Ukupno četiri podrumske prostorije u jugoistočnom krilu velikog i modernog kompleksa biće potpuno opremljene skupocenom tehnikom koja će biti prava mala revolucija u srpskom fudbalu i koja će (valjda) konačno da donese pravednije suđenje i odluke, kojima se poslednjih 70 godina uglavnom ispiraju usta, mozgovi i novinski stupci posle utakmica koje sve manje znače navijačima, a mnogo više igračima i posebno ljudima koji vode klubove.\nSledeće sezone će Superliga Srbije sa sadašnjih 20 biti skraćena na 16 klubova, što znači da će po kolu biti igrano ukupno osam mečeva, pa će četiri VAR sobe biti sasvim dovoljne da se iz njih isprate događaji na svim stadionima širom Srbije koji su poslednjih godina infrastrukturno počeli da liče više na stadione, a manje na livade.\nZa danas je u "Kući fudbala" u Staroj Pazovi bio zakazan sastanak sa stručnjacima iz FIFA, odnosno IFAB (Odbora međunarodne fudbalske asocijacije), ali je on odložen zbog toga što je, iz zasad nejasnih razloga, Superliga Srbije odlučila sa Televizijom Arena da se čak četiri meča igraju u ponedeljak. Potpuno je nejasno zbog čega je, u situaciji kada na stadionima širom zemlje nema publike, pa bi sa ranije zakazanog sastanka izostalo čak 16 superligaških arbitara?!\nFSS je više nego ozbiljno shvatio potrebu uvođenja VAR tehnologije, pošto je jasno da mečevi obiluju spornim detaljima, a poslednjih godina glava najviše boli čelnike FSS, Disciplinske komisije, novinare i ono malo normalnih navijača u Srbiji, od trenutka kada glavni sudija odsvira kraj derbija, na primer. Ne ulazeći u razloge za glavobolju većine navedenih, reći ćemo samo da se novinarima stomak okreće svaki put kada počne rat saopštenjima, znanih i neznanih, pozvanih i nepozvanih, pismenih i nepismenih sastavljača tih kilometarskih redova kojima se sladi uglavnom tabloidno nevaspitana, takozvana rijaliti publika u Srbiji...\nISKUSAN Sudija Srđan Jovanović na meču Lige šampiona Real - Šahtjor/FOTO: EPA\nDakle, dugo čekani VAR će od sledeće sezone da zaživi i kod nas. Mnogi ljudi su mislili da će svaki stadion u Srbiji imati VAR sobu i da će u njoj biti montirana skupocena oprema. Istina je drugačija. Po uglednu na mnoge zemlje širom Evrope, odluke će da se donose sa jedne "adrese", a sama VAR tehnologija će zapravo biti savremenije TV kamere, u srpskom slučaju Televizije Arena, koje će biti posebno "kalibrisane" na svakom stadionu i praktično pomoći sudijama da se vidi svaki sporni detalj, a signal sa stadiona će najmodernijim optičkim kablovima "Telekoma" da putuje do "bunkera" u Staroj Pazovi!\nVIDEO-asistencija sudijama se primenjuje samo u četiri sledeća slučaja: kazneni udarci, ofsajd, dosuđeni crveni kartoni ili neprimećeni incidenti za kartone i situacije zamene identiteta (odluka u vezi sa pogrešnim igračem).\nO teorijama da će VAR konačno da "presudi" svemoćnim večitim rivalima i da će i "manji" klubovi moći da se naigraju fudbala, pričaćemo kod prvog uključenja iz "srpskog fudbalskog Hjustona".\nvar tehnologija u Srbiji VAR var tehnologija Fudbalski savez Srbije Stara Pazova


Radno vreme (11) - Internet: posao u kući - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Radno vreme (11) – Internet: posao u kući\nRadno vreme (11) – Internet: posao u kući\nKao i u slučaju “fleskibilnosti” radnog vremena, tako je i “prednost” interneta da podeli posao na kuću i radno mesto, vrlo brzo izašla na loš glas. Veoma loš glas.\nInternet omogućava skraćenje tradicionalnog shvatanja radnog vremena (na radnom mestu) i dodatni rad od kuće. Naravno, kako to “tržište diktira”, u praksi to zapravo znači da radnik treba da odradi puno radno vreme na radnom mestu, a tek zatim ima slobodu da posao i “doradi” od kuće.\nKao i u slučaju “fleskibilnosti” radnog vremena, tako je i ovde mogućnost, koja je neko vreme predstavljana kao prednost nekog zaposlenja, vrlo brzo izašla na loš glas. Veoma loš glas.\nRadnici koji su upali u klopku “podele posla” na onaj na radnom mestu i onaj kod kuće, dočekao je i razvoj mobilnih tehnologija. Obaveštenja o pristiglim mejlovima sada nas stižu gde god da smo, zahvaljujući mobilnom telefonu.\nDanas za neke “biti uvek u kontaktu” zapravo znači “biti uvek u kontaktu sa poslodavcem”, a ne u kontaktu sa prijateljima, porodicom, pa i samim sobom. Granica između posla i života tako je izbrisana, ali, u tom “brisanju”, zapravo je pomerena dublje u teritoriju “života”, sa tendencijom da je potpuno poništi. Naravno, sve to je dobro plaćeno… ili ipak nije?


Vodogradnja : Južne vesti\nZa održavanje i izgradnju puteva u Nišu preko milijardu dinara, posao opet dobili "Trace" i "Vodogradnja"\n14:09, 9. 2. 2021.\nUgovore na dve godine za održavanje javnih puteva i ulica i krpljenje udarnih rupa u Nišu i ove godine je Direkcija za izgradnju sklopila sa firmama "Vodogradnja" i "Trace Srbija", a njihova procenjena vrednost bez PDV-a je 900 miliona dinara. Prema programu rada, koji je Gradsko veće usvojilo, Direkcija iz budžeta Niša planira da potroši više od milijardu dinara za izgradnju, rekonstrukciju i održavanje puteva i ulica.\n09:55, 16. 1. 2019.\nU naredne dve godine rupe na niškim ulicama “krpiće” firma "Vodogradnja" iz Pukovca koja je u vlasništvu Miodraga Ljubića, inače oca funkcionera SNS i predsednika Opštine Doljevac Gorana Ljubića Međarca. Ova firma imala je problematičnu prošlost, jer su zbog navodnih malverzacija 2014. bili uhapšeni i Goran Ljubić i njegov rođeni brat Zoran. Posao vredan 200 miliona dinara "Vodogradnja" će podeliti sa firmom "Trace Srbija" u vlasništvu bugarskog akcionarskog društva.\nBez vode Trupale i Vrtište\n09:35, 19. 10. 2015.\nZbog radova na izgradnji nove vodovodne mreže kod motela "Nais" bez vode su ostali žitelji sela Trupale i Vrtište.\nJoš jedno hapšenje u slučaju “Doljevac”\n17:24, 10. 4. 2014.\nNiška policija uhapsila je radnika “Niskogradnje” za kojeg se sumnja da je potpisivao dokumentaciju o asfaltiranju već asfaltiranih ulica i za to bio “nagrađen” radnim mestom u “Vodogradnji” Zorana Ljubića.\n16:09, 28. 8. 2013.\nZoran Ljubić, vlasnik preduzeća "Vodogradnja" iz Pukovca, i još trojica muškaraca uhapšeni su zbog sumnje da su pretili vlasnicima konkurentske firme, nezvanično saznaju Južne vesti.\nPoništene privatizacije u Vranju i Nišu\n13:03, 1. 9. 2010.\nAgencija za privatizaciju poništila ugovor o privatizaciji vranjske "Vodogradnje" i niške "Prosvete".


Menja se tarifni sistem u gradskom prevozu - www.lobi-info.rs\nMenja se tarifni sistem u gradskom prevozu\nBojan K. 19. juna 2014., 09:07 5.2k Views\nU javnom gradskom prevozu radi se na promeni tarifnog sistema, a odluka o ukidanju besplatnog prevoza najstarijim sugrađanima nije doneta. Međutim, umesto sadašnjih povlastica, moguće su socijalne karte.\nGradski menadžer Goran Vesić izavio je da radna grupa uveliko radi na promeni tarifnog sistema u javnom gradskom prevozu u Beogradu.\nIako je predsednik Samostalnog sindikata GSP Goran Bradić uputio apel nadležnima da povlašćene kategorije ne mogu da se voze besplatno a da se taj iznos ne dotira iz budžeta.\n„Neodrživo je da se građani stariji od 65 godina voze besplatno, imamo povlašćene kategorije građana po niskim cenama, a da to nije dotirano iz budžeta nadležnog ministarstva ili sekretarijata”, kaže Bradić.\nGoran Vesić kaže da odluka o ukidanju besplatnog prevoza najstarijim sugrađanima nije doneta, ali naglašava da grad mesečno naplaćuje oko 500 miliona dinara od prevoza, ali da bi prevoz opstao, potrebno je 950 miliona.\nSocijalne karte umesto sadašnjih povlastica\nGradska uprava je nezadovoljna sistemom subvencionisanja određenih kategorija i najavljuje promene.\n„Nismo zadovoljni sistemom subvencionisanja određenih kategorija putnika, koji podrazumeva da pojedine starosne grupe, poput penzionera ili studenata, uživaju povlastice. Nije pravedno da neko ko je stariji od 65 godina i ima penziju veću od plate nekog zaposlenog prevoz plaća svega 400 dinara godišnje, dok zaposlenog to samo za jedan mesec košta čak osam ili devet puta više. Rešenje je da izradimo socijalne karte i da po visini prihoda određujemo i koliko će ko plaćati prevoz. Za tako nešto potrebno je vreme, pa se ova izmena može očekivati od početka naredne godine“, poručuju iz gradske uprave.\nSocijalna karta bi uticala na efikasniju naplatu karata i na porast prihoda od putnika, što bi omogućilo veći budžet grada Beograda i opstajanje gradskog prevoza.\nPrethodna objava Velika gužva na ulasku u Borču kod raskrsnice „Putnik“\nSledeća objava Najavljeno rušenje! Sagrađena zgrada od 2.000 kvadrata na dozvolu od 400\nVelika gužva na ulasku u Borču kod raskrsnice „Putnik“\nNajavljeno rušenje! Sagrađena zgrada od 2.000 kvadrata na dozvolu od 400


Žunić: Nije sporno potpisivanje memoranduma sa SAD, već prenošenje nadležnosti\nFoto: Velibor Tripić/Arhiva | Žunić: Nije sporno potpisivanje memoranduma s SAD, već prenošenje nadležnosti\nDejan Šajinović 29.07.2020 13:20\nBANJALUKA - Igor Žunić, predsjednik Kluba SNSD-a, rekao je na današnjoj posebnoj sjednici Narodne skupštine RS da za RS nije sporno ni potpisivanje memoranduma sa SAD niti učestvovanje u PISA istraživanju za koje je rekao da je veoma važno, već da je sporno prenošenje nadležnosti s nivoa RS.\nŠto se tiče memoranduma sa SAD, Žunić je rekao da je Dragan Mektić, bivši ministar bezbjednosti, prihvatio da u memorandumu razmjene informacija o putnicima sa Vladom SAD ide putem Ministarstva bezbjednosti, iako prema važećim zakonima, kako je objasnio, ono nema pravo da skladišti ili obrađuje ili razmjenjuje podatke ove vrste.\n"Da li imamo pravo da zanemarimo i dozvolimo da RS izgubi svoje nadležnosti i damo da to ide na Ministarstvo bezbjednosti? Mi na to nemamo pravo. Ovdje se krši puno zakona, poput Zakona o zaštiti podataka, dok se uduzima nadležnost Graničnoj policiji, SIPA, a naročito MUP-u RS", rekao je Žunić.\nŠto se tiče PISA, Žunić je rekao da je to istraživanje važno za RS, ali da nije prihvatljivo da RS ne može da raspolaže sa rezultatima koji se odnose na ono što bi trebalo popraviti u RS. Osim toga, kako je istakao, preko agencije na nivou BiH se pokušava dio za koji su nadležni entiteti i kantoni se pokušava prebaciti na nivo BiH.\nŽunić je naglasio da PISA dozvoljava da u istraživanju učestvuju dijelovi zemalja, navodeći primjer Španije i Moskve, koja svoje podatke ima odvojeno u odnosu na Rusiju. Podsjetio je da je prethodno istraživanje pokazalo jako nizak minimalni nivo postignuća u BiH, te da je za RS važno da dobije podatke na osnovu kojih će moći popraviti nedostatke.\nIgor Žunić NS RS\nČetvorka osumnjičenja za zločine u Mostaru\nIzvještaj hrvatske SOA: Ugrožen fizički opstanak Hrvata u BiH


