Ruska operacija stvorila uslove za ofanzivu sirijske vojske - 14.10.2015, Sputnik Srbija\nUdari Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije za nekoliko dana su naneli ozbiljnu štetu infrastrukturi terorista i stvorili povoljne uslove za početak ofanzive sirijske... 14.10.2015, Sputnik Srbija\n09:17 14.10.2015 (Osveženo: 15:19 14.10.2015)\n© Sputnik / Michael Alaeddin / Uđi u foto-galerijuVojne operacije u blizini Damaska\nUdari Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije za nekoliko dana su naneli ozbiljnu štetu infrastrukturi terorista i stvorili povoljne uslove za početak ofanzive sirijske vojske, rekao je ambasador Rusije u Siriji Aleksandar Kinščak.\nSirijska armija priprema ofanzivu na Alep\n14 Oktobar 2015, 08:50\n„Mislim da postignutim rezultatima već možemo i treba da se ponosimo. Za kratko vreme smo uspeli da uradimo to što naši partneri iz međunarodne koalicije predvođene Sjedinjenim Američkih Državama nisu uspeli za godinu dana. Mi smo za nekoliko dana, zahvaljujući efikasnosti i rezultatima rada, uspeli da nanesemo udar infrastrukturi terorista, stvarajući povoljne uslove za napredovanje sirijske vojske na zemlji“, rekao je ambasador Rusije u Damasku Aleksandar Kinščak.\nAkcije Rusije u Siriji su borba za poštovanje međunarodnog prava u skladu sa Poveljom UN, smatra ambasador.\nOdsustvo mnogih terorističkih organizacija sa spiska Saveta bezbednosti UN neke snage koriste da teroriste predstave u svojstvu oružane umerene sirijske opozicije, izjavio je ruski ambasador.\n14 Oktobar 2015, 16:59\n„Sa Islamskom državom i Nusra frontom je sve jasno — to su organizacije koje su svi proglasili za terorističke i koje su uključene u odgovarajući spisak Ujedinjenih nacija… Odsustvo ostalih terorističkih grupa na tom spisku neke snage koriste za spekulacije, pokušavajući da predstave ove bande za pobunjenike ili predstavnike oružanog krila umerene sirijske opozicije“, rekao je Kinščak.\nAmbasador je dodao da pripadnost bilo kojih paravojnih formacija terorističkim grupacijama mora biti tretirana na osnovu istim kriterijumima koji se primenjuju u odnosu prema Islamskoj državi i Nusra frontu. One koji ranjavaju i kažnjavaju ratne zarobljenike i pucaju na civile, kao i one koji diskriminišu predstavnike drugih konfesija i granatiraju stambene kvartove- jednostavno treba smatrati teroristima. U poslednje vreme obično male grupe bivaju likvidirane od strane velikih, ili se male grupe slivaju u niz vodećih islamističkih grupacija.\n14 Oktobar 2015, 12:59\nMoskva se obraćala za pomoć državama koje su podržavale umerenu sirijsku opoziciju kako bi postigla sporazum o zajedničkoj borbi protiv terorista, naveo je ambasador Ruske Federacije u Siriji Aleksandar Kinšak.\n„Dosad nismo dobili nikakvu konkretnu informaciju i mislim da u nekoj bliskoj budućnosti nećemo dobiti odgovor“, rekao je Kinšak odgovarajući na pitanja o odnosu Rusije prema Sirijskoj slobodnoj armiji (SSA). Šef diplomatskog predstavništva je izneo i svoje sumnje o postojanju bilo kakvih oružanih snaga umerene opozicije sa kojima se može dogovoriti zajednička borba protiv terorista. „Postoje ozbiljni razlozi za stav da su odredi SSA, na koje su računali sponzori opozicije na početku krize, dosad ili uništeni ili su već postali deo radikalnih islamističkih odreda“, rekao je Kinšak.\nMoskva pozdravlja napore Irana, usmerene na likvidaciju terorističkih grupacija u Siriji, govori ambasador Rusije i dodaje: „Možemo samo da pozdravimo sve one napore usmerene na likvidaciju terorista u Siriji i spremni smo da sarađujemo sa svim državama koje mogu i žele da doprinesu toj borbi. Pozivamo sve strane da se ujedine u okvirima širokog antiterorističkog fronta“, izjavio je Kinšak.\n14 Oktobar 2015, 12:30\nSmena režima u Siriji orkestrirana spolja putem oružanog prevrata predstavljala bi teško kršenje međunarodnog prava i Rusija praktično želi da stane na put tome, izjavio je Kinšak i dodao: „A sudeći po nervoznoj reakciji Zapada na našu operaciju, ona veoma brine one države koje stoje ideje oružanog prevrata“.\nAmbasador je istakao i da Rusija pamti rezultat oružanih prevrata u Libiji i Iraku i ne želi da se nešto slično dogodi i u Siriji. „Zajednički stav o tome kakvo bi uređenje u Siriji bilo nakon rata dao bi značajan impuls procesu lokalnog pomirenja, a isto tako bi mogao da doprinese jačanju armije i zdravih elemenata oružane opozicije u borbi protiv terorista“, rekao je Kinšak.\nAmbasador Ruske Federacije u Siriji je dodao da sirijsko rukovodstvo mora da traži zajedničke stavove kao osnovu za dijalog sa odgovornim predstavnicima opozicije. Prema njegovom mišljenju, „što pre Sirijci počnu ozbiljni dijalog, to će oni koji ne žele postizanje kompromisa ranije biti eliminisani“.


Konferencija o evropskoj perspektivi Srbije • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nKonferencija o evropskoj perspektivi Srbije\nO nama Vesti Konferencija o evropskoj perspektivi Srbije\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković prisustvovala je konferenciji na temu evropskih integracija Srbije i zemalja zapadnog Balkana.\nUčesnici su razmenili mišljenja po pitanju Berlinskog procesa, a u sklopu priprema za predstojeću konferenciju u Parizu. Razmatrani su izazovi u predstojećem pregovaračkom procesu, uloga organizacija civilnog društva i geopolitički aspekti integracija zapadnog Balkana.\nSvoja viđenja na ovu temu izložili su predstavnici vlada zemalja regiona, civilnog sektora, predstavnici medija i međunarodnih organizacija. Govornici su podržali evropsku perspektivu regiona i istakli značaj učešća svih relevantnih aktera u procesu evrointegracija.


NJih je vest o smrti Tozovca SRUŠILA: "Nikada neću zaboraviti šta mi je rekao na početku moje karijere"\nLegenda naše muzike, Predrag Živković Tozovac, preminuo je danas u 85. godini.\nIako su mnogi mislili da će se izboriti sa ovim opakim virusom, njegovo srce nije izdržalo.\nPovodom tragičnog gubitka za svet muzike oglasile su se brojni prijatelji i kolege pevačke legende, a među njima su i Dragana Mirković i Lepa Brena.\nNJegova koleginica Dragana Mirković izjavila je da nikada neće zaboraviti šta joj je Tozovac rekao na početku karijere.\nSve o velikoj ljubavi Tozovca i Mime pročitajte klikom OVDE.\n- Baš mi je žao. Najviše pamtim moje prvo pojavljivanje na televiziji u legendarnoj emisiji "Folk Parada", gde su voditelji bili Tozovac, Cune Gojković i prelepa glumica Zlata Petković. Kako su me divno najavili kao čudo od deteta, a Tozovac je rekao "peva dete pa rastura" . To nikada neću zaboraviti - rekla je Dragana Mirković. Lepa Brena istakla je da će Tozovca pamtiti kao izuzetnog čoveka.\n- Otišao je doajen naše narodne muzike. Neizmerno sam tužna zbog njegovog odlaska. Ostavio je najlepše narodne pesme koje će nas podsećati na njega. Dosta smo sarađivali na "Grandu" i pamtićemo ga kao izuzetnog profesionalca, duhovitog i šarmatnog čoveka. Tozovac je bio veliki gospodin i umetniik - rekla je, za Novu.rs, Lepa Brena.\nPevačica Ana Bekuta se oglasila nakon saznanja da je preminuo Tozovac, a njena emotivna poruka će mnogima navesti suze na oči.\n- Sve je punija nebeska kafana, a naše će kafane, samo zato što je Predrag Tozovac upravo otišao, prazne ostati zauvek. Ne želim da patetišem i naglašavam kakav je čovek bio, takve reči na kraju dobijaju svi. Otišao je Tozovac i danas nije izašlo sunce. Neka ti je večna slava, a naše će sunce zauvek biti barem stepen hladnije, a ovaj okrutni svet hiljadu stepeni prazniji - rekla je Ana.\nPodsetimo, Slavni pevač preminuo je na danas Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu, a prethodno se od koronavirusa lečio u KBC "Dragiša Mišović". Tozovac je prošle nedelje dao izjavu za medije, u kojoj je naveo da se nada da će uskoro izaći iz bolnice i lečenje nastaviti kod kuće.


Nemačka traži američku podršku za stalno mesto u Savetu bezbednosti UN\nSavezna kancelarka Angela Merkel namerava da zatraži podršku predsednika SAD Džordža Buša za nastojanje Nemačke da obezbedi stalno mesto u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nKako u broju od ponedeljka izveštava magazin „Sspigel“, Angela Merkel namerava da o šansama Nemačke da dobije stalno mesto u Savtu bezbednosti UN razgovara sa Bušom na sastanku početkom novembra na njegovom ranču u Teksasu.\nNavodno konzervativna kancelarka Merkel, za razliku od socijaldemokratskog prethodnika Gerharda Ssredera, smatra da je moguće da Berlin dobije željenu stalnu stolicu u Sevetu bezbednosti samo ako to podrži Vašington.\nPredsednik Buš se, medjutim, za sada, kako se izrazio u govoru pred Generalnom skupštinom UN, izjasnio samo za to da Japan i „nekoliko drugih zemalja“ budu primljene u najviše telo svetske organizacije.\nNemačka već godinama stalno iznova poteže temu povećanja broja stalnih članica Saveta bezbednosti. Još je nekadašnji liberalni šef diplomatije Klaus Kinkel zagovarao potrebu nemačkog ulaska u ovo telo, čije su sastav de facto odredile zemlje pobednice Drugog svetskog rata nakon pobede nad nacističkom Nemačkom.\nVodeći nemački konzervativni političari su se do sada uglavnom izjašnjavali za to da bi Evropska unija trebalo da dobije stalno mesto u Savetu bezbednosti. No kako sada piše „Sspigel“, u uredu savezne kancelarke se, s obzirom na niz neslaganja medju zemljama članicama Unije, više ne veruje da bi bilo moguće da se obezbedi mesto u Savetu bezbednosti za EU.\nSada se, kako tvrde nemački mediji, vlada Angele Merkel zalaže za koncept po kojem bi stalno mesto u Savetu bezbednosti bilo zapravo na odredjeno vreme, na primer na deset godina. Time Berlin želi pre svega da obezbedi podršku za svoju ideju kod onih država koje za sada nisu naročito sklone da podrže Berlin.\nPošto Italija spada u odlučne protivnike nemačkog ulaska u Savet bezbednosti, kancelarka Merkel, tvrde mediji, želi da uskoro o ovoj temi razgovara sa premijerom Romanom Perodijem. Pri tome je tema u Berlinu podgrejana pre svega posle nagoveštaja novog generalnog sekretara UN Ban Ki Muna da želi ponovo da preduzme korake za modernizaciju svetske organizacije.


BEČIĆ: AUSTRIJA NASTAVLJA SA PODRŠKOM CRNE GORE\nAustrija će nastaviti da pruža podršku Crnoj Gori u daljem procesu evropskih integracija, kazala je ambasadorka te zemlje Ana Janković i ponovila ocjenu da Evropska unija neće biti kompletna bez zemalja Zapadnog Balkana.\nSa njom se sastao predsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić.\n“Na sastanku je zaključeno da međudržavna saradnja ima prostora za unapređenje u brojnim područjima, prevashodno u dijelu kulture, turizma, infrastrukture i ekologije”, navodi se u saopštenju Skupštine.\nRazgovor je, između ostalog, bio i prilika da sagovornici razmijene mišljenja o bogatoj saradnji dva parlamenta, uz obostrano očekivanje da će nastaviti intenziviranje partnerskih odnosa. Osvrnuvši se na afirmativne poruke Austrije tokom predsjedavanja Savjetu EU, Bečič je kazao da je uvjeren da će Austrija nastaviti da podržava integraciju Crne Gore u Evropsku uniju.\n“On je upoznao ambasadorku sa spoljnopolitičkim opredjeljenjem nove parlamentarne većine i naglasio da privrženost evropskim vrijednostima nema alternativu”, navodi se u saopštenju.\nTokom razgovora, Janković je naglasila da će Austrija nastaviti da pruža podršku Crnoj Gori u daljem procesu evropskih integracija i ponovila ocjenu da Evropska unija neće biti kompletna bez zemalja Zapadnog Balkana.\n“Ovom prilikom, razgovarano je o nastavku i značaju projekta Demokratskih radionica „Barbara Pramer“, kao i stručnom usavršavanju Službe Skupštine u Parlamentu Austrije”, zaključeno je u saopštenju.\nĐUKANOVIĆ: NEOPHODNA VALORIZACIJA RESURSA PIVSKOG KRAJA\nKRIVOKAPIĆ ČESTITAO DAN OPŠTINE PLUŽINE\nKRIVOKAPIĆ: PARTIJE VEĆINE DA POKAŽU POLITIČKU ODGOVORNOST


Protest ispred kantonalnog parlamenta u Tuzli\nOko 200 građana Tuzle, koji se protive odluci Federalne vlade da migranti i izbjeglice budu smješteni u bivšu kasarnu Ljubače i bivši rudnik Bukinje kod Tuzle, okupilo se ispred zgrade gdje se održava sjednica Skupštine Tuzlanskog kantona, javlja dopisnica Radija Slobodna Evropa.\nPredsjednik Skupštine Tuzlanskog kantona Žarko Vujović izjavio je za Radio Slobodna Evropa da se i vlast u tom kantonu protivi toj inicijativi.\nPitanje smještaja migranata u okolinu Tuzle ne nalazi se na dnevnom redu današnje sjednice Skupštine.\nPodsjetimo, Vlada Federacije BiH odlučila je na telefonskoj sjednici da ustupi na korištenje Ministarstvu sigurnosti BiH kasarnu Ljubače kod Tuzle i kasarnu Blažuj, u okolini Sarajeva, navodi se u odluci od 11. novembra u koju je Radio Slobodna Evropa imala na uvid.\nEvropska unija je informisana o odluci vlasti Bosne i Hercegovine da se dodijele dva dodatna objekta za prijem migranata na području izvan Unsko-sanskog kantona, saopštila je Delegacija EU u BiH.\nOd 36 miliona eura pomoći EU koja je pružena od početka 2018. godine, gotovo 94 posto je potrošeno na brigu za migrante, uključujući uspostavljanje i upravljanje pet privremenih prihvatnih centara (Ušivak, Borići, Bira, Miral i Sedra). Preostalih šest posto iskorišteno je za pomoć Bosni i Hercegovini u cilju jačanja kapaciteta za upravljanje migracijama.


