Reagovanje povodom učestalih napada na novinare - Sindikat medija Crne Gore\nSindikat medija Crne Gore obavještava crnogorsku javnost, predstavnike međunarodnih institucija i Ministarstva unutrašnjih poslova da su se u posljednja dva mjeseca desila četiri, fizička i verbalna, napada na medijske radnike. Novinarima Monitora je prijetio i vrijeđao ih opštinski funkcioner Mile Šuković, spaljen je automobil novinara Dnevnih novina Uroša Radulovića, na zadatku je prebijen fotoreporter Vijesti Ivan Petrušić i prije dva dana je bačena bomba ispred kuće novinara Vijesti i Monitora Tufika Softića.\nPodsjećamo da je Softić brutalno pretučen prije sedam godina i da do danas počinioci i nalogodavci napada nijesu pronađeni. Do sada ni jedan slučaj napada na novinare nije efikasno riješen, djela se ponavljaju, a apeli i osuda je sve što državni organi na svim nivoima preduzimaju da se s tom praksom prekine. Šta još Softiću kriminalci treba da urade da bi predstavnici vlasti prihvatili činjenicu da je njegov život ugrožen i našli način da ga zaštite?Nezainteresovanost države, koju možemo da shvatimo i kao njenu nemoć, pokazuje nam da nema ozbiljnih namjera da se stanje medijskih sloboda uzdigne na veći nivo.\nOni koji trenutno predstavljaju državu morali bi biti svjesni situacije u kojoj rade crnogorski novinari jer, iako zatvaraju oči i uši pred onim što nam se svakodnevno događa, brojne opomene iz međunarodne zajednice ne mogu ignorisati. Od ministra unutrašnjih poslova tražimo da nam dokaže da država nije kapitulirala pred kriminalom.\nTražimo da rasvjetljavanje ponovljenog napada na Tufika Softića bude prvi efikasno riješen slučaj ugrožavanja novinara. Dok se to ne desi svaki medijski radnik treba da zna da nije slobodan, da se ne može pisati o kriminalu i korupciji niti uopšte baviti našom profesijom, da crnogorsko društvo nije slobodno i da država neće da nas štiti. Nama ne trebaju pisma podrške i saopštenja za javnost onih koji treba da rade na rješavanju slučaja, kad već nijesu umjeli da ga preduprijede.\nTreba nam akcija, i to ona koja će da da rezultat, jer smo ih do sada imali samo u najavi. Neko mora da snosi odgovornost i za ovaj, ali i za sve prethodne napade, jer iako ih ni policija ni tužilaštvo ne pominju mi ih nijesmo zaboravili. Zbog svega navedenog, Sindikat medija zahtjeva hitan prijem kod šefa Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Mitje Drobniča, ovlašćenog predstavnika misije Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS), te Ministra unutrašnjih poslova Raška Konjevića od kojih očekujemo konkretan doprinos povećanju bezbjednosti medijskih radnika.\nSaopštenje povodom napada na Uroša Radulovića


Vetroelektrane Balkana su, nakon definisanja budžeta za podršku projektima u okviru Programa podrške društvenim inicijativama za 2016. godinu uputile javni poziv građanima, udruženjima i organizacijama da podnesu svoje predloge projekata. Preliminarni proces odlučivanja o tome koji će konkretni projekti biti odabrani odvijaće se u Mesnim zajednicama koje će organizovati javne komisije o pristiglim predlozima projekata, uz učešće građana, predstavnika udruženja i organizacija. Nakon održanih komisija predstavnici MZ i vetroparka Kovin doneće odluku o tome koji će projekti biti finansirani. Praćenje realizacije i rezultata podržanih projekata biće takođe sprovođeno u partnerstvu vetroparka Čibuk i Mesnih zajednica.\nRaspored datuma i mesta javnih prezentacija:\nMramorak MZ, sreda 09.mart u 15h\nDolovo MZ, četvrtak 10.mart u 16h\nBavanište Dom kulture, utorak 15.mart u 15h\nVladimirovac MZ, sreda 16.mart u 15h