Najvažnije odluke za budućnost koje treba da donesete za miran život | Skockajte budžet\nNajvažnije odluke za budućnost koje treba da donesete za miran život\nKada se svi računi svedu, nekako se dolazi do zaključka da je život sastavljen od donošenja niza odluka, posle čega se one sprovode u delo, a onda se opet okreće krug, donose se nove odluke, sprovode se u delo i tako dalje. Od onih nebitnih, do onih sasvim životnih, odluke koje donosite određuju vaš život, njegov kvalitet i način na koji se vodi tokom svakog dana, meseca, godine. Međutim, nekada je neke odluke potrebno doneti mnogo ranije nego što se čini da im je vreme, kako bi se obezbedila potpuna sigurnost. To se najviše odnosi na odluke koje se tiču poznijih godina, starosti, kao životne dobi kada je skoro većini potrebna neka vrsta pomoći.\nZato su ovo neke od najbitnijih odluka koje bi trebalo da donesete već tokom svoje mladosti, kako biste bili sigurni da vas čeka udobna i sigurna starost.\nJedna od najbitnijih odluka koju bi trebalo apsolutno svako da donese jeste briga o svom zdravlju, kako fizičkom, tako i psihičkom, Ono što zdravlje unapređuje, čuva ga i održava na stabilnom i zadovoljavajućem nivou, jeste aktivnost. Vežbe, česte šetnje, kretanje, odnosno, fizička aktivnost tokom celog života, jedan je od sigurnih puteva da uvek budete zdravi, otporni, te da brojne zdravstvene probleme prebrodite i možda rešite već unapred, odnosno, onemogućite njihovo nastajanje. Isto važi i za sve mentalne funkcije, koje treba održati i očuvati, a to se postiže na isti način, mentalnom aktivnošću. Čitanjem, rešavanjem brojnih zadataka, osmosmerki i slagalica, raznih drugih „mozgalica“ koje pomažu u tome da sve moždane funkcije budu u najboljem redu.\nJedna od najbitnijih stvari koju bi svako trebalo da ima jeste finansijska stabilnost i sigurnost, posebno u poznijim godinama, kada je čovek već u nemogućnosti da zaradi ili bilo šta za sebe privredi. Upravo zbog toga i jeste najbolje odlučiti se za razne vidove štednje koje su napravljene upravo za sve one koji imaju pogled u svoju dalju budućnost. Uz to, tu su i različiti paketi osiguranja, koji osobe osiguravaju od povreda, brojnih nesrećnih slučajeva, te na kraju i onog najgoreg. Ovo je definitivno jedna od odluka koju bi trebalo da donesete dosta ranije, pre nego stignete u te pozne godine.\nI na kraju, dom za stare je sigurno jedna od odluka koje su i te kako bitne za donošenje pre nastupanja starosti i problema koje ona donosi za sobom. Sve je veći broj domova za stare koji pružaju odlične uslove i daju veoma dobre ponude za smeštaj svojih korisnika. Dom za stare je mesto koje svakom svom korisniku pruža svu potrebnu brigu i negu, od one zdravstvene, preko svake ostale, do toga da je svako lice u stvari u konstantnom dodiru sa ljudima svoje dobi, a najbitnije jeste to što imaju svaku sigurnost koja im je potrebna. Kada je reč o ovakvoj odluci, ona se teško donosi, kako za sebe, još teže i za nekoga svog, budući da se često dom za stare posmatra kao odvajanje koje je nužna potreba koju ne treba do samog kraja razmatrati, ali u stvari, dom za stare donosi svojim korisnicima mirniji, spokojniji i kvalitetniji život.\nОбјављено 23. јануара 2018. 31. јануара 2018. Аутор AdminКатегорије Некатегоризовано\nПретходно Претходни чланак: Tri razloga za izolaciju doma\nСледеће Следећи чланак: Najbolji horor filmovi sa motornom testerom


Ja sam deo Partizana: Zvezdi i Partizanu određene sudije za evropski revanš sa Litvancima: Jedan je bio na Mundijalu, drugi je obradovao Srbiju\nZvezdi i Partizanu određene sudije za evropski revanš sa Litvancima: Jedan je bio na Mundijalu, drugi je obradovao Srbiju\nVečiti znaju ko deli pravdu\nFudbaleri Crvene zvezde i Partizana se spremaju za revanše sa Suduvom i Trakaijem na evropskom frontu, sad je poznato i ko će deliti pravdu.\nCrvena zvezda je u 2. kolu kvalifikacija za Ligu šampiona praktično sve rešila pobedom od 3:0, a u revanšu će pravdu deliti Tijago Bruno Lopez Martins, u pratnji sunarodnika Kamposa, Almeide i Godinja.\nLopes Martins je 38-godišnji arbitar koji se ovim poslom bavi od 2013. godine, u kojoj je munjevito napredovao.\nProšle godine je prvi put sudio kvalifikacije za Ligu šampiona, bio je čak u mundijalskoj ekipi koja je funkcionisala kao VAR podrška, na meču Francuske i Australije.\nZvezdi će deliti pravdu 1. avgusta od 19.30.\nSa druge strane, Partizan ima nešto teži posao jer je trijumfovao samo sa 1:0 protiv Trakaija, a sudiće Švajcarci u revanšu 2. avgusta od 18 časova.\nGlavni sudija na pomenutom meču između Trakaija i crno-belih biće Stefan Klosner, 37-godišnji doktor biologije iz Berna, koji je 2008. godine počeo da sudi u elitnom rangu takmičenja u Švajcarskoj, a na listi FIFA sudija se nalazi od 2012. godine.\nPomagaće mu sunarodnici Remi Zgaragen i Efe Kurnaca. Četvrti arbitar je takođe Švajcarac – Urs Šnider, delegat je Grk Lukas Siotropos, a specijalni posmatrač Ika Koho iz Finske\nStefan Klosner je srpskoj javnosti inače ostao u lepom sećanju, pošto je delio pravdu na odlučujućem meču omladinske selekcije Srbije i Rumunije, za plasman na Evropsko prvenstvo, u maju 2012. godine. Utakmica se igrala u Novom Sadu, našu selekciju je predvodio Zoran Džimi Marić, a činili su je, između ostalih, Aleksandar Mitrović, Uroš Spajić, Nikola Ninković, Nikola Aksentijević, Uroš Đurđević, Radoja, Poletanović...\n“Orlići” su slavili sa 3:0, a Klosner je tada pokazao čak dva crvena kartona rumunskim reprezentativcima. Naša selekcija se tada plasirala na evropsku smotru, iako je igrala u teškoj grupi igrala sa Nemačkom, pomenutom Rumunijom i Mađarskom.


Novi datum 46. međunarodnog sajma građevinarstva SEEBBE\nNovi datum 46. međunarodnog sajma građevinarstva SEEBBE Istaknut\nObjavljeno u Sajmovi Napisano Urednik maj 09 2020\tveličina teksta\tSmanji veličinu teksta Povećaj veličinu teksta\nUzimajući u obzir realne pretpostavke o novonastaloj situaciji sa korona virusom i poštujući sve relevantne činjenice, Beogradski sajam je doneo odluku da se održavanje međunarodnog sajma građevinarstva SEEBBE pomeri u novi termin, od 24. do 27. juna 2020. godine\nUspešno organizovanje ovog sajma, uz sve mere prevencije i kontrole epidemije koje se budu primenjivale, predstavljaće i pobedu svih nas, i naš doprinos ekonomskom i socijalnom oporavku naše zemlje.\nNakon usvajanja Odluke Narodne skupštine Republike Srbije o ukidanju vanrednog stanja, Beogradski sajam je započeo sa preduzimanjem niza mera i aktivnosti kako bi postepeno normalizovao svoje poslovanje. Sajmovi i izložbe su neophodna „brza traka“ za oporavak ekonomije posle pandemije COVID-19, naročito za mala i srednja preduzeća, koja predstavljaju kičmu svake ekonomije i za koje su sajmovi i direktni susreti najznačajniji prodajni i marketinški kanal.\nMeđunarodna unija sajmova (UFI), objavila je dokument sa preporukama za ponovno otvaranje sajamskih izložbi i B2B susreta nakon pojave COVID-19. Predložene mere imaju za cilj da se sajamske manifestacije organizuju u kontrolisanom i sigurnom okruženju, kako za posetioce, tako i za izlagače i sve zaposlene. Beogradski sajam će se u svom budućem poslovanju i organizovanju sajmova, primenjivati sve navedene mere i preporuke.\nSajamska inudstrija u svetu, počinje postepeno da oživljava svoje aktivnosti. U tom smislu je u Kini, u gradu Hunanu od 30. marta do 5. aprila održan veliki sajam automobila, sa učešćem više od 100 različitih brendova koji su izlagali na površini većoj od 60 hiljada m2. Nakon Kine, dalji koraci u organizovanju sajmova i izložbi se preduzimaju i na najvećem evropskom sajamskom tržišu u Nemačkoj.\nNa inicijativu Nemačkog udruženja sajmova (AUMA), usvojena su pravila koja su organizovanje sajmova odvojila od ostalih masovnih okupljanja, te je data mogućnost da se, uz sprovođenje posebnih mera, sajmovi mogu ponovno organizovati počevši od 30. maja. Sve ovo su ohrabrujući prvi znaci postepene normalizacije privrednog života.\nPročitano 302 puta\tPoslednji put izmenjeno Poslednji put izmenjeno maj 09 2020\nbeogradski sajam gradjevinaestva\nAktuelne međunarodne manifestacije u periodu septembar - oktobar 2019.\nViše iz ove kategorije « 45. Međunarodni sajam građevinarstva SEEBBE\tOtkazan sajam građevinarstva u Beogradu »


Budžet Srbije na kraju 2018. imao suficit 32,2 milijarde dinara, javni dug 53,6 odsto BDP-a\n► Budžet Srbije na kraju 2018. imao suficit 32,2 milijarde dinara, javni dug 53,6\nBudžet Srbije je na kraju 2018. godine imao suficit od 32,2 milijarde dinara jer su prihodi iznosili 1.179,2 milijarde a rashodi 1.147 milijardi dinara, objavilo je Ministarsrvo finansija.\nSuficit budžeta na novou opšte države bio je takodje 32,2 milijarde dinara, što je 0,6 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), a primarni fiskalni suficit iznosio je 139,4 milijarde dinara, odnosno 2,7 odsto BDP.\nZa 2018. godinu bio je planiran deficit od 32 milijarde dinara, tako da je ostvareni rezultat bolji za 64,2 milijarde dinara, istaklo je Ministarstvo finansija.\nJavni dug Srbije u decembru 2018. godine je iznosio 23,01 milijardu evra i imao je udeo od 53,6 odsto BDP-a.\nNa kraju 2017. godine, javni dug je bio 23,22 milijarde evra, što je iznosilo 57,9 odsto BDP-a.\nPredsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas danas je izjavio da ministar finansija Srbije Siniša Mali nije odgovorio ni na jednu činjenicu koju je naveo u prilog oceni o rastu javnog duga...\nKoliko vidimo po analizi koju je Fiskalni savet predočio Skupštini Srbije, članovi ovog Vladinog tela nisu zadovoljni sadržinom rebalansa republičkog budžeta. Ne toliko zbog toga što se ove...


Počela peta po redu Politička škola FOM SDP BiH Sarajevo - Forum Lijeve Inicijative\nYou are here: Home / Aktuelnosti / Aktuelnosti / Počela peta po redu Politička škola FOM SDP BiH Sarajevo\n16. Maja 2015. /in Aktuelnosti /by FLI\nDanas je počela jubilarna, peta po redu Politička škola koju Forum mladih SDP BiH Sarajevo u saradnji Friedrih-Ebert-Stiftung i Forumom lijeve inicijative organizuje za mlade sa područja cijele Bosne i Hercegovine.\nPolitičku školu je otvorio Predsjednik SDP BiH Nermin Nikšić koji je istakao da mu je čast i zadovoljstvo biti sa perspektivnim mladim ljudima i da je kategoričan u tome da se mladima treba pružiti prilika, jer samo mlade osobe mogu učiniti našu Partiju i domovinu boljom.\nNa političkoj školi su se obratili također Nermin Kujović predstavnik ispred FES-a koji je istakao samu važnost edukacije.\nU ime foruma mladih Sarajevo obratila se sekretarka Selma Bajić koja je prisutne upoznala sa aktivnostima članova i članica, sa edukacijama i političkim djelovanjem.\nPrisutne je pozdravila i novoizabrana Generalna sekretarka FOM SDP BiH Džana Sokolović i najavila da će Forum mladih ostati oksonica svega dobrog i prosperitetnog u SDP BiH kao i u samoj državi.\nPolitička škola traje ukupno šest dana, a programom političke škole obuhvaćene su slijedeće oblasti: vođenje predizbornog procesa, politički sistem, politički aktivizam, ljevičarski pokreti i inicijative, politički spektar, politička komunikacija, saradnja sa civilnim društvom, komunikacija prema medijima i javni nastup.\nLicemjerje velikih Završen II modul Akademije socijalne demokratije u Zenici


Zgrade MUP-a čuva privatno obezbeđenje | Autonomija\nZgrade MUP-a čuva privatno obezbeđenje\n"Potpisan je ugovor vredan 60 miliona dinara sa četiri firme, čiji bi radnici dobijaju znatno više od iznosa koji za isti posao dobijaju policajci"\nSrpska policija dobila je čuvare. Zgrade MUP-a počeli su da obezbeđuju privatnici, uz obrazloženje ministra da je u pitanju ušteda i da će policajci, zahvaljujući tom potezu, moći da se bave poslovima za koje su obučeni. Međutim, da li se ispod brega valja – korupcija?\nDa li Ministarstvo unutrašnjih poslova čita misli prvom čoveku srpske policije, ili pak Nebojša Stefanović najavljuje već dogovoreno? Kada je ministar krajem decembra izjavio kako razmatra uvođenje pilot projekta po kom bi zgrade MUP-a čuvalo privatno obezbeđenje, posao je već bio gotov. Tri i po nedelje pre toga, potpisan je ugovor vredan 60 miliona dinara sa četiri firme, čiji bi radnici svom preduzeću donosili 490 dinara po satu – znatno više od iznosa koji za isti posao dobijaju policajci.\n„Otprilike, neko ko radi 23-24 dana mesečno, osam sati, treba da dobije 96.000 dinara. Ja se sad pitam gde je tu ušteda? Da li bi obični policajci u uniformi, pošto znaju kolike su njihove plate i kako je rizičan njihov posao, pristali da i za manje novca čuvaju objekte MUP-a“, kaže Milan Ćulibrk, glavni i odgovorni urednik NIN-a.\nJedna od četiri firme je BPS Sekjuriti čija je vlasnica Milena Vuković, bivša državna sekretarka Ministarstva unutrašnjih poslova, koja je firmu osnovala pre tri godine sa osnivačkim kapitalom od sto dinara. Tada počinje vrtoglavi uspeh njene kompanije – u prvoj godini poslovanja imala je prihod od 30 miliona dinara, koji je već sledeće godine narastao na gotovo 115 miliona. Kako je otkrio nedeljnik NIN, poslove nisu sklapali samo sa MUP-om, već sa brojnim drugim državnim firmama – od Pošte do EPS-a.\n„U poslednje dve godine, samo ugovori koje smo mi otkrili za manje od 24 sata vrede bar 20-30 miliona evra. Samo ugovor sa dva javna preduzeća vredi 15-16 miliona evra, i za to su angažovana ista preduzeća koja sad čuvaju MUP. To govori da se poslovi dobijaju preko veze, da tu nisu čista posla i baš bi bilo zanimljivo čuti obrazloženje kako baš te firme, potpuno nove, bez iskustva uspevaju da dobiju tako važne i krupne poslove“, ističe Ćulibrk.\nIspred zgrade policije u Ulici Kneza Miloša već stoji privatno obezbeđenje. Jedan građanin prošle nedelje pokušao je da ih snimi, ali ga su ga novi čuvari u tome sprečili.\nU svetu nije neuobičajeno da državne, pa čak i strateški važne i kritične objekte čuva privatno obezbeđenje, navode u Beogradskom centru za bezbednosnu politiku. Međutim, zaposleni u tim firmama moraju da budu vrhunski obučeni profesionaci, koji su prošli detaljnu analizu, što ne mogu da kažu za nove čuvare policijskih stanica u Srbiji.\n„Mi iz ovoga što smo mogli da vidimo kod nas – način na koji su ljudi iz tog privanog obezbeđenja postupali prema momku koji je sačinio onaj video zapis možemo da zaključimo da oni nisu baš na nivou zadatka i da ne poštuju sve zakonom propisane procedure i pravila“, objašnjava Predrag Petrović, programski direktor Beogradskog centra za bezbedonosnu politiku.\nPoseban problem, po Petrovićevom mišljenju je to što je praksa pokazala da firme angažovane za obezbeđenje često manipulišu brojem zaposlenih – odnosno na teren šalju manji broj čuvara od onog koji je naveden u ugovoru, čime stvaraju ekstraprofit.