Аmbasada Republike Srbije u Velikoj Britaniji\nStatusna pitanja (Prijave rođenja, braka, smrti ...)\nPROSLAVA POVODOM 180 GODINA OD USPOSTAVLJANJA DIPLOMATSKIH ODNOSA IZMEĐU SRBIJE I UJEDINJENOG KRALJEVSTVA, AMBASADA REPUBLIKE SRBIJE U LONDONU\nU prisustvu velikog broja predstavnika diplomatskog, političkog, akademskog i kulturnog života u Londonu obeležen je značajan jubilej u odnosima između Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva – 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa dve države.\nAmbasador Ognjen Pribićević je podsetio na predaju akreditiva britanskog konzula Hodžesa princu Milošu Obrenoviću u Kragujevcu 1837, ukazavši na svetlu tradiciju borbe dva naroda u Prvom i Drugom svetskom ratu kao i na zajedničke ciljeve.\nFiona Mekilvam, predstavnica britanskog Ministarstva spoljnih poslova, je iznela da ono što povezuje dve zemlje nije samo zajednička istorija nego i zajedničke vrednosti koje delimo i interesi. Istakla je da je Srbija lider u regionu u promociji stabilnosti i da uprkos bregzitu UK nastavlja da podržava evropski put Srbije.\nSer Džon Randal, bivši poslanik Konzervativne partije, je govorio o svojim čestim boravcima u Srbiji, kako je počeo da studira srpski jezik i književnost i o tome kako je zavoleo Srbiju. Profesor istorije na prestižnoj Londonskoj školi ekonomije i političkih nauka Svetozar Rajak je predstavio najvažnije faze razvoja odnosa između Srbije i UK.\nPosle diskusije održan je i prijem na kojem su pored ostalih prisustvovali i Alister Harison, maršal diplomatskog kora, doajen diplomatskog kora u Londonu kuvajtski ambasador Al-Duvaisan, princ Aleksandar i princeza Katarina Karađorđević, brojni ambasadori, profesori univerziteta, bivši ambasadori UK u Srbiji, predstavnici srpske dijaspore i mnogi drugi.


Eco servis - Domino Magazin\nNaslovna IT Eco servis\nSvako ozbiljno moderno kancelarijsko i kućno okruženje ne može da funkcioniše bez računara i printera, odnosno multifunkcijskog uređaja. Međutim, šta se dogodi kada štampač ili multifunkcionalac iznenada zataje? Glavobolje, glavobolje i mnogo glavobolje, pogotovo ako vam od istih zavisi posao ili štampanje nekih ozbiljnih dokumenata.\nAlternativa u vidu “odštampaću” u lokalnoj print radnji može biti trenutno rešenje, ali to pored toga što oduzima puno vremena, mnogo i košta. Mi mislimo da je najbolje potražiti rešenje kod pravih i stručnih ljudi, odnosno u proverenom servisu, kakav je sigurno Eco servis o kome ćemo vam nešto više reći u nastavku teksta.\nEco servis spada u trenutno jedne od najboljih u Beogradu, ako ne i u Srbiji i u svojoj ponudi ima najrazličitije usluge – od servisiranja matričnih, inkjet i laser štampača, do recikliranja kertridža i servisiranja računara fax aparata. Ono što ovaj servis izdvaja od drugih jeste maksimalna posvećenost poslu, brza i efikasna intervencija i veoma korektne cene usluga.\nTokom posete Eco servisu imali smo prilike da se uverimo u stručnost i posvećenost servisera koji veoma brzo i efikasno rešavaju najrazličitije probleme, uključujući čak i one najsloženije – kada otkaže kompletna elektronika štampača ili multifunkcionalca. Upravo zbog toga, kao i svega prethodno navedenog toplo vam preporučujemo da im prepustite vaš pokvareni printer ili MF uređaj – sigurni smo da će ga popraviti u što kraćem roku i po veoma, veoma povoljnoj ceni!\nKontakt: Eco servis, Knjeginje Zorke 56 Beograd\nTelefoni: 011-2458-539 i 062-150-86-70\nPrethodni članakŠta je muškarcima zanimljivije od seksa?\nSledeći članakZapečeno kiselo mleko\nHP predstavio prvi na svetu laserski štampač bez kertridža\nKad štampač otkaže poslušnost\nSuper reklama za HP iz Rusije\nNikad više nećeš odštampati ništa\nOzbiljno dobar ITS MF uređaj\nKompaktan i ekonomičan multifunkcionalac


Morača - Blic Sport\nNema mira na košarkaškoj sceni u regionu. Za pretposlednji dan 2019. godine zakazan je derbi između Crvene zvezde i Budućnosti u „Morači”.\nKošarkaši Budućnosti dočekali su Crvenu zvezdu u prepunoj "Morači" drugi put za tri dana, a duel u Podgorici može da odluči šampiona ili donese majstoricu u Beogradu.\nKORAK DO MEDALJE Kadeti pred velikim izazovom: Puna “Morača” - ispit zrelosti golobradih dečaka\nPosle dve sušne godine mlađe košarkaške kategorije reprezentacije Srbije konačno igraju na visokom nivou. Dve medalje su već obezbeđene (juniori i juniorke), a prema odličju jure i kadeti. Golobradi dečaci na Evropskom prvenstvu u Podgorici protiv domaćina igraju za finale (20.30).


Crna Gora ključa, a Milo i Vučić kao "blizanci"\nPolitika Autor:Bojana Milovanović16. maj. 202020:1515 komentara\nCrna Gora je početkom godine usvojila Zakon o slobodi veroisposvesti, što je pokrenulo pitanje imovine Srpske pravoslevne crkve i podiglo nacionalne tenzije. Sukobi, protesti, hapšenja i atmosfera koja se često opisuje kao "na granici građanskog rata". Sve to, čini se, kao da ne remeti odnose dvojice lidera - Aleksandra Vučića i Mila Đukanovića. Sagovornici Nova.rs primećuju da je reč o "blizanačkim" režimima koji su uspostavili neku vrstu "mirovne koegzistencije".\n„Opšte je poznato da su Vučić i Đukanović veoma bliski poltički prijatelji. Postoji teorija da je njih povezao posao i Stanko Subotić Cane, da su u stvari, Canetov novac i Đukanović pomogli Vučićevoj naprednoj stranci da dođe na vlast u Srbiji i smeni Borisa Tadića. Mnogo je priča o političkim i poslovnim vezama ove dvojice, oni imaju neke zajedničke poslovne partnere koji su veoma ugledni i u Srbiji i u Crnoj Gori. Očito da je ta sprega politike i biznisa veoma jaka kod njih“, konstatuje Milka Tadić Mijović iz Centra za istraživačko novinarsvo u Crnoj Gori.\nOna ističe i da su dva politička režima veoma slična, pa, kako kaže, Vučić i Đukanović vladaju na isti način – opresijom prema medijima i političkim oponentima, monopolima u ekonomiji i kontrolom velikog biznisa.\n„To su po mom sudu blizanački režimi, a to se vidi i po izveštajima koje o ove dve zemlje prave relevantne organizacije i institucije od EU do Fridom hausa koji je obe zemlje svrstao u hibridna društva“, ukazuje naša sagovornica.\nTadić Mijović smatra da su to autoritarni režimi i ocenjuje da postoje zabrinjavajući trendovi i u jednoj i u drugoj zemlji.\nIpak, primećuje i pojedine razlike.\n„U Crnoj Gori nije bilo demokratske smene vlasti, a Srbija je to iskusila nekoliko puta od sloma Berlinskog zida. U Srbiji, ipak, postoje nekakvi mehanizmi da se vlast smeni, ili su makar postojali, a u Crnoj Gori tome se tek nadamo. Đukanović je ovde na vlasti već tri decenije“, kaže Tadić Mijović.\nOna, ipak, konstatuje da se i u Srbiji i u Crnoj Gori, pažnja, umesto ključnih problema kao što su ekonomija, vladavina prava, borba protiv korupcije, sada prebacuje na teme i narativ koji odgovara i jednom i drugom, i Vučiću i Đukanoviću.\n„Mi smo se na neki način vratili u predreferendumsku Crnu Goru u kojoj je glavno bilo pitaje identiteta i odnosa sa crkvom, umesto da se bavimo ključnim pitanjima. Vučić, sa druge strane, pokušava da izigrava nekog zaštitnika Srba u Crnoj Gori, pritom pazeći na Đukanovića, to, takođe, nije dobro. Mislim i da i jedni i drugi treba da se okrenemo spostvenim problemima, da Vučić ne može da štiti Srbe u Crnoj Gori, da to jedino mogu da rade oni sami skupa sa svim ostalima i da ova zemlja treba da bude zemlja svih, a ne da je neko čuva iz Srbije“, poručuje crnogorska novinarka.\nOna poziva na smirivanje tenzija i apeluje da se svaka zemlja posveti rešavanju svojih problema.\n„Ne treba da izigravamo paternaliste, kao što Vučić pokušava da izigrava. Iako je on nežniji prema Đukanoviću, on, ipak, pokušava da štiti Srbe u Crnoj Gori a izigrao ih je kad god je to bilo moguće“, zaključuje Milka Tadić Mijović.\nJakšić: Lični odnos Vučića i Đukanovića obavijen misterijom\nI spoljnopoltički komentator Boško Jakšić primećuje da je reč o liderima dve „hibridne države“ na Zapadnom Balkanu, čelnim ljudima dve zemlje koje su na najnižem stepenu demokratskog razvoja. Konstatuje i da postoji misterija koja obavija lični odnos Vučića i Đukanovića.\n„Isključivo objašnjenje je da se radi o dvojici autokratskih lidera sa jakim nacionalističkim nabojem. Vučić je taj naboj imao ranije, Đukanović ga je stekao pokušavajući da ojača sopstvenu državu“, analizira Jakšić.\nU izjavi za naš portal on zapaža i da Vučić i Đukanović, tokom tenzije koja traje mesecima, izbegavaju da se oštrije oglase.\n„Vučić je baražnu vatru prepustio tabloidima i televizjama sa nacionalnim frekvencijama, nekim svojim političkim jurišnicima. Đukanović se malo oglašava, premijer Duško Marković uglavnom reaguje na izjave Vulina ili Dačića. Postoji jedan deo misterije koji obavija lični odnos Đukanovića i Vučića u ovom trenutku. Da li je to respekt dvojice autoritaraca koji se dobro poznaju, imaju istu prirodu i model političke vladavine, ista sredstva koriste i onda znaju da im se ne isplati da uđu u tu vrstu konflikta, jer uvek će druga strana otkriti ovo što prva strana ne bi volela i obrnuto?“, pita se naš sagovornik.\n„Mislim da su oni uspostavili neku vrstu lične mirovne koegzistencije, prepuštajući svojim saradnicima da voj vojuju“, zaključuje Jakšić.\nSastanak sa Srbima iz Crne Gore: Diplomatske poruke\nO Vučićevom političkom balansiranju, može da svedoči i današnji sastanak sa predstavnicima Srba u Crnoj Gori koji je održan putem konferencijske veze. U porukama nakon tog razgovora, Vučić se obratio diplomatskom tonom, a Đukanovića je pomenuo kratko, kada je rekao „da može da pregovara sa predsednikom Crne Gore, ali se plaši da drugačije razumeju pozicije države i (srpskog) naroda“.\n„Srbija poštuje Crnu Goru kao državu, ali mora da bude uz svoj narod i crkvu i ne može da zanemi i da ćuti zbog svega što se dešava njenim ljudima, izjavio je između ostalog predsednik Srbije Aleksandar Vučić o dešavanjima u Crnoj Gori.\nPredsednik je, kako navodi, u razgovoru rekao, da je obaveza Srbije da pomogne u očuvanju nacionalnog i verskog identieta i očuvanju jezika Srba u Crnoj Gori.\n“Nastavićemo sa razgovorima i uskoro ćemo se videti u Beogradu” najavio je Vučić. Dodao je da će do tog sastanka doći kad se ukinu mere u vezi sa koronavirusom, a susretu će prisustvovati patrijarh Irinej, kao i zvaničnici Republike Srpske Milorad Dodik i Željka Cvijanović\nPredsednik je rekao i da su mu sagovornici iz Crne Gore preneli bojazan u pogledu budućnosti srpskog naroda u toj državi:\nAleksandar VučićBoško JakšićCrna Gora SrbijaićMilka Tadić Mijović