Biračka mesta u Pančevu otvorena na vreme | 013 info\nBiračka mesta u Pančevu otvorena na vreme\nPančevo, Ned, 24/04/2016 - 10:36\nPANČEVO - Danas, 24. aprila, u Srbiji se održavaju vanredni parlamentarni i redovni pokrajinski i lokalni izbori. U Pančevu su sva biračka mesta otvorena na vreme, u sedam časova, a građani će svoje pravo glasa moći da ostvare na nekom od 75 biračkih mesta.\nU Pančevu pravo glasa ima 112 183 građana, koji će na lokalnim izborima moći da glasaju za neku od 11 stranaka, odnosno koalicija. Za sada na sve protiče u redu i u skladu sa izbornim zakonom Republike Srbije, prema rečima Đorđa Papulića, predsednika Gradske izborne komisije. On je istakao da su gotovo sva biračka mesta otvorena u 7 časova, osim na biračkom mestu u Dolovu i u Savezu gluvih, gde je zbog tehničkih problema glasanje počelo u 7 i 10, odnosno u 7 i 30.\nU Gradskoj izbornoj komisiju su istakli da je do 10 časova u gradu glasalo 9,1% građana sa pravom glasa, dok je izlaznost u gradu zajedno sa naseljenim mestima 9,7% .\nBirač koji nije u mogućnosti da glasa na biračkom mestu može, najkasnije do 11 sati na dan glasanja, obavestiti birački odbor da želi da glasa, a u tom slučaju će tri člana biračkog odbora doći kod tog birača i uz propisanu proceduru omogućiti mu da glasa.\nGrađani sa pravom glasa mogu glasati samo jedanom, što će biti kontrolisano specijalnim sprejevima i UV lampama. Na biračkom mestu je zabranjeno korišćenje mobilnih telefona i drugih sredstava veza i komunikacija. Ako u toku glasanja budu narušena pravila, birački odbor će biti raspušten, a glasanje na tom biračkom mestu će se ponaviti.\nizbori pokrajina lokalni izbori Pančevo glasacka mesta glasacke kutije


General Motors predstavio novi električni kombi - Auto Republika\nVolkswagen Arteon R u Nemačkoj košta kao BMW M340i!\nZa kompaniju koja ima reputaciju diva koji nije u stanju da bilo šta uradi kako treba, General Motors se nalazi u relativno dobroj situaciji od kada je kontrolu nad firmom preuzela Meri Bara. Američka firma je četvrti najveći proizvođač na svetu (ili treći, ukoliko ne računamo Renault-Nissan-Mitsubishi alijansu kao jednu firmu) sa godišnjim profitom od 8,4 milijardi dolara, a veliki deo takve zarade će biti investiran u električne proizvode.\nGeneral Motors planira da debituje s čak trideset vozila na struju do 2025. godine. Prednost će svakako biti davana putničkim vozilima kao što su Chevrolet Bolt, GMC Hummer i Cadillac Lyriq, ali najveći američki proizvođač četvorotočkaša želi i deo kolača u narastajućoj dostavnoj industriji.\nOd epidemije virusa korone sve veći broj Amerikanaca koristi Amazon, eBay i slične internet sajtove za naručivanje robe, a ove firme su nekoliko puta naglašavale da nemaju dovoljno dostavnih vozila kako bi isporučile svu naručenu robu, i to u kratkom roku.\nIako Amazon već poseduje ugovor sa kompanijom Rivian koja će isporučiti 100 hiljada jedinica, General Motorsu je jasno da postoji još “riba u okeanu” i da će im biti potrebni električni kombiji. Iz tog razloga je osnovana posebna divizija koja nosi oznaku BrightDrop, i ona će se koncentrisati isključivo na električna komercijalna vozila.