Manekenska karijera modernih dronova | PC Press\nManekenska karijera modernih dronova\n27. februar 2018. 9. mart 2018. Milan Živković\nModna kuća Dolce & Gabbana uposlila je nove modele koji pistom ne hodaju, već lete.\nOni koji su pomislila da je ono što smatramo lepotom počelo i da leti, ostaće razočarani pred flotom dronova koja je vladala modnom revijom koja je održana 25. februara u okviru milanske Nedelje mode, a čiji letači nemaju skoro nikakvih dodirnih tačaka sa svojim ljudskim kolegama. Pre nego što je revija počela, posetiocima je naloženo da isključe svoje Bluetooth, te Wi-Fi uređaje, a taj jednostavan zahtev odložio je početak revije za čitavih 45 minuta, što je i logično, budući da modni trendovi oduzimaju dobar deo energije za obradu podataka, što akcije poput isključivanja nekog uređaja pretvara u komplikovane radnje.\nRevija nije bila posvećena samim dronovima, te nije bilo modnih brendova koji su počeli da se bave šivenjem haljina za dronove, već su ovi leteći pomoćnici predstavljali tek modna oruđa, pa su tokom nadletanja piste, a pre nego što su istu okupirala ljudska bića, lebdeli sa tašnama, te drugim modnim detaljima koji su krojeni za ljudsku upotrebu.\nDolce & Gabbana nije prva kompanija koja je u modne uzde upregla dron, te je i Betbrand koristio ove leteće modele, koji bi mogli da budu manekenska snaga za budućnost, s obzirom da ne moraju da brinu o liniji, te da ubeđuju običan svet da velika lepota nije samo meso, već da tu ima i nešto i do ličnosti.\nTagovi: Betbrand, Bluetooth, Dolce & Gabbana, dron, dronovi, Fashion Week, Nedelja mode, Wi-FI\n← Potrebne decenije do standarda EU\nReddit i Tumblr se bore za neutralnost na internetu →


Amerika postavila ultimatum državama EU - 02.06.2019, Sputnik Srbija\nAmerika postavila ultimatum državama EU\nSjedinjene Američke Države zatražile su od država EU da izvrše izmene u politici u vojnoj sferi Evropske unije. Između ostalog, SAD su zatražile učešće... 02.06.2019, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, evropska unija (eu), vojska i naoružanje\n21:50 02.06.2019 (Osveženo: 01:43 26.08.2021)\n© AP Photo / HANDOUTAmerički razarač "Prebl"\nSjedinjene Američke Države zatražile su od država EU da izvrše izmene u politici u vojnoj sferi Evropske unije. Između ostalog, SAD su zatražile učešće američkih kompanija u evropskim projektima koje se bave proizvodnjom oružja, piše „El Pais“.\n24 Mart 2019, 12:48\nMeđutim, Brisel ne žuri da prihvati američke uslove, pošto se, prema informacijama lista, plaši da ne upadne u „zamku“ američkih zakonskih normi.\nMediji su došli u posed dokumenata u kojima se navodi da su predstavnici administracije SAD imali sastanak sa delegacijom evropskog komiteta za politiku i bezbednost. Tada su Evropljani bili upozoreni da EU može ostati sama „pred pretnjom kao što je Rusija“.\nNa kraju razgovora usledio je ultimatum: ili će EU promeniti svoje restriktivne norme, ili će u slučaju vojnog konflikta industrija oružja zemalja EU i SAD raditi odvojeno.\nRanije su SAD zapretile ekonomskim i političkim posledicama EU ako države EU počnu da rade na sopstvenim odbrambenim projektima koji mogu predstavljati pretnju bezbednosti EU.


Rasprava o zakonu o izručenju odgođena za "kasnije": Hiljade demonstranata blokirale saobraćaj\n12. 06. 2019. u 09:42 face.ba\nVlasti Hong Konga saopćile su danas da odgađaju kontroverzni nacrt zakona o izručenju prema kojem bi se ljudi mogli poslati u Kinu. Istovremeno su hiljade ljudi blokirale nekoliko glavnih saobraćajnica u centru grada.\nPredsjedavajući parlamenta Hong Konga u saopćenju izjavio je da će se sastanak na kojem bi zastupnici razmotrili tekst tog nacrta zakona u drugom čitanju održati „kasnije“.\nPodsjetimo, sporni nacrt zakona izazvao je val protesta u kojima su u nedjelju učestvovale stotine hiljada ljudi.\nDio njih se pokušao probiti kroz policijske barikade da bi došli do sjedišta vlade. Oni su na protestima ponovo pozvali predsjednicu vlade Keri Lam da podnese ostavku. Međutim, ona je odbila da se povuče i navela da zakon predviđa zaštitu te da će "popuniti rupe" u zakonu.


ALEKSANDAR EKSKLUZIVNI RESTORAN ARANĐELOVAC - Restoran u Aranđelovcu sa obeležjima dinastije Karađorđević\nDOBRODOŠLI U RESTORAN ALEKSANDAR\nMnogobrojne slike, fotografije, originalni predmeti, oružje, uniforme, ordenje, dokumenti i suveniri o vremenu Karađorđa i njegovih potomaka ne bude samo nostalgiju već istinski duh poštovanja jednog slavnog doba u kome je Srbija stekla mesto i ugled u svetu.\nRestoran "Aleksandar" spoj je tradicionalnog srpskog gostoljublja i specijaliteta koji su krasili kraljevske trpeze: divnih zakuski, lepeza, kotleta, sjajnog pića i nadaleko čuvenih torti, voćnih kupova i sladoleda iz poslastičarnice koja je u sastavu restorana. Sve to u divnom baštenskom ambijentu sa brižljivo odabranom muzikom, cvećem i plemenitim drvećem.\nARKADE ALEKSANDAR - PARK BUKOVIČKE BANJE, ARANĐELOVAC\nPoslastičarnica "Aleksandar" nudi efektno rešenje za svaku proslavu. Sve smislite i poručite, biće savršeno pripremljeno, upakovano i čekaće vas u dogovoreno vreme.\nRestoran i poslastičarnica Aleksandar se nalaze u glavnoj ulici oko 5oo m od parka Bukovičke banje, u centru grada.\nTel: +381 65 5483 237\nTel: +381 65 5293 748


SOMBOR GRADI NOVU POSLOVNU ZONU Poznata lokacija i investitori\nFoto: S. Jerković / RAS Srbija\nZa buduću poslovnu zonu u Somboru na Staparskom putu koja će se graditi na lokaciji nekadašnjeg preduzeća Agrosavez već je ishodovana građevinska dozvola a gotov je i projekat za izvođenje, saopštio je direktor somborskog JKP Prostor Goran Nonković.\nProjekat poslovne zone kojim je predviđeno da u njoj bude biznis inkubator, hladnjača, kvantaška pijaca, tržnica i prateći objekti izradila je novosadska firma "Djordje Bajilo arhitekti".\n"U prvoj fazi gradilo bi se na 17.250 kvadratnih metara, uz kasniju mogućost proširenja za još 7.200 kvadratnih metara", istakao je Nonković i ocenio da se radi o izuzetno važnom projektu za Zapadnobački okrug.\nOd postojećih objekata na lokaciji buduće zone jedan će biti rekonstruisan a ostali porušeni preporučeno je projektom.\nU budućoj poslovnoj zoni Sombora planirana je izgradnja 11 objekata čija će ukupna površina biti 6,8 hiljada kvadratnih metara a vrednost investicije procenjena je 600 miliona dinara.\nZa izradu projektnog rešenja Poslovne zone Sombor i Ministarstvo privrede su izdvojili šest miliona dinara a očekuje se pronalaženje novca za početak izgradnje prve faze.\nMihajlović: Lakša borba protiv bahatih investitora koji grade bez dozvole\nKorupciji najviše izloženi domaći investitori\nDolar ojačao, investitori oprezni zbog izbora u SAD i posledica po ekonomiju


Uzmi račun 2020 - prvo izvlačenje dugog kruga\nNaslovna Info Srbija Uzmi račun 2020 – prvo izvlačenje dugog kruga\nPrvo izvlačenje drugog kruga nagradne igre „Uzmi račun i pobedi 2020“ biće održano danas, 23. januara, u 17.55, uz direktan prenos na prvom programu Radio televizije Srbije.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, odličan odziv građana za učešće u nagradnoj igri nastavlja se i ove godine.\nIz Vlade Srbije podsećaju da se sve koverte poslate u prvom krugu i dalje nalaze u studiju i sve one ravnopravno učestvuju u današnjem izvlačenju.\nU današnjem izvlačenju biće dodeljeno pet automobila „fijat 500L“ i jedan stan u Beogradu, u naselju Zemunske kapije.\nApeluje se na građane da koverte spakuju i adresiraju kod kuće a kako bi one našle put do studija i bile u konkurenciji za vredne nagrade, dovoljno je da pravilno popunjene koverte samo ubace u najbliže poštansko sanduče.\nPogledaj: Kinezi prave rafineriju u Smederevu: Investicija 2,6 milijardi evra\nslanje fiskalnig računa\nPrethodni tekstKinezi prave rafineriju u Smederevu: Investicija 2,6 milijardi evra\nSledeći tekstManji pad cene mleka – najniža kod staračkih domaćinstava


Barsine opcije za levog beka - Sportske.net\nBarsine opcije za levog beka\nJedan od prioriteta narednog leta biće angažovanje defanzivca za mesto uz levu aut liniju.\nKutinjo se vraća na "Enfild", sačekaće ga uvrede?Primera - Preokret na Kamp Nou, Madriđani bez iznenađenja!Liga 1 - Mitrović i drugovi zaustavili Lion, Ažork pravio čuda!Primera - Japanac prodao lažnjak Dmitroviću, Eibar do boda u VitorijiProgovorio kapiten Ajaksa i rastužio Barsu i Juve, evo sa kim bi voleo da zaigra u tandemu!\nĐordi Alba je nezamenjiv na "Kamp Nou", od kako je 2012. godine stigao iz Barselone, redovan je u prvom postavi, a nedavno je stavio i paraf na novi ugovor, koji će ga u klubu zadržati do 2024. godine.\nIpak, od kako je letos klub napustio Luka Dinj, Španac nema pravu alternativu.\nZbog toga je propustio samo jedan meč u Primeri i to zbog suspenzije, kao i svega jedan meč u Ligi šampiona i jasno je da to mora da se promeni.\nZato će Barsa kao jedan od prioriteta za naredno leto postaviti angažovanje novog levog beka, a tri opcije se trenutno nameću.\nVelika želja kluba je Ferlan Mendi iz Liona, Erik Abidal gura transfer talentovanog zemljaka, ali francuski klub traži 45 miliona evra za njegove usluge.\nTo je ipak previše za Barsu, posebno jer bi Mendi obavljao ulogu rezervnog beka.\nPostoje još dve opcije, jedna je Mark Kukurelja, momak koji je ponikao u La Masiji, ali je ove sezone na pozajmici u Eibaru.\nIgra odlično u Baskiji, Eibar može da ga otkupi za dva miliona evra, ali bi Barsa u tom slučaju mogla da ga vrati za četiri.\nIpak, Valverde nije oduševljen, pa bi Kukurelja mogao da se vrati na "Kamp Nou", samo kako bi bio prodat zainteresovanim klubovima iz Nemačke.\nPoslednja opcija koja se pominje u ovom trenutku je još jedan momak koji je ponikao u klubu iz Katalonije, Huan Miranda, ali utisak je da bi fudbaler koji je upisao četiri nastupa za prvi tim ove sezone, mogao da bude poslat na pozajmicu naredne, kako bi skupljao potrebno iskustvo i nastavio da se razvija u pravom smeru.\nPominjao se i Filipe Luis iz Atletika, kojem ističe ugovor, ali je želja Barselone da Albi alternativa bude talentovan mladi bek, koji bi jednoga dana mogao da preuzme njegovo mesto u prvom timu.


NSinfo: Novi Sad dobija novi bulevar: Gradnja Sentandrejskog bulevara za petnaestak dana\ns Primorskom do Velebitske ulice, trebalo bi da počne za petnaestak dana.\nNakon završenog tendera, Gradska uprava za građevinsko zemljište i investicije potpisala je ugovor vredan blizu 585,2 miliona dinara s grupom izvođača radova, s veterničkim „Karin komercom MD” na čelu, i učesnicima u zajedničkoj ponudi kompanijama Geodetski biro „Geometar” iz Veternika, JKP „Put”, „Energotehnika – Južna Bačka”, „Energy pro” iz Novog Sada, „Inkop” iz Ćuprije i s lokalnim podizvođačem „Imperial buildings”.\nIako se još uvek ne zna tačan datum početka radova, kao ni to da li će saobraćaj u toku proširenja tog dela puta biti izmenjen, i kako, ugovorom je određeno da posao mora da bude završen u roku od 210 dana, stoga se očekuje da Novi Sad dobije novi bulevar početkom 2019. godine.\nPodsetimo, Sentandrejski put će biti proširen i u toj ulici će biti izgrađena nova saobraćajnica bulevarskog tipa s pratećom infrastrukturom i javnim osvetljenjem. Planirano je to da se izgrade dve kolovozne trake široke po sedam metara i dugačke oko 1,3 kilometar. Osim kolovoza, na obe strane biće postavljene pešačke i jednostrane biciklističke staze namenjene dvosmernom saobraćaju. Biće rekonstruisan i deo vodovodne i kanalizacione mreže uz izgradnju kućnih priključaka, a predviđeno je i postavljanje parking-mesta, gde prostorna ograničenja to dozvole. Pre nego što radovi krenu, moraće da se izgradi vodovodna mreža u tom delu Klise.\nPosao mora da bude završen u roku od 210 dana, stoga se očekuje da Novi Sad dobije novi bulevar početkom 2019. godine.\nIzgradnja novog bulevara deo je projekta koje zajednički finansiraju Grad Novi Sad, AP Vojvodina i JP „Putevi Srbije”. Trenutno se rekonstruiše i Sentandrejski most, a projektuje se i „blizanački” most, koji će, uz novu saobraćajnicu, proširiti put i olakšati kretanje vozila tim delom grada.\n... bulevar, klisa, Novi Sad, salajka, sentandrejski bulevar


Prve nedelje zadruge za vođu je bio postavljem Lepi Mića, koji je za potrčka odabrao Miljanu Kulić i Mirka Gavrića.\nKada je došlo do nominacija, veliki broj zadrugara je odlučio da nominuje Miljanu, a prema glasovima publike drugi nominovani za izbacivanje bio je Raća Mitrović Gnjurac.\nPre nego što su saopšteni rezlutati glasanja, ova dva zadrugara imali su prilike da okušaju sreću u igri koju je pripremio "Veliki šef", te je trebalo da veslaju oko Rajskog ostrva, kako bi se pobedniku duplirali glasovi.\nIako je Raća odneo pobedu, Miljana je odnela 97 procenata glasova publike, što je značilo da je on prvi izbačen takmičar sa velelepnog imanja.\nNakon toga, on se uputio u studio kod Dušice Jakovljević gde je dao intervju nakon izbacivanja, a to možete pogledati u videu:\nZadruga 3 - Raća u studiju kod Dušice Jakovljević - 15.09.2019.


19-10-2019 10:25 Srbija Politika\nNovoosnovani Pokret ujedinjenih fantoma saopštio je da je Jelena Marinković dobila otkaz u jednoj knjaževačkoj poslastičarnici, jer, kako kažu, "nema odgovarajuću člansku kartu".\nJelena Marinković (Foto: Jutjub)\n“Vlasnik preduzeća Timomed i član Opštinskog veća Knjaževca Srbislav Vidojević otvorio je pre dva dana renoviranu poslastičaru – restoran Atrijum u Knjaževcu. Nakon svečanog otvaranja, on je saopštio svojoj radnici Jeleni Marinković da “ipak ne može da radi u Atrijumu, jer na tome insistira predsednik opštine Milan Đokić”, koji je prisustvovao svečanom otvaranju objekta.\nJelena Marinković je više meseci bila angažovana na poslovima pripreme objekta za otvaranje, a na nedavnoj konferenciji za novinare Pokreta ujedinjenih fantoma u Beogradu je otkrila da joj je poslodavac saopštio da joj za rad kod njega, na radnom mestu konobara, treba “odgovarajuća članska karta”.\nPokret ujedinjenih fantoma podseća da je Jelena Marinković imala zapaženu ulogu u spotu “Tuki, tuki”, koju su “fantomi” kandidovali za predstavnika Srbije na izboru za Pesmu Evrovizije 2020. godine.\nUdata je i majka dvoje dece, državni, balkanski i evropski prvak u pauerliftingu, ali i istaknuti aktivista u borbi za očuvanje reka od izgradnje mini hidroelektrana.


Maj 25, 2020 22:20\nSvet je još u središtu prvog talasa epidemije korona virusa, izjavio je šef programa SZO za vanredne situacije Majkl Rajan na konferenciji za novinare u Ženevi, uz napomenu da dok se broj slučajeva smanjuje u mnogim zemljama, on se povećava u Centralnoj i Južnoj Americi, južnoj Aziji i Africi, preneo je Rojters.\nPostoji, takođe, šansa da se stopa infekcije opet brže poveća, ukoliko se prerano ukinu mere za zaustavljanje prvog talasa.\n"Ali mi, takođe, moramo da budemo svesni činjenice da bolest može da 'skoči' u bilo kom trenutku. Ne možemo da pretpostavimo samo zato što je bolest sada na putu na dole da će se isto tako nastaviti i da ćemo imati nekoliko meseci da se pripremimo za drugi talas", rekao je Rajan i dodao da će se možda drugi vrhunac pojaviti u ovom talasu.\nSuspendovano testiranje hidroksihlorohina\nSvetska zdravstvena organizacija privremeno je obustavila testiranje hidroksihlorohina, leka protiv malarije, na pacijentima zaraženim korona virusom iz bezbednosnih razloga, saopštio je danas generalni direktor SZO Tedros Adhan Gebrejesus.\nHidroksihlorohin je lek koji je promovisao američki predsednik Donald Tramp kao moguć način lečenja korona virusa. Tramp je rekao i da koristi taj lek kako bi sprečio da se zarazi korona virusom.\nTedros je na onlajn brifingu rekao da je privremeno pauzirano testiranje na grupi pacijenata, koja je primala hidroksihlorohin, dok nadzorni odbor ne ispita bezbednosne podatke, prenosi Rojters.\nSZO je već ranije preporučila da se ne koristi hidroksihlorohin za lečenje ili sprečavanje infekcije korona virusom, osim u okviru kliničkih ispitivanja.\nŠef programa za vanredne situacije u SZO Majk Rajan rekao je da je odluka da se suspenduje ispitivanje hidroksihlorohina doneta iz predostrožnosti.\nSZO: U svetu u prethodnom danu 215.000 novih slučajeva 14\nPutin potpisao zakon: List Miroslavljevog jevanđelja se vraća Srbiji 19\nPapa povređen odlukom Turske da Aja Sofija postane džamija 29


Goga Sekulić, poslušajte deo nove pesme (Video) – Poznati.info\nGoga Sekulić izbacila je reklamu za novi album čiji se izlazak očekuje u toku sledećeg meseca. Već prva pesma koja se čuje u najavi sluti na veliki hit.\nNakon velikog hita “Rekord sam oborila“ koji je vratio na stare pozicije koje je imala na estradi, Goga sprema još iznenađenja za sve one koji vole njenu muziku. Folk zvezda spremila je ceo album koji će se naći u prodaji za koji dan.\n“Po ceo dan sam u studiju i spremam pesme koje će biti bomba! Drugih dešavanja kod mene nema, jer nemam vremena. Mnogo mi je bitno da sve ispadne kako treba, jer mi je stalo da mi posao dobro ide i da ponovim uspehe iz prethodnih godina“ – kaže Goga.


Evo kako je jedna vijetnamska banka povećala naplatu potraživanja za čak 500% – Bankar.rs\nHome/BANKE/Evo kako je jedna vijetnamska banka povećala naplatu potraživanja za čak 500%\nSrpska kompanija KeyLink Software Solutions napravila je softver Tethys namenjen prvenstveno bankama koji značajno poboljšava naplatu potraživanja. O uspešnosti njegove primene najbolje govori podatak da je vijetnamska banka VP Bank nakon primene ovog softvera povećala naplatu potraživanja, uključujući i nenaplative kredite, za čak 500 odsto.\nNikola Gagić, partner i izvršni direktor kompanije KeyLink Software Solutions navodi da je ideju sa ovakav softver dobio u vreme početka svetske ekonomske krize kada je jedan od najvećih problema postao upravo naplata potraživanja. Sa partnerom u kompaniji, Vojislavom Đurđevićem, kao i timom eminetnih stručnjaka, godinama je radio na rešenju.\n“Firmu smo osnovali 2013, dok smo sa razvojem aplikacije krenuli još 2010, baš u trenutku kada je naplata od strane banaka postala gorući problem u svetu zbog svetske ekonomske krize koja je počela 2008. Najveći broj kredita tada je prešao u NPL-ove, a prema podacima kojima mi raspolažemo njihov procenat je u Srbiji tada iznosio čak oko 40 odsto u retail-u i za SME. To nas je i motivisalo da probamo da nađemo neko rešenje, i nakon istraživanja srpskog tržišta smo shvatili da ne postoji nijedan sistem koji klijenta u potpunosti prati kroz sve procese collection-a od početka, od kako uopšte uđe u banku. Naša aplikacija pak nudi upravo to, objedinjene apsolutno sve podatke o svakom klijentu kao I sve akcije koje su preduzete prema klijentu u okviru procesa collection-a”, priča Gagić.\nUbrzo, sotver su kupile i dve vijetnamske banke, VP Bank i VP Bank AMC.\n“Koliko im je softver olakšao i poboljšao naplatu potraživanja najbolje govori podatak da su uspeli naplatu da povećaju za čak 500 odsto. I to nam je najbolja referenca”, ističe Gagić, pogotova kada se uzme u obzir da Tethys upravlja portfoliom od 1,5 miliona klijenata.\n“Tako dužnici ostaju, uslovno rečeno, zaglavljeni u procesu i mnogi odlaze u NPL. Nama je zato pre svega poenta bila da se u što većoj meri izbegne odlazak klijenata u NPL, tako što će na vreme da se primeti da značajnije kasne sa uplatom rata, a zatim i da se što bolje i uspešnije izvrši naplata ili ponude reprogrami, kako od onih dužnika koji su na ivici da skliznu u nenaplativu kategoriju, tako i od onih koji su već u toj kategoriji”, navodi Đurđević.\nPodseća i da onog trenutka kada klijent ode u NPL, banka mora da rezerviše sredstva u visini kredita.\nTakođe, dodaje, aplikacija u mnogome pomaže bankama da unaprede i povećaju i prodaju svojih proizvoda, jer pored naplate, Tethys i anketria klijente o zainteresovanosti za sve vrste usluga koje banka nudi, od novih kreditra, preko reprograma, pa do svih drugih bankarskih ponuda.\n“Istovremeno, pomaže se naravno i naplativost, odnosno povećanje naplativosti NPL-ova, jer ih prati u svaki dan kašnjenja, sortira ih, uslovno rečeno po tome koliko dana kasne i targetira u smislu koga treba najpre pozvati, da ne kažem povući za ruku i “podsetiti” da treba da plati dug. To je način koji znatno utiče na poboljšanje plaćanja.\nPritom, svaki podatak u vezi klijenta ostaje zabeležen u sistemu, kao i podatak ko je to uradio (agent kol centra, lični savetnik, externe agencije, advokatske kancelarije…)”, navodi Đurđević.\nGagić napominje i da je izuzetno značajno to što se svi prikupljeni podaci autsorsuju i eksternim agencijama koje rade za banku, kao i advokatskim kancelarijama, tako da su i svi oni u svakom trenutku obavešteni o tome kakvo je u tom trenutku tačno stanje svakog klijenta o kome treba da se brinu.\n“Ono što je najbitnije je da na problematičnog klijenta pažnja nije skrenuta tek kada je otišao u NPL, odnosno nakon 90-og dana kašnejnja, već čim se pojavi ikakvo kašnjenje u otplati, odabirom dobre strategije koje nudi Tethys, lako dijagnostikujemo delikventnost partije kredita. Naravno, klijent se prati po svakom proizvodu koji ima, pa ako je od 6 proizvoda, u kašnjenju samo za jedan, za to će biti opomenut po proizvodu za koji je evidentirano kašnjenje, a neće trpeti konsekvence za ostale partije kredita “, objašnjava Gagić.\nIstiče da je za samu banku benefit i što u svakom trenutku vrlo lako prati rad svakog svog agenta, kol operatera, radnika koji je u direktnom kontaktu sa dužnicima… Istovremeno, Gagić naglašava da je softver vrlo adaptibilan, te može lako da se prilagodi bilo kojoj banci u svetu i njenim kompanijama, kao i kompaniji koja se bavi naplatom potraživanja, a buduće korisnike softvera obučava tim iz kompanije “KeyLink Software Solutions”.\n“Bitno je napomenuti da softver smanjuje i broj ljudi koji su potrebni za ovaj posao. On meri apsolutno svaki kontakt sa klijentom i čuva sve podatke, od toga koliko je trajao razgovor sa dužnikom, do toga kada je klijent obećao da će platiti ratu i kada je i koliko zaista uplatio. Nakon toga se i vodi evidencioja o uspešnosti zaposlenog. Nadređeni u maltene svakom satu mogu da imaju informaciju o tome koliko je u međuvremenu novca naplaćeno”, zaključio je Gagić.\nKrediti Naplata NPL Potraživanja Softver Tethys\nMali: Prvi efekti saradnje sa DFC već u novembru, u pitanju su milijarde evra


SUTRA IGRAMO MEČ ZA EURO: Nismo ništa napravili ako sada stanemo\nFutsal reprezentativci Bosne i Hercegovine će sutra protiv Rumunije odigrati meč četvrtog kola grupe 4 kvalifikacija za EURO 2022.\nU prva tri susreta bh. reprezentativci su ostvarili isto toliko pobjeda, te bi pozitivnim ishodom u sutrašnjem meču osigurali plasman na veliko takmičenje.\nSelektor Ivo Krezo ističe da se ekipa kvalitetno priprema za meč sa Rumunijom:\n„Može se reći da je pred nama prva „meč lopta“ za plasman na Evropsko prvenstvo, ali mi ne gledamo na ovaj susret tako. Idemo korak po korak i spremamo se najbolje što možemo za utakmicu sa Rumunima. Protivnika sad još bolje poznajemo, vidjeli smo da su opasni u igri „1 na 1“ i iz prekida. Pripremali smo se da ih neutrališemo u tim segmentima u kojim su najbolji. Svi igrači koji su nastupali u Bukureštu na raspolaganju su i sutra, te se nadamo još jednom pozitivnom rezultatu.“\nKapiten Anel Radmilović poručuje da će ekipa još jednom pružiti svoj maksimum:\n„Napravili smo vrhunske rezultate do sada i imamo maksimalan učinak, ali nismo ništa napravili ako na tome stanemo. Sigurno je da su očekivanja velika jer smo pokazali da se možemo nositi sa velikim reprezentacijama. Rumunija je jaka ekipa sa iskusnim igračima iz Brazila i Portugala. Ono što možemo poručiti navijačima je da idemo po nova 3 boda. Raspoloženje u ekipi je odlično i sa nestrpljenjem očekujemo sutrašnju utakmicu. Ostavićemo srce na terenu i vidjećemo da li će nam to donijeti željeni rezultat.“\nMeč Bosna i Hercegovina-Rumunija na programu je sutra u 18:00 sati u Areni „Husejin Smajlović“ u Zenici.\nUVJERLJIV PORAZ FUTSAL ZMAJEVA: BiH poražena od Španije!\nDAN ZA HISTORIJU: Prvi meč futsal reprezentacije BiH na EP!\nFUTSAL ZMAJEVI: BiH sutra igra prvu utakmicu na EURU!\nBošković: Sretan sam zbog gola, ali ostaje žal zbog poraza...\nUVJERLJIV PORAZ FUTSAL ZMAJEVA: BiH poražena od Španije!...\nFUTSAL: Gledajte LIVE/UŽIVO utakmicu BiH - Španija...\nEvo gdje uživo možete gledati futsal Zmajeve protiv Španije!...


Којим ће путем поћи Украјина? (1) - Нови Стандард\nKojim će putem poći Ukrajina? (1)\nNikolas Gvozdev 22.10.2019. 15:44 17.01.2020.\nKako je i zbog čega 2014. godina postala prekretnica u odnosima Rusije i Zapada i kako će se stvari dalje odvijati u Ukrajini?\nOdbrojavanje do konačnog pozicioniranja Ukrajine unutar geopolitičkog fronta Evrope i Evroazije ulazi u poslednju fazu. Rasplet će se dogoditi u mandatu novog ukrajinskog predsednika, populističkog komičara Vladimira Zelenskog, osim ukoliko on podnese ostavku ili bude smenjen sa funkcije. Zelenski i njegov pokret „Sluga naroda“ ostvarili su ubedljivu pobedu i dobili veliku podršku ukrajinskih birača 2019. godine, dajući obećanje da će nastaviti tamo gde su stali Petro Porošenko i politički establišment Ukrajine (koji je glasanjem dobrim delom uklonjen sa položaja), što se svodi na rešavanje konflikta sa Rusijom i paralelno nastojanje da se Ukrajina integriše u evroatlantski svet. Vreme, pak, nije na njegovoj strani. Ako se ne dogodi čudo u zadnji čas, dugogodišnji ruski napori da se u povezivanju sa zapadnim tržištem zaobiđe Ukrajina biće finalizovani, dok bi promene političkih prioriteta i strateških procena u SAD i Evropi mogle umanjiti relevantnost Ukrajine kao ključne karike rusko-zapadnih odnosa.\nPo raspadu Sovjetskog Saveza 1991. godine, Ukrajina – poznata i kao „krajina“između Rusije i Centralne Evrope – postaje glavni pokazatelj stanja odnosa Moskve i Zapada. Od pitanja sovjetske nuklearne zaostavštine na teritoriji Ukrajine i sigurnog protoka ruskih energenata na zapadno tržište, pa do formulacije politike šireg susedstva Evropske unije i proširenja NATO saveza na istok, priroda rusko-ukrajinskih odnosa ne može se gledati van konteksta saradnje koju Rusija realno može izgraditi sa Sjedinjenim Državama i Evropom. Imajući u vidu realnost geografskog položaja Ukrajine (čije su severne i istočne granice usidrene tačno ispod mekog tkiva Ruske Federacije i njenih zapadnih granica, što je posledica Staljinovih izmena nakon Drugog svetskog rata) koji omogućuje kontrolu ključnih tačaka za prodor u srce Evrope – ni Moskva ni NATO ne mogu ostati ravnodušni po pitanju konačnog geostrateškog svrstavanja Ukrajine.\nAmerička politika prema Ukrajini tokom proteklih 30 godina vođena je u skladu sa aforizmom savetnika za nacionalnu bezbednost Zbignjeva Bžežinskog, u kojem kaže: Sa Ukrajinom, Rusija je imperija (samim tim i pretnja po bezbednost evroatlantske sfere), ali Rusija bez Ukrajine može postati „normalna“ nacionalna država (što implicira da će njena moć biti „bolje“ izbalansirana naspram drugih evropskih sila, kao što su Francuska, Nemačka, Velika Britanija i Italija).\nIako je iz ovoga proistekao jasan prioritet američke politike koji se svodi na sprečavanje da Ukrajina bude usisana u neku vrstu velike Rusije, nikada nije do kraja razjašnjeno da li je neophodno – ili vredno cene koja bi morala da se plati – da se Ukrajina u potpunosti integriše u zapadne bezbednosne strukture, i da li bi američka strategija evroatlantske bezbednosti mogla biti ostvarena ukoliko Ukrajina ostane neutralna.\nPostsovjetska Rusija, čak i u doba najvećeg uspona atlantista za vreme Jeljcinove administracije, uvek je krajnje jasno stavljala do znanja da je pitanje ukrajinskog ulaska u NATO crvena linija za Moskvu (osim ukoliko i Rusija ne bi postala članica). Čak i kada je priznavala političku nezavisnost Ukrajine, Rusija je insistirala da je za Ukrajinu u kulturnom i ekonomskom pogledu neophodno održavanje posebnih veza u odnosima Kijeva i Moskve.\nGledano iz geopolitičke perspektive, da su Ukrajinu nakon 1991. vodili ljudi poput Nursultana Nazarbajeva, ona je mogla imati koristi od pozicioniranja kao država koja bi činila glavnu sponu između dva različita sveta, evroatlantskog i evroazijskog. Kao evroatlantski most, Kijev je mogao izbeći bezbednosnu dilemu sa Rusijom, ali i upotrebiti svoj geografski potencijal – proizašao iz raspada SSSR-a, kada je Ukrajina postala glavna ruska spona sa Zapadom – kako bi sa Rusijom gradila odnose sa pozicije snage i približne jednakosti.\nZastave Ukrajine i Evropske unije tokom Evromajdana 2014. (Foto: EPA-EFE/Zurab Kurtsikidze)\nAli usled neželjenih, kontinuiranih poteškoća na unutrašnjem političkom planu u Ukrajini, ovaj scenario se nije ostvario. Najpre je došlo do geografske podele unutar same države, između jugoistočnih delova zemlje koji su želeli zadržati bliske ekonomske i političke veze sa Rusijom, i zapadne Ukrajine koja je htela da jednom za svagda državu otrgne iz ruskog naručja. Istovremeno, ekonomska i privredna oligarhija Ukrajine obećavala je reforme i evropsku sudbinu, ali je sa velikim zadovoljstvom sklapala koruptivne poslove sa ruskim faktorom. Dok su baltičke zemlje preduzele veoma teške i bolne mere ne bi li preorijentisale svoje ekonomije na kurs nezavisan od Rusije – dok je Rusija zauzvrat preorijentisala izvoznu infrastrukturu na način da zaobiđe baltičke zemlje uz pomoć novog koridora Sankt Peterburg-Viborg – za to vreme Ukrajina se zadovoljavala zavisnošću od jeftinih ruskih energenata i subvencija. Da parafraziramo procenu Roberta Kaplana o grčkoj politici, Ukrajina se nadala da može nastaviti ljubavnu aferu sa ruskim kapitalom istovremeno težeći formalnom braku sa zapadnim svetom.\nSve dok je i sama centralna Evropa bila van evroatlantskog bloka, koketiranje Ukrajine nije nailazilo na veću osudu. Međutim, do 2004. godine, integracijom centralnoevropskih zemalja – kako u EU tako i u NATO – granica evroatlantskog sveta pomerila se direktno na prag zapadnih ukrajinskih granica. Tadašnja procena, uključujući i čuveni članak upravo na ovim stranicama u zoru novog milenijuma, bila je da je Rusija „okončala“ sa svojom ulogom velike sile. Otuda je usledila računica da bi se neumoljivo zapadno širenje ka istoku moglo nastaviti bez ikakvog većeg ceha po SAD ili Zapadnu Evropu – i bez izazivanja neke značajnije reakcije u Moskvi. Istovremeno, osećaj da bi se Ukrajina mogla naći na pogrešnoj strani nove evropske linije razgraničenja – i da je evropski san Ukrajine u opasnosti zbog korumpirane elite koja je profitirala od ruske darežljivosti – pomogli su da se podstakne Narandžasta revolucija, iz 2004. godine, koja je na vlast iznedrila (dovela) Viktora Juščenka. On i premijerka Julija Timošenko, njegov nekadašnji saveznik, jasno su dali do znanja da žele staviti tačku na status Ukrajine kao pogranične zemlje, u korist toga da ona postane poslednja istočna brana evroatlantskog bloka.\nNarandžasta revolucija (zajedno sa Revolucijom ruža u Gruziji godinu ranije) iz korena je promenila raspoloženje američko-ruskih odnosa i dodatno zategla veze Rusije i Evrope. Od 1991. do 2003. ruski i američki zvaničnici su rutinski govorili kako je Hladni rat završen i kako dve države sada uživaju u plodovima strateškog partnerstva. Evropska unija, naročito pod dirigentskom palicom Romana Prodija, tadašnjeg predsednika Evropske komisije, skovala je viziju saradnje EU i Rusije koja bi u potpunosti ispunila san Šarla de Gola o Evropi od Atlantika do Urala (ili Vladivostoka). Ali nakon 2004. godine u Kijevu smo dobili vladu koja je zahtevala od EU i NATO-a da ostanu dosledni svojim tvrdnjama da svaka evropska država ima pravo da se pridruži njihovom bloku – i koja je tražila političku, ekonomsku pa čak i vojnu pomoć kako bi osigurala slobodu Ukrajine da se bori protiv različitih vrsta pritisaka koje Rusija može primeniti u nameri da zaustavi kretanje Ukrajine ka Zapadu.\nOd tog trenutka pa nadalje, pitanje Ukrajine više se nije moglo razdvojiti od drugih aspekata američko-ruskih odnosa. Nije bilo principa „slažemo se da se ne slažemo“. Da SAD prihvate zahteve Rusije da Ukrajina primeni finski model trajne neutralnosti, značilo bi prećutno priznanje da otvorena vrata evroatlantskog sveta za nove članove i nisu baš toliko otvorena i da je Vašington spreman da prizna kako je prostor bivšeg Sovjetskog Saveza de fakto ruska sfera uticaja. Sve druge tačke bilateralnih pregovora (borba protiv terorizma, zaustavljanje iranskog nuklearnog programa, energetska saradnja i tako dalje) postepeno su padale u drugi plan u odnosu na tenzije oko pitanja statusa Ukrajine. Štaviše, prvi talasi proširenja EU i NATO-a promenili su težište obeju organizacija.Nemačka se zalagala za proširenje kako njena istočna granica ne bi ujedno bila i istočna krajina evropskog sveta. Međutim, onda su Poljska i druge centralnoevropske zemlje na sličan način postale zainteresovane za promenu svog položaja – od toga da budu na prvoj liniji odbrane evroatlantskog bloka do toga da pomere tu liniju dalje na istok.\nPosle 2004. godine, Rusija je stala primenjivati nove strategije. Počela je tražiti načine da umanji ulogu Ukrajine kao tranzitne tačke ka Evropi, što je dovelo do novog gasovodnog projekta (Severni tok). Ovim tokom bi se spojila nedavno izgrađena infrastruktura za izvoz energenata od Sankt Peterburga direktno do Nemačke. Rusija je ojačala svoje poluge uticaja na ukrajinskoj političkoj sceni, naročito posredstvom „Partije regiona“. Pošto je Narandžasta revolucija Rusiji uskratila prijateljski nastrojene činioce na nivou državne vlasti, Moskva je preusmerila svoj pristup na podršku decentralizaciji moći u Ukrajini, nastojeći da osigura da proruski regioni mogu raspolagati pravom veta po pitanjima spoljne politike zemlje (i tako preduprediti mogućnost da Ukrajina eventualno postane članica NATO-a i EU). Rusija je takođe uložila dodatni napor da ojača evroazijske integracija i u okvirima tih sporazuma za sebe veže bivše države Sovjetskog Saveza.\nU isto vreme, uvidevši da su joj evropske institucije manje naklonjene, Moskva je pojačala napore da sa svojim primarnim evropskim partnerima sva pitanja rešava na bilateralnom nivou, i da kad god je to moguće zaobiđe EU, naglašavajući važnost nacionalnog suvereniteta. Naposletku, Moskva je uložila dodatne napore da proveri koliko će čvrsto Amerika retorički podržati zemlje poput Ukrajine i Gruzije u slučaju izbijanja sukoba; s jedne strane to je uradila kako bi mogla da proceni efikasnost američkog odgovora na eventualne sukobe, a s druge kako bi što je više moguće ogolila nepostojanost američkih garancija. Ovo je kulminiralo rusko-gruzijskim ratom iz avgusta 2008. godine, koji je zaista u potpunosti razotkrio limite obećanja zapadnih zemalja i ograničenu prirodu njihove reakcije na terenu.\nRuski vojnici sa ruskom zastavom na tenku u Chinvaliju u Gruziji, 11. avgust 2008. (Foto: Andrei Smirnov/AFP/Getty Images/WSJ)\nPo okončanju Gruzijskog rata, francuski predsednik Nikola Sarkozi i kasnije novoizabrani predsednik SAD Barak Obama, inicirali su tzv. napore za „resetovanjem“ odnosa, kako ne bi dublje zakoračili ka većoj konfrontaciji Zapada i Rusije. Ovaj trend nije promakao ukrajinskoj državnoj eliti. Bivši ukrajinski predsednik Leonid Kučma izvukao je sledeći zaključak nakon što je sagledao jaz između onoga što je rečeno i onoga što je urađeno u zapadnoj reakciji na gruzijski konflikt: „Postoji li iko ko zaista misli da se moramo u potpunosti suprotstaviti Rusiji i da će onda neko stati na našu stranu? Siguran sam da ni EU ni SAD ne bi mrdnuli prstom.“\nU neizvesnoj i žustroj predsedničkoj kampanji za izbor Juščenkovog naslednika, Viktor Janukovič (koji se zalagao za oligarhijski status kvo sa Rusijom) je 2010. godine tesno pobedio Timošenkovu i preuzeo funkciju predsednika. Potom je odmah preduzeo korake da povrati naklonost Moskve – produživši zakup za ruske mornaričke baze na Krimu, očuvavši zakon koji je garantovao ravnopravnost ruskom jeziku i, što je najvažnije, formalno dajući do znanja da Ukrajina više ne teži članstvu u NATO.\nJanukovič je tako odstranio Ukrajinu kao glavni kamen spoticanja u odnosima Zapada i Rusije. Administracija predsednika Obame i evropski zvaničnici i dalje su mogli tvrditi da su ostali posvećeni principima suverenog izbora, jer je Ukrajina tobože sama odlučila da se neće pridružiti NATO-u. Predsednički mandat Janukoviča takođe je utabao put za početak „resetovanja“, što je za posledicu imalo spremnost Moskve da potpiše novi ugovor o kontroli naoružanja, da pooštri ograničenja Iranu i da radi na rešavanju drugih međusobnih razmirica, dok je Obamina administracija sve vreme nastojala da proširi ekonomske veze sa Rusijom i da plasira američke investicije na rusko tržište.\nIpak, i dalje su postojale prikrivene tenzije. Jasan zaokret Rusije ka autokratskom tipu vladavine sada se poklopio sa ličnom željom Janukoviča da u Ukrajini primeni slične metode, čime se povećala mogućnost opšteg pada demokratskog kapaciteta širom Istočne Evrope. A u jednom od poslednjih zvaničnih obraćanja Hilari Klinton kao državne sekretarke, ona je iskazala svoje oštro protivljenje Putinovim planovima da osnuje Evroazijsku ekonomsku uniju, navodeći da se radi o pretnji nacionalnim interesima SAD-a. Takav stav Klintonove, zajedno sa njenim izjava u kojima je izbore za državnu Dumu i predsedničke izbore 2011/2012 opisala kao izbornu krađu, u Moskvi su stvorili utisak da bi resetovanje odnosa u praksi moglo biti kratkog daha.\nMAJDAN I KRIM\nKremlj je takođe bio pogrešno informisan o procesu Istočnog partnerstva koji je provodila EU. Moskva je pretpostavila da će biti moguće da Janukovič potpiše nekakvu vrstu sporazuma sa EU koji bi zadovoljio deo njegovog biračkog tela i da istovremeno zadrži mogućnost bliže integracije Ukrajine sa Rusijom. Kada je postalo očigledno da će Sporazum o pridruživanju Ukrajine sa EU biti u koliziji sa ruskim prioritetima (naročito jer je onemogućavao nastavak određenih netransparentnih praksi uz pomoć kojih su Ukrajina i Rusija međusobno trgovale), Moskva je 2013. godine poručila da će Janukovič morati da izabere između Moskve i Brisela. Janukovič je tada zadužio Kremlj povlačenjem svog potpisa sa Sporazuma o pridruživanju – što je odmah rezultiralo izbijanjem protesta od strane ključnih činilaca ukrajinske elite i značajnog dela naroda.\nIstorija masovnih demonstracija poznatih kao Majdan dobro je poznata, te je nije potrebno prepričavati ovom prilikom, osim jednog detalja. Kao što je bio slučaj sa Revolucijom ruža i Narandžastom revolucijom deceniju pre, i ove demonstracije brzo su stekle geopolitičku konotaciju prema kojoj je bunt građana okarakterisan kao sukob „prozapadnih“ i „proruskih“ činilaca, koji bi trebalo da odredi putanju „civilizacijskog izbora“ Ukrajine. Međutim, SAD i evropske sile su pretpostavile da će Moskva, kao i 2004. godine, prihvatiti ishod ove revolucije. No, Moskva je deset godina razvijala planove i tragala za mogućnostima kako izaći na kraj sa ovakvim scenariom. Rusi su se bacili u akciju čim je dogovor o podeli vlasti – prema kojem je Janukovič trebalo da ostane na funkciji – pao u vodu pred revolucionarnim entuzijazmom vođa i narodne mase na Majdanu, koja je zahtevala potpun raskid sa starim režimom i sa eksponentima Moskve.\nNasilne demonstracije tokom Evromajdana, Kijev, 23. januar 2014. (Foto: Aimaina Hikari/Vikipedija)\nKremlj je potom obrisao prašinu sa svojih planova za otcepljenje Krima od ostatka Ukrajine i odlučnom akcijom ubrzo stavio privremene ukrajinske institucije (kao i SAD i EU) pred svršen čin, ne ostavljajući im mogućnost da odreaguju. Štaviše, u skladu sa ne tako suptilnom pretnjom Vladimira Putina upućenom američkom predsedniku Džordžu Bušu na samitu NATO-a u Bukureštu 2008. godine, Moskva je pokazala da ukoliko ne uspe u nameri da ubedi Kijev i Zapad da obustave planove za integraciju Ukrajine u evroatlantski blok, Kremlj će od Ukrajine napraviti nepoželjnog kandidata, podstičući separatističke pobune koje bi vodile ka nerešivim konfliktima. Na osnovu procene raspoloženja koje vlada u NATO-u i EU (pre svega zasnovanih na činjenicama da podeljeni Kipar nije uspeo da se u potpunosti integriše u Evropsku uniju i frustracija po pitanju članstva Gruzije u NATO-u s obzirom na konflikt u Abhaziji i Južnoj Osetiji), Moskva je zaključila da Ukrajina koja ne bi bila neutralni most između Rusije i Zapada mora biti slomljena.\nU isto vreme, Rusija je ubrzala svoj plan rada vezan za strategiju zaobilaženja Ukrajine, kako ubuduće ne bi bila zavisna od njene ekonomije ili geografskog položaja. Planovi koji su ostavljeni po strani za vreme Janukovičeve vladavine ponovo su aktivirani, počevši od gasovoda za Severni tok 2. Nakon što je regulatorni aparat EU osujetio ruski pokušaj da Ukrajinu zaobiđe preko Crnog mora (gasovod Južni tok), Rusi su se preusmerili na pravac koji bi polazio od Turske.\nGasovodi (kao i Krimski most, poznat i kao Kerčki, koji spaja kontinentalnu Rusiju sa Krimom) su podigli najviše prašine, ali jedan drugi aspekt ruske strategije ima dugoročnije implikacije. Moskva u poslednjih pet godina pokušava da na ruskom tlu ponovo stvori ukrajinska preduzeća i industrijska postrojenja od kojih je prethodno kupovala robu i usluge, što podrazumeva i zapošljavanje neophodnog ljudskog kapitala iz Donbasa i drugih delova istočne Ukrajine. Oslobađanje ruskog odbrambenog sistema od ukrajinske industrije skoro je završeno. Štaviše, ubrzavajući proceduru koja omogućava Ukrajincima da postanu ruski državljani, Kremlj radi na doprinošenju odlivu mozgova iz Ukrajine, učvršćujući pritom sopstveni intelektualni kapacitet.\nI pored sporadičnih spoticanja uzrokovanih korupcijom i neefikasnom upotrebom resursa, ruski napori počeli su da menjaju geo-ekonomski pejzaž. U narednih nekoliko godina, Rusija će okončati svoj plan zaobilaženja Ukrajine i osamostaljenje od ukrajinske industrije. To će Kremlju otvoriti mogućnost da trenutni zastoj postane pravilo, s obzirom na to da Rusija više neće zavisiti od dobre volje Ukrajinaca. Pored toga, administracija Zelenskog, koja veliki deo svoje narodne podrške duguje obećanjima o poboljšanju životnog standarda, suočiće se sa mogućnošću gubitka milijardi dolara prihoda, koje će potom morati da nadoknadi iz drugih izvora.\nDanas, strategija Moskve u pogledu Ukrajine svodi se na to da se ova zemlja učini nepodobnom za članstvo u EU/NATO, da se spreči konsolidacija političkog sistema u zemlji, te da se preusmere ruske geoekonomske veze. Cilj je, dakle, ponovo stvoriti nefunkcionalnu državu i prebaciti odgovornost za njeno finansijsko održavanje na Evropu i Sjedinjene Države. Putin igra na kartu očekivanja da Zapad neće biti voljan da preuzme na sebe teret oživljavanja ukrajinske države.\nZAPAD U RASKORAKU\nZapad je ostao iznenađen pred brzinom i odlučnošću ruske reakcije na Majdansku revoluciju. Ono što je dodatno doprinelo smušenoj reakciji Zapada je i nedostatak zajedničke evroatlantske perspektive kad je reč o ukrajinskoj krizi. Jasno je da su radnje koje je preduzela Rusija narušile norme uspostavljene nakon Hladnog rata, ali aneksija Krima i rusko podstrekivanje oružane pobune na istoku Ukrajine nisu u svim evropskim prestonicama probudile podjednaku zabrinutost. Naprotiv,uskoro je postalo očigledno da Ukrajina nije pitanje od egzistencijalnog značaja, kako za SAD, tako ni za Zapadnu Evropu, što je ograničilo moguće reakcije, s obzirom da među biračima nije bilo značajnije spremnosti da se zbog Ukrajine podnesu veće žrtve.\nLjudi posmatraju obraćanje Vladimira Putina na velikom ekranu u Sevastopolju, 18. mart 2014. (Foto: Viktor Drachev/AFP/Getty Images)\nAneksija Krima u teoriji može biti štetna po međunarodni poredak podjednako kao i aneksija Kuvajta od strane Iraka. Međutim, za razliku od kuvajtske krize, gde se međunarodna koalicija munjevito okupila kako bi sprečila da se trajno održi prisilna promena statusa Kuvajta, rusko preuzimanje kontrole nad Krimom nije imalo veliki uticaj na svakodnevne političke interese velikih sila. Pogrešni potezi Rusije (poput obaranja aviona malezijske avio-kompanije iznad zone sukoba u Ukrajini i Putinovih napora da obmane nemačku kancelarku Merkel) mnogo su više doprineli nametanju jačih ekonomskih i finansijskih sankcija Rusiji od bilo kakvog vapaja za odbranom posthladnoratovske ravnoteže u Evropi.\nŠtaviše, ključne evropske zemlje želele su da naprave ravnotežu između reakcije na događaje u Ukrajini i održavanja ekonomskih i političkih planova sa Moskvom. U međuvremenu, Obamina administracija nije naišla na veću podršku američke javnosti za snažniji i trajniji odgovor na ruske aktivnosti koji bi se negativno odrazio na američku ekonomiju i rizikovao eventualni vojni sukob sa Rusijom kao nuklearnom silom. Zapadna alijansa, koja se u velikoj meri oslanja na partnerstvo koje su izgradili predsednik Obama i kancelarka Merkel, odlučila se za niz personalnih sankcija, kao i sankcije širokog spektra koje bi pogodile ključne sektore ruske ekonomije, pogotovo industriju energenata, ali su namerno izbegli da u potpunosti izopšte Rusiju iz međunarodnog ekonomskog sistema kojim dominira Zapad ili da uvedu potpuni embargo na uvoz ruskih energenata.\nSaradnja sa Moskvom u sektoru bezbednosti je takođe pažljivo ograničena i regulisana. Zapad se nadao da će Rusija postati previše rastrzana i preopterećena svojim vojnim intervencijama (kako u Siriji, tako i u Ukrajini), dok bi joj sankcije nametnule još veći ekonomski pritisak i primorale Putina da odstupi. Naročito je Obamina administracija insistirala da je Rusija sila u opadanju koja neće biti u stanju da pruži bilo kakav dugoročni održivi otpor zapadnim sankcijama.\nSvakako, sankcije su Rusiji nanele određenu štetu i ozbiljno ograničile njen ekonomski rast, što je dovelo do političkog nespokojstva unutar zemlje, ali verovatno ne u onoj meri kojoj se nadao Obama. Rusija je demonstrirala izvestan stepen ekonomske otpornosti i spremnosti da upotrebi kontra-sankcije koje su ciljale slabije karike u Evropskoj uniji. Režim sankcija takođe je pružio Rusiji koristan narativ o tome kako Zapad pokušava da joj uskrati mesto koje joj pripada u globalnom poretku i da promeni režim u Rusiji.\nKremlj je lagano počinjao da menja procenu o korisnosti saradnje sa Zapadom. Tako je 2011. godine Rusija ostala uzdržana prilikom izglasavanja ključne rezolucije Saveta bezbednosti UN, verujući da će ona omogućiti stvaranje humanitarnih zona bezbednosti unutar razrušene Libije i stvoriti uslove za političku nagodbu. Umesto toga, rezolucija je članicama NATO pakta poslužila kao paravan za ono što je Moskva nazvala otvorenom smenom režima, osmišljenom sa namerom da se ukloni libijski lider Muamer el Gadafi. Moskva je verovala da se slična prevara dogodila i 2014: nekoliko sati nakon što je postignut sporazum o prevremenim izborima u Ukrajini koji su garantovale institucije evropske trojke (Evropska komisija, Evropska centralna banka i MMF; prim. prev.), Janukovič je svrgnut i prisiljen da pronađe utočište u Rusiji. Stoga je Moskva od 2014. godine pojačala potporu proruskim liderima koje su SAD nameravale da sruše sa vlasti, od Bašara el Asada do Nikolasa Madura. Oni su opstajali na vlasti ne toliko zbog izdašnosti ruske pomoći koliko zbog nevoljnosti SAD da svoju retoriku potkrepe spremnošću na ljudske i materijalne žrtve.\nViktor Janukovič i Vladimir Putin se rukuju (Foto: Kommersant Photo via Getty Images)\nIstovremeno, Moskva je zaključila da ako je već Zapad odlučio da pojača svoje neprijateljsko delovanje prema Rusiji, onda je bilo logično da i Rusija počne da primenjuje nekonvencionalna sredstva – naročito političko mešanje – kako bi oslabila koheziju EU i podržala one trendove u Sjedinjenim Državama koji su naginjali ka politici neintervencionizma u međunarodnim odnosima. Utisak je da nije slučajnost što su nakon 2014. godine pojačani ruski napori da se utiče na zapadne političke procese.\nSvetzapadViktor JanukovičVladimir ZelenskiVladimir PutinKrimmajdanNikolas GvozdevRusijaSADUkrajinaukrajinska kriza