Rusija poziva SAD da se ‘ne igra s vatrom’ – Dijalog\nMoskva će odgovoriti na nove sankcije Washingtona na osnovu principa reciprociteta, ali to ne moraju nužno biti simetrične mjere.\nMarija Zaharova: Ukoliko SAD nije spreman za ravnopravan dijalog na razumnoj osnovi, to je njihov izbor (Reuters)\nGlasnogovornica Ministarstva vanjskih poslova Rusije Maria Zaharova izjavila je da su Sjedinjene Američke Države učinile neprijateljski, antiruski ispad nakon sto su odmah za Evropskom unijom donijele odluku da uvedu nove sankcije Rusiji.\n“Apsurd trijumfira kada se kao povod za uvođenje sankcija proglasi namjerno priređena provokacija s navodnim trovanjem [ruskog opozicionara Alekseja] Navaljnog ‘bojevim hemikalijama’. Sve to je samo razlog za nastavak otvorenog miješanja u naše unutrašnje poslove. Ne namjeravamo se miriti s tim”, rekla je ona.\n‘Vremena su se promijenila’\nZaharova je navela da će Moskva odgovoriti na nove antiruske sankcije Washingtona na osnovu principa reciprociteta, ali je dodala da to ne moraju nužno biti simetrične mjere, prenosi Tanjug, pozivajući se na ruske medije.\n“Namjere da se Rusiji nametne bilo šta putem sankcija ili drugog pritiska propadale su u prošlosti, propadaju i sada. Ukoliko SAD nije spreman za ravnopravan dijalog na razumnoj osnovi, to je njihov izbor”, kazala je.\nPonovila je da će Rusija, bez obzira na američke “sklonosti ka sankcijama”, nastaviti dosljedno i odlučno braniti nacionalne interese, pružajući otpor bilo kojoj agresiji.\n“Pozivamo kolege da se ne igraju vatrom”, upozorila je Zaharova.\nOcijenila je da je Washington, pokušavajući da skrene pažnju sa unutrašnjih problema i uvodeći nove sankcije protiv Rusije, doveo bilateralne odnose s Moskvom do tačke potpunog zamrzavanja.\n“Pretpostavljamo da američka administracija ne shvata da su se vremena odavno promijenila i da su pokušaji diktiranja u savremenoj geopolitičkoj stvarnosti kontraproduktivni za one koji ne mogu odustati od njih”, istakla je Zaharova u saopćenju.\nNove sankcije i Evropske unije\nSAD je u utorak uveo sankcije protiv ruskih zvaničnika zbog situacije s Aleksejem Navaljnim.\nWashington je pooštrio ograničenja na izvoz u Rusiju i na crnu listu upisao 14 institucija.\nKako je saopćeno, SAD prekinuti pružati svaku vrstu pomoći Moskvi, osim hitne humanitarne.\nVašington zabranjuje finansijskim institucijama američke vlade da daju kredite Rusiji, kao i izvoz odbrambenih tehnologija u tu zemlju.\nNešto ranije je Evropska unija uvela nove sankcije Rusiji zbog Navaljnog.


Više od 60.000 radnika u RS bez doprinosa - | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nViše od 60.000 radnika u RS bez doprinosa\n05. jan. 2015. 08:58 Objavljeno u POSAO\nBANJALUKA, Više od 60.000 radnika u Republici Srpskoj ne može da ovjeri zdravstvenu knjižicu ili ostvari penziju, a ovaj trend je u posljednje vrijeme posebno vidljiv u javnim preduzećima i ustanovama, što ranije nije bio slučaj.\nOvo je potvrdila Ranka Mišić, predsjednik Saveza sindikata RS, koja je naglasila da je ovaj negativni trend sa dugovanjem za doprinose posebno izražen u sektoru zdravstva.\n“Pored zdravstvenih ustanova, gdje prednjače bolnice koje doprinose radnicima ne uplaćuju i po pet godina, radnici u ‘Željeznicama RS’ ne mogu da ostvare penziju zbog duga za doprinose, a bilo je, takođe, problema i u ‘Poštama Srpske’ sa kašnjenjem za doprinose”, kazala je Mišićeva.\nMiodrag Femić, potpredsjednik Unije sindikata zaposlenih u zdravstvu RS, kazao je da je situacija sa dugom za doprinose sve teža i da trenutno hiljade zdravstvenih radnika rade na crno.\n“Zdravstvenim radnicima u pojedinim ustanovama u RS kasne i do tri plate, a doprinose ne uplaćuju za oko 85 odsto zaposlenih u ovoj oblasti”, kazao je Femić, dodajući da neke zdravstvene ustanove kasne po nekoliko mjeseci, dok neke godinama ne uplaćuju doprinose.\nIz Fonda zdravstvenog osiguranja RS je saopšteno da je dug ovoj instituciji za doprinose za zdravstveno osiguranje premašio 230 miliona maraka.\n“S ovim iznosom Fond bi mogao, primjera radi, da finansira čak dvije godine pružanje zdravstvenih usluga u 54 doma zdravlja u Srpskoj i slično”, slikovito su ilustrovali u Fondu.\nDarija Filipović, portparol Fonda, kazala je da se svaka neredovna uplata doprinosa direktno odražava na kvalitet pružanja zdravstvene zaštite i cijeli zdravstveni sistem se dovodi u nepovoljan položaj.\n“Dugovanja za doprinos mogu dovesti u pitanje redovno snabdijevanje bolnica lijekovima”, kaže Filipovićeva.\nOna je istakla da prihodi zaposlenih čine više od 85 odsto prihoda Fonda, što znači da radnici gotovo sami finansiraju zdravstveni sistem RS, zbog čega se svaka neredovna uplata za ove kategorije osiguranih lica odražava na kvalitet i dostupnost zdravstvene zaštite.\n“Ako se uzme u obzir da oko 60.000 radnika u RS trenutno ne može da ovjeri knjižicu zbog neredovne uplate doprinosa, Fond samo po tom osnovu na mjesečnom nivou gubi oko 9,8 miliona KM”, precizirala je Filipovićeva.\nTihomir Joksimović, portparol Fonda za penzijsko-invalidsko osiguranja RS, kazao je da ukupni, akumulirani dug za doprinose prema ovom fondu iznosi preko 400 miliona KM.\n“Doprinos za penziono osiguranje se ne plaća mjesecima, pa i godinama. Taj dug nam u velikoj mjeri otežava isplatu penzija. Trenutno imamo oko 248.000 korisnika penzija u RS”, kazao je Joksimović.\nZnačajan broj radnika, iako za njih nisu redovno uplaćivani doprinosi, koristi zdravstvenu zaštitu o trošku Fonda zdravstvenog osiguranja RS.\nFond ovjerava knjižicu bez obzira na uplaćene doprinose djeci do 15 godina, trudnicama, porodiljama, oboljelim od malignih bolesti, dijabetesa, zaraznih bolesti, mentalnih bolesti, progresivnih mišićnih oboljenja, ratnim vojnim invalidima, licima sa transplantiranim organima, kao i licima starijim od 65 godina koja imaju rješenje Centra za socijalni rad. Nezavisne novine\nKljučne riječi: doprinosi, izbor, izdvajamo, miodrag femic, ranka misic, vazno\nMišić: 80.000 radnika ima problem sa platama i doprinosima\nBez konkretnog dogovora o novom zakonu o radu\nMišić: Nema govora o novom zakonu o radu\nMišić: Aktivnosti MUP-a da budu u skladu sa zakonom\nIstraživanje: Djeci političara fotelje, ostalima ulica


Šefik Džaferović: “General Divjak dao je neizmjeran doprinos odbrani BiH i Sarajeva od agresije”\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović povodom smrti bivšeg generala Armije Republike Bosne i Hercegovine Jovana Divjaka uputio je iskreno saučešće njegovoj porodici i prijateljima, javlja Anadolu Agency (AA)\nDžaferović je naveo da je sa velikom tugom primio vijest o smrti Jovana Divjaka.\n“General Divjak dao je neizmjeran doprinos odbrani Bosne i Hercegovine i Sarajeva od agresije, u ključnim trenucima uvijek je znao odabrati stranu dobra i suprotstaviti se zlu, a svojim besprijekornim angažmanom postao je simbolom najviše vojničke časti“, istakao je Džaferović.\nDodao je da je kroz svoj poslijeratni humanitarni rad, general Divjak pružio pomoć i podršku obrazovanju brojnih mladih ljudi u Bosni i Hercegovini.\n“Njegova smrt je nenadoknadiv gubitak za naše društvo, a njegovog lika i djela ćemo se uvijek sjećati i čuvati uspomenu na njega“, poručio je Džaferović.\nU Sarajevu je u 84. godini danas preminuo Jovan Divjak, bivši general Armije Republike Bosne i Hercegovine i prvi nosilac iz BiH najvišeg francuskog ordena “Legije časti”.\nŽeljko Komšić: “Veliko i plemenito djelo generala Divjaka ostat će zapisano u historiji Bosne i Hercegovine”\nBivši britanski ambasador Edward Ferguson: “Divjak je učinio mnogo za mlade širom BiH”


Borenović i Trivić: Naša obaveza je da pamtimo :: Semberija INFO ::\nBorenović i Trivić: Naša obaveza je da pamtimo\nPredsjednik i potpredsjednica PDP-a, Branislav Borenović i Jelena Trivić, prisustvovali su obilježavanju stradanja Srba u zapadnoj Krajini, te položili cvijeće na Centralni spomenik poginulim borcima Mrkonjić Grada u Odbrambeno-otadžbinskom ratu Republike Srpske.\n- Upravo na ovom ratištu, u septembru i oktobru 1995. godine, završio sam svoj ratni put koji je trajao od 1992. godine i sa posebnom emocijom položio sam cvijeće na spomenik saborcima koji su dali život za stvaranje naše Republike Srpske. Republika Srpska je odbranjena u ratu, a žrtva podnijeta za to mora nam biti stalna opomena i obaveza da je čuvamo u miru. Republiku moramo jačati ekonomski, politički, demografski i bolje međunarodbo pozicionirati, rekao je Borenović.\nJelena Trivić, potpredsjednica PDP-a i narodi poslanik, istakla je da ne smije biti zaboravljena žrtva naroda iz 13 zapadnokrajiških opština:\n- Ovdje se dogodio još jedan zločin nad srpskim narodom koji još traje, jer za protjerivanje 120.000 Srba i ubistvo 2014 civila, među kojima su bili žene i djeca, niko nije odgovarao. Naša obaveza je da pamtimo, odamo dužnu poštu stradalima, ali i da gradimo bolju, jaču i uspješniju Republiku Srpsku za preživjele, potomke palih boraca, kao i generacije koje dolaze, rekla je potpredsjednika PDP-a i narodni poslanik Jelena Trivić.


10. radna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo, 29.12.2015\n2 Prijedlog Budžeta Kantona Sarajevo za 2016.godinu\n3 Prijedlog zakona o izvršavanju Budžeta Kantona Sarajevo za 2016.godinu\n4 Prijedlog zakona o dopunama Zakona o osnovnom odgoju i obrazovanju\n5 Prijedlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju;\n6 Prijedlog zakona o unutrašnjim poslovima Kantona Sarajevo\n7 Prednacrt zakona o uvođenju posebnih muzejskih zona zaštite, korištenja i obnove kulturne baštine i organizacije saobračaja na lokalnim cestama na području Kantona Sarajevo\n8 a Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Vodovod i kanalizacija" d.o.o. Sarajevo\n8 b Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Rad" d.o.o. Sarajevo\n8 c Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Park" d.o.o. Sarajevo\n8 d Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Pokop" d.o.o. Sarajevo\n8 e Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Sarajevogas" d.o.o. Sarajevo\n8 f Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Toplane - Sarajevo" d.o.o. Sarajevo;\n8 g Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Tržnice - pijace" d.o.o. Sarajevo\n9 a Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Vodovod i kanalizacija" d.o.o. Sarajevo\n9 b Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Rad" d.o.o. Sarajevo\n9 c Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Park" d.o.o. Sarajevo;\n9 d Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Pokop" d.o.o. Sarajevo\n9 e Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Sarajevogas" d.o.o. Sarajevo\n9 f Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Toplane - Sarajevo" d.o.o. Sarajevo\n9 g Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Tržnice - pijace" d.o.o. Sarajevo\n10 a Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća "ZOI'84" Olimpijski centar d.o.o. Sarajevo\n10 b Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća "Veterinarska stanica" d.o.o. Sarajevo\n10 c Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća za gazdovanje državnim šumama "Sarajevo-šume" d.o.o. Sarajevo\n10 d Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća "Poljoprivredno dobro Butmir" d.o.o. Sarajevo\n10 e Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća Centar "Skenderija" d.o.o. Sarajevo\n11 a Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća "ZOI'84" Olimpijski centar d.o.o. Sarajevo\n11 b Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća "Veterinarska stanica" d.o.o. Sarajevo;\n11 c Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća za gazdovanje državnim šumama "Sarajevo-šume" d.o.o. Sarajevo\n11 d Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća "Poljoprivredno dobro Butmir" d.o.o. Sarajevo\n11 e Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća Centar "Skenderija" d.o.o. Sarajevo\n12 a Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Gradski saobraćaj" d.o.o. Sarajevo\n12 b Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Gradski saobraćaj" d.o.o. Sarajevo\n13 a Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Javnog preduzeća „Televizija Kantona Sarajevo“ d.o.o. Sarajevo\n13 b Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Javnog preduzeća „Televizija Kantona Sarajevo“ d.o.o. Sarajevo\n14 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti Kantonalnom javnom preduzeću “ZOI '84” Olimpijski centar Sarajevo d.o.o. Sarajevo za upis hipoteke na nekretnine u vlasništvu radi kreditnog zaduženja kod komercijalne UNION BANKE d.d. Sarajevo, sa Izjašnjenjem Ministarstva privrede Kantona Sarajevo broj: 07-05-05-28617/15 -1 od 22.12.2015. godine, a u vezi sa izvještajem Zakonodavno-pravne komisije broj: 01-05-31747/15 od 14.12.2015. godine\n15 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o privremenom finansiranju Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo za period od 01.01.2016. do 31.03.2016. godine broj: UO/04-23224-2/15, koju je donio Upravni odbor Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo na sjednici održanoj 09.12.2015. godine\n17 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Program rada JU „Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo“ Sarajevo za 2016. godinu;\n18 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan JU „Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo“ Sarajevo za 2016. godinu i na Odluku o izvršenju Finansijskog plana JU "Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo" Sarajevo za 2016. godinu;\n19 Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju Komisije za izbor i imenovanja i administrativna pitanja Skupštine Kantona Sarajevo\n20 Informacija o radu Komisije za praćenje provedbe racionalizacije u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama kao u javnim ustanovama na području Kantona Sarajevo\nIzvještaj o utrošku sredstava tekuće rezerve iz Budžeta Kantona Sarajevo za 2015. godinu;\nInformacija o stanju kriminaliteta, javnog reda i mira i sigurnosti saobraćaja na području Kantona Sarajevo za mjesec oktobar 2015. godine\nInformacija o stanju kriminaliteta, javnog reda i mira i sigurnosti saobraćaja na području Kantona Sarajevo za mjesec novembar 2015. godine