\nIspred nas je sada model EV600 koji će biti dostupan kupcima već na kraju godine. Ako je verovati rečima najvećeg američkog proizvođača, EV600 će moći da prevali oko 400 kilometara s jednim punjenjem baterija, i pri tom će pružati prostora od čak 16.990 litara zapremine.\nDok General Motorsov model i dalje ne uspeva da nadmaši glavnog rivala Forda E-Transita po pitanju prostora, njegova autonomija je više nego dvostruko impresivnija, pa samim tim već sada ima veliku prednost nad konkurencijom.\nKompanija nije bila preterano zainteresovana da objavi više detalja, pošto je kombi još uvek u procesu razvoja, ali kaže da će biti revolucionaran model po pitanju konektivnosti i deljenja podataka između vozača i mušterija koje čekaju dostavu robe.\nProizvođač će takođe sarađivati sa kupcima oko ugrađivanja brzih punjača tako da su kombiji spremni za svakodnevnu vožnju nakon što se baterije napune preko noći.\nPored EV600 je najavljena još jedna moderna alatka, a odnosi se na prevoz veće i teže robe od vozila do konačne destinacije. General Motors je naziva EP1, a veoma je slična ručnim spravama za pomeranje paleta. EP1 može da ponese terete do 90 kilograma i da se pokreće pri brzini od 4,8 km/h.\nIako verovatno neće uspeti da privuče veliki Amazon kao mušteriju, General Motors ipak ima dugogodišnje iskustvo sa drugim gigantima kao što su UPS i FedEx. Obe firme još uvek koriste klasične General Motorsove kombije iz osamdesetih godina prošlog veka, pa nema sumnje da su kvalitetni i pouzdani, čime partneri nemaju razlog da menjaju dobavljača.\nBilo kako bilo, više informacija ćemo sigurno znati do kraja godine.\ntags: BrightDrop EP1 EV600 general motors\nprevious Fordova kopija Jeepa odlazi u penziju\nnext Mercedes prinuđen da povuče novu S Klasu\nUvek bi radije izabrao ovaj GM kombi iz 1980-ih godina, ovo je legenda kojih jos uvek ima dosta na putevima.\nSubaru planira novu generaciju BRZ kupea\n04/02/2019 - 14:59\nLiban i Japan imaju 40 dana da se dogovore oko Karlosa Gona\n25/01/2020 - 11:21


Dekodiranje aplikacije “Skaj” dovelo do rekordne zapljene narkotika: “Bijelo” dominira na balkanskoj ruti - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Crna hronika Dekodiranje aplikacije “Skaj” dovelo do rekordne zapljene narkotika: “Bijelo” dominira na balkanskoj...\nDekodiranje aplikacije “Skaj” dovelo do rekordne zapljene narkotika: “Bijelo” dominira na balkanskoj ruti\nŠverc droge jedan je od glavnih mafijaških poslova u regionu, a nakon smanjenja obima posla u prvoj godini pandemije virusa korona balkanska ruta za šverc narkoticima, ako je suditi po policijskim akcijama ove godine, ponovo je aktivna, piše “Glas Srpske”\nTokom ove godine u BiH je zaplijenjena tona narkotika. Prema podacima MUP-a Republike Srpske u prva tri mjeseca zaplijenjeno je 35 kilograma, a od početka novembra više od 600 kilograma. Među najznačajnijim akcijama na razbijanju švercera droge su “Transporter” i “Storidž 2”, koje su sprovedene polovinom novembra i početkom decembra i u kojima je zaplijenjeno više od 360 kilograma droge. Osim toga, na području Trebinja u blizini sa granicom Crne Gore početkom novembra nađeno je 200 kilograma skanka i uhapšene su tri osobe, a u Istočnom Sarajevu 132 kilograma narkotika. Tada su zbog šverca drogom uhapšene četiri osobe kod Sarajeva koje su drogu vozile prema Bjelašnici.