Planula roba srpskih proizvođača sa KiM, slede novi proizvodi - Studio B\nPlanula roba srpskih proizvođača sa KiM, slede novi proizvodi\nPlanula roba srpskih proizvođača sa KiM, slede novi proizvodi Tanjug\nEkonomijaEkonomija Pocetna 07. 03. 2019. 13:55:13\nProizvodi srpskih proizvođača sa Kosova i Metohije planuli su na rafovima prodavnica u centralnoj Srbiji i očekujem da će se broj proizvoda uskoro povećavati, izjavio državni sekretar u Ministarstvu privrede Branimir Stojanović.\n„Proizvodi iz prve ture su planuli, ali su poručene dovoljne količine, tako da su police pune. Naišli smo na odličnu reakciju, dobra je prodaja, zahvaljujem ljudima koji kupuju te proizvode koji su kvalitetni“, rekao je Stojanović za RTS povodom nedavnog, prvi put organizovanog plasmana proizvoda sa KiM u centralnu Srbiju.\nStojanović, koji je inicijator ovakvog plasmana proizvoda, kaže i da će s trgovinskim lancima utvrditi koji proizvodi mogu dobro da se prodaju, i da će se na osnovu toga planirati proizvodnja na Kosovu i Metohiji.\nNovi Sad je prvi grad u kome se mogu kupiti vina i proizvodi zemljoradničkih zadruga sa KiM, a ima ih i u prodavnicama „Univereksporta“ u Beogradu.\nProdaju se vina iz Velike Hoče, sušeno voće iz Zubinog Potoka i pivo iz Banjske, a u planu je da i drugi poljoprivredni proizvodi stignu na rafove, navodi Stojanović, i dodaje da očekuje da će se u prodavnicama u centralnoj Srbiji naći i hladnoceđeni sokovi i smrznuto testo.\nIstiče da država ne treba da zameni tržište, ali da treba da im pomogne da imaju povoljnije uslove.\nObjašnjava da „Metohija“, kao državna firma, otkupljuje proizvode sa Kosmeta i u „Univereksportu“ ih distribuira, i najavljuje da će razgovarati i s drugim trgovinskim lancima i zatim utvrditi koji proizvodi bi se dobro prodavali.\n„S tim informacijama planiraćemo proizvodnju na KiM i ohrabrivati ljude da se proizvedu takvi proizvodi, da što se proizvede ima i tržište. Albanci su izolovali naše proizvođače, bojkotuju njihove proizvode, zato je ovo jedino dugoročno održivo rešenje, da naši privrednici imaju stabilno tržište i prihode“, naveo je Stojanović.\nUkazuje da, međutim, svi proizvođači moraju da ispune određene standarde, u čemu će imati podršku kroz Regionalnu razvojnu agenciju Kosova i Metohije.\n„Osnovni zadatak te agencije je da pomognemo da što brže premoste administrativne prepreke. Pozivam sve male proizvođače da se potrude, verujem da će im se na kraju isplatiti“, rekao je Stojanović.\nUkazuje da i kada se završi papirologija, ponekad nailaze na prepreke u Prištini koje nisu racionalne, poput takse na robu iz centralne Srbije.\n„Trudićemo se da zajedno prođemo prepreke koje pravi Priština, i da se proizvodi nađu tamo gde im je krajnje odredište – tržište centralne Srbije“, istakao je državni sekretar u Ministarstvu privrede Vlade Srbije.


Smjernice za dugoročne, srednjoročne i godišnje planove | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Energetika » Smjernice za dugoročne, srednjoročne i godišnje planove\nObjavljeno: 16:29, 18. Aprila 2013.\nBANJALUKA, Upravni odbor /UO/ “Elektroprenosa” BiH razmatrao je smjernice za izradu planskih dokumenata – dugoročnog, srednjoročnog i godišnjeg karaktera, izjavio je predsjednik UO Ibrahim Čolakhodžić.\nOn je naveo da je u okviru dugoročnih planova razmatran razvoj prenosne mreže u narednih pet do šest godina, kao i trogodišnji period poslovanja i investiranja.\nČolakhodžić je dodao da su na današnjoj sjednici UO razmatrana investiranja i potrebe nabavke za funkcionisanje sistema elektroprenosnog sistema na godišnjem nivou.\nOn je rekao da više od 200 miliona KM na računu “Elektroprenosa” predstavljaju sredstva kojima ova kompanija namjerava realizovati očekivane investicije u opremu, izgradnju i rekonstrukciju objekata.\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević izjavio je ranije da je krajnje vrijeme da se deblokiraju sredstva “Elektroprenosa” BiH i to putem usvajanja izmjena i dopuna Zakona o osnivanju kompanije za prenos elektroenergije na nivou BiH.\nPrema njegovim riječima, potrebno je da Skupština akcionara “Elektroprenosa”, nakon usvajanja izmjena i dopuna tog zakona, donese odluku o raspodjeli dobiti u omjeru 41,8 odsto prema 58,2 odsto u korist Federacije BiH.\n“Tim načinom mi bismo dio novca upotrijebili u Srpskoj i FBiH za određene potrebe u budžetima entiteta, a preostali iznos bio bi korišten za investiranje u modernizaciju prenosne kompanije u BiH”, naglasio je Kovačević. Srna\nTags: elektroprenos bih,ibrahim colakhodzic,smjernice,uo,zeljko kovacevic


predstavio Archives - Klik Jajce\nHrbinić predstavio novi spot: Krajnje je vrijeme da se svi pokrenemo i okrenemo oko sebe\n“Zamisli da budiš se, u novom svijetu bez olova, da nestane sva bol što tinja u grudima…”, dio je nove pjesme “Pokreni se” Alena Hrbinića...\nEvropsko prvenstvo u rukometu održat će se od 13. do 30. januara 2022. godine u Mađarskoj i Slovačkoj. Bit će to prvo veliko takmičenje u...\nSubaru predstavio prvi automobil na struju\nSubaru nastavlja saradnju sa najvećim japanskim proizvođačem automobila Toyotom, a najnoviji rezultat toga je električni krosover “solterra”. Ime prvog potpuno električnog automobila marke Subaru dolazi...\nLjubomir Perišić predstavio singlove „Sve što dođe jednom prođe“ i „Trenutak ljubavi“\nLjubomir Perišić, član gitar dua “Intime” Iz Banja Luke, s kojim nastupa po regionu i širom Evrope kao frontmen i pjevač koji je na muzičkoj...\nLjubomir Perišić predstavio dvije nove pjesme: Ljubav me uvijek pokreće\nKantautor Ljubomir Perišić večeras je objavio dva nova singla “Sve što dođe jednom prođe” i “Trenutak ljubavi”. Ove numere su prilično drugačije od svega što...\nNurkića spiker sjajno predstavio na bosanskom, njegov Portland bolji od Garzinog Detroita\nBosanskohercegovački košarkaš Jusuf Nurkić upisao je solidnu partiju u uvjerljivoj pobjedi Portlanda nad Detroitom rezultatom 110:92. Portland Trail Blazersi su konačno prekinuli niz od tri...\nFudbalski klub Željezničar predstavio je novu glavnu garnituru Macron dresova za tekuću sezonu, a povodom stogodišnjice kluba sa Grbavice. Fudbalski klub Željezničar predstavio je novu...


Kenijski predsednik spreman da oformi vladu nacionalnog jedinstva\nKenijski predsednik Mvai Kibaki spreman je da oformi "vladu nacionalnog jedinstva" kako bi pokušao da reši krizu nastalu zbog spornih izbora, koji su izazvali velike nerede u zemlji, saopštila je danas vlada u Najrobiju.\nVlada je to saopštila nakonšto su se njeni predstavnici sastali sa glavnim američkim diplomatom za Afriku Džendai Frejzer. U saopštenju se ne navode detalji najavljene podele vlast i šta bi ona sve mogla da uključi. Direktor predsedničke pres službe Isaija Kabira je naveo da ne može da kaže da li je to Kibakijeva formalna ponuda opozicionom lideru Railu Odingi, koji optužuje ponovnoizabranog kenijskog predsednika za izbornu kradju. I medjunarodni posmatrači su, takodje, izjavili da su izbori imali ozbiljnih nepravilnosti.\nFrejzerova, koja se jutros sastala sa Odingom, ponovo će razgovarati sa opozicionim liderom, rekao je Kabira, nagovestivši da ona možda nosi poruku od Kibakija. Odinga je rekao na konferenciji za novine da nije dobio nikakvu formalnu ponudu od vlade. On je odbio da kaže kakav će biti njegov odgovor, ali njegov portarol Salim Loun rekao je za AP da Odinga radije ne bi delio vlast.\n"Raila je više puta rekao da ga ne usrećuje ideja vlade nacionalnog jedinstva i naglasio da bi radije ostao u opoziciji", rekao je Loun.\nU razgovorima sa Frejzerovom, Odinga je opet izneo zahtev da izbori budu ponovljeni, dodao je on. Odinga je juče pozvao na osnivanje tranzicione vlade, koja bi organizovala nove predsedničke izbore, ali je Kibaki rekao da bi odluku o raspisivanju ponovnih izbora mogao da donese samo Vrhovni sud.\nU parlamentu, opozicija ima 95 od 122 poslanička mesta, dok je polovina Kibakijevog kabineta izgubila svoja mesta, što znači da bi bilo skoro nemoguće za Kibakija da vlada bez saradnje sa opozicijom. Nije bilo nikakvog saopštenja Frejzerove posle njenog 90-minutnog sastanka sa Kibakijem, kao ni posle sastanka sa Odingom. Kabira je pročitao vladino saopštenje u kome se citira Frejzerova koja je rekla "da bi Kibaki pružanjem maslinove grančice opoziciji pokazao svoju predanost da okonča političku krizu".


Investicije u regionu: Srbija privlači velike kompanije, BiH stagnira | Novac.ba\nInvesticije u regionu: Srbija privlači velike kompanije, BiH stagnira\n👤by Novac.ba\t0 Comments\t🕔02.Feb 2015\nZbog velikog broja nezaposlenih i brojnih ekonomskih problema, države Balkana posljednjih godina poduzimaju određene napore kako bi privukle što više stranih investitora. Prema podacima do kojih je došla Anadolu Agency (AA), velike napore za privlačenje stranih investicija posljednjih nekoliko godina poduzima Srbija, dok potencijalne investitore u Hrvatskoj muče visoke cijene, Crna Gora nije provela sve planirane mjere, a u Bosni i Hercegovini privlačenje investicija, uglavnom, ostaje mrtvo slovo na papiru bez konkretnog napretka.\nSrbija je jedna od zemalja u regionu koja posljednjih nekoliko godina privlači značajan strani kapital. Tako je Srbija u prvih deset mjeseci 2014. godine privukla milijardu i 300 miliona eura stranih investicija, a u Agenciji za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) se nadaju da će po završetku statističke obrade za cijelu proteklu godine, ta cifra biti oko milijardu i po, što čini pet posto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nSpecijalni savjetnik direktora SIEPA-e Aleksandar Miloradović izjavio je da su u domenu stranih ulaganja u Srbiji još uvijek najviše prisutne investicije iz oblasti automobilske industrije i prije svega, industrije komponentaša u autoindustriji.\n“Ušle su velike kompanije poslije Fiata, kao što je Bosch, Continental, imamo Cooper Standard, imamo nekoliko jako eminentnih brendova koji su prisutni i oni negdje trasiraju i dalji put Srbije, odnosno stavljaju nas na tu neku globalnu mapu“, rekao je Miloradović.\nNaglasio je da strane investitore u Srbiju sve više privlači usklađivanje legislative sa evropskom praksom što ekonomski sistem čini mnogo transparentnijim i efikasnijim.\n“To je usklađivanje zakona sa evropskom praksom, novi zakoni o radu, stečaju, privatizaciji. Također, izmjene zakona o planiranju i izgradnji, koji će pojednostaviti dobijanje građevinskih dozvola, poreske olakšice, ali i finansijski grantovi samim investitorima”, istakao je Miloradović.\nHrvatska uprkos visokim cijenama atraktivna za strane ulagače\nIpak, ekonomisti isto to ne mogu kazati za Hrvatsku gdje su visoke cijene infrastrukture i rada velika prepreka za strane ulagače koji, uprkos tome, i dalje ulažu značajan kapital u ovu državu.\nLjubo Jurčić, ekonomski analitičar i profesor na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu, za AA napominje da se “često govori o klimi za ulaganja, ali rijetko o strukturi tih uvjeta”.\n“Uglavnom se zaboravlja da je osnovni uvjet za investitora, bilo domaćeg ili stranog to da se isplati ulagati. Nijedan investitor ne dolazi, bilo domaći ili strani, da razvije neku državu, nego da zaradi. Ako ne postoje uvjeti da se zaradi, ostvari profit, bude sigurnost ulaganja, onda nema niti investicija”, kaže Jurčić.\nUpozorava da su cijene za strane ulagače u Hrvatskoj vrlo visoke što, kako kaže, većina stranaca izbjegava kada želi uložiti svoj novac u jednu državu.\n“Ako gledamo Hrvatsku u odnosu na BiH, Srbiju, Makedoniju, Crnu Goru, u odnosu na regiju, gdje manje-više imamo približno iste uvjete, uz mali nivo razlike sigurnosti ulaganja, cijene inputa, kao što su infrastruktura, komunalije i cijena rada, onda tu Hrvatska nije u prednosti u odnosu na navedene zemlje, jer su cijene istog rada u regiji jedan, dva ili tri puta niže nego u Hrvatskoj“, istakao je Jurčić.\nNapominje kako u Srbiji ima puno više stranih investicija nego u Hrvatskoj.\n“Jedan razlog je što je Srbija veća zemlja, a drugi je da je cijena iste kvalitete rada i iste kvalitete infrastrukture 50 posto jeftinija nego u Hrvatskoj. Uz to postoji političko opredjeljenje srbijanske vlade da štiti i podupire stane ulagače. Kada bi Hrvatska imala deset posto srbijanskih ulaganja bili bi jedna od najbrže rastućih zemalja u Evropi”, zaključuje Jurčić.\nPrema podacima Hrvatske narodne banke (HNB), a koji se odnose na devet mjeseci 2014. godine, u Hrvatsku je u tom periodu ostvarena milijarda i 880,5 miliona eura direktnih stranih ulaganja.\nKoncept “One stop shop” u Crnoj Gori\nCrna Gora je zabilježila određeni napredak kada je riječ o stvaranju potrebnih uslova za ulaganje iako nisu implementirane sve planirane mjere za privlačanje stranih investicija, istakla je Ana Nives Radović, ekonomska analitičarka iz Podgorica.\n“Došlo je do pomaka kada je u pitanju biznis ambijent u Crnoj Gori, ali kada vidimo da izostaju neka ključna imena iz oblasti biznisa, turizma i ugostiteljstva, onda možemo govoriti da su oni pronašli brojna druga tržišta“, kazala je Nives Radović.\nInače, u Crnoj Gori je za 11 mjeseci 2014. godine evidentirano 446 miliona eura direktnih stranih investicija.\nUprkos određenom napretku, Radović je mišljenja da političke veze i dalje igraju važnu ulogu kada neko želi da uloži novac u Crnoj Gori.\n“Bilo koja strana investicija u Crnoj Gori imala je političku povezanost sa nekim iz vlasti. Biznis ambijent je netrasparentan, jer ako pogledamo ko su investitori koji dolaze, uz čast izuzecima, koji su zaista uradili nešto značajnije u Crnoj Gori, i pokrenuli njenu ekonomiju, jedan broj njih zalazi u kategoriju sumnjivih”, naglasila je Nives Radović.\nKako bi privukla strane investitore, Crna Gora je još 2009. godine pokrenula koncept “One stop shop“. Projekat je zamišljen kako bi investitori na jedno mjesto dobili sve potrebne dozvole za pokretanje biznisa.\n“Kada je u pitanju koncept ‘One stop shop’, što podrazumijeva izdavanje svih dozvola na jednom mjestu, ta ideja je inicirana 2009. godine, ali je još uvijek u nekoj fazi koja nije konačna. Jer, još uvijek svu dokumentaciju i dozvole ne možete dobiti na jednom mjestu. Sistem je centralizovan, i ako želite da investirate na sjever države, ipak morate doći po neka dokumenta u Podgorici. To koči razvoj opština“, smatra Nives Radović.\nIpak, iz Agencije za promociju stranih investicija Crne Gore (MIPA) za AA je saopćeno da država radi na poboljšanju biznis ambijenta, što potvrđuju izvještaji Doing Business Svjetske banke, gdje Crna Gora napreduje iz godine u godinu.\n“MIPA, kao Agencija Vlade Crne Gore za privlačenje investicija, u cilju privlačenja investitora, organizuje konferencije, promotivne skupove, prezentacije, sajmove, online prezentacije, bavi se izradom publikacija i svega ostalog što može biti od interesovanja potencijalnom investitoru sa slobodnim kapitalom, koji želi da ga locira u stranu zemlju”, saopšteno je iz MIPA-e podsjećajući da je u Crnoj Gori firmu moguće osnovati u periodu od četiti do šest dana.\nBosna i Hercegovina je, kako navode iskusni ekonomski stručnjaci, prethodnih godina uradila vrlo malo ili, bolje rečeno, skoro ništa kako bi privukla strane investitore. Uglavnom se nije mnogo pomaklo od deklarativnih izjava i sastanaka bez konkretnih ekonomskih rezultata.\nBiH bez većeg napretka po pitanju privlačenja stranog novca\nEkonomski analitičar Vanjskotrgovinske komore BiH (VTKBiH) Igor Gavran za Anadolu Agency je izjavio da u Bosni i Hercegovini tokom 2014. godine, ali i prije toga, nije učinjen neki veliki napredak kako bi se u državu privukao strani kapital. Naglasio je kako je bh. entitet Republika Srpska ipak, mnogo više uradio na privlačenju stranog novca nego ostatak BiH.\n“Kada je riječ o privlačenju stranih investicija, jedina konkretna stvar koja se desila je izmjena Zakona o privlačenju stranih investicija, koji je ipak, još uvijek u proceduri. Ovaj zakon je u skladu sa evropskim standardima o stranim investicijama. Izmjene u zakonu su dobre i pozitivne, ali je potrebno da bude i usvojen. A dobro znamo da u BiH zakoni mogu biti odbačeni vrlo lako, bez obzira koliko kvalitetni bili”, istakao je Gavran.\nNaveo je da su uslovi za strana ulaganja u BiH trenutno vrlo slabi i nepovoljni.\n“Poslovno okruženje za strane investicije u BiH je nepovoljno, preopterećeno raznim dadžbinama i porezima. Ipak, u RS-u je 2014. godine ostvaren napredak, jer je uspostavljen jednošalterski sistem gdje je, na jednom mjestu, moguće registrovati preduzeće. To je itekako značajno za privlačenje investitora, što je stvorilo veliko olakšanje za ulagače u RS. Time su pobijeni dosadašnji argumenti da isto to nije moguće učiniti i u Federaciji BiH”, naglasio je Gavran.\nNapomenuo je da BiH ima ozbiljan problem i sa slabim imidžom u svijetu ponajviše zbog ekonomske i političke nestabilnosti. Prema njegovom mišljenju, bh. političari moraju početi ozbiljno raditi na konkretnih problemima kako bi kreirali potrebne uslove za veći dolazak stranih investitora.\n“Može se zaključiti da su vlasti u BiH samo deklarativno govorile o privlačenju stranih investicija do sada, dok konkretnih pomaka nije bilo na stvaranju potrebnog ambijenta. Već dugi niz godina, od rata do sada, imamo skoro iste zahtjeve koji se odnose na kreiranje boljeg i povoljnijeg ambijenta za ulaganje u bh. ekonomiju”, istakao je Gavran.\nPrema posljednjim zvaničnim podacima Centralne banke Bosne i Hercegovine, ukupne direktne strane investicije u BiH, u periodu od januara do septembra 2014. godine, iznosile su 554.5 miliona KM, odnosno 283,5 miliona eura, što najbolje pokazuje da je BiH, među državama regiona, najlošija kada su u pitanju strane investicije.