"JEDAN RAZLOG BIO JE KLJUČAN DA DOĐEMO U SRBIJU" Nemački aviogigant MTU kreće sa gradnjom fabrike, a ovo su detalji njihove investicije\nJedini razlog je sto je ovde plata 270€ i radnik nema nikakva prava!Oni nece placati porez...dobice subvencije....i sve na dlanu!\nMTU Maintenance Srbija\nKREDIT ZA STAN JEFTINIJI OD KIRIJE Kamate nikada nisu bile niže, zajmova je sve više, a da li će vam banka i "dati" krov nad glavom zavisi od jednog USLOVA\nITALIJANI ZABRINUTI ZA FINANSIJSKO TRŽIŠTE U opticaju 5.000 kriptovaluta bez ikakve kontrole\nIako cene nekretnina u Srbiji nastavljaju da rastu, čini se da je za one koji odluče da kupe stan putem stambenog kredita, sada prilično povoljan trenutak. Kamate su niske, banke nude razne pogodnosti i olakšice. Narodna banka Srbije prošle godine je donela preporuku da se učešće u stambenim kreditima sa 20 odsto smanji na deset, ali takve uslove nudi tek nekolicina banaka.\nŠirenje kriptovaluta bez ikakvih jasnih propisa razlog je za zabrinutost jer to može podriti način na koji funkcioniše finansijsko tržište, rekao je danas šef italijanskog berzanskog regulatora Paolo Savona, upozorivši da je u svetu u opticaju između 4.000 i 5.000 digitalnih valuta čije trgovanje uopšte nije uređeno.\nDANAS ISTIČE ROK ZA PRIJAVU ZA PRVIH 15.450 DINARA Državnu pomoć dobiće više od milion radnika, prva rata 8. aprila\nPrijava firmi za državnu pomoć u okviru trećeg paketa mera pomoći privredi ističe danas. Za svakog prijavljenog radnika sleduje po 46.350 dinara, a prva rata od 15.450 dinara biće isplaćena poslodavcima 8. aprila.\nDOBRE VESTI ZA SVE KOJI U SRBIJI IMAJU KREDITE Euribor ostaje "rekordno nizak"\nEvropska centralna banka (ECB) odlučila je na današnjoj sednici da zadrži ključne kamatne stope na postojećem izuzetno niskom nivou, i da za sada ne smanjuje finansijske podsticaje ekonomijama evrozone putem programa kupovine obveznica.\nFOLSKVAGEN DOBIO PONUDU KOJA SE NE ODBIJA Švajcarski konzorcijum nudi 7,5 milijardi evra za Lambordžini\nKompanija Folksvagen (VW) dobila je ponudu vrednu 7,5 milijardi evra za preuzimanje Lamborginija od jednog anglo-švajcarskog konzorcijuma, uprkos trvdnjama nemačkog proizvođača vozila da ovaj brend "nije na prodaju", objavio je britanski nedeljnik Autokar (Autocar).\nKINEZI PLANIRAJU 3 MILIJARDE DOLARA INVESTICIJA U Boru već uloženo 640 miliona\nGeneralni direktor većinskog vlasnika RTB Bor, kompanije Ziđin (Serbia Zijin Copper), Đan Siming najavio je da to kinesko preduzeće planira da investira 1,26 milijardi dolara u Srbiji.\nINDUSTRIJSKA PROIZVODNJA VEĆA ZA TREĆINU Evo kako je srpska ekonomija prošla tokom pandemije\nDirektor Republičkog zavoda za statistiku Miladin Kovačević rekao je da se tokom aprila dogodio jak skok koji nije bio očekivan, kao i da je Srbija tokom prošle godine bila posebna u poređenju sa zemljama u neposrednom okruženju. Dodao je da će mere finansijske pomoći Vlade izazvati budžetski deficit koji je predviđen i koji se neće videti sledeće godine.\nRASTE TRAŽNJA ZA KREDITIMA U REGIONU EIB: "Oštriji uslovi, posebno za preduzeća"\nRaste potražnja za kreditima u jugoistočnoj Evropi, uz sve oštrije uslove kreditiranja, a pogotovo za preduzeća, pokazuje ovogodišnje istraživanje Evropske investicione banke (EIB).\nNajplaćeniji programer u Srbiji prima PLATU OD 7.500 EVRA: Živi u Beogradu i evo šta tačno radi\nProsečna mesečna neto plata programera u Srbiji je 1.225 evra a najveća 7.500 koliko je plaćena pozicija softver inženjera u Beograd, pokazalo je istraživanje sajta za zapošljavanje IT kandidata helloworld.rs.\nGARAŽA NA KOPU KAO LUKSUZNI STAN U BEOGRADU Divljaju i cene poslovnog prostora, a tek da vidite koliko košta hektar u ŠIMANOVCIMA\nDa je na u sezoni pronaći mesto za parking na Kopaoniku, kao što stara poslovica kaže, kao naći iglu u plastu sena, sada je pokazala i najnovija statistika. U celoj Srbiji najskuplji kvadrat garaže upravo je plaćen na ovoj planini i to fantastičnih 3,33 hiljade evra. Da, dobro ste pročitali, toliko u Beogradu košta kvadrat najluksuznijeg stana.\nLjajić: Priština da ukine sve barijere, carinski rat neće nikom ništa doneti\nSrbija, Makedonija, Bosna i Hercegovina i Crna Gora pozvale su danas Prištinu da bez odlaganja ukine carine i na preostale proizvode na koje je ranije uvela uvela "taksu" od 30 odsto i najavili da će biti formirano operativno telo koje će raditi na efikasnom rešavanju i ukidanju svih trgovinskih barijera koje su budu pojavljivale u regionu.\nKADA UTAJA POREZA POSTAJE KRIVIČNO DELO Granica podignuta na milion dinara\nSvako izbegavanje plaćanja poreza na koji ste po zakonu obavezni predstavlja utaju poreza. Da bismo govorili o krivičnom delu utaje poreza neophodno je da iznos bude viši od zakonom propisanog i, sa druge strane, mora da postoji namera da ne izvršite plaćanje, što može da abolira počinioce u slučaju greške, posebno kada je reč o fizičkim licima. Za pravna lica je taj teren znatno sužen, jer zakon smatra da svako ko se bavi privrednom delatnošću mora da poznaje zakon, kaže advokat Željko Ristić.\nEBRD KREDITIRA OBNOVU PUTEVA U CRNOJ GORI Za 216 kilometara 40 miliona evra\nKao deo svog nastojanja da se poboljša regionalna integracija na Zapadnom Balkanu, Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) obezbeđuje 15 miliona evra za rekonstrukciju i nadogradnju deonice puta između Danilovgrada i Podgorice, kako bi poboljšala povezanost ova dva grada u Crnoj Gori, saopšteno je iz banke.\nVučić: "Vang je bio blizu Poljske, crtao mi je, ali mi smo se borili i rekli da ćemo ponuditi najbolje uslove"\nOvo će potpuno promeniti život Banata i Srbije, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas, prisustvujući potpisivanju sporazuma za izgradnju fabrike guma "Shadong Linglong" u Zrenjaninu.\n"EKONOMSKE POSLEDICE TEK TREBA DA SE UTVRDE" Fransin Pikap za "Blic" o uticaju pandemije: Neki sektori trpeće godinama\nFransin Pikap, stalna predstavnica Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Srbiji u razgovoru za "Blic" govorila je o tome da li će se pandemija virusa korona odraziti i u kojoj meri na ekonomiju u svetu, ali i u našoj zemlji. Ovom prilikom Pikap je i objasnila kako iskoreniti ekonomski jaz i nejednakost među određenim državama, te kako joj se čini primena digitalnih tehnologija u Srbiji...\nAUD 74.88 din\nCAD 79.93 din\nCHF 108.01 din\nGBP 137.03 din\nUSD 97.14 din\nVOĐA PUTA PREVARIO 25 GRAĐANA Obećao im posao u Briselu, uzeo 3.750 evra pa POBEGAO: Ko zna šta bi tamo bilo sa nama?\nNina iz Čačka ima samo 9 godina, a veći deo života provela je u bolnici: Njeni sugrađani su se udružili da joj POMOGNU, među njima su i POZNATI FUDBALERI\nSutkinja Nijambe: Ja bih naložila da se Mladiću PONOVI SUĐENJE\n"NE KAJEM SE ŠTO SAM IH UBIO" Roditelji su ubili i raskomadali sina jer se nije oženio, a istraga je otkrila još veći HOROR\nPROKLETSTVO PETORKI - Oduzeli su ih od roditelja, bili izložbena atrakcija, a nakon što su se vratili svojoj kući POČEO JE PAKAO


Skup o spornim doktoratima u Beogradu: Nije jasno šta je poštenje i šta je čija nadležnost – NovostiDana.rs\nUčesnici konferencije o Zakonu o visokom obrazovanju u organizaciji Beogradske otvorene škole (BOŠ) ocenili su danas u Beogradu da je kod rešavanja spornih doktorata problematično to što nije razjašnjeno šta je akademsko poštenje i ko je odgovoran za koji segment u obrazovanju.\nProfesorka Univerziteta u Novom Sadu Zorana Lužanin kazala je danas da se kada je reč o proveri doktorata za koje se sumnja da su plagirani boji da postoji „neki pritisak“ i da je problem što nije jasno definisano ko je za šta nadležan.\n„Ako ste član stručnog tela onda bi uzdržane glasove trebalo eliminisati“, rekla je Lužanin i dodala da smatra da se kada je reč o plagijatima moraju posmatrati svi doktorati, a ne samo tri slučaja koja su dospela u medije, već treba napraviti projekat koji će na odredjenom uzorku utvrditi koliko se doktorata plagira.\nOna je kazala da novo zakonsko rešenje nije rešilo odredjene probleme i da je i dalje moguće naći „rupe“ kroz koje se može napraviti koruptivno delovanje.\nPredstavnica Beogradske otvorene škole (BOŠ) Sanja Nasevski rekla je da je potrebno uvodjenje indikatora za merenje kvaliteta studijskih programa, jer aktuelni recenzenti iz komisije za akreditaciju često subjektivno ocenjuju programe i da je potrebno uvodjenje stranih eksperata u komisije, ne samo kada je reč o doktorskim studijama, već i o nižim stepenima.\nOna je dodala da je pokrenuta peticija za donošenje novog zakona o visokom obrazovanju koju je do sada potpisalo više od 1.700 profesora, akademika i gradjana.


Za djecu na Kosovu i Metohiji 1.100 paketića - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Za djecu na Kosovu i Metohiji 1.100 paketića\n12. januara 2016. 2 Mins Read\nČlanovi Odbora za pomoć Srbima sa Kosova i Metohije odvezli su prekjuče za Kosovo i Metohiju oko 1.100 paketića za djecu na tom području, koje tradicionalno svake godine uručuju kao vid pomoći iz Republike Srpske.\nAkciju prikupljanja paketića pomogla je i opština Šamac, koja je za bratsku opštinu Lipljan obezbijedila 1.000 evra za 200 paketića.\nPredsjednik Odbora Milorad Arlov rekao je da ove godine kao i proteklih godina, Odbor za pomoć Srbima Kosova i Metohije i njihovo udruženje, uz dolazak djece sa Kosova u Srpsku, organizuju i podjelu paketića srpskom narodu i djeci na Kosovu i Metohiji. Arlov je naveo da su djeca iz Osnovene škole „Jovan Cvijić“ iz Brezičana kod Prijedora obezbijedila 386 paketića, od kojih 260 ide za istoimenu osnovnu školu u Zubinom Potoku.\n„To je gest Republike Srpske koji preko našeg odbora traje godinama“, istakao je Arlov, zahvaljujući opštini i školama u Šamcu i Prijedoru, te Novoj banci, Šumama Srpske, hidroelektrani, termoelektrani i rudniku Gacko Bočac, Tržnici Banjaluka, Auto-moto savezu Republike Srpske, Udruženju Srba „Vuk Stefanović Karadžić“ iz Trsta i „Čistoći“ Banjaluka, te brojnim građanima Srpske koji su se uključili u ovu akciju i pomogli.\nOn je dodao da će akcija biti nastavljena i narednih godina s ciljem da se ljudima na Kosovu i Metohiji pokaže da je Srpska sa njima.


Političari iz naše zemlje zabrinuti za SAD: Izgleda da je virus BiH stigao na obale Amerike – Dijalog\nPolitičari u našoj zemlji iskazali su zabrinutost sinoćnjim događajima u prijestolnici SAD-a, gdje su Trumpove pristalice pokušale silom spriječiti brojanje elektorskih glasova i potvrdu Bidenove pobjede na predsjedničkim izborima u ovoj zemlji.\nPovodom ovih događaja oglasio se predsjednik Platforme za progres Mirsad Hadžikadić koji je napisao da je ovo pokazatelj šta se dešava kada političari više misle na sebe nego na državu i njene građane.\n“Današnji događaji u američkom Kongresu su jasan znak šta se može desiti kada političari više brinu o sebi i svojoj političkoj karijeri nego o državi i građanima, kada ideali ustuknu pred ličnim interesima, kada mržnja i strah nadvladaju razum i razgovor. Izgleda da je virus Bosne i Hercegovine stigao na obale Amerike”, istakao je Hadžikadić.\nReagirao je i predsjednik SDP-a Nermin Nikšić, koji je objavio da je i on, kao i svi građani Bosne i Hercegovine, sa velikom pažnjom i zabrinutošću pratio dešavanja u prijateljskim Sjedinjenim Američkim Državama.\nPodsjećamo, sinoć su pristalice odlazećeg predsjednika SAD-a Donalda Trumpa silom pokušali spriječiti brojanje elektorskih glasova u zgradi Kaptola u Washingtonu. U neredima koji su nastupili nakon toga smrtno su stradale četiri osoba, a više ih je ranjeno. Uhapšen je veliki broj Trumpovih pristalica, a Senat je nešto kasnije završio brojanje glasova i proglasio pobjedu Joea Bidena.


Održan 'Ponos Srbije' u Beogradu: Parada je protest, ne zabava\nParada "Ponos Srbije" pod parolom "Borba još uvek traje - pridruži se" u Beogradu, 29. juna 2019.\nParada "Ponos Srbije", peta po redu, održana je u subotu u centru Beograda pod sloganom "Borba još uvek traje - pridruži se!". Parada nije zabava već protest, naglasili su organizatori i zatražili od države obrati više pažnje na LGBT zajednicu.\nKolona aktivista, koji se bore za prava LGBT, po prvi put je prošla Knez Mihailovom ulicom. U pratnji jakih policijskih snaga, privatnog obezbeđenja i pripadnika žandarmerije kolona je od Pionirskog do studentskog parka prošla bez incidenata.\nPeta parada "Ponos Srbije" održana u Beogradu\nNedaleko od učesnika parade okupila se manja grupa mladjih ljudi, protestujući s velikim transparentom "Dogodine u Prizrenu", ali incidenata nije bilo.\nOkupljeni su nosili zastave duginih boja, simbol LGBT pokrta, a na čeku kolone razvučen je bio transparent "Borba još uvek traje - pridruži se".\nNosili su brojne parole: "Hoćemo da se pravno vidimo", "Moj život, moja pravila", "Imam pravo da volim koga hoću", "Voli tvoje LGBT prijitelje", "Hoću život dostojan čoveka", "Prevencija zločina iz mržnje", "Volite svoje LGBT prijatelje", "A što ćemo ljubav kriti", "Adam i Steva, Ema i Eva", "Neka ljubi ko god koga hoće"...\nParada "Ponos Srbije" u Beogradu, 29. juna 2019.\nPredstavnici LGBT pokreta i organizatori skupa, ove godine istakli su četiri zahteva: da se pravno regulišu istopolna partnerstva u Srbiji; da se depatologizuje transrodni identitet i omogući dostupnost hormonske terapije; da se državne institucije senzibilišu za rad sa LGBT i da se u budžeti za nevladin sekor obezbedi novac i za organizacije LGBTI zajednice.\nParada je pre svega protest, iako izgleda šareno i zabavno, prajd nije zabava, već politički čin kojim LGBT zajednica skreće pažnju na svoje probleme, naglasila je predstavnica organizatora iz udruženja Egal Anđela Čeh.\nČlan Organizacionog odbora Parade ponosa Predrag Azdejković pozvao je državne službenike budu obučeni da bi bili "tolerantniji" u radu sa LGBT zajednicom, što se posebno donosi na lekare i nastavnike.\nOn je ocenio da su potrebna veća budžetska davanja za rad LGBT organizacija i da je "Vlada za vreme Ane Brnabić smanjila ta davanja".\nU povorci je bio ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić i to, kako je rekao, ne samo kao ministar, već "građanin koji se zalaže za toleranciju i bori sa predrasudama".\n“Mi smo u prethodnoj godini uspeli prvo da predložimo, a zatim su narodni poslanici usvojili zakon o izmenama i dopunama Zakona o matičnim knjigama koji omogućava evidentitanje činjenice promene pola. Ono što nas očekuje u budućnosti su, pre svega, oni ekononomski problemi u istopolnim zajednicama – podela imovine, nasleđivanje, zdravstveno, pentziono osiguranje, posete u bolnici, zatovrima… Očekujem da će u nekom narednom period I ova pitanja doći na dnevni red”, rekao je Ružić.\nBranko Ružić o LGBT zajednici\nPoverenica za zaštitu ravnoravnocti Brankica Janković pozvala je sve pojedince LGBT populacije da podnose pritužbe na diskriminaciju, jer su to dosad uglavnom činile organizacije, što govori da se oni i dalje plaše da prijave slučajeve.\n"Svih ovih proteklih godina, uglavnom pritužbe podnose organizacije civilnog društva, što nam govori da se i dalje plaše da prijave, kao i da i dalje u javnom prostoru možete čuti čak i neke političare koji imaju priličan uticaj u javnosti, da imaju jedan nedopustiv odnos i da su skloni vređanju, u nekim slučajevima i govoru mržnje", kaže Janković.\nJanković: I dalje prisutan govor mržnje prema LGBT osobama\nI dalje se u javnom prostoru može čuti govor mržnje i političara značajnog uticaja, sa nedopustviim odnosom prema seksualnim manjinama i vređanja, još ima onih koji ne poštuju preporuke Poverenika, ali verujem da je ovo društvo izabralo put napretka, u kojem smo ravnpravni, rekla je Janković koja je učestvovala u šetnji na paradi.\nNa završetku Parade, transrodna aktivistkinja Helena Vuković poručila je: "Srećan nam Prajd! Ostvarili smo istorijski pomak, osvojivši Knez Mihailovu".\nOna je rekla da je glavni zahtev ovogodišnjeg prajda regulisanje zakonom istopolnih partnerstava, depatologizacija trans osoba u svim sferama društva, senzibilizacija institucija prema LGBT osobama i povećavanje budžetskih davanja odvojenih već za sektor nevladinih organizacija, za LGBT zajednicu.\nOna je ukazala da se tokom prolaska povorke moglo uvideti na kakve sve prepreke učesnici u invalidskim kolicima nailaze i uputila apel Parade da se u Beogradu postave rampe kako bi osobe sa invaliditetom mogle da se kreću grdskim ulicama i parkovima.\nAktivisti LGBT zajednice najavili su okupljanje za iduću godinu 7. juna 2020. na istom mestu u isto vreme.\nParada "Ponos Srbije" ove godine je održana i u znak sećanja na 50 godina od Stonvolske pobune, kada se 1969. godine LGBT+ zajednica u Njujorku pobunila protiv policijske torture.\n“Ponos Srbije” nije jedini prajd događaj koji se tokom godine organizuje u Beogradu. Posledica je nezadovoljstva dela LGBT zajednice skupom koji godinama na jesen u prestonici Srbije organizuje Beograd Prajd – skup nevladinih organizacija i pojedinaca koje podržava Evropska asocijacija organizatora Prajdova.\nDistanca, mržnja, nasilje\n“Ponos Srbije” organizovan je u trenutku u kome se Srbija i dalje svrstava u red država u kojoj preovlađuju homofobija i netrpeljivost prema drugom i drugačijem. To potvrđuju, kako podaci prikupljeni na terenu, tako i objave čelnika pojedinih nezavisnih regulatornih tela.\nNaime, nevladina organizacija “Da se zna”, koja pruža pravnu i psihološku pomoć LGBT osobama, u junu je objavila da joj je prošle godine prijavljeno 42 slučaja - među kojima su fizički napadi, diskriminacija, pretnje i uvrede.\n"Da se zna": Napada na LGBT osobe za 30 više u 2018. nego u 2017.\nIstovremeno, Brankica Janković, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, ukazala je povodom Međunarodnog dana ponosa da u srpskom društvu i dalje postoje socijalna distanca, govor mržnje, uvredljivi, ponižavajući i nasilni odnos prema LGBT osobama. Primetila je da ih to obeshrabruje da se obrate institucijama za zaštitu. Takođe, navela je i da zakonski treba regulisati promenu pola, istopolna partnerstava, ali i nastaviti senzibilizaciju zaposlenih u državnim organima i zdravstvu za rad sa LGBT osobama.\nStatus istopolnih partnerstava u Srbiji još nije regulisan, uprkos tome što u oktobru 2019. ističe rok koji je Akcionim planom usvojenim 2014. država sama sebi postavila. To znači da, za razliku od heteroseksualnih parova, homoseksualni nemaju brojna zakonska prava – poput nasleđivanja zajednički stečene imovine, penzije, zdravstvene ili socijalne zaštite, ili pak odgajanja ili usvajanja dece.\nPremijerka Brnabić: Država odlučno iza svojih građana štiteći im prava\nStvari sa mrtve tačke nije pokrenulo ni postavljanje Ane Brnabić, deklarisane gej osobe, na funkciju premijerke Srbije. Njen jedini dosadašnji učinak, koji bi se mogao tumačiti kao nastojanje da se poboljša položaj LGBT osoba, jeste dolazak na ukupno tri beogradska Prajda. Jednom se pojavila kao ministarka u Vladi Srbije i dva puta kao premijerka.\nBrnabić na Paradi ponosa: Srbija poštuje različitosti\nMeđutim, upravo u takvom stanju stvari, februara ove godine objavljeno je da je njena partnerka, sa kojom de fakto i de jure mora živeti u vanbračnoj zajednici, rodila bebu. Javnost Srbije, pod uticajem medija bliskih vlastima, percipirala je da je premijerka Brnabić dobila sina - što je deo pripadnika LGBT populacije doživeo kao nepravdu. Razlog: njihove višegodišnje težnje da legalno žive u istopolnim zajednicama i ostvare svoja željena prava ostale su neuslišene.\nIstorijat beogradskih prajdova\n“Ima mesta za sve”, bio je slogan prve “Parade ponosa” čije je održavanje pokušano juna 2001. godine. Učesnike su napali huligani i desničarske grupe – organizatori Prajda izašli su sa procenom da je povređeno više od četrdeset osoba.\nDa li vlast u Srbiji prećutno podržava ultradesničare?\nU kasnijim godinama okupljanja su zabranjivana, kako je policija obrazlagala, iz bezbednosnih razloga. 2010. učesnici Prajda prošetali su beogradskim ulicama, a grad je bio pod policijskom opsadom. Centar prestonice, poprište sukoba ultradesničara i huligana sa policijom, bio je razrušen. Povređeno je bilo najmanje 140 ljudi. Do 2013. godine “Parade ponosa” vlasti su zabranjivale zbog, kako su tvrdile, bezbednosnih rizika.\nPoslednjih pet godina prajdovi u Beogradu održavaju se uz opsežne bezbednosne mere, a skupove ne remete incidneti, zbog čega se smatraju uspešno održanim.\nCG: Parada ponosa održana bez incidenata\nParada ponosa održana bez incidenata\nJoš jedna uspešna Parada ponosa u Beogradu\nSAD čestitale organizatorima parade ponosa u Podgorici\nU Beogradu održana Parada ponosa\nNetolerantnost u Srbiji zadaje teškoće\nU Podgorici održana parada LGBT zajednice


Mihajlovićeva: Nasilje nad ženama ogroman društveni problem – Radio Televizija 022 – Stara Pazova\nPotpredsednica Vlade Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović izjavila je danas, povodom 18. maja, Dana sećanja na ubijene žene žrtve nasilja, da je nasilje nada ženama ogroman društveni problem i da je i da je veoma važno podržati žene u borbi s njim.\n“Nasilje nad ženama je ogroman društveni problem, važno je da umemo da prepoznamo šta je sve nasilje, jer ono nije samo fizičko, da nasilnike prijavimo i da podržimo žene u toj borbi. I da svakog narednog 18. maja ne brojimo žene žrtve nasilja, već broj uspešno rešenih predmeta i kažnjenih nasilnika”, navela je Mihajlovićeva u saopštenju za javnost.\nVlada Srbije je na predlog Mihajlovićeve usvojila 18. maj kao Dan sećanja na ubijene žene žrtve nasilja, kao rezultat zajedničke inicijative mreže nevladinih organizacija “Žene protiv nasilja” i vladinog Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost.\n“Ovo je dan kada odajemo poštu i sećamo se svake žene koja je život izgubila u porodičnom i partnerskom nasilju. Ali, isto tako, ovo je dan kada još jednom glasno ustajemo i kažemo da je nasilje nad ženama nedopustivo i da mora da prestane”, rekla je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade poručila je ženama da se ne mire s nasiljem, bilo da se radi o jednom šamaru, ljubomornim scenama, uskraćivanju finansija i slobode kretanja ili seksualnim uvredama, jer “izlaz iz tog pakla postoji”.\n“U najvećem procentu radi se o psihološkom nasilju i moramo da radimo više na edukaciji devojčica i žena da prepoznaju šta je sve nasilje. A posebno zabrinjava i podatak da 29 odsto žena smatra da je prirodno da nasilje postoji i da treba da se rešava unutar porodice. Što znači da su se one pomirile s tim da je nasilje prisutno i da je normalno da trpe neki vid nasilja. Ovo je borba na duge staze i bez uključivanja celog društva – i medija, civilnog sektora, svakog građanina i građanke – nema uspešnog rešenja”, istakla je Zorana Mihajlović.\nTagedukacija nasilje nad zenama nasilnici porodica Zorana Mihajlovic


U Podunavskom okrugu 26 pozitivnih na korona virus, u Braničevskom 11\nU Podunavskom okrugu, zaključno sa utorkom, ima 26 pozitivnih slučajeva na virus korona, dok je u Braničevskom okrugu 11 pozitivnih, kažu iz Zavoda za javno zdravlje u Požarevcu.\nDr Ana Jovanović iz Zavoda za Tanjug je rekla da je od početka epidemije u oba okruga urađeno 279 uzoraka i da se u Braničevskom okrugu trenutno nalazi 1.639 osoba pod zdravstvenim nadzorom, a u Podunavskom okrugu njih 1.199, kao i da se njihovo stanje prati svakodnevno.\nJovanović dodaje da se u Velikom Gradištu jedna pacijentkinja vodi kao pozitivna na virus korona i naglašava da je ona sada izlečena i da su testovi pokazali da je negativna na virus.\n- U opštini Žabare kod jednog pacijenta se sada radi drugi kontrolni test, a prvi test je bio negativan - kaže Jovanović i dodaje da se sedam pacijenata nalazi u opštini Požarevac, od kojih su dva pacijenta u kućnoj izolaciji.\nPrema njenim rečima, pet pacijenata pozitivnih na Kovid-19 nalazi se u Beogradu na lečenju.\nJovanović kaže da se pacijenti koji imaju blagu kliničku sliku šalju u Beograd na Sajam i ističe da je Zavod u stalnom kontaktu sa policijom i zdravstvenim ustanovama i da takav sistem dobro funkcioniše.\nRezultati testova od srede i četvrtka, prema rečima sagovornice, očekuju se uskoro, a u Požarevcu u ovom trenutku ima devet potvrđenih slučajeva infekcije virusom korona.


Politika privatnosti - Besplatna dostava - Arabika doo\nARABIKA DOO web prodaja iz razloga analize svoje posećenosti i unapređenje usluga koristi Google Analytics, web analitičku uslugu koju pruža Google, Inc. (Google). Google Analytics koristi cooky-ije, male tekstualne fajlove koji se smeštaju na računar korisnika, koji omogućavaju ARABIKA DOO web prodaji lakšu analizu načina na koji mu korisnici pristupaju. Informacije koje se na ovaj način prikupljaju o Vašem korišćenju ARABIKA DOO web sajta biće preneti i sačuvani kod Google-a, na serverima koji se nalaze na teritoriji SAD-a. Google će iskoristiti ove informacije u svrhu analize upotrebe čitavog sajta, kompajliranja izveštaja o aktivnosti na sajtu za račun ARABIKA DOO-a, kao i za druge usluge u vezi sa aktivnostima na ARABIKA DOO web sajtu i upotrebom interneta. Google će možda proslediti ove informacije trećim licima u situacijama u kojima to zakon nalaže, ili kada pomenuta treća lica obrađuju gore pomenute podatke u ime Google-a. Google neće povezati Vašu IP adresu sa bilo kojim drugim podacima koje poseduje. Možete isključiti upotrebu cooky-ja odabirom odgovarajućih podešavanja u Vašem web pretraživaču, ali treba napomenuti da na taj način, nećete biti u mogućnosti da koristite ARABIKA DOO web prodaju u punoj njenoj funkcionalnosti. Korišćenjem ARABIKA DOO web prodavnice, pristajete na obradu svojih podataka preko Google-a, a na način i u svrhe gore pomenute.\nSvi podaci koji se na sajtu ARABIKA DOO-a uzimaju od korisnika se koriste isključivo radi brže, efikasnije i tačne prodaje. ARABIKA DOO ne objavljuje niti će ikada objaviti, lične podatke svojih korisnika sem onih podataka koje korisnici svojom voljom publikuju (na primer: korisničko ime, broj telefona, email adresu nakon započete prepiske porukama ali samo učesnicima prepiske). ARABIKA DOO ne ustupa niti će ikada ustupiti lične podatke svojih korisnika trećim licima sem na pisani zahtev organa gonjenja Republike Srbije i u skladu sa Zakonom.


Pop zvezda otvoreno o psihičkim problemima: "Plašila sam se da izađem iz kuće" - BIGportal.ba\n19 Septembra, 2020 19 Septembra, 2020 019\nAmerička pop pjevačica Lejdi Gaga je još 2014. godine otkrila da se bori sa depresijom, a sada je otkrila i detalje o tome kako se osjećala, u nadi da će pomoći drugima.\n“Setila bih se da sam Lejdi Gaga svako jutro kad se probudim. To je bio teret, postala sam depresivna”, objasnila je.\nKako kaže, plašila se i da napusti kuću, a kada bi se to desilo, samo bi satima napolju sedela, plakala i pušila. Ipak, odlučila se za to da potraži stručnu pomoć, a pored terapija, i muzika joj je veoma pomogla, prenosi People.\n“Za mene je sloboda kada posetim najtamnije delove duše i podsetim se veoma teških stvari, koje se ne ostavljaju tako lako. Nedostajao mi je osećaj da sam čovek – zato sam bila i srećna i depresivna u isto vreme”, rekla je Lejdi Gaga.\nPodsetimo, ona često govori o trumi koju je na nju ostavilo silovanje kada je imala 19 godina. Međutim, uprkos tome, u svakoj situaciji ističe da je veliki borac i da želi da bude primer onima koji prolaze kroz iste probleme.\nKomšije Ljupke Stević progovorile o skandalu koji se desio kad je generalu razlupala automobile\nPlanirani prekidi električne energije za četvrtak, 22.10.2020.\nNastavlja se Liga šampiona: Tadić protiv Liverpula, Srbi protiv Srba


Beogradski Manifest – festival manifestacija, destinacija i degustacija - Bizlife.rs\n15:19 Beograd, 17.04.2019.\nPeti po redu Beogradski Manifest biće već tradicionalno organizovan na Gornjem gradu Beogradske tvrđave, 24, 25 i 26. maja, a ulaz za sve posetioce biće besplatan.\nProšle godine festival je posetilo oko 130 000 ljudi za tri dana, predstavilo se 65 gradova i opština naše zemlje, bilo je 7 izlagača iz inostranstva, pokrenuto je 5 novih, veoma posećenih festvalskih zona, a posebno smo ponosni na jednu od najvećih društveno odgovornih kampanja na temu reciklaže, u koju se uključilo 37 kompanija kao i Turističke organizacije Srbije i Beograda.\nOve godine zemlja partner Beogradskog Manifesta je Crna Gora koja će u okviru posebno osmišljene zone predstaviti svoju bogatu turističku ponudu, a predstaviće nam se i izlagači iz Slovenije i Republike Srpske. Tradicionalno, po zonama na Kalemegdanu biće predstavljene različite teme: turistička ponuda Srbije i regiona sa akcentom na promociju manifestacionog turizma, raznovrsne degustacije specijaliteta iz celog regiona, plesni i muzički programi, dečiji programi kao i brojne prateće festivalske atrakcije.\nU zoni “Aduti Srbije” predstaviće se bogati turistički potencijali, tradicionalne i kulturološke različitosti i lepote više od 60 opština Srbije. Kroz programsko predstavljanje opština, posetioci će imati prilike da osete autentičan duh i atmosferu najzanimljivijih manifestacija, način na koji se organizuju, kako one žive i zašto ih treba posetiti. Upravo iz ovih razloga, Beogradski Manifest je pravo mesto za upoznavanje svih krajeva Srbije, gde se manifestacije i manifestacioni turizam promovišu na najbolji i najautentičniji način.\nZanatsko pivo, vino i hrana značajan su segment Manifesta kojima je posvećena čitava jedna zona u kojoj će se predstaviti neke od najboljih craft pivara, najkvalitetnija vina iz regiona, a uživanje u bogatstvu ukusa biće upotpunjeno i širokom gastronomskom ponudom hrane ali i živim svirkama sjajnih cover bendova i majstora akustične bluz muzike.\nNajveselija i najposećenija zona festivala je uvek dečija. Ovoga puta, ovaj čarobni prostor namenjen najmlađima biće profesionalno dekorisan poput pravog sveta iz bajke. Tokom sva tri festivalska dana najmlađi će moći da uživaju u pomalo zaboravljenim igrama u kojima društvo mogu da im prave roditelji ili bake i deke, igrama kao što su: gađanje konzervi, navlačenje konopca, trka puževa, trka s džakovima, između dve vatre.\nZonu “Mašta može svašta” učiniće zabavnim i brojne kreativne radionice crtanja, plesa, slikanja ali i kostimirani junaci iz bajki, klovnovi, štulaši i mađioničari, dečije predstave ali i nove društveno odgovorne akcije u kojima će mali posetioci, ali i njihovi roditelji, saznati više o značaju reciklaže za očuvanje životne sredine i bezbednosti dece u saobraćaju.\nFestival srednjovekovne kulture već je prepoznatljiv deo Beogradskog Manifesta i svojevstan je vremeplov i dobar način da se očuva i predstavi mlađim generacijama tradicija viteških vremena. Tom prilikom gosti Beograda i Beogradskog Manifesta biće i mnoga evropska udruženja koja se bave negovanjem srednjovekovne tradicije.\nFilm i Art zona kao veliki i značajan deo ove regionalne manifestacije, čini platformu posvećenu negovanju sedme umestnosti, filmovima nastalim u produkciji koje neguju originalan kinematografski pristup, predstaviće ove godine 9 prestižnih festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma – Fest, Beldocks, Zagreb film festival, Doku Fest Prizren, Bašta fest. Cilj ove zone je da se doprinese jačanju stručnih poslovnih veza domaćih filmskih stvaralaca ali i da se posetiocima prikaže kinematografsko bogatstvo regiona.\nI ove godine nastavlja se kampanja „Manifestuj se – svaka limenka se računa“ u okviru koje će tokom 15 dana maja ispred TC Ušće, biti prikupljane limenke za reciklažu. Učesnici kampanje ispred TC Ušće će za predate limenke, dobijati bodove na osnovu kojih će na Beogradskom Manifestu moći da odaberu nagrade u vrednosti sakupljenog broja poena. Ukupno će biti podeljeno nekoliko hiljada nagrada, koje će se preuzimati na samom festivalu. Organizacija ove velike i značajne društveno odgovorne akcije realizuje se u saradnji sa ReCan fondacijom i Ball Packaging Europe.\nIzložba oldtajmera, skulpture od slame, atrakcija koju uvek izazovu veliki šareni leteći baloni samo su deo jedinstvene festivalske atmosfere koja će poslednje nedelje maja obeležiti život našeg grada.\nZa uspeh i razvoj festivala izuzetno je značajna podrška Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Grada Beograda, Turističih organizacija Srbije i Beograda kao i Privredne komore Srbije.\nfestival beogradski manifest


BIHAĆ, 13. januara - Članovi su razmatrali i prihvatili Prijedlog izmjena Zakona o prostornom uređenju kojim se predviđa da za podizanje solarnih panela na objektima, kao i plastenika nije potrebna građevinska dozvola. Uz ovo razmatrana je i Informacija o stanju bespravno izgrađenih objekata na obalama rijeka ...\nHOĆE LI BIHAĆKI DOM PENZIONERA I DOM USAOJ-A DOBITI ONO ŠTO ZASLUŽUJU ?\nBIHAĆ, 06. januara - Ova zgrada površine 4500 metara kvadratnih zahtIjeva kompletnu rekonstrukciju a zbog svojih gabarita to bi predstavljalo preveliki finansijski teret za Grad Bihać. Zakon o javno-privatnom partnerstvu otvorio je mogućnost da se ova zgrada obnovi i koristi ukoliko za nju iskažu ...\nGRADONAČELNIK FAZLIĆ: NAČIN PRIJEMA PACIJENATA U KOVID AMBULANTU U KRAJNJEM SLUČAJU NEHUMAN\nBIHAĆ, 06. januara - Smatra da je trenutni način prijema pacijanata, u krajnjem slučaju nehuman, te od nadležnih bihaćkog Doma zdravlja, Zavoda zdravstvenog osiguranja i kantonalne Vlade, zahtjeva hitno rješavanje ovog pitanja. Resorni ministar, Muris Halkić tvrdi, da su procedure uređenja kovid ambulante u toku, ali da ...\nUSPJEŠNA TURISTIČKA PRIČA NIJE I NE SMIJE SE SVESTI SAMO NA ONO ŠTO NAM JE BOGOM DANO – ULAGANJA SU OBAVEZNA\nBIHAĆ, 02. januara - Ustvari, takav sadržaj da posjeta Štrbačkom ili Milančevom buku, ne budu i jedine destinacije gdje posjeta traje svega nekoliko sati, a potrošnja novca se svodi na tu i tamo poneki kupljen suvenir ili skroman ručak. Početkom oktobra je otvoren prvi hotel u Nacionalnom parku Una višemilionske ...\nDANAS 'PRVA BIHAĆKA NOVOGODIŠNJA 5ICA'\nPREMIJER KANTONA SARAJEVO EDIN FORTO U POSJETI BIHAĆU\nBIHAĆ, 24. decembra - Sa gradonačelnikom Šuhretom Fazlićem razgovarano je o situaciji sa migrantima budući da Sarajevo i Krajina nose najveći teret migrantske krize. U proteklom periodu Sarajevski kanton pružao je podršku Vladi USK u upravljaju sa migracijskim tokovima, sada se saradnja želi proširiti ...\nSINOĆ SE U BIHAĆU DESILA SAOBRAĆAJNA NESREĆNA SA TRAGIČNIM ISHODOM\nBIHAĆ, 24. decembra - Uviđajem je utvrđeno da je došlo do teškog krivičnog djela protiv sigurnosti u saobraćaju. Naknadno, po završetku istrage, znat će se više detalja o uzrocima ove saobraćajne nesreće.\nBIHAĆ: JAVNA RASPRAVA - KUĆNI LJUBIMCI I NAPUŠTENI PSI\nBIHAĆ, 20. decembra - U svojim izlaganjima iznijeli su probleme sa kojima se suočavaju građani Bihaća a tiče se prisustva pasa lutalica na ulicama koji često izazivaju uznemirenost kod građana i predstavljaju potencijalnu prijetnju za učenike osnovnih i srednjih škola. Jedan od zaključaka današnje javne rasprave jeste ...\nBIHAĆ: DODJELA KOMPJUTERSKE OPREME ZA PET MJESNIH ZAJEDNICA\nBIHAĆ, 20. decembra - Projekt je ovo, koji u okviru jačanja mjesnih zajednica BiH, provodi UNDP, a financiraju Vlade Švedske i Švicarske. Opremu su dobili MZ Bakšaiš, Brekovica, Srbljani, Martin Brod i Kamenica, a osnovni cilj je da se kroz angažman građana omogući veća odgovornost. ...\nVEČERAS POČINJE 'FESTIVAL LJUBAVI'\nBIHAĆ, 20. decembra - U direkciji festivala koja već godina radi na očuvanju i promovisanju sevdalinke kao najvrijednije muzičke baštine naših prostora ističu da će Festival prenositi više od 50 medijskih kuća iz regiona, što najbolje pokazuje koliki je interes za ovim događajem. U direkciji festivala ...\nPROFINORM - PROIZVODNJA VANJSKIH ŽELUZINA, ROLETNI I TENDI\nBIHAĆ, 17. decembra - Riječ je o subjektu čija je djelatnost proizvodnja vanjskih želuzina, roletni i tendi. Nosi naziv „Profinorm“ a dio je poslovne politike već prepoznatljive bihaćke firme „Rekić“ koja se bavi hotelijerstvom. Proizvodi će biti namijenjeni uglavnom za evropsko tržište, trenutno ...\nBIHAĆ: JAVNA RASPRAVA U GRADSKOJ VIJEĆNICI\nBIHAĆ, 15. decembra - Održana je Javna rasprava o odabiru prioritetnih oblasti Javog poziva Grada Bihaća za OCD za 2021. godinu u okviru Regionalnog programa lokalne demokratije na Zapadnom Balkanu kojeg finansira EU, a implemtira UNDP. Nakon diskusije o predloženim oblastima, predstavnik UNDP je najavio novine ...\nUDRUŽENJE PREVOZNIKA BUS: CIJENE KAKVE SU BILE U PROŠLOJ GODINI OSTAT ĆE I ZA IDUĆU\nBIHAĆ, 14. decembra - Kako je tokom godine dolazilo do poskupljenja nafte, tako su i prevoznici tražili da se cijene njihovih usluga korigiraju u skladu s tim. Međutim, cijene nafte na svjetskom tržištu su pale, pa je donesena nova odluka.\nULICA SAOBRAĆAJNIH OPASNOSTI: U ULICI IRFANA LJUBIJANKIĆA SVI UČESNICI DIJELE ISTI RIZIK\nBIHAĆ, 12. decembra - Radi se o ulici „Dr. Irfana Ljubijankića“ koja je nakon radova dobila širi trotoar i biciklističku stazu. Kako se radi o jednoj od najfrekventnijih ulica u gradu, inžinjeri saobraćaja su upozorili na nedostatke ove ceste koji se u prvom redu odnose na ivičnjake koji praktično i ne postoje. To ...\nDONATORSKA KONFERENCIJA – IZGRADNJA MUZEJA PETOG KORPUSA\nBIHAĆ, 11. decembra - Unutrašnji dio Muzeja Petog korpusa, sadržavat će Izložbenu salu sa ratnim eksponatima i videozidom na kome će se konstantno prikazivati ratni i poratni filmski zapisi. Planirano je uređenje biblioteke sa štivom, koje se odnosi na ratni put 5. korpusa, edukativni centar za školski ...


"Zelene propusnice" za vakcinisane u Srbiji? Kako bi izgledale i kakve bi povlastice imali imunizovani - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Društvo » “Zelene propusnice” za vakcinisane u Srbiji? Kako bi izgledale i kakve bi povlastice imali imunizovani\n“Zelene propusnice” za vakcinisane u Srbiji? Kako bi izgledale i kakve bi povlastice imali imunizovani\n"Zelene propusnice" su lokalna varijanta kovid-pasoša\n/ 07:10 • 02.04.2021. >> 07:19 • 02.04.2021.\nIzrael je nagradio svoje građane koji su se potpuno vakcinisali, i za njih obezbedio “zelene propusnice” sa kojima mogu da se vrate normalnom životu od pre korone. Postavlja se pitanje da li ćemo i u Srbiji, gde je više od milion ljudi primilo drugu dozu, moći da očekujemo isti tretman za sve disciplinovane građane koji su obavili imunizaciju, za šta se zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i te kako zalaže.\nNaime, Izrael je u februaru pokrenuo program “zelenih propusnica” koju izdaje njihovo Ministarstvo zdravlja, i time omogućio kontrolisanom broju ljudi sa dokazom o potpunoj vakcinaciji da uđu u teretane, na bazene ili druge javne objekte.\n“Zelene propusnice” za normalan život u Izraelu\n“Zelene propusnice” su lokalna varijanta kovid-pasoša koja je dostupna kao papirni sertifikat ili u obliku aplikacije koja povezuje korisnike sa njihovim ličnim podacima u ministarstvu zdravlja.\nNa ovu ideju Izraelci su došli nakon što su postali svetski šampioni imunizacije protiv kovida 19, jer je imunizovano više od polovine od ukupno 9.3 miliona stanovnika, dok je drugu dozu vakcine primilo 4,76 miliona ljudi ili 51,9 odsto ukupne populacije. Time je ova jevrejska zemlja postigla dve stvari – više od polovine odraslog stanovništva je vakcinisano, a stopa širenja virusa pala je na najniži nivo u skoro godinu dana.\n– Trebalo bi da taj model bude prilagođen našim uslovima i važno je da razmišljamo na taj način. Naši reperi su Velika Britanija i Izrael, pa ne bi trebalo da “prepisujemo” mere od zemalja koje su manje uspešne od nas – izjavio je nedavno Goran Vesić i dodao da svako ima pravo na izbor hoće li se vakcinisati ili ne. Ipak, nema razloga da, ukoliko se neko pokazao odgovornim prema sopstvenoj porodici, prema sebi, drugima i državi, ne pronađemo model da se takav pojedinac vrati normalnom životu – izjavio je nedavno Goran Vesić.\nUmesto “zelenih propusnica”, Danska uvela “koronapas”\nPored Izraela, sličan model pokrenula je i Danska, koja planira da od katoličkog Uskrsa počne da koristi “koronapas” u zemlji, ali planira se i jedna posebna, veoma bitna povlastica – da se ove propusnice kasnije koriste i kao sredstvo za međunarodna putovanja.\nКao i brojne evropske zemlje, Danska već ima siguran sistem digitalnih identifikacionih dokumenata koji se zove NemID, a “koronapas” će biti povezan sa tim. NemID daje Dancima pristup raznim onlajn platformama, uključujući digitalni spisak zdravstvenih kartona pojedinca i rezultate testova.\nDanci će morati da pokažu “koronapas”, koji će sadržati dokaz o vakcinaciji, o ranijoj infekciji ili negativni test, za odlazak kod frizera, u restorane ili bioskop.\n– Postoji nekoliko faktora koji pospešuju uspeh vakcinacija, a to su edukacija, decentralizacija, ali i snažna kampanja vakcinacije. Jedan od faktora je stimulacija za vakcinaciju, a poslednji važan faktor jesu da punktovi za vakcinaciju postoje svuda. Grad Beograd će od sledeće nedelje omogućiti da svi koji su primili obe doze vakcine dobiju karte sa 30 odsto popusta za pozorišta, bioskope i festivale poput FEST-a. Potom slede koncerti na Tašmajdanu za vakcinisane – kazao je Vesić i naglaasio da “niko ne deli građane”, ali da “ne treba da ispaštaju oni koji su odgovori i vakcinisali su se i dodao da je “Beograd na pola od onog što je Izrael postigao”.


U BiH u prvih osam mjeseci rast svih ekonomskih pokazatelja\nHome » News Archive » Economy News » U BiH u prvih osam mjeseci rast svih ekonomskih pokazatelja\nVijeće ministara BiH upoznato je s Informacijom Direkcije za ekonomsko planiranje o kretanju makroekonomskih pokazatelja za period januar – august 2015. godine, u kojoj se naglašava rast svih ekonomskih pokazatelja u BiH.\nNastavljen je pozitivni trend rasta u industriji, pa je u augustu došlo do povećanja fizičkog obima industrijske proizvodnje od 7,2 posto u odnosu na isti mjesec 2014. godine. Najznačajniji doprinos ukupnom rastu industrije ostvaren je u prerađivačkoj industriji, koja je većim dijelom izvozno orijentirana i u kojoj proizvodnja bilježi rast od 10,5 posto u odnosu na august 2014. godine.\nVanjskotrgovinski deficit roba u augustu ove godine vrijednosno je smanjen za 9,1 posto u odnosu na period juli-avgust 2014. Smanjenje deficita je rezultat izvoznog rasta od 6,5 posto s jedne te godišnjeg smanjenja uvoza od 1,1 posto s druge strane. Blagi rast PDV prihoda prema poreskim prijavama, te snažan realni rast prometa maloprodaje od 8 posto na godišnjem nivou ukazuju na rast finalne potrošnje.\nRast depozita od 5,2 posto nastavljen je u augustu 2015. godine, tako da su ukupni depoziti dostigli 16 milijardi KM.


Zenica: Sutra počinje 5. međunarodni rukometni turnir prijateljstva - Klix.ba\nRukomet Zenica: Sutra počinje 5. međunarodni rukometni turnir prijateljstva\nZenica: Sutra počinje 5. međunarodni rukometni turnir prijateljstva\n8.1.2015. u 16:09\nU Zenici će od 9. do 11. januara biti održan 5. međunarodni rukometni turnir prijateljstva, na kojem se očekuje oko 700 učesnika iz regije i Bosne i Hercegovine.\nNa današnjoj konferenciji za novinare član odbora Škole rukometa Čelik Junior, koja je ujedno i organizator ovog događaja, Asmir Mujaković je istakao da je ovaj rukometni spektakl, već petu godinu, prema mišljenju učesnika opravdao epitet koji nosi, te da će i ove godine okupiti učesnike iz Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Srbije, Hrvatske i Slovenije.\nZvanično takmičenje početi će u petak 9. januara od 8 sati utakmicom u kategoriji 2002. godišta, gdje će snage odmjeriti ekipe Čelik Junior i Maglaj.\nPrema Mujakovićevim riječima, susrete će suditi vrhunske sudije koje nose EHF licencu i sude u najvećim rangovima u Bosni i Hercegovini.\nKoordinator selekcija, a ujedno i jedan od organizatora Vladimir Zeljko je istakao da je novina u ovogodišnjem takmičenju učešće seniora.\n"Ovaj turnir ide u pravcu što više mladih selekcija, a s obzirom na to da do sada nismo imali ekipe seniorskih selekcija, ove godine smo i njih ubacili. Takmičit će se četiri starosne grupe 1998., 2000., 2002. godišta i mlađi te već spomenuta grupa seniora. Od prošle godine je turnir prebačen u Arenu i imamo potrebu da se zahvalimo rukovodstvu Arene, koje je dozvolilo da i ove godine igramo ovdje", poručio je Zeljko.\nU okviru takmičenja bit će održana i revijalna utakmica veterana Čelika i Sloge iz Gornjeg Vakufa, a učestvovat će i prošlogodišnji pobjednici Metlika iz Slovenije.\nPrvi put na rukometnom turniru prijateljstva igrat će senior Čelik Juniora Mirza Mulić, koji sa nestrpljenjem očekuje prvu utakmicu.\n"Na dosadašnjim turnirima ostvarivali smo pozitivne rezultate i nadam se da će i ove godine biti tako. Ovo je prvi turnir gdje i mi seniori učestvujemo i suprostavit ćemo se na najbolji način da ostvarimo najbolji rezultat", izjavio je Mulić.\nUlaz na sve utakmice je slobodan, a organizatori su pozvali Zeničane i Zeničanke da u što većem broju daju podršku domaćim rukometašima, ali i gostujućim ekipama.\nNovo izdanje 13


IRB RS: Nije pitanje imamo li novca, već ima li projekata – ASinfo Portal\nBANJALUKA – Nije pitanje da li Investiciono- razvojna banka Republike Srpske ima dovoljno sredstava, već da li na tržištu postoji dovoljno dobrih projekata koji mogu da povuku ta sredstva. Na svojim računima banka ima više od 100 miliona KM raspoloživih sredstava, kazali su danas u ovoj finansijskoj instituciji, reagujući na tekst CAPITAL-a pod naslovom „Presušuju krediti IRB RS“.\nIako je redakcija poslovnog portala CAPITAL juče zatražila odgovore na pitanja o planu plasmana u ovoj godini, u IRB RS su to ignorisali, pravdajući se da „zbog obima posla, nisu u mogućnosti da odgovore“.\nIpak, danas kažu da je predviđeno da kroz sve kreditne linije plasiraju 84,5 miliona KM, a kroz hartije od vrijednosti dodatnih 25,5 miliona KM.\nTačno je, navode, da su ove godine kroz kreditne linije plasirali 30 miliona KM. Ipak ističu da u tekstu, iako smo usmeno zatražili, ali ne i dobili odgovor, nedostaje podatak da je u procesu odobravanja 38 kreditnih zahtjeva u vrijednosti od 15,2 miliona KM.\n„U 2014. godini su postojali direktni plasmani, a ove godine oni ne postoje. Za prvih šest mjeseci 2014. godine kroz kreditnu liniju za preduzetnike i preduzeća plasirano je 11, 9 miliona, a za isti period ove godine 16,4 miliona KM. Pored toga, kroz hartije od vrijednosti, putem Banjalučke berze, imali smo plasman od 14 miliona KM. To je ukupno blizu 60 miliona KM u prvih šest mjeseci ove godine, što je 55 odsto od plana plasmana za čitavu godinu“, navode u IRB RS.\nTrenutno u IRB RS, kako tvrde, mijenjaju pravila kojima nastoje da privrednicima olakšaju pristup kreditnim sredstvima, „što će povećati tražnju za sredstvima IRB RS“.\n„Atraktivnost kreditnih sredstava IRB RS naročito će doći do izražaja u narednom periodu kada se očekuje rast EURIBOR-a na bankarskom tržištu jer će to uticati na povećanje trenutno niskih kamatnih stopa poslovnih banaka a kamatne stope IRBRS će ostati nepromijenjene“, zaključuju u IRB RS.


Zaharijeva: Očekujem dve nove članice EU do 2025. godine\nFoto: AP Photo/Petros Giannakouris\nMaj 16, 2018 12:05\nZaharijeva, koja je i zamenica bugarskog premijera, je u Sofiji učestvovala na konferenciji Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta gde je zatraženo da integracije Zapadnog Balkana ostanu glavni prioritet EU.\nZaharijeva je sa konferencije Evropskog ekonomskog i socijalnog saveta koji okuplja evropska i regionalna civilna društva izrazila nadu da će "videti dve zemlje sa Zapadnog Balkana kako postaju članice EU do 2025. godine".\nOna je tom prilikom posebno naglasila ulogu civilnog društva u socijalno ekonomskom razvoju i povezivanju na Zapadnom Balkanu.\nPredstavnci evropskih i regionalnih civilnih društava su sa konferencije održanoj u Sofiji poručili da je proširenje EU, a posebno širenje demokratskih vrednosti i pravnih standarda Unije u regionu Zapadnog Balkana, u interesu kako zemlja regiona tako i EU.\n"Budućnost regiona je evropska budućnost. Uveren sam da ne postoji druga alternativa kako za EU, tako i za zemlje Zapadnog Balkana osim da se čine stabilni, transformativni i održivi koraci ka punom članstvu", poručio je predsednik Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta Luka Jajer.\nU završenoj deklaraciji konferencije Evropski ekonomski i socijalni komitet navodi da je u interesu svih da se region Zapadnog Balkna što pre priključi zajedničkoj Uniji.\nDodaje se i da promovisanje vrednosti EU u regionu garantuje sigurnost i stabilnost, unapređuje društveni i ekonomski razvoj kao i demokratiju i vladavinu prava u ovim zemljama "što predstavlja i stabilnost i sigurnost za EU".\nUčesnici konferencije ocenili su da, iako ekonomije zemalja Zapadnog Balkna i dalje rastu, zemlje regiona ostaju među najsiromašnijima Evropi. Procenjeno je da bi puno približavanje životnim standardima EU moglo trajati i do 40 godina.\nOni su preporučili da se proceni društvena, ekonomska i teritorijalna kohezija prilikom procene ispunjenosti kriterijuma za članstvo u EU.\nU diskusijama je naglašenai važna uloga obrazovanja i slobodnih i nezavisnih medija za prevazilaženje nasleđa prošlosti i za jačanje demokratskih vrednosti.\nPredstavnici organizacija civilnog društva na konferenciji u Sofiji posvetili su posebnu pažnju pravima ugroženih grupa u regionu i pozvali nacionalne vlade da učine više za suočavanje sa izazovima kada su u pitanju prava žena i manjina na Zapadnom Balkanu.\nSkoplje obavestilo Atinu da je završilo "svoj deo posla" 2\nŠarović:BiH prihvatila razgovor sa PR o nametnutim taksama 2\nVlasniku Atlas grupe određen pritvor do 30 dana 8\nGrčki parlament izglasao poverenje Ciprasovoj vladi 6\nUmalo fizički obračun Plenkovića i Grmoja zbog Srbije 7\nSrpske porodice u Gracu strahuju od upada kosovske policije 2315\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 2005\nSedmogodišnja devojčica ostala sama u autobusu kad su joj kosovski policajci bez objašnjenja odveli oca! 1608\nPorušeni spomenici na pravoslavnom groblju u Lipljanu 1234\nPredstavnici Srpske liste obišli opštinu Gračanica 1131\nZeri:U Prištini niko ne zna gde je Tači\n11:50 January 17, 2019\nSleteo avion s ruskim privrednicima\n11:41 January 17, 2019\nHodžaj:Taksa uvedena da ošteti SRB, ne zbog priznanja\n11:31 January 17, 2019\nHaradinaj:Sa Hanom o taksama, pozdravićemo sve sugestije\n11:17 January 17, 2019\nDačić:Nedovoljno koristimo Sporazum o slobodnoj trgovini\n11:11 January 17, 2019


irz - Auswärtiges Amt Im neuen Tab öffnen\nNjemačka fondacija za međunarodnu pravnu saradnju (IRZ)\nIRZ-Logo, © IRZ\nNjemačka fondacija za međunarodnu pravnu saradnju (IRZ) već duže od 20 godina pruža podršku Bosni i Hercegovini\nKljučni faktor u približavanju Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji je načelo pravne države. Savezna Republika Nemačka, između ostalog, kroz aktivnosti Njemačke fondacije za međunarodnu pravnu saradnju (IRZ), pruža podršku Bosni i Hercegovini. IRZ je osnovan 1992. godine sa ciljem davanja doprinosa reformi pravnog sistema koja se odvijala u zemljama u tranziciji. To se postiže savjetodavnim aktivnostima u okviru zakonodavnih projekata, kao i putem saradnje na obrazovanju i daljem usavršavanju pravnika. Njemačko Savezno Ministarstvo vanjskih poslova (AA) i Savezno ministarstvo pravde i zaštite prava potrošača (BJMV) finansiraju navedene aktivnosti. Osim toga, IRZ u ime Evropske unije sprovodi projekte tehničke pomoći (Technical Assistance Projects), kao i Twinning projekte.\nU Bosni i Hercegovini IRZ je započeo sa radom 2000. godine, po dobijanju finansijskih sredstava od strane Ministarstva vanjskih poslova u okviru njemačkog doprinosa Paktu stabilnosti za jugoistočnu Evropu, a sa ciljem razvoja pravne države u regionu. Tokom više od 20 godina svog djelovanja, IRZ se sa ponosom može osvrnuti na brojne uspješno okončane aktivnosti.\nDalje usavršavanje sudija i ljudska prava kao prioriteti\nU oblasti ljudskih prava IRZ sarađuje sa Ustavnim sudom BiH, sa jedne strane, i sa nevladinom organizacijom Vaša Prava, sa druge strane, koja pruža podršku naročito ranjivim grupa u vezi sa pravnim pitanjima. Zajedno sa Ustavnim sudom BiH, IRZ redovno organizuje regionalne konferencije, na kojima učestvuju ustavne sudije iz ostalih ustavnih sudova u regionu i nakon kojih se objavljuje knjiga posvjećena izloženim referatima.\nSamo neke od tema o kojima se raspravljalo na regionalnim konferencijama su uticaj odluka Evropskog suda za ljudska prava na nacionalno ustavno pravo, ustavnopravna pitanja iz oblasti poreskog prava, sloboda vjeroispovijesti, pravo na izdvojeno mišljenje ustavnih sudija prilikom glasanja, kao vid izražavanja neslaganja sa većinski usvojenim mišljenjem. Zajedno sa NVO Vaša Prava IRZ sprovodi seminare posvećen daljem usavršavanju pravnika angažovanih u ovoj organizaciji.\nDrugi važan stub aktivnosti IRZ predstavlja decenijska saradnja sa edukacionim centrima za sudije i tužioce oba entiteta u oblasti daljeg usavršavanja. IRZ sa ovim centrima redovno organizuje seminare, čije težište predstavlja praktična primjena prava. Teme koje se tom prilikom obrađuju se kreću od upravljanja sudskim poravnanjem, preko zaštite prava potrošača do uticaja prava Evropske unije na nacionalno pravo država koje se pripremaju za pristupanje Evropskoj uniji. Ponudu IRZ dodatno upotpunjuju aktivnosti sa ostalim partnerskim institucijama, kao što je, primjera radi, Advokatska komora.\nAktivnosti u oblasti visokoškolskog obrazovanja\nIRZ je, takođe, aktivan u oblasti visokoškolskog obrazovanja. Sa jedne strane, IRZ podržava sada već tradicionalnu međunarodnu koferenciju iz oblasti porodičnog prava na Pravnom fakultetu Univerziteta „Džemal Bijedić“ u Mostaru, u okviru koje naučnici i pravnici praktičari imaju mogućnost da razmijene svoja mišljenja. Kako bi se podigao nivo održivosti i kako bi se doprlo do što šire javnosti, prilozi sa ove konferencije se objavljuju u formi zbornika. Pored toga, IRZ naročito podržava izučavanje njemačkog i komunitarnog prava na Pravnom fakultetu Univerziteta „Džemal Bijedić“ u Mostaru, na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarajevu, na kom postoji čak i posebna „IRZ–ova biblioteka njemačkog prava“, kao i na Pravnom fakulteteu Univerziteta u Zenici.\nZajedno sa Pravnim fakultetom u Sarajevu, IRZ već godinama podržava studije u oblasti njemačkog prava usmjerene na buduće pravnike, koji su svoje detinjstvo i školovanje za vrijeme rata proveli u Njemačkoj i koji uslijed toga odlično vladaju njemačkim jezikom.\nIRZ, takođe, pruža mogućnost pravnicima iz Bosne i Hercegovine koji govore njemački jezik da se bliže upoznaju sa njemačkom pravnom praksom i njemačkim pravom radeći u Njemačkoj. Samo neke od mogućnosti su i kurs njemačke pravne terminologije, preko ljetne škole njemačkog prava, do stručne prakse, koja je predviđena za advokate, sudije, tužice, kao i za javne bilježnike (notare). Uslijed svih ovih aktivnosti, u regionu se razvila velika mreža IRZ alumnija, koji govore njemački jezik i koja obuhvata i studente i već svršene pravnike. Članovi ove mreže se sastaju jednom godišnje na radionici u okviru koje dobijaju mogućnost da steknu nova znanja iz oblasti njemačkog prava, da na njemačkom jeziku razmijene ideje o pravnim pitanjima, ali i da izgrade svoju profesionalnu mrežu. Tokom trenutne pandemije, radionice su se održavale u online formatu.\nBrojni materijali i informacije na internetu\nIRZ, takođe, redovno izdaje pravne publikacije na jezicima regiona i službenim jezicima Bosne i Hercegovine, koje se šalju i partnerskim institucijama u čitavom regionu. Mogu se preuzeti sa internet stranice IRZ (https://www.irz.de/index.php/downloads). Na internet stranici se mogu pronaći i aktuelni izveštaji o aktivnostima IRZ u Bosni i Hercegovini na njemačkom (https://www.irz.de/index.php/partnerstaaten/bosnien-und-herzegowina) i engleskom jeziku (https://www.irz.de/index.php/en/partner-states/bosnia-and-herzegovina).


Kamen temeljac za tri nove hale u Smederevu - Gradjevinarstvo.rs\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić postavio je kamen temeljac za izgradnju tri hale u Industrijskoj zoni Smederevo, koje će graditi lokalna samouprava i italijanski investitor, i poručio da svaka nova investicija pokazuje da Srbija ide krupnim koracima napred.\nDruge dve hale napraviće italijanska kompanija „CHVI“, koja se bavi proizvodnjom kotrljajućih ležajeva za namensku industriju, a te hale, na površini od 4.000 kvadratnih metara, biće završene u novembru. Vrednost investicije je četiri miliona evra, a očekuje se da do kraja godine bude zaposleno 100 radnika.\n- Kada smo prošli put stavljali kamen temeljac za finski „PKC“, malo ko je verovao da će na vreme biti završeni radovi i da će biti zaposleni radnici. Hala je izgrađena pre roka i danas tu radi 623 radnika, a do kraja godine će ih biti 850 – naveo je Vučić.\nGradonačelnica Smedereva Jasna Avramović rekla je da je to veliki dan za taj grad i da se u narednom periodu planira više aktivnosti koje će doprineti privrednom razvoju.\nAmbasador Italije u Srbiji Đuzepe Manco poželeo je italijanskoj kompaniji dobrodošlicu u veliku familiju italijanskih preduzeća u Srbiji, koja broji oko 500 članova, među kojima su i firme koje rade na izgradnji aerodroma u Rimu, Svetskog trgovinskog centra...


LŠ: Može li Real ikako protiv Atletika?! | BN\nLŠ: Može li Real ikako protiv Atletika?!\nFudbaler Real Madrida Pepe kaže da njegova ekipa u četvrtfinalu LŠ protiv Atletiko Madrida ne sme da ponovi greške iz ovosezonskih duela sa gradskim rivalom.\nFudbal 14.04.2015 | 18:20\nUtakmicu koja se igra u utorak od 20.45 sudiće srpski sudija Milorad Mažić.\nDva madridska kluba ponovo igraju u nokaut fazi, 11 meseci posle finala, u kome je Real pobedio posle produžetaka (4:1) i osvojio 10. titulu prvaka Evrope.\nReal ove sezone nije pobedio Atletiko, ekipa Dijega Simeonea dva puta je pobedila u prvenstvu, kao i u Superkupu Španije i Kupu kralja.\n"Utakmica će biti teška za obe ekipe. Ne smemo da pravimo greške koje smo pravili u prethodnim utakmicama sa Atletikom. Ako u duel uđemo snažno i pokažemo ono što smo pokazali prošle godine, mislim da ćemo sigurno prikazati dobru igru", rekao je Pepe za španski list AS.\nReal je petu godinu uzastopno u četvrtfinalu Lige šampiona i ostvario je četiri uzastopne pobede. Ekipa Karla Ančelotija će pokušati da postane prva ekipa koja je odbranila trofej u Ligi šampiona.\nReal je u subotu pobedio Eibar sa 3:0 i smanjio zaostatak za Barselonom u španskom prvenstvu na dva boda, pošto je katalonski klub odigrao nerešeno 2:2 sa Seviljom.\n"Smanjili smo zaostatak i to je veoma važno, ali ima još utakmica do kraja i moramo da se borimo. U svaki duel moramo ozbiljno da udjemo. Cilj je da se borimo do samog kraja, nekada je teško, ali to moramo da radimo", rekao je Pepe.\nU ekipu Reala vratiće se Garet Bejl, posle problema sa zglobom, kao i Toni Kros i Hames Rodriges, koji su propustili duel sa Eibarom zbog suspenzija.\nAtletiko će pokušati da nastavi niz bez poraza u utakmicama protiv Reala, a takmičenje u Ligi šampiona mu je jedina prilika da osvoji trofej u ovoj sezoni.\nNapadač Atletika Fernando Tores veruje da će trener Dijego Simeone izvući najbolje iz ekipe u predstojećim duelima.\n"On zna kako da podigne ekipu. Simeone je bio takav i kao igrač. On zna da mora nam ukaže na slabosti i snagu, moramo da znamo gde smo najslabiji, kako bismo to popravili i pokazali kvalitet", rekao je Tores.\n"Mi nemamo mogućnosti kao Real, Barselona, Bajern Minhen ili Čelsi. Ne možemo da gubimo bodove i onda da ih kasnije nadoknadimo, mi smo ekipa koja igra na svojoj granici", dodao je on.\nU ekipu Atletika vratiće se Godin i Tijago posle suspenzija, a u tim bi mogao da se vrati i Mario Mandžukić, koji se oporavio od povrede zgloba. On je ove sezone postigao dva gola u duelima sa Real Madridom.\nDnevnik 2: Šta će donijeti Vladine mjere o rasterećenju privrede?