\nAkcijom “Transporter” je razbijena devetočlana kriminalna grupa koja je preko narko-kartela iz Južne Amerike nabavljala kokain “na tone” i dovozila ga u BiH i preko Mađarske i Hrvatske krijumčarila u zemlje Evropske unije. U toj akciji zaplijenjena su rekordna 303 kilograma skanka i 56 kilograma kokaina. Tada je velika količina skanka nađena u kombiju Banjalučanina Petra Dukića, koga tužilaštvo tereti da je nabavljao drogu za Banjaluku. Istražioci su utvrdili da su krijumčari pomenutu drogu kupovali i prodavali po cijenama od 35 do 38 hiljada evra za kilogram.\nPrema izvještaju Globalne inicijative protiv transnacionalnog organizovanog kriminala, mafijaši iz BiH su se povezali sa onima iz regiona i svoje poslove šire i premještaju širom Evrope. To su upravo potvrdile akcije “Transporter”, ali i “Storidž 2”, u kojoj je 8. decembra palo 19 dilera koje sumnjiče da su drogu švercovali iz Albanije, Crne Gore u BiH, a zatim za Hrvatsku, Sloveniju, Mađarsku i Njemačku. Istražioci su došli do saznanja da su osumnjičeni osim droge švercovali i oružje, ali i krijumčarili migrante u EU. Tokom akcije otkrivena je i ilegalna laboratorija za uzgoj marihuane i zaplijenjeno 70.000 KM i oko 1.860 evra za koje se sumnja da su zarađene švercom droge, kao i skupocjena auta, oružje i municija. Akcija je posljedica dekodiranja aplikacije “Skaj”, koja je bila omiljena kriminalcima širom svijeta.\nStručnjaci za bezbjednost naglašavaju da je jedna od glavnih karakteristika narko-biznisa na Balkanu povezanost mafijaških klanova, ali i njihova saradnja sa korumpiranim pripadnicima policijskih agencija. Bivši šef beogradske policije Marko Nicović smatra da je BiH idealna za tranzit narkoticima zbog korupcije u dijelu policije, slabe granične kontrole i njenog položaja.\n– Ljudi su tu sa malim platama i lako je podmititi pojedine policajce, carinike pa i političare. Često se iz policije prodaju informacije podzemlju. Takođe slaba kontrola na granicama između Crne Gore sa BiH, Srbijom i Hrvatskom narko-dilerima olakšava posao – kaže Nicović.\nIstiče da mafija koristi i migrante koji idu preko BiH za transport droge ka zapadnoj Evropi. Pojašnjava da preko BiH postoje tri rute za šverc narkoticima ka Evropskoj uniji.\n– BiH je sa jedne strane tranzitna ruta za šverc kokaina za zapadnu Evropu preko luke Ploče, u kojoj je u aprilu zaplijenjeno pola tone kokaina i niko nije otkriven. Kokainska ruta iz Južne Amerike ide od Kosova preko Sandžaka do Bosne i dalje u zemlje zapadne Evrope, dok heroin dolazi iz Turske preko Kosova u BiH i ide dalje u EU – rekao je Nicović.\nRazbijanje kriminalnih grupa i hapšenje dilera često je posljedica njihove svađe.\n– Kada se sukobe, oni jedni druge namještaju policiji u znak osvete. Da nije toga imali bismo sigurno manje akcija hapšenja – rekao je Nicović.\nTvrdnje stručnjaka potvrđuju i rezultati policijskih akcija na terenu koje su ogolile povezanost šverca droge u Srpskoj i BiH sa “škaljarskim” i “kavčanskim” kriminalnim klanovima iz Crne Gore i onima iz Srbije. Razotkriveno je da se među narko-dilerima često nalaze najtraženiji kriminalci, ali i policajci i ljudi bliski političarima. Tako je akcijom “Storidž 2” obuhvaćen i Milivoje Lovrenović, za kojim je raspisana potjernica za ubistvo Strahinje Stojanovića u Beogradu. On godinama važi za opasnog i žestokog momka za kojeg se vezuju brojna teška krivična djela, među kojima su ubistva, a navodno je blizak vrhu kriminalnog miljea u Srbiji. U ovoj akciji pao je i suspendovani policajac iz Gradiške Dragan Gavrilović, koji iza sebe ima i optužnicu za krađu bojeve municije tokom vježbi i lažiranje dokumentacije da bi to prikrio. On je nakon svega dobio otkaz. U akciji “Transporter” pao je još jedan policajac, suspendovani inspektor Mladen Milovanović, koji je hapšen i u julu zbog pomaganja u skrivanju Miloša Božovića sa Cetinja, koji je tada pao po potjernici Interpola za ubistvo. Božović je prema pisanju crnogorskih medija član “škaljarskog klana”. Na čelu kriminalne grupe razbijene u akciji “Transporter” bio je Bojan Cvijetić, bivši savjetnik Dragana Mektića u vrijeme njegovog mandata kao ministra bezbjednosti BiH. Stručnjaci tvrde da sve to ukazuje da dileri imaju pipke u svim strukturama društva, koji im olakšavaju posao.\nIako je BiH uglavnom tranzitna zona za drogu, kriminalci iz regiona dio narkotika ostavljaju za domaće tržite na kojem organizuju svoje grupe za šverc narkoticima. Tako je akcijom “Kodeks” otkrivena grupa koja je kokain i marihuanu švercovala na području Banjaluke, a zaplijenjena su dva kilograma marihuane i 260 grama kokaina. Samo nekoliko dana prije “Kodeksa” na području Gradiške u akciji “Kelner” razbijena je grupa preprodavaca droge po kafićima. Osim ovih policija Srpske je sprovela akcije “Kosmos”, “Vagon”, “Kej” i “Dojavljivač”, u kojima je uhapšeno više osoba i zaplijenjeno blizu 20 kilograma raznih narkotika.\nPrethodni članakJAVNA RASPRAVA O NACRTU BUDŽETA OPŠTINE NEVESINjE 17. DECEMBRA\nNaredni članakBileća-Sjećanje na slavne dane srpske istorije


- Priotitet ovog Štaba su zaštita i spasavanje ljudi - naglasio je predsedavajući republičkog Štaba za vanredne situacije i premijer u tehničkoj vladi Ivica Dačić, na vanrednoj sednici tog tela povodom situacije nastale zbog poplava na teritoriji Republike.\nDačić je rekao da lokalne samouprave, koje su pogođene poplavama, moraju biti ažurnije i koordinirati rad sa republičkim organima i naglasio da se mora poštovati Zakon o vanrednim situacijama, što znači da ne treba da čekaju pomoć iz Beograda, već da učine sopstvenim sredstvima.\nOn je izrazio svoje nezadovoljstvo što se ponavljaju situacije o ugroženim područjima od poplave iz 2011. godine, gde su potpuno ista područja ponovo ugrožena, što rečito govori o nebrizi lokalne samouprave o stanju zaštite vodotokova na svojoj teritoriji.\nDačić je ocenio da je to nedopustivo, sa čime su se saglasili i ministri odbrane Nebojša Rodić i građevinarstva Velimir Ilić.\nUkoliko se desi da Sektor za vanredne situacije MUP-a Srbije nema dovoljno tehničkih sredstava za otklanjanje posledica nepogoda, mora se uvesti radna obaveza po zakonu i angažovati ljudstvo i tehnika iz lokalnih preduzeća, jer je reč vanrednom stanju, naglasio je Dačić na sednici Štaba otvorenoj za javnost.\nOn je zatražio od RHMZ da na vreme upozori Štab za vanredne situacije o potencijalno jakim padavinama i drugim vremenskim nepogodama i veću kooperativnost i koordinaciju javnog preduzeća “Srbijavode” i Direkcije za vode u rešavanju problema na terenu, izazvanih poplavama.\nDačić je zadužio generalnog sekretara vlade Veljka Odalovića da sačini plan koji će ministri biti zaduženi za rešavanje problema na terenu i da napravi predlog za obezbeđenje sredstava za sanaciju šteta od poplava.


U cilјu afirmacije visokog obrazovanja, a shvatajući aktuelni društveno–ekonomski momenat, Pravni fakultet za privredu i pravosuđe u Novom Sadu Univerziteta Privredna akademija ( u nastavku Fakultet), osnovao je stipendijski program “Prof. dr Slavko Carić”, koji je usmeren ka nagrađivanju postignutog uspeha srednjoškolaca – budućih studenata koji konkurišu za upis na Fakultet. Stipendijski program je podržan od strane Pokrajinskog sekretarijata za nauku i tehnološki razvoj, kao i Fonda „Evropski poslovi“ Autonomne pokrajine Vojvodine.\nPlanirano je da sprovođenje Stipendijskog programa otpočne sa upisnim rokom.\nStatus „Student-stipendista“ se stiče na osnovu Konačne rang liste za upis. Student-stipendista se, na osnovu raspisanih uslova Stipendijskog programa, mora rangirati među prvih 30 studenata na Konačnoj rang listi Fakulteta, koja se objavljuje na sajtu Fakulteta, kako bi ostvario pravo na stipendiju.\nStatus „Student-stipendista“ se stiče na osnovu Konačne rang liste za upis. Student-stipendista se, na osnovu raspisanih uslova Stipendijskog programa, mora rangirati između 31-og i 50-og mesta na Konačnoj rang listi Fakulteta, koja se objavljuje na sajtu Fakulteta, kako bi ostvario pravo na stipendiju.


„BMW“ niže rekordne godine › Made-in-Germany.rs\nKako je saopštio nemački proizvođač automobila „BMW“, 2014. godina bila je njegova peta uzastopna rekordna proizvodna godina, zahvaljujući snažnoj tražnji za njegovim automobilima na tržištu.\n– U prošloj godini smo nastavili sa dobrim rezultatima, ostvarili smo novi rekord prodaje, prihoda i zarade. Snažna tražnja za našim vozilima širom sveta doprinela je postizanju odličnih rezultata. U svetlu planiranog lansiranja 15 naših novih modela u ovoj godini, očekujemo rast prodaje širom sveta i novi rekordan broj isporuka – izjavio je izvršni direktor kompanije „BMW“ Norbert Rajthofer, a prenosi agencija „Frans pres“.\nNemačka automobilska kompanija u prošloj godini je prodala ukupno 2,11 miliona svojih vozila u svetu, što je za 7,9 posto više u odnosu na 2013. godinu. Istovremeno prihodi su uvećani za 5,7 posto, na 80,4 milijarde eura, a profit iz poslovanja za 14,3 posto na 9,11 milijardi. Neto zarada kompanije porasla je za 9,2 posto, na 5,81 milijardu eura.\n„BMW“ najavljuje da će svojim deoničarima isplatiti uvećane dividende od 2,90 posto po akciji, odnosno 2,92 eura po preferencijalnoj akciji, u odnosu na 2,60 i 2,62 eura koliko je bilo isplaćeno u 2013.\nOd MiG na 18/03/2015 / Auto industrija, Finansije, Investicije, Trgovina / Ostavite komentar\nBonus od 5.900 eura za radnike „Folksvagena“


Жиг Инфо - Umrla velika srpska pesnikinja Mira Alečković - 2008. godine\nUmrla velika srpska pesnikinja Mira Alečković - 2008. godine\nSuper User\t 06 јануар 2018\nBila je jedna od najboljih učenica Desanke Maksimović i njena bliska prijateljica, do kraja njenog života, a Branko Ćopić joj je bio venčani kum.\nStudirala je i završila opštu književnost i slavistiku u Beogradu, kao najbolja studentkinja u klasi čuvenog srpskