinto: Marš sa Drine“, koju je potpisalo više od 144 hiljade grašana, a cilj je 200.000 potpisa.


Canon Foto papir KP108IN papir cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nCanon Foto papir KP108IN papir cene\n- Opis Mastilo i pakovanje papira 4"x6" (10x14, 8cm).Sadrži dovoljno mastila i papira za &štampanje 108 fotogra... specifikacija\nOpis Mastilo i pakovanje papira 4"x6" (10x14, 8cm),Sadrži dovoljno mastila i papira za &štampanje 108 fotogra\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Canon Foto papir KP108IN papir po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Canon papir Foto papir KP108IN na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Papir cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Canon Papir, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Canon Foto papir KP108IN papir sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Canon Foto papir KP108IN papir. Pre kupovine, podatke za Canon papir Foto papir KP108IN proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Pevačica Lena Kovačević, nastupiće 22. septembra na Letnjoj pozornici, u niškoj Tvrđavi, na humanitarnom koncertu, kako bi se, od prodatih karata, prikupila sredstva za kupovinu mobilnog inkubatora za bebe.\nS obzirom da postoji samo jedan mobilni inkubator, u situacijama kada je na primer dvema bebama potreban transport, jedna mora da čeka na povratak postojećeg inkubatora, što je rizično i može da dramatično pogorša bebino zdravlje i umanji šanse za uspešan oporavak.\nZbog toga je Rotaract klub Centar, organizator koncerta poziva sve Nišlije koje su u mogućnosti da pomognu, da dođu i sa Lenom Kovačević pevaju za našu decu a kupovinom karte po ceni od 600 dinara daju svoj doprinos ovoj važnoj akciji. Za uspeh akcije je, kažu, potreban odziv samo 1% stanovnika Niša.\nKarte za humanitarni koncert mogu se kupiti u Turističkoj organizaciji Niša, na tri lokacije u gradu: Vožda Karađorđa 7, Obrenovićeva 38 i na ulazu u Tvrđavu.


Nađu za dlaku izmakla nova evropska medalja – U Klinchu\nNemački grad Dortmund bio je domaćin Evropskog prvenstva za juniore od 27. juna do 2. jula. Našu zemlju predstavljala su četvorica rvača u grčko-rimskom stilu, a njihove borbe na programu su bile poslednja dva dana takmičenja. Srpski juniori su prikazali odlične borbe, a malo je falilo da ceo nastup bude krunisan i odličjem, pošto je Sebastijanu Nađu i pored tri pobede izmakla bronza u kategoriji do 66 kilograma.\nNađ je u kvalifikacijama najpre savladao Belorusa Liavončuka sa 4-2 i Norvežanina Jorgensena sa 2-1, da bi ga u četvrtini finala u neizvesnom meču sa 6-4 zaustavio kasniji pobednik Ukrajinac Nasibov. Nađ je u repesažu pobedio Rumuna Boteza sa 5-1, ali u meču za bronzu nije uspeo da dođe do četvrte pobede i bronzane medalje. Bolji je bio Turčin Firat, ali je Nađ i pored toga pokazao da se nalazi u samom evropskom vrhu.\nSjajan nastup imao je i Dejan Petrović u kategoriji do 55 kilograma, koji je uspeo da tušira Mamadova iz Azerbejdžana u prvom kolu, ali su nakon toga prejaki bili Turčin Kamal i Estonac Maegisalu.\nPreostala dvojica srpskih rvača nisu uspela do prođu prvo kolo, iako su imali prednost u određenim delovima meča. Aleksa Erski (-74kg) je poražen od Makuašvilija iz Gruzije sa 6-5, dok je Đorđa Pešuta (-96kg) savladao Poljak Kasperek sa 5-2.


Kineska medijska grupa organizovala Forum saradnje kineskih i evropskih medija\nBeta 10. decembra 2020. 14:40\nPredstavnici 25 medija iz 16 evropskih zemalja i Kine usvojili su danas na forumu „Evropski partneri za saradnju s medijima 2020“ zajedničku izjavu o jačanju saradnje kineskih i evropskih medija.\nOnlajn forum je organizovala Kineska medijska grupa (CMG).\nNa skupu je učestvovao i zamenik šefa Odeljenja za publicitet pri Centralnom komitetu CK, direktor i glavni urednik CMG Šen Haisijung koji je istakao važnost multilateralizma, jačanja dijaloga i razmene i izgradnje kinesko-EU medijskog partnerstva.\nUčesnici su raspravljali o uzajamnom poverenju, dijalogu i saradnji i usvojili Zajedničku izjavu o jačanju medijske saradnje, „aktivno promovišući jačanje saradnje kineskih i evropskih medija, pomažući jedni drugima, ujedinjujući se u borbi protiv pandemije i jačajući poverenje medjunarodne zajednice“.\nZamenik šefa Odeljenja za publicitet pri Centralnom komitetu CK, direktor i glavni urednik KMG Šen Haisijung rekao je da „kad glasine budu zamenjene naukom, otudjenje saradnjom, predrasude razumevanjem i strah pouzdanjem, konačno ćemo imati lepo proleće“.\nŠen Haisijung je izneo tri predloga za kinesko-evropsku saradnju u medijima. Prvi je produbljivanje saradnje u protivepidemijskom izveštavanju, drugi promovisanje razmene poseta i razmene izmedju medijskih radnika, a treći jačanje mehanizama saradnje.\nŠen je istakao da „Kina i EU imaju široki konsenzus i zajedničke interese u podršci i praktikovanju multilateralizma, jačanju globalne protivepidemijske saradnje i zajedničkom promovisanju globalnog ekonomskog oporavka i suočavanju sa klimatskim promenama“.\n„Naš zajednički jezik mnogo je više od naših razlika. Dijalog, razmena i saradnja kineskih i evropskih medija takodje će ući u novu fazu tešnjeg, dubljeg i pragmatičnijeg“, dodao je.\nPredsednik Rojtersa Majkl Friedenberg je na forumu rekao da se mora „shvatiti važnost saradnje u novom medijskom ekosistemu“.\n„Saradnju možemo postići kroz vesti, industrijske saveze, nove poslovne mogućnosti, platforme za razmenu sadržaja… Kineska centralna radio i televizija i njena Medjunarodna agencija za video vesti važni su partneri Rojtersa.Zajedno ćemo globalnim korisnicima pružiti brže, pouzdanije i verodostojnije globalne vesti“, podvukao je Friedenberg.\nPaolo Panera, Glavni urednik i izvršni direktor italijanske medijske grupe Klas Editori (Class Editori) Paolo Panera govorio je o potpisivanju Memoranduma o razumevanju „Pojas i put“ između Kine i Italije.\nOn je izrazio uverenje da će „aktivno zalaganje predsednika Si Djinpinga za jačanje informacione saradnje u okviru Pojasa i puta od velikog je značaja i sigurno će postići plodne rezultate“, rekao je.\nPrema njegovim rečima, ukoliko ne bude dvosmerne i iskrene komunikacije neće biti potpunog poverenja i pune saradnje. Mediji su odigrali važnu ulogu u prijateljskim odnosima medju zemljama i narodima sveta.


Objavljen vodič “Kako do informacija o izvorima finansiranja i resursima za škole, nastavnike i stručne saradnike” : Inkluzija\nRepublika Srbija se nalazi u procesu reforme i unapređivanja sistema obrazovanja i vaspitanja na svim nivoima. Za sprovođenje procesa reforme neophodno je sprovesti niz aktivnosti koje treba da doprinesu promenama na nivou sistema i škole. Školama i kolektivima koji žele da rade na unapređenju često je potrebna podrška u vidu različitih izvora informacija o mogućnostima i fondovima dostupnim školama.\nOd obrazovanja se sve više očekuje i zahteva da prati razvoj nauke, tehnike i tehnologije, da decu, učenike i odrasle obrazuje u skladu sa potrebama savremenog sveta, da im pruži znanja koja su rezultat novih naučnih i tehnoloških dostignuća, kao i da razvije veštine i sposobnosti za primenu znanja u različitim životnim situacijama. Pored toga, očekuju se i novi oblici rada u školi i učionici usmereni na proces učenja u sredini koja motiviše i u kojoj je učenik glavni akter tog procesa.\nPlaniranje u funkciji razvoja škole podrazumeva planiranje na nivou škole, i to na osnovu pokazatelja i rezultata praćenja obrazovno-vaspitnog procesa, samovrednovanja i spoljašnjeg vrednovanja škole. Stručnim usavršavanjem zaposlenih u školi i prihvatanjem novih uloga u rukovođenju procesima na nivou škole može se značajno unaprediti kvalitet nastave i postignuća učenika.\nŠkole često nisu informisane o raspoloživosti različitih eksternih izvora finansiranja donatora, državnih institucija i međunarodnih organizacija. Imajući ovo u vidu, Vodič sadrži informacije o izvorima koji podržavaju nastavu i učenje, vaspitni rad sa učenicima, izvorima koji daju informacije o sistemima obrazovanja u drugim državama, koji su usmereni na kompetencije direktora, nastavnika i stručnih saradnika, na planove za realizaciju časa i dr.\nVodič daje uvid u konkretne donatore i njihove programe namenjene školama, odnosno sadrži nazive i opise donatorskih programa, način podnošenja zahteva za finansiranje aktivnosti, očekivano trajanje projekta i dodatne napomene.Ovi izvori trebalo bi da ohrabre škole, nastavnike i stručne saradnike da više vremena ulože u istraživanje dostupnih sredstava, kao i da tragaju za novim izvorima informacija.\nPreuzmite publikaciju “Vodič za škole, nastavnike i stručne saradnike: Kako do informacija o izvorima finansiranja i resursima za škole, nastavnike i stručne saradnike”:\nOktobar, 2015 pdf [6 MB] doc [1 MB]