Jeremić: Svima nam je zajednička želja za normalnom i poštenom Srbijom – Gerila\nGerila > Politika > Jeremić: Svima nam je zajednička želja za normalnom i poštenom Srbijom\nobjavljeno na Feb. 01, 2020 u 7:10 pm 04/02/2020\n“Ovo nije običan dan. Ovo je najtopliji 1. februar u istoji Beograda. Ta toplota je simbol Sunca koje se ponovo radja i koje će rasterati oblake laži, prostakluka, primitivizma i izdaje koji se već osam godina nadvijaju nad Srbijom”, izjavio je Jeremić.\nOcenio je da u normalnim zemljama nema podela na “mi ili oni”, dok takvo stanje vlada u Srbiji, i naveo da je to proizvod totalitarizma.\n“U Srbiji nakon osam godina autokratije koja se pretvara u diktaturu postoje dve strane postoje oni i postojimo mi mi da bismo im videli ledja. Ali, ne da bismo im videli ledja u interesu stranaka ili ideologija nego da bi stvari u Srbiji bile normalne”, kazao je on.\nNaveo je da predstoje izbori i da su pred javnosti meseci na kojima će biti “laži i šumova” kojima će vlast pokušati da podeli i zbuni opoziciju.\n“Zapamtite da šta god ko uradio i pričao, na dan izbora ostanite kod kuće. Nemojte izaći na republičke, lokalne ili pokrajinske izbore jer je jedini put totalni bojkot”, ocenio je on.\nDodao je da će “cirukus” biti gori nego ikada, a da će opoziciju činiti lider Stranke pravde i pomirenja Muamer Zukorlić, lider Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak i drugi koji će biti “lutke” predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n“Jedini pravi otpor se nalazi u ovoj sali”, istakao je Jeremić.\nSrpska opozicija koja je donela odluku o bojkotu izbora okupila se večeras u Beogradu na skupu u Kombank dvorani kojim je označen početak kampanje bojkota, a zatim bi trebalo da bude održana protestna šetnja do zgrade Radio televizije Srbije.\nTagovialeksandar vučićbojkotbojkot2020izborinarodna strankavuk jeremić\nObradović: Zajedno da sprečimo izbore koji nisu slobodni


Slike i crteži Uroša Predića u Ćupriji\nTanjug 12. oktobra 2018. 10:40\nĆUPRIJA – U Muzeju „Horeum Margi Ravno“ u Ćupriji, sinoć je, u okviru projekta „Dela velikana 20.veka“, otvorena izložba slika i crteža Uroša Predića (1857-1953) jednog od troje najvećih srpskih realista.\nIzložbu je, u okviru svečanosti povodom Dana opštine Ćuprija, otvorio direktor Muzeja Novak Novaković, a o delima i biografiji Predića, govorio je kustos, Muzeja u Pančevu istoričar umetnosti Dimitrije Jovanov.\nIzložba je izazvala veliko interesovanje građana Ćuprije i Pomoravskog okruga, a izloženo je 18 orginalnih dela, uglavnom portreta uglednih ličnosti tog vremena.\nMeđu njima je i portret Aleksandra I Karađorđevića, ulje na platnu, koga je Predić naslikao 1923. godine, ali i portreti dr Svetislava Kaspinović iz 1923. godine, Gospođe Milutinović naslikan 1892, ulje na platnu „Isceljenje slepih“ iz 1945. godine, crtež „Čovek koji leži“ iz 1901. „Beli konj“, ulje na platnu kaširano na lesonitu iz 1909.\nIzložba je upriličena u saradnji sa Narodnog muzeja u Pančevu.\nIzložba će biti otvorena do 25.oktobra.\nNovaković je izjavio Tanjugu da je Muzej „Horeum margi Ravno“, u okviru projekta „Dela velikana 20. veka“, do sada imao izložbe slika: Miće Popovića, Milene Pavlović – Barili i Nadežde Petrović.


Rekonstrukcija vodovodne mreže još u 36 ulica - JuGmedia\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović izjavio je danas da će u toku ove godine još 36 ulica dobiti nove vodovodne cevi, umesto starih azbestnih, a investicija je vredna 1,7 miliona evra.\nCvetanović je kazao da se očekuje pomoć nadležnog ministarstva za izgradnju sekeundarne vodovodne mreže u vučjanskom kraju, pošto je primarna već završena\n„Verujem da sve ono što smo uradili i ono što nas tek očekuje svedoči o našim naporima da svi naši sugrađani imaju zdravu i ispravnu pijaću vodu, bez čestih kvarova i problema, za dugoročno i stabilno snadbedavanje vodom“, ocenio je Cvetanović na konferenciji za novinare.\nOn je podsetio da je u nove cevi 2015. godine uloženo 1,6 miliona evra, u 2016. 2,9 miliona, ukuono 6,2 miliona evra.\n„To je nešto što do sada grad Leskovac nije video za poslednjih 50 godina. To su radovi vidljivi samo dok se izvode, a posle toga se brzo zaboravlja, ali nama je cilj da dugoročno obezbedimo Leskovčane zdravom vodom za piće“, rekao je podsećajući da je izgrađena i nova mreža do Brestovca, područje gde ima mnogo obolelih od nefritisa.\nVodovda mreža menja se uz pomoć povoljnog zajma od nemačke razvojne banke KfW banke. Od ukupnih sredstavasu 30 posto su bespovratna sredstva, a ostalo uredno vraća JP Vodvod.\n„Kao što vidite, dovoljno je samo dve nove osobe da ubacite kao menadžere Vodovoda, sa istom ekipom, sa istim inženjerima, sa preraspodelom odgovornosti, za kratak period urađena je renesansa u Vodovodu“, istakao je gradonačelnik Cvetanović.\nNišlije po nove lične karte preko puta Doma zdravlja\n16.03.2017. u 12:00\nJa je pokrenu vi izbrisaste tekst. Ne odgovaraju vam kritike. To je demokratija u Leskovcu a i Srbiji danas.


Fudbaleri Partizana su u petak remizirali sa Mačvom 0:0 u Superligi Srbije po veoma teškim uslovima za igru zbog snežnih padavina, a jedan detalj sa meča stigao je čak do Engleske, gde je o njemu pisao prestižni medij, "San".\nNaime, u toku ovog susreta sneg je neprestano padao, što je otežavalo uslove za igru, ali je zato uveselio navijače Partizana. Oni su odlučili da grudvama gađaju pomoćnog sudiju. I to nekoliko njih u isto vreme.\nOvaj video snimak je postavio "San" pod naslovom "Snežna šala".\nDetalj sa meča Partizan - Mačva\nDan nakon meča, odložene su utakmice 21. kola Superlige Srbije (osim meča Radnik - Bačka), pa su iz Humske, revoltirani tom odlukom, najavili istupanje iz lige.\nBRZ ODGOVOR IZ SUPERLIGE "Nema ništa od ponavljanja utakmice Partizan - Mačva\nPREOKRET U VEZI SPORNOG MEČA Ivica Kralj: Mačva je ispoštovala odluku delegata, sudije i Partizana da se utakmica odigra


Srpska malina prodaje se kao «njemačka» Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuPosao PosaoPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Posao PrivredaTržišteAnalize Tržište\nSrpska malina prodaje se kao «njemačka»\nSrpska malina prodaje se kao «njemačka» Srna 26.04.2012 18:10 BEOGRAD - Malina iz Srbije stiže u velikim količinama u Njemačku gdje se upakuje i prodaje sa etiketom "Napravljeno u Njemačkoj", a i čačanska jabuka na pakovanju ima oznaku da je njemačka, objavio je "Blic".\nNjemački potrošači ne prepoznaju malinu kao srpsku već kao njihovu domaću, a razlog tome je što se ona iz Srbije šalje u rinfuzu, a Nijemci je operu, upakuju i prodaju skuplje.\n"Čak 70 odsto agrarnih proizvoda koje Nemci uvezu iz Srbije su maline. Međutim, nigde na proizvodu u prodaji ne piše da je poreklom iz Srbije, Nemci to distribuiraju pod svojim brendom", rekao je za "Blic" Aleksandar Ivkovac, ekonomski savjetnik u Ambasadi Srbije u Njemačkoj.\nPrema njegovim riječima, ovaj srpski proizvod je neprepoznatljiv i mnoge firme u Njemačkoj misle da će zbog lošeg imidža koji srpski proizvodi imaju prodaja biti slaba.\n"Ali, to nije tačno. Ko ne bi kupio kvalitetan proizvod po dobroj ceni? O toj problematici stalno izveštavamo nadležne, ali ništa se ne dešava", rekao je Ivkovac.\nOn je naveo da Srbija nije zaštitila svoje proizvode kao što je Grčka uradila na vrijeme sa maslinovim uljem.\n"Naši proizvođači prodaju u rinfuzu i to je problem. Država bi trebalo da omogući jeftiniju logistiku, kako bi smo upakovali proizvod i prodavali ga po većoj ceni", dodao je Ivkovac.\nMinistar ekonomije Srbije Nebojša Ćirić rekao je za "Blic" da već neko vrijeme sluša o tom problemu i da je riječ o percepciji nekih njemačkih kompanija koje rade sa srpskim i koje misle da je bolje da proizvod bude predstavljen kao njemački.\n"Oni smatraju da bi oznaka da je proizvod srpski uticala na prodaju. To je direktna posledica onoga što se dešavalo devedesetih godina i delimično posle toga. Potreban je rad na poboljšanju i unapređenju imidža Srbije", naglasio je Ćirić.\nPrema njegovim riječima, i u drugim zemljama bilo je sličnih problema, ali su uglavnom riješeni.