CME.ba: Dovršen dizajn, slijedi sadržaj… – CME.ba\nDragi korisnici, dizajn portala je praktično završen i sa estetske i funkcionalne tačke gledišta. Zadovoljni smo rezultatom, jer mislimo da imamo pravu regionalnu platformu za edukaciju medicinskih radnika/djelatnika.\nU narednih 15-tak dana, ubrzano ćemo dopunjavati portal tečajevima, prije oficijelnog pokretanja koje planiramo ubrzo. Plan nam je da na portalu na početku imamo 15-20 tečajeva raznih medicinskih oblasti, tako da kada portal krene sa radom, s obzirom na ogromnu bazu liječnika koju imamo oni koji dođu na portal mogu nači tečaj od interesa, bez obzira o kojoj se vrsti edukacije radi.\nU završnim smo fazama zaključenja ugovora sa našim partnerima, a očekujemo uskoro i formalnu akreditaciju edukacija na portalu, čime bi proces edukacije na Portalu CME.ba bio zaokružen i kompletan. Posebnu zahvalnost dugujemo našim testnim korisnicima i naravno članovima Uredništva koji kako vidite vrijedno rade da donesu najbolje i najzanimljivije teme na portal.


Hiljade ljudi na dočeku svetskih šampionki! - Sportske.net\nHiljade ljudi na dočeku svetskih šampionki!\nŠampionke sveta na prijemu kod predsednika, počinje doček pred SkupštinomDoček na aerodromu, pa slavlje uz trubače! Ono pravo tek sledi (19.00)Ognjenović: "Borile smo se lavovski za zlato"Svetske šampionke doputovale u Beograd, tek sledi sumiranje utisakaNe zaboravite, večeras nam stižu šampionke sveta!\n"Drago mi je što se posle godinu dana nalazimo na istom mestu, ovog puta malo većim povodom. Hvala za bezrezervnu podršku, vi ste naš vetar u ledja. Potrudićemo se da vas u narednom periodu još više obradujemo i da se zajedno radujemo", obećala je ona.


Prigodnim govorima, paljenjem svijeća i bacanjem cvijeća u rijeku Savu na mostu Brčko-Gunja, više stotina Brčaka odalo je počast nevinim civilima koji su stradali na današnji dan, prije 24 godine. U ranim jutarnjim satima, 30. aprila 1992. godine srpske snage su eksplozivom srušile most Brčko-Gunja u trenutku kada je veća grupa civila pokušala pješice preko mosta iz Hrvatske ući u Bosnu i Hercegovinu. Pred parlamentarcima tri prijedloga rješenja za održanje izbora u Mostaru\nOsma Međunarodna konferencija MOSTIMUN 2016. u Mostaru Apr 27, 2016 09:51\nVijeće ministara BiH na današnjoj sjednici nije se izjasnilo o Nacrtu zakona o dopunama Zakona o akcizama u BiH i za koje je zaključilo da se još mora usaglašavati. Edukacija romskih djevojčica u Mostaru Apr 25, 2016 12:00\nVelika akcija čišćenja simboličnog naziva „5 do 12“ u Mostaru Apr 24, 2016 09:14\nVelikom akcijom čišćenja simboličnog naziva „5 do 12“, Mostar je, kao i svi gradovi širom svijeta obilježio Dan planete Zemlje. Radnici „Tuzla kvarca“ već osam dana štrajkuju glađu, prestali uzimati lijekove\nRadnici Tuzla kvarca već osam dana štrajkuju glađu, a od jutros su prestali da uzimaju lijekove dok će liječničku pomoć samo čekati u krugu preduzeća. Kermo: „Nisu samo dvojica mogla opkoliti Ahmiće i ubijati“ Apr 19, 2016 10:23


KIKO Milano te poziva na prvi MAKE-UP MARATON - Fashion Company\nPoznati italijanski brend KIKO Milano ovog vikenda organizuje prvi MAKE-UP MARATON u šoping centru Galerija u Beogradu. Posetioce očekuju tri dana besplatnog šminkanja, masterclass-ovi sa nekim od najboljih domaćih šminkera, novogodišnji popusti i vredne nagrade. Besplatno šminkanje, od strane vrhunskih make-up artista, biće moguće na licu mesta u petak, subotu i nedelju (24 – 26.12.) od 14 do 20 časova.\nZa vreme MAKE-UP MARATONA biće održana tri KIKO Milano Class-a, za sve koji žele da prisustvuju. Ovog petka, od 18 do 20 časova, prvo zaštitno lice KIKO Milano brenda u Srbiji, influenserka Dunja Jovanić, i šminker Dragan Vurdelja predstaviće svojih top 5 KIKO Milano make-up proizvoda. U subotu od 17 do 19 časova, glumica Tamara Dragičević i šminkerka Nena Ilić posetiocima će davati savete kako da svom izgledu daju dozu filmskog i pozorišnog glamura, dok će u nedelju od 16 do 18 časova nove make-up trendove za 2022. predstaviti glumica Olja Lević i šminker Milan Bauranov.\nPored toga, svi posetioci imaće priliku da učestvuju u velikom novogodišnjem kvizu, gde će troje najuspešnijih osvojiti vaučere u iznosu od 10.000, 6.000 i 4.000 dinara za kupovinu u nekoj od KIKO Milano radnji u Srbiji, dok će na licu mesta biti deljeni i vaučeri za 20 odsto popusta na kupovinu tri ili više odabranih KIKO make-up proizvoda iz aktuelnih kolekcija.\nKIKO Milano je u Srbiju stigao pre godinu dana, sa radnjama u šoping centrima Galerija, Ušće, Ada Mall i BEO u Beogradu kao i u Delta Planet centru u Nišu.\nZato ovog vikenda dođite na prvi KIKO Milano MAKE-UP MARATON i zablistajte punim sjajem!


Strateška orijentacija Srbije – Luka Solun ili Luka Bar\nZnačaj saobraćajne infrastrukture\nDonositi odluke o strateškim investicijama je veoma težak posao. Osnova za donošenje odluke treba da budu veoma ozbiljne cost-benefit analize koje na različite načine opravdavaju ili opovrgavaju neku investiciju. I što je investicija veća, to bi analiza koja joj prethodi trebalo da bude detaljnija i sveobuhvatnija. Ova konstatacija se posebno odnosi na investicije na saobraćajnom tržištu, bilo da je reč o ponudi mobilnih kapaciteta ili infrastrukture. Iz relevantne literature poznato (1) je da se ponuda na transportnom tržištu odlikuje značajnim specifičnostima. Na ovom mestu usmerićemo se na specifičnosti ponude s aspekta infrastrukture, koju, po pravilu, definiše država u okviru dokumenta koji se zove strategija razvoja saobraćajne mreže . Takav dugoročni dokument Srbija, bar koliko je autoru ovog teksta poznato, još nije usvojila.\nPolitika razvoja saobraćajne mreže determinisana je obimom i „intenzivnošću“ investicija u saobraćajnu delatnost, dugim rokovima gradnje saobraćajnica, dugim vekom eksploatacije infrastrukture i visokim fiksnim troškovima koji opterećuju normalan povraćaj investicije na uložena sredstva (kao što je uobičajeno u nekoj drugoj delatnosti). Ulaganje u saobraćajnu infrastrukturu tretira se kao strateško opredeljenje svake zemlje jer ima multiplikatorske efekte na razvoj privrede u celini, na primer tako što usmerava privredu ka efikasnijim vidovima transporta, što ima za posledicu smanjivanje učešća transportnih troškova u ceni finalnih proizvoda (a to vodi porastu konkurentnosti privrede, itd). Zato uopšte nije svejedno gde se ulaže u saobraćajnu infrastrukturu, da li su ta ulaganja deo evropske transnacionalne mreže ili ne i, posebno, da li postoji konsenzus unutar zemlje o tom pitanju.\nNesporno, prethodnih nekoliko godina u Srbiji je dosta novca uloženo u saobraćajnu infrastrukturu. To je bilo strateško opredeljenje svih vlada od 5. oktobra naovamo, a značaj ovog pitanja, čak i za buduću vladu, vidi se i po tome što je mesto ministra saobraćaja (kao nadležnog za saobraćajnu infrastrukturu), bar prema nezvaničnim novinarskim izveštajima u danima pisanja ovog teksta, jedno od poslednjih spornih mesta između glavnih stranaka koje treba da formiraju novu vladu (očigledno da obe „demokratske“ stranke procenjuju da je to veoma važno ministarstvo).\nZnačaj razvoja i revitalizacije saobraćajne mreže sa stanovišta uticaja na razvoj ekonomije jedne zemlje nije potrebno posebno naglašavati (2). Upravo da bi se ovo za državu i privredu značajno pitanje što više „izmaklo“ iz sfere politikantskog nadmudrivanja, u redovima koji slede ukazaćemo na to da, prvo, Srbija svakako nije van evropskih saobraćajnih tokova, ali da mi ne možemo, i to je ono drugo, da “asfaltiramo” gde šta hoćemo pa da za to naknadno tražimo evropsku verifikaciju (3), već naš plan razvoja saobraćajne mreže (tj. gradnja nove mreže i/ili revitalizacija postojeće) trebalo bi da bude usklađen s evropskom saobraćajnom politikom.\nMesto Srbije u evropskim saobraćajnim infrastrukturnim planovima\nRazvoj saobraćajne mreže u Srbiji danas je uveliko determinisan njenim geografskim položajem i strateškom političkom orijentacijom ka priključenju Evropskoj uniji. Kad se analizira stepen integracije zajedničke ekonomske politike unutar evropske 27-orke, odmah se pomisli na zajedničku valutu, odnosno evro kao najvažniji integrišući ekonomski faktor EU. Međutim, zajedničku monetu nemaju sve zemlje Unije. Može se reći da je veći stepen integracije unutar EU od monetarnog (zajedničkog delovanja ekonomske politike) postignut na polju transporta, i to od prvog strateškog dokumenta – tzv. Bele knjige iz 1992. godine, preko njene unapređene verzije iz 2001, pa do većeg broja operativnih dokumenata (4) koji detaljno regulišu ovu oblast.\nZacrtani evropski koridori su široj javnosti verovatno najpoznatiji proizvod zajedničke transportne politike na nivou EU. Od svih evropskih saobraćajnih koridora za našu zemlju su dva relevantna, i to Koridor 10 (glavna drumska i železnička magistrala koja od severa Srbije ide ka jugu, i to u dva pravca – ka Bugarskoj i Makedoniji, odnosno Grčkoj) i Koridor 7 (koji zapravo predstavlja reku Dunav, gde je za nas značajno 588 kilometara toka Dunava kroz Srbiju).\nPored toga, postoji još mnoštvo dokumenata o transportnoj politici gde Evropa već tretira Srbiju kao deo zajedničkog tržišta, iako smo realpolitički još prilično daleko od istog (bar još 25 godina prema mišljenju nemačkog ambasadora Cobela). Važno je pomenuti da je pre nekoliko godina u Briselu formirano zajedničko radno telo zemalja EU i zemalja Balkana, država istočne Evrope (npr. Rusija i sve male okolne države), severne Afrike (Alžir, Egipat, Maroko, Tunis), Bliskog istoka (Izrael, Jordan, Liban, Libija, Sirija) čiji je osnovni zadatak usklađivanje novih saobraćajnih pravaca i osa transportne infrastrukture na jednom znatno širem tržištu od tržišta same Evropske unije. Ta Visoka radna grupa je, kao nastavak rada na već utemeljenim saobraćajnim evropskim koridorima (koji više nisu podložni izmenama), predložila da se utvrdi još nekoliko kategorija transnacionalnih osa kao pravaca razvoja saobraćajne infrastrukture na polju drumskog, železničkog, rečnog i pomorskog saobraćaja evropskog kontinenta i gravitirajućih delova (pogledati narednu sliku).\nPostojeći evropski koridori i njihovo uklapanje\ns novim transnacionalnim saobraćajnim osama\nNa karti se jasno uočava kako EU vidi budući razvoj saobraćajnog sistema na njenom tlu i bližoj okolini, odnosno šta su to prioritetni pravci koji prelaze preko određene zemlje. Što se Srbije kao dela evropskog saobraćajnog tržišta tiče, može se zaključiti sledeće:\n• Srbija je definitivno na najpovoljnijem putu od severa ka jugu u jugoistoku Evrope, što je verifikovano Koridorom 10, tj. Srbija ima treće po važnosti mesto na Koridoru 7 kao zemlja sa značajnim delom toka Dunava preko svoje teritorije;\n• Važan konkurent Koridoru 10 je Koridor 4 koji ide jednim delom preko Rumunije i Bugarske (koje su odnedavno članice EU) i koji je takođe predviđen kao najvažniji evropski koridor (5);\n• Treba istaći da Evropa nema u rangu prioriteta nikakvo povezivanje Srbije s Crnom Gorom (na teritoriji bivše Jugoslavije, pored jednog kraka Koridora 10 koji ide kroz Hrvatsku i Sloveniju, vidi se da je samo na duži rok interesantan još pravac jug Mađarske preko Hrvatske i BiH do Jadranskog mora);\n• To znači da tamo gde nisu predviđeni evropski koridori (tj. sigurna ulaganja od EU) nema ekonomske isplativosti ulaganja, postoje veliki problemi u gradnji i – što je najvažnije – isplativost investicije je uglavnom nedovoljna. Drugim rečima, poruka EU je jasna i ista je i prema Srbiji i prema Hrvatskoj i glasi: ako želite neki put, gradite ga sami (Hrvatska je to uradila s autoputem koji povezuje Zagreb i Split, nazvanim „Dalmatina“), ili (iz)dajte koncesije (kao što je to u Srbiji primer autoputa Horgoš–Požega). EU će ulagati i graditi samo na priznatim i verifikovanim koridorima, a sve drugo je partikularni interes neke zemlje ili neke manje regije.\nSve zemlje zapadnog Balkana, odnosno jugoistočne Evrope, žele da što pre postanu deo EU. Zato je posle mnogo razmišljanja i često ne sasvim voljno potpisan CEFTA sporazum. No, Evropa, kao i u svemu drugome, tako i na polju razvoja saobraćajne mreže ima diferenciranu strategiju – jednostavno pomagaće samo u onome što ona želi. Na jednom od sastanaka Visoke radne grupe za polje saobraćaja EU je ponudila da podrži određene projekte iz domena saobraćajne infrastrukture. Ali postavljeni su veoma strogi standardi za podršku revitalizaciji i/ili gradnji saobraćajnica:\n• da li je projekat deo sadašnjih ili budućih evropskih saobraćajnih osa?\n• da li zemlja može sama jednim delom da podrži takav projekat (što se meri time da li projekat vredniji od 0,15 odsto GDP-a dotične države)?\nSrbija je prijavila nekoliko ključnih saobraćajnih infrastrukturnih projekata, od kojih je većina prošla oba kriterijuma – gradnja obilaznice oko Beograda, revitalizacija mosta Gazela, revitalizacija pruge na svim delovima Koridora 10 kroz našu zemlju, gradnja intermodalnog logističkog centra u Beogradu, ulaganje u Dunav i prevodnicu na Đerdapu. Ali jedan od onih projekata koji bi nama veoma značio, revitalizacija pruge Beograd–Bar, nije odobren jer nije deo evropskih saobraćajnih planova prvog reda. Crna Gora iz istih razloga nije dobila odobrenje za finansiranje od EU za oba svoja ponuđena projekta: autoput Bar–Srbija, tj. deonica Podgorica–Mateševo, i deo jadranskog autoputa kroz Crnu Goru. EU je iste kriterijume za ocenjivanje saobraćajnih projekata imala i prema našim susedima i drugim zemljama koje su deo Visoke radne grupe (6).\nEvropska saobraćajna politika u domenu razvoja saobraćajnih osa i verifikacije glavnih saobraćajnih prioriteta je, u najvećoj meri, nepromenljiva. Evropa poručuje: “Uklopi se ili ostani van tima”. U nastavku ćemo, kroz primere – jedan pozitivan i jedan negativan – pokazati u kojoj meri se Srbija uklapa u evropske saobraćajne koridore i buduću zajedničku saobraćajnu politiku.\nDobar primer: koncesija za put Horgoš–Požega i završetak Koridora 10 u saradnji s EU\nPosle mnogo vremena, uz puno premišljanja pobednika na tenderu, praćena podizanjem regionalne „političke prašine“, pre nekoliko dana potpisan je koncesioni ugovor za izgradnju autoputa Horgoš–Požega. Ovaj posao se zaista može tretirati kao strateška investicija u Srbiju, gde smo (konačno!) pametno razmišljali i ugovorili dobar posao. Jer, treba biti korektan i reći da nema tog koncesionara koji bi pristao da gradi autoput Beograd–Požega jer, prema oštrim kriterijumima, dobar deo deonice puta „ispod“ Beograda nije preterano isplativ imajući u vidu trenutni (i procenjeni) intenzitet saobraćaja. Ali Srbija je ovog puta imala “dobru udavaču” (Beograd–Novi Sad–Horgoš), pa je koncesionar sasvim pametno razmislio i na kraju potpisao ugovor za kompletnu trasu autoputa.\nSrbija nije bila u stanju da sama, svojim sredstvima, završi ovaj put onako kako je to uradila Hrvatska s „Dalmatinom“. Srbiji je nesporno potreban autoput umesto Ibarske magistrale i zato je država morala da „žrtvuje“ deo izgrađenog Koridora 10, što je praktično bila kompenzacija za onaj deo puta koji prolazi blizu „Veljinog rodnog mesta“. Drugim rečima, Srbija će ubrzo, tj. do 2012. godine, imati pun profil autoputa na Koridoru 10 i time neće gubiti tranzitni saobraćaj, imaće povećane prihode od putarine, imajući u vidu ulaganja koja se očekuju na delu puta od Niša do Bugarske granice, i posebno ulaganja iz budžeta Srbije u kooperaciji s “Helenik planom“ (ulaganje Grčke u završetak puta prema makedonskoj granici (7)). Dakle, Srbija je morala da se usredsredi na to da sopstvenim sredstvima, i uz direktnu ili indirektnu pomoć EU, završi deo Koridora 10 prema Bugarskoj i Makedoniji (8), ali da, zauzvrat, zaključi koncesiju za severni deo puta a da je to praktično ništa ne košta, i da pri tom od toga ima značajne prihode, a nakon isteka koncesionog roka od 25 godina dobije izgrađen autoput u svom vlasništvu.\nZaključen koncesioni ugovor i svi drugi napori koje će Srbija uraditi na definitivnom završetku Koridora 10 potpuno se uklapaju u razvoj strateške saobraćajne mreže kao dela evropske saobraćajne mreže. Zato je Evropska unija i “ostala gluva” na reakcije “lokalpatriotskih” političkih faktora iz Vojvodine. Naravno, s koncesionarom treba biti veoma oprezan, kako po pitanju držanja visine putarina na određenom nivou, tako još više na polju predviđene dinamike realizacije gradnje celog puta. Ali, agilni ministar Ilić ne treba da gaji lažne nade da će “ako izgradimo put do Požege i posle ga produžimo da Crne Gore, to postati deo Koridora 10” (9).\nTreba reći jasno i glasno: autoput Beograd–južni Jadran nije deo evropskih prioriteta i u njemu Evropa ne vidi svoje mesto. Ako mi ipak želimo da gradimo taj put u saradnji s Crnom Gorom, ako imamo finansijske snage (npr. vratimo u državni budžet bar milijardu evra „kiparskih“ para), i/ili ako opet nađemo nekog koncesionara (evropskog ili vanevropskog) – onda će tog puta biti. U suprotnom, autoput od Beograda do Bara ostaće samo nečija pusta želja, odnosno biće samo odraz emocionalnih veza između dva naroda (ili, ako više volite, jednog, ali „raspolućenog“ naroda) kojima bi svakako “mnogo koristio taj autoput”. Ali, mereno strogim kriterijumima, autoput se gradi kad je godišnji pokazatelj prosečnog dnevnog saobraćaja na nivou od bar 10.000 vozila, a poznato je da na relaciji Beograd–Bar taj kriterijum nije ispunjen na većem delu (procentu) puta.\nPomenuli smo da je EU već jednom odbila Crnu Goru za projekat gradnje autoputa ka Srbiji, a kako znamo da Crna Gora sama ne može da ga izgradi (a nema ni neku “udavaču” za koncesionara jer je dobar deo najkvalitetnije zemlje već prodat), lako se može dogoditi da ova država strateški napusti orijentaciju ka srpskom pravcu povezivanja s EU. Zato ne treba gajiti iluzije da Crna Gora, kako to njen ministar saobraćaja i pomorstva Lompar kaže, ima nameru da izgradi autoput prema Srbiji (“i već angažuje konsultante koji prave studiju izvodljivosti”). Doduše, možda crnogorski ministar potajno želi da Srbija uloži novac u autoput do mora, čime bi se povećao broj turista iz Srbije, koji je već prethodne godine znatno opao jer srpski turisti razmišljaju racionalno, što ih tržišnom logikom (od)vodi u znatno većem broju u letovališta Grčke, Bugarske ili Turske (10). Naravno, politički ili, ako hoćete, geostrateški posmatrano, takva opcija nije nemoguća (11), ali ekonomski gledano – nema baš nikakvog rezona.\nLoš primer: predlog za ulaganje Srbije u Luku Bar i generalna orijentacija srpskog saobraćajnog sistema prema ovoj pomorskoj luci\nPretpostavke svih relevantnih stručnjaka govore u prilog tome da kompletnog završetka autoputa Beograd–Bar (ruta Beograd–Požega će se graditi po ugovoru o koncesiji, a sve indicije govore da će Srbija krenuti sama da finansira put južno od Požege iz političkih razloga, ali će ipak sve to – i ako krene – ići veoma sporo jer Srbija tu deonicu ne može sama da isfinansira) neće biti sve dok i Srbija i Crna Gora ne postanu članice EU. Tada bi se mogao zatražiti neki veoma povoljan kredit, kao što su to radile Portugalija i Grčka (12), kako bi se završio ovaj važan regionalni put.\nS druge strane, na relaciji Beograd–Bar postoji železnička pruga izgrađena pre 30 godina i zrela za potpunu rekonstrukciju (podsetimo se da je tu rekonstrukciju predložila Srbija, a EU odbila). Pruga je u veoma lošem stanju, postoji mnogo deonica gde se vozi i po 20-30km/h. Uz to, vučni i teretni kapaciteti koje imaju dve „bratske železnice“ nisu ni izbliza dovoljni i kvalitetni da zadovolje postojeću i povećanu spoljnotrgovinsku razmenu Srbije sa svetom (13). Sva ulaganja u ovu prugu koje je srpska vlada i sama železnica uradila u prethodnih nekoliko godina zaslužuju pohvalu, ali je ipak procena da su ta ulaganja i nedovoljna i „spora“ u odnosu na narastajuće potrebe za prevozom robe.\nDakle, problemi sa putem i loše stanje na železnici u značajnoj meri smanjuju gravitiranje srpskog uvoza i izvoza pomorskim putem preko Luke Bar. Kada se tome dodaju svi organizacioni problemi u samoj luci, neadekvatni i često izraubovani kapaciteti luke i, na kraju, njen geografski položaj i slaba povezanost s drugim relevantnim lukama, postavlja se logično pitanje nije li vreme da Srbija potraži neku drugu pomorsku luku koja bi na mnogo profesionalniji način ispoštovala sve njene spoljnotrgovinske potrebe?\nOvih dana se moglo čuti kako resorni ministar tehničke vlade predlaže da država Srbija traži jedan deo Luke Bar po osnovu ranijih ulaganja i/ili da učestvuje u budućoj privatizaciji ove luke “jer je cela saobraćajna strategija Srbije orijentisana ka Baru”.\nDugoročna orijentacija ka Luci Bar i posebno ulaganje u to akcionarsko društvo – dodatni odliv iz budžeta ili trošak s računa nekog javnog preduzeća – predstavljali bi stratešku grešku. Pri tome, da ne budemo pogrešno shvaćeni, nema ničeg spornog u tome da neka srpska preduzeća, ako im to odgovara, u procesu svoje spoljnotrgovinske razmene i dalje koriste kapacitete Luke Bar. Ali ako se država opredeli da uloži veliki novac u deo ove luke (14), onda bi to verovatno proizvelo nekakvo državno stimulisanje domaćih preduzeća (čitaj dodatne subvencije železnici, tj. odliv velike sume novca iz državnog budžeta) da bi koristili kapacitete ove luke, iako bi, kao što smo videli, dolazni putevi do Bara (drumski i železnički) bili neadekvatni u dužem periodu. A to državi, s ovako prenapregnutim budžetom i ovolikim rashodima, zaista nije potrebno.\nZato je razuman predlog da država Srbija napravi jednu kvalitetnu investicionu analizu strateške orijentacije ka određenoj pomorskoj luci u cilju dugoročnog obezbeđivanja svojoj spoljnoj trgovini mesta za kvalitetno poslovanje. U narednoj tabeli dajemo osnovne elemente komparativnih prednosti i nedostataka dveju nama bliskih luka Solun i Bar, koji mogu da posluže kao polazište za ozbiljnija buduća istraživanja jednog šireg stručnog tima:\nKomparacija strateške orijentacije saobraćajnog sistema\ni spoljne trgovine Srbije ka lukama Solun i Bar\nKapaciteti i tehnička opremljenost\nJedna od najvećih mediteranskih luka sa modernim kapacitetima\nU mediteranskim okvirima mala luka sa veoma starim i izraubovanim kapacitetima\nPovezanost sa drugim relevantnim pomorskim lukama\nVelika, sa evropskim, američkim, afričkim i sa svim drugim najvažnijim lukama\nMala, redovnim saobraćajem praktično samo sa Barijem u Italiji\nGeografska lokacija i usklađenost sa glavnim evropskim putevima\nNalazi se na kraju Koridora 10 i Koridora 4, dakle na glavnim evropskim koridorima\nVan relevantnih evropskih koridora\nDostupnost za srpsku robu (kvalitet dolaznog puta i železnice)\nU skorijoj perspektivi planira se završetak modernog puta duž cele trase. Postoji i železnička povezanost čija se revitalizacija očekuje veoma brzo jer je reč o pruzi evropskog Koridora 10\nVeoma problematična, trenutno sporim putem i železnicom, ali ni perspektiva kvalitetnijeg povezivanja ove luke sa Srbijom nije obećavajuća\nGravitiranje srpske privrede ka nekoj luci\nBar 75% srpske privrede gravitira ka Koridoru 10 (drumskom i železničkom), a time i ka ovoj luci\nSamo delovi zapadne i južne Srbije gravitiraju ka ovoj luci, što je oko 25% teritorije Srbije\nPostavljena na tržišnim principima\nFormalno je akcionarsko društvo, ali praktično državno preduzeće, sa svim uobičajenim manama\nNeophodnost ulaganja u luku\nNepotrebna, potrebno je samo obnoviti stari ugovor koji je važio za korišćenje kapaciteta ove luke od strane srpskih firmi\nLuci su neophodna ulaganja i veća modernizacija, ali to ne treba da radi država Srbija, niti bilo koje javno preduzeće iz Srbije\nDakle, nije teško doneti zaključak da Srbija ima mnogo više „dobrih“ razloga da se okrene uspostavljanju dugoročnijih odnosa sa Lukom Solun nego sa Lukom Bar. I pozitivna istorijska iskustva i aktuelna evropska politička budućnost usmeravaju nas ka solunskoj luci.\nU svakom slučaju, buduća vlada Srbije bi ovim pitanjem trebalo da se ozbiljno pozabavi. To je, u pravom smislu reči, strateško pitanje i svaka pogrešna odluka s tim u vezi mogla bi puno da nas košta.\nNo, Srbiju bi ponajviše koštalo da „krene“ da ulaže novac u oronule kapacitete, problematičnu tržišnu poziciju, nerentabilno poslovanje i, često, problematičan menadžment Luke Bar. Uvereni smo da nema tog političkog lobija koji bi mogao da ekonomski opravda takvo ulaganje novca srpskih poreskih obveznika. Jer i potpunom laiku moralo bi da bude jasno da ulaganje u privatizaciju Luke Bar nije isto što i ulaganje u privatizaciju Telekoma ili Osiguranja Republike Srpske, ili pak ulaganje u kupovinu treće licence mobilne telefonije Crne Gore.\nUlaganje Srbije u privatizaciju Luke Bar bilo bi odluka van svake ekonomske logike. Ali, kao što kaže proslavljeni američki ekonomista srpskog porekla, profesor Stiv Pejović – ako u nekom ekonomskom potezu nema tržišne logike, onda u tome verovatno ima nekakvog i nečijeg netržišnog interesa. A ta sfera je, nažalost, izvan kompetencija autora ovog rada.\nAutor je vanredni profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu\n1. Božić V., Aćimović S., Marketing logistika, Ekonomski fakultet Beograd, 2006, str. 219–222.\n2. Kada su Portugalija i Grčka 1986. godine ušle u EU, imale su mali broj modernih autoputeva i najslabiju ekonomiju u poređenju s bilo kojom tadašnjom članicom EU. U međuvremenu, i jedna i druga zemlja su značajno ulagale u drumsku infrastrukturu, uz veliku pomoć EU, što je omogućilo veoma brz razvoj cele privrede i modernizaciju i veliko povećanje životnog standarda stanovništva.\n3. Model ponašanja po ustaljenom pravilu “ uzmi od Evrope šta ti se sviđa, a za ono što ti se ne sviđa ili u onome u čemu Evropa ne želi da te podrži – pravi se neinformisan“.\n4. Sve o zajedničkoj saobraćajnoj politici EU moguće je videti na www.europe.in/transport .\n5. Njegovu praktičnu važnost smo već prvih meseci ove godine mogli da sagledamo kroz određeni pad intenziteta tranzitnog saobraćaja kroz Srbiju. Zbog različitih administrativnih, cenovnih i drugih problema jedan deo saobraćaja na putu sever–jug je „izbegao“ kroz Rumuniju u Bugarsku, iako je reč od 300 kilometara dužem putu sa samo jednim mostom na Dunavu između ove dve zemlje.\n6. Ove predloge za finansiranje određenih projekata iz domena saobraćajne infrastrukture izneli su predstavnici pojedinih zemalja regiona na sastancima Visoke radne grupe u Briselu početkom 2005. godine.\n7. Na osnovu Protokola o međudržavnoj saradnji duž panevropskog Koridora 10, koji su potpisali ministar Velimir Ilić i grčki ambasador u Beogradu 20. jula 2006. godine.\n8. Direktnim angažovanjem sredstava EU na bazi projekata koje je odobrila Visoka radna grupa i uz samostalno finansiranje projekata u okviru Nacionalnog investicionog plana.\n9. Jer, zašto onda hrvatska „Dalmatina“ kao veoma moderan put nije deo nekog evropskog koridora, već je potencijalni evropski koridor planiran da ide od Mađarske preko istočne Slavonije, Sarajeva pa do Jadrana, dakle mnogo istočnije od položaja „Dalmatine“.\n10. Poslednje ankete koje je sprovela YUTA (Udruženje turističkih agencija Srbije) govore u prilog ovome. Na postavljeno pitanje gde ćete ove godine letovati, izbor srpskih turista pao je na Grčku (57%), Bugarsku (9%), Tursku (8%), Egipat (7%), Crnu Goru (5%) itd. Uz sve ograde koje se moraju napraviti prema svakoj anketi, ovi rezultati su ipak indikativni.\n11. Setimo se ogromnih ulaganja u Crnu Goru posle zemljotresa 1979. godine, ponajviše od Srbije, ali i od svih drugih republika tadašnje SFRJ.\n12. Za EU mnogo veći značaj ima autoput Porto–Lisabon od (potencijalnog) Beograd–Bar. A ovaj autoput u Portugaliji je izgrađen tek desetak godina po učlanjenju ove zemlje u EU.\n13. Detaljnije o tome videti u projektima „Procene vrednosti imovine“ koje je za Železnice Srbije (2006–2007) i Željeznice Crne Gore (2004–2005) radio stručni tim s Ekonomskog fakulteta u Beogradu.\n14. Pored toga što bi to bila greška s aspekta saobraćajnog sistema i potpunog neuklapanja u evropske saobraćajne tokove, to bi verovatno bila i promašena investicija jer je poslovanje Luke Bar veoma nestabilno, čime bi država Srbija praktično finansirala nešto što joj nije potrebno. Ili, načinimo sledeći test za isplativost ove investicije i postavimo sledeću hipotezu: da li bi, na primer, najveća srpska (tj. kiparska, odnosno kiparsko–srpska, ili kako se već bivši ministri finansija dogovore) privatna kompanija, koja ovih godina toliko puno ulaže po čitavoj Srbiji, a i šire, da li bi ona, posredno ili neposredno, uložila sopstveni kapital u privatizaciju Luke Bar?


Sa Pinto: Verujem u Zvezdinu decu : Nadlanu.com\nSa Pinto: Verujem u Zvezdinu decu\nObjavljeno 25. maj 2013. / 22:41:24\n"Verujem u ovu decu, u njihovu profesionalnost i u njihovu posvećenost. Šansu će dobiti oni koji nisu puno igrali i omladinci. Finansijska situacija u klubu nam ne dozvoljava da uz pomoć novca budemo konkurentni na tržištu i zbog toga se moramo osloniti na naše mlađe kategorije", rekao je Sa Pinto novinarima u Beogradu.\nSa Pintu je kazao da njegove izabranike u utakmici sa Vojvodinom očekuje drugačija utakmica, ali da je cilj u tom meču ostao isti kao u predhodnom periodu.\n"Sutra nas očekuje drugačija utakmica, poslednji meč u šampionatu i pitanje osvajača je rešeno, ali nama je cilj i dalje isti. Uvek idemo na pobedu, moramo da damo sve od sebe, pa tako i u sutrašnjem duelu. Idemo u goste protiv izuzetno dobrog protivnika, imaju dobru sezonu iza sebe", rekao je Sa Pinto.\nŠef stručnog štaba 'crveno-belih' kazao je da će cela ekipa nakon utakmice sa Vojvodinom biti na raspustu.\n"Sezona je bila duga i naporna i igračima je potreban odmor. Novo okupljanje ćemo najverovatnije zakazati za 17. ili 18. jun, jer nas vrlo brzo očekuju utakmice u kvalifikacijama za Ligu Evrope", kazao je Sa Pinto.\nFudbaler Crvene zvezde Vukan Savićević rekao je da podmlađena ekipa vicešampiona Srbije sutra želi da pokaže svoj puni potencijal, kao i da u klubu mogu da računaju na njih u budućnosti.\n"Radujemo se utakmici sa Vojvodinom, jer su one uvek bile zanimljive i kvalitetne. Trudićemo se da dokažemo i navijačima i treneru da Crvena zvezda u budućnosti može da računa na nas", istakao je Savićević.\nUtakmica 30. kola Super lige između Vojvodine i Crvene zvezde igraće se sutra od 17.00 na stadionu Karađorđe


U Visokom je završena Druga međunarodna konferencija o Bosanskoj dolini piramida ICBP 2011, na kojoj je učestvovalo 27 stručnjaka iz 11 zemalja. Stručnjaci iz oblasti arheologije, geologije, fizike, kvantne fizike, eksperti za drevne artefakte i elektromagnetna polja, inžinjeri itd, proveli su pet dana u Visokom u toku kojih su posjetili arheološke lokacije na kojima radi Fondacija “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca”.\n“Oni su na konferenciji izložili referate o provedenim analizama uzoraka, snimanjima energetskih fenomena i radiokarbonskim datiranjima uzoraka iz ‘Bosanske doline piramida'”, izjavio je novinarima osnivač Fondacije dr. Semir Osmanagić.\nNa ICBP 2011. zaključeno je da je “Bosanska dolina piramida” globalno važan interdisciplinarni naučni projekt, niz energetskih fenomena – elektromagnetna polja, ultrazvuk, infrazvuk – detektirani su i izmjereni na bosanskim piramidama i podzemnom kompleksu tunela Ravne te najvjerovatnije imaju vještačko porijeklo koje treba biti dodatno ispitano.\nZaključeno je da je potreban nastavak radova na “Bosanskoj piramidi Sunca” kako bi bilo potvrđeno postojanje potencijalnih prolaza i komora.


Basta očekuje plasman u polufinale Lige Evrope - Sportske.net\nBasta očekuje plasman u polufinale Lige Evrope\nStvari idu u dobrom pravcu za Lacio i srpske internacionalce koji nastupaju za klub iz Rima. Dušan Basta veruje da će ekipa uspeti da se plasira u polufinale Lige Evrope.\nKinezi dali zeleno svetlo, Inter na pragu velikog pojačanja!LE - Lacio ispravio grešku, Partizanov "dželat" pao u produžetku, ispao Zenit!Zabrinjavajuća vest iz Italije, šta je sa Sergejem?Trka za "Zlatnu kopačku" nikad neizvesnija - Pet imena u igri, sa istim učinkom!Nani - Tuča u avionu!\nSrpski fudbaler Dušan Basta ima uspešnu sezonu sa ekipom Lacija. Njegov tim dobro igra i u Evropi i u Seriji A, gde se nalazi pri samom vrhu.\nLacio se u četvrtak plasirao u četvrtfinale Lige Evrope posle pobede nad Dinamom iz Kijeva i u najboljih osam čeka ga dvomeč sa Salcburgom.\n"Liga Evrope je za nas vrlo bitna i prezadovoljni smo zbog plasmana u četvrtfinale. Salcburg ne smemo da potcenjujemo, mada smo na žrebu mogli i mnogo lošije da prođemo. Protiv Austrijanaca nas čeka težak duel, ali se nadamo ulasku u polufinale. To bi za nas bio veliki uspeh" smatra Basta.\n"Neće nam biti lako. Milan je podigao formu i približio se, Inter i Roma su nam konkurenti od početka sezone. Smatram da će tek u poslednjem kolu da se odluči ko će u Ligu šampiona. Naš poslednji meč je sa Interom u Rimu", rekao je Basta.\nLacio danas igra sa Bolonjom koja zauzima 12. poziciju i koju su već savladali u prvom delu šampionata.\n"Bolonja nije za potcenjivanje, ali sve zavisi od nas. Kvalitetniji smo, ali nema opuštanja. Tri boda su nam preko potrebna za Ligu šampiona", kaže Basta.\n"Povratak u reprezentaciju mi mnogo znači. Presrećan sam zbog toga i ono što mogu da obećam je da ću dati svoj maksimum", zaključio je Basta.\nMeč Lacio – Bolonja igra se večeras od 20:45.\nLacio samo što nije objavio, opet stiže pojačanje iz Liverpula!\nMilan - Trojac odlazi, prave mesto za Srbina?\nSA - "Lacijalima" dovoljno poluvreme, "Magarci" iznenadili u Bergamu, Empoliju duel "fenjeraša"!\nVAR očekuje velike promene u Seriji A!\nMilan ne odustaje od Srbina, na pomolu trampa?


Brdske trke: Borković pobedio u Češkoj - Pet trka pet pobeda - Automagazin\nU evropskom šampionatu u brdskim trkama sledi pauza. Nastavak sezone zakazan je za 30. jun, kada će u Italiji biti održano šesto takmičenje u okviru ovogodišnje serije (62° Trento Bondone). U Češkoj je Borković još jednom opravdao ulogu favorita. Posle sjajnih nastupa u dosadašnjem delu sezone, pančevački šampion je, bez obzira na brojne probleme, još jednom postavio rekord staze – 4 rekord na 5 trka. Ovime je Borković bez sumnje opravdao poverenje svih onih koji ga podržavaju u cilju da osvoji titulu evropskog šampiona. Pre početka sezone Dušan je obećao da će pokušati da zabeleži 12 pobeda u 12 trka. za sada je na pravom putu – 5 trka 5 pobeda.\nU trenutku kada je razvio maksimalnu brzinu od 240 km/h Borkoviću je u prednje vetrobransko stakolo uletela ptica, ali srećom taj incident je prošao bez bezbednosnih problema po našeg šampiona i veliki broj gledalaca pored staze. Prema zvaničnim podacima organizatora Dušan Borković je postavio novi rekors staze, razvio je maksimalnu brzinu od 240 km/h, a prosečno je vozio 135 km/h.\n„Srećan sam što sam uspeo da opravdam očekivanja navijača i da održim obećanje – trijumfovao sam u svim do sada održanim trkama. Hvala sponzorima, navijačima,... Vremena za slavlje nema. Pauzu u evropskom šampionatu ću iskoristiti da se saradnicima iz Nisotec Racing Team maksimalno pripremimo za nastavak sezone i nove izozove koji se pred nama. Sve više verujem da Srbija može već ove godine imati šampiona Evrope u automobilizmu.“ – rekao je Dušan Borković po završetku trke.


Zašto su globalne cene hrane dostigle istorijski maksimum? - Televizija Leskovac\nZašto su globalne cene hrane dostigle istorijski maksimum?\nGlobalne cene hrane u martu tekuće godine dostigle su najviši nivo u poslednjih 30 godina, objavila je Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija. Naime, indeks cena hrane je tokom prošlog meseca porastao za 12, 6 odsto u odnosu na februar, kada je dostigao prethodni rekord, nezabeležen od 1990. godine, kada je osnovana pomenuta organizacija. Najviše su poskupele cene biljnih ulja, žitarica i mesa, kao i šećera i mlečnih proizvoda. Prema oceni stručnjaka, na ova poskupljenja, između ostalog, uticali su pandemija kovida 19, kao i aktuelni rat u Ukrajini.\nPrema rečima stručnjaka, aktuelna poskupljenja posledica su ekspanzivne monetarne i fiskalne politike u većini zemalja sveta od početka izbijanja pandemije kovida 19, što je uzrokovalo porast javnog duga i deficita u budžetu. Drugim rečima, više se trošilo, nego što se privređivalo.\n–Kada imate veliku potražnju za robama i uslugama, vi samim tim imate veliku količinu novca u opticaju i sasvim je sigurno da cene skaču. To je bio prvi udar, prva komponenta ovog rasta cena, a drugi udar su dešavanja sa Rusijom i Ukrajinom, gde imamo veliki pritisak na energente. Videli smo da su cene sirove nafte i gasa strahovito porasle i to sve utiče na rast troškova energenata, transportnih troškova, tako da ova troškovna komponenta sada dodatno gura cene naviše – objašnjava Jadranka Đurović Todorović, doktor ekonomskih nauka.\nImajući u vidu da su Rusija i Ukrajina veliki izvoznici pšenice i kukuruza, i smanjen izvoz žitarica iz pomenutih zemalja uticao je na značajna poskupljenja osnovnih životnih namirnica, naročito u zemljama u kojima je godinama unazad poljoprivreda bila zapostavljena, a pažnja usmeravana na razvoj sektora usluga.\n–Mi možemo živeti i bez odeće i bez tehnike, ali bez hrane ne možemo, tako da se nadam da će kreatori ekonomskih politika u svim zemljama iz ovih dešavanja naučiti jednu ozbiljnu lekciju, da svi strateški proizvodi moraju da se prozvode bez obzira da li se to isplati ili ne – smatra naša sagovornica.\nPrema zvaničnim podacima Agencije Ujedinjenih nacija za hranu i poljopriredu, u odnosu na februar tekuće godine svetske cene pšenice u martu su porasle za 19,7 odsto, kukuruza za 19,1 procenat, a indeks cena biljnog ulja za 23,2 posto. U nešto manjoj meri porastao je i indeks cena šećera, za 6,7 odsto, dok je indeks koji meri cene mesa uvećan za 4,8.\nTags: Rast cena hrane\nPoziv za učešće na nacionalnom takmičenju „Najbolja tehnološka inovacija“\nPanorama, četvrtak 14. april 2022.


Udruženje „Ћирилица“ priredilo novo izdanje Savinskog bukvara Kulturni centar Trebinje\nUdruženje „Ћирилица“ priredilo novo izdanje Savinskog bukvara\nTREBINJE │ Zamjenik gradonačelnika Trebinja, Neđo Ćebedžija danas se sastao sa predstavnicima Srpskog udruženja „Ћирилица“ Trebinje, a povodom inicijative ovog udruženja da se nakon tri vijeka objavi novo izdanje Savinskog bukvara.\nĆebedžija je istakao da je ovo Udruženje prilično mlado, ali u gradu već prepoznatljivo po brojnim aktivnostima, ostvarenim za samo godinu dana njihovog postojanja.\n„Nametnuli su se kao značajno Udruženje koje radi na očuvanju i promociji ćiriličnog pisma, prilično zapostavljenog u novije vrijeme. Gradska uprava će učiniti sve što može da pomogne rad ovog udruženja, tako da ćemo, između ostalog, učestvovati u štampanju „Savinskog bukvara“, prve knjige u njihovom izdanju. S obzirom da su Hercegovina i cijela trebinjska oblast, odakle potiču dva najstarija ćirilična dokumenta-„Miroslavljevo jevanđele“ i ploča Župana Grda- kolijevke pismenosti, naša je obaveza da podržimo borbu u očuvanju ćirilice“, naglasio je Ćebedžija.\nVesna Andrić, predsjednik udruženja „Ћирилица“ Trebinje, kaže da je zadovoljstvo što za prvih godinu dana rada, Udruženje može da objavi ovako značajnu knjigu.\n„Savinski bukvar, kao kompletno enciklopedijsko štivo, nastao je 1692.godine u Rusiji, zahvaljujući jeremonahu Karionu Istominu. Bukvar je namijenjen, kako odraslima i djeci, tako i ženama, što je bilo neuobičajeno za to doba“, pojašnjava Andrićeva i napominje da je bukvar oslikan, te da se pored slovenskih, u njemu nalaze i grčka i latinska slova.\n„Ovo je prvo fototipsko izdanje ovog bukvara kod nas, koji je u cjelini urađen u Trebinju, u izdanju Grafopresa, a po blagoslovu Mitropolita Crnogorsko- primorskog Amfilohija. Značaj ove knjige je veliki i za naš kraj, jer je nakon nastanka u Rusiji, prema pretpostavkama istraživača dr Gorana Komara, stigao prvo u Trebinje, a potom u manastir Savina u Herceg Novom“, dodala je Andrićeva.\nPromocija Savinskog bukvara u Trebinju planirana je za desetak dana u Muzeju Hercegovine, a potom u manastiru Savina u Herceg Novom, kada će Trebinjci, nakon tri vijeka, kako ističe Andrićeva, ovaj bukvar ponovo odnijeti ovom manastiru.\nSavinski bukvar priredili su dugogodišnji istraživač srpske istorije dr Goran Komar, prof. dr Jelica Stojanović iz Nikšića i Vesna Andrić, predsjednik Udruženja „Ћирилица“ Trebinje.\nPrevious PLAKAT KAO PORUKA MLADIM UMJETNICIMA\nNext Stevan Zirojević pobjednik Zvona (VIDEO)


Marko Feher predstavlja "Kozara etno fuziju" banjalučkoj publici - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Magazin > Marko Feher predstavlja “Kozara etno fuziju” banjalučkoj publici\n6. Marta 2019. Istinito206Leave a Comment on Marko Feher predstavlja “Kozara etno fuziju” banjalučkoj publici\nPremijera modne revije „Kozara etno fuzija“ će se održati 14. marta u Koncertnoj dvorani Kulturnog centra Banski dvor u 20 časova, spoj tradicionalne nošnje sa područja Kozare i savremenih elemenata kroz viziju modnog dizajnera Marka Fehera.\n– Moj zadatak je bio da tradiconalnu odjeću predstavim na novi način kao nešto savremeno i novo. Odmah na početku ovog projekta sam rekao da neću na napravim replike narodne nošnje jer tako ljudi ne bi vidjeli ništa novo –rekao je Feher.\nNa modnoj reviji će biti predstavljeno 15 kreacija inspirisanih narodnim nošnajama.\nKUD „Piskavica“, u partnerstvu sa Turističkom organizacijom grada (TOBL) i uz podršku Grada Banjaluka, realizuje projekat „Modna kolekcija Kozara etno fuzija“.\n– Projekat je nastavak naših započetih aktivnosti na zaštiti i promociji kulturnog identiteta Kozare koje smo započeli 2005. godine kroz projekat Kozara Etno. Projekat ima za cilj povećanje konkurentnosti domaćeg kulturnog stvaralaštva kroz očuvanje kulturnog identiteta Kozare i njegovo prilagođavanje i primjenu u savremenom dobu. Projekat je i prilika da se lokalna kultura i tradicija predstavi široj domaćoj i međunarodnoj javnosti, a posebvno urbanoj publici – rekli su u TOBL-u.\nU projektni tim za realizaciju ove modne revije pored Fehera uključeni su i etnolog Irene Medar Tanjga, koreograf KUD „Piskavica“ Mirko Arambašić i lokalni kazivači.\nKnežević optužen za pokušaj ubistva taksi-dispečerke u Banjaluci


EU da ne traži od Poljske prekomernu solidarnost\nPoljska premijerka Eva Kopač poručila je danas Evropskoj uniji da je Poljska spremna da prihvati 2.200 izbeglica u okviru dobrovoljnih kvota kao i na razne dalje varijante rešavanja izbegličke krize ali da Evropa ne sme da zahteva od Poljske prekomernu solidarnost.\n“Imamo obavezu da budemo solidarni sa Evropom zato što smo mi, Poljaci, tu solidarnost koristili. Ali ta solidarnost mora da bude odgovorna i da bude dvosmerna. Mi ne očekujemo veću solidarnost nego što Evropa može da pruži. Zato i naša solidarnost u prihvatanju izbeglica mora da vodi računa o našim mogućnostima i da ne destabilizuje živote naših stanovnika”, kazala je premijerka nakon vanrednog hitnog zasedanja Kriznog štaba poljske vlade u Varšavi.\nEva Kopač izjavila je da je izbeglička kriza i sve ono što se dešava u Mađarskoj, Nemačkoj, Italiji ili Grčkoj alarmantno ali da je krivac za sve to nesposobnost Evrope da u pravom trenutku reaguje na uzroke migracija.\n“Sveli smo se isključivo na to kako ćemo među pojedine države podeliti izbeglice koje nadiru u Evropu”, rekla je nakon sastanka Kriznog štaba premijerka i obećala Poljacima da njena vlada neće preduzeti nijedan korak koji bi vodio ka destabilizaciji i smanjenju bezbednosti života Poljaka.\nPoljska premijerka dodala je da sve gora situacija iziskuje analizu svih varijanti razvoja izbegličke krize i nagovestila da prijem 2.200 izbeglica nije poslednja reč.\n“Danas je prerano za nekakva konkretna obećanja ali obavezujemo se na solidaran odgovor na izazove pred kojima je danas EU”, kazala je Eva Kopač.\nŠef državnog Biroa za strance Rafal Rogala rekao je nakon sastanka poljskim medijima da Poljska ima već spremne krizne planove i to za prihvatanje od nekoliko hiljada do čak nekoliko desetina hiljada izbeglica.\n“U skladu sa obavezama preuzetim u junu spremamo se da prihvatimo 2.200 izbeglica.\nPoslednjih sedmica situacija se promenila, ali još uvek nemamo formalni predlog”, rekao je Rogala o novim planovima EU da se pored dogovorenih kvota za razmeštanje 40.000 izbeglica, solidarno razmesti po pojedinim članicama još 120.000.\nPoljska bi pored već dogovorenih 2.200 izbeglica trebalo prema tim planovima da primi još 8.000 u naredne dve godine.\nRogala je danas kazao da Poljska ima detaljno razrađen krizni plan za prihvatanje i integraciju oko 30.000 izbeglica, jer je te planove izradila još 2014. godine u strahu da bi eskalacija sukoba u Ukrajini dovela do egzodusa izbeglica iz te zemlje a prva zemlja koja bi im pružila utočište bila bi Poljska.


5 stvari koje svi uspješni ljudi rade nedeljom uveče – Haber.ba\n5 stvari koje svi uspješni ljudi rade nedeljom uveče\nAmerički online magazin “Business Insider” nedavno je sproveo opsežno istraživanje o tome šta uspješni ljudi rade nedeljom uveče kako bi povećali svoju produktivnost u sedmici koja dolazi.\nIstraživači su došli do zaključka da poslovni lideri veliki dio svog uspjeha duguju pripremama za zadatke koji ih tek čekaju. Oni nedeljom uveče vole da se opuste kako bi se napunili pozitivnom energijom, ali i da planiraju kako će obaviti nadolazeće obaveze.\nAnalizom navika koje su im uspješni ljudi otkrili, oni su došli do 5 osnovnih navika koje svako može lahko implementirati u svoju nedeljnu rutinu, piše “Injournal“.\nOni provode kvalitetno vrijeme sa svojom porodicom. Roy Cohen, poslovni coach i autor knjige “The Wall Street Professional’s Survival Guide” tvrdi da uspješni ljudi nedeljno veče najradije provode sa voljenim osobama što je najbolje moguće rješenje prije ulaska u novu sedmicu punu obaveza i nepredvidivih problema.\nFokus na prijatelje\nOsim sa prodicom, uspješni vole da provedu nedeljno veče i sa prijateljima. To je idealno vrijeme da nadoknade druženje koje su propustili tokom radne sedmice. Ukoliko nemaju vremena da se vide sa prijateljima, oni će ih poznavati telefonom ili im odgovoriti na sve poruke koje su propustili u prethodnih sedam dana te će tako u novu sedmicu ući bez zaostalih obaveza prema bliskim ljudima.\nUspješni ljudi bar pola sata tokom nedeljne večeri iskoriste samo za sebe. Menadžer za ljudske resurse Michael Kerr kaže da uspješni ljudi prije spavanja uzimaju vrijeme da rade stvari koje ih čine sretnim. To može biti čitanje omiljene literature, rituali koji se tiču njege ili jednostavno uživaju uz omiljenu muziku i dopuštaju sebi da ne rade ništa. Ovakve navike pomažu im da imaju kvalitetniji san koji je veoma bitan iz mnogo razloga.\nOni imaju običaj da nedeljom razmišljaju o protekloj sedmici. Šta su sve uradili dobro, a u čemu bi mogli da budu bolji. Na taj način lakše određuju svoje profesionalne ciljeve i kreću se prema njima. James Campbell, profesor na Teksaškom univerzitetu tvrdi da je za najbolje rezultate dobro zapisivati svoje ciljeve i jednom sedmičo se podsjećati na njih, ali i sumirati šta ste tokom prethodnih sedam dana uradili kako biste ih realizovali.\nKada su sumirali prethodnu sedmicu, poslovni lideri vole da naprave plan za nadolazeću. To znači postavljanje ciljeva za narednih sedam dana, razvoj strategije za njihovo ostvarenje, pravljenje radnog rasporeda, pa čak i planiranje zdravih obroka i treninga.\nTeme:ljudi, nedjelja, posao, uspjeh\nBiH ima četiri uljare, rezultati na domaćem i ino tržištu sve bolji\nOčišćeno 20 nelegalnih deponija na području općine Kalesija


Kosovo Ujedinjuje Srpske Politicke Rivale\nHome > Kosovo Ujedinjuje Srpske Politicke Rivale\nLideri srpske opozicije dele Milosevicev beskompromisni stav prema Kosovu, neki od njih smatraju da je isuvise "mek".\nZapadni lideri koji se zalazu za pronalazenje trajnog mirovnog resenja na Kosovu lose ce proci ukoliko se nadaju i da ce im u tome pomoci srpska politicka opozicija.\nMnogi veruju da bi uklanjanje Slobodana Milosevica sa vlasti u zamahu resilo kosovske probleme. Medjutim oni bi takodje trebalo da znaju da oba potencijalna naslednika predsednika i njegovi rivali dele isto misljenje da je Kosovo bilo i bice - srpska teritorija.\nU stvari, cak i u ovom trenutku srpski opozicioni lideri spremno cekaju momenat da pocnu sa ponavljanjem vec otrcanih parola rezima i njegove propagandne masine. Bilo kakvo zahtevanje nezavisnosti Kosova predstavlja izdaju.\nProslog meseca, Vladan Batic, pripadnik Srpskog pokreta obnove, SPO, hitro je osudio pojavu jedinica albanske gerile u juznoj Srbiji. "Vreme je da medjunarodna zajednica zaustavi albanski terorizam i zastiti nevine zrtve umesto sto zastrasuje jugoslovensku armiju", rekao je on.\nU medjuvremenu, Predrag Simic, politicki savetnik SPO lidera, Vuka Draskovica, nazvao je Kosovo "najvaznijim pitanjem srpske politike". Vaznije, da se zakljuciti od ekonomske reforme, odnosa sa Evropom i razvoja demokratije.\nPoliticari sa svih strana politickog spektra nestrpljivi su da se prikazu kao patriote koje se bore na strani kosovskih Srba.\nPoliticko raspolozenje opozicije je pod uticajem onoga sto oni smatraju da predstavlja neuspeh misije Ujedinjenih Nacija na Kosovu, UNMIK, da zastiti Srbe od albanskog nasilja. On nazivaju misiju UN "neuspesnom" i mirovne snage KFOR "srbomrscima".\nMnogi smatraju da je sef UNMIK, Bernard Kouchner americki sluga koji pregovara sa ekstremnim Albancima i ne cini gotovo nista da pronadje Srbe koje su kidnapovali Albanci.\nSavez za promenu, koalicija od vise opozicionih partija na cijem se celu nalazi lider Demokratske stranke, Zoran Djindjic, nedavno je vrsila pritisak na Kouchnera da dozvoli da dodju na Kosovo - ovaj poziv je on odbio "iz bezbednosnih razloga". Ovo je primljeno kao direktno odbijanje da se udje u pregovore sa srpskim demokratskim snagama.\nDok se KFOR bori za odrzanje mira na Kosovu, talas izbeglica i dalje odlazi za Srbiju i iscrpljuje njena sredstva i strpljenje naroda. U svetlu poslednjih nemira broj raseljenih lica u Srbiji je dostigao milion.\nOpozicioni politicari tvrde da medjunarodna zajednica ne primecuje da je Srbija jedina visenacionalna drzava na Balkanu, dok su regioni koji su nekad bili pod zastitom medjunarodnih mirovnih snaga, kao sto su Krajina u Hrvatskoj, etnicki ocisceni. U vecini slucajeva, ovi ograniceni politicki pogledi nastali su I zbog nedostupnosti objektivnih informacija.\nU svakom slucaju, sudbina kosovskih Srba ce verovatno postati zarisna tacka lokalnih izbora u Srbiji ove godine i politicari svih partija trudice se da se prikazu kao patriote.\nOva saglasnost nije nova: beogradska politicka opozicija podrzala je Milosevica prilikom uvodjenja ostrih mera na Kosovu u toku 1998. i 1999. godine, tumaceci njegove korake kao dokaz ponovnog stvaranja jake srpske drzave.\nKosovo i mit o svetoj srpskoj zemlji predstavlja retko pitanje po kojem se slazu svi beogradski politicari. U stvari sama opozicija kritikuje Milosevica da je isuvise "mek" prema Albancima i da je Kosovo prodao stranim silama ili da ga je izgubio.\nDo sada, samo marginalne socijaldemokratske frakcije pokazuju zelju da uspostave vezu i sa albanskim i sa srpskim liderima na Kosovu. Nenad Canak, lider vojvodjanske lige Socijaldemokrata predlaze da etnicki nesigurni krajevi kao sto su Vojvodina, Sandzak i Kosovo dobiju status republike unutar buduce demokratske srpske drzave.\nU medjuvremenu, Zarko Korac vodja Socijaldemokratskog saveza poziva Srbe da zauzmu pozitivniji stav po pitanju medjunarodne intervencije i suoce se sa zahtevima zivljenja u jednom integrisanom drustvu. Korac veruje da bi nevladine organizacije trebale predstavljati interese kosovskih Srba.\nNiko iz redova opozicije, medjutim, nije formulisao realnu strategiju za buducnost Kosova. Savez za promene podrzava demokratske inicijative koje predlazu umereni kosovski Srbi kao sto su vladika Artemije i Momcilo Trajkovic, ali nema predstavu o tome kako bi se mogla deaktivirati etnicka tempirana bomba enklava.\nU svakom slucaju, cak i kada bi opozicija uspela da skine Milosevica s vlasti, medjunarodni pregovaraci ne garantuju da ce Kosovo ostati u srpskoj drzavi.\nZvonko Tarle je direktor i glavni i odgovorni urednik u Radio "Contacta" u Pristini.\nSource URL: https://iwpr.net/sr/global-voices/kosovo-ujedinjuje-srpske-politicke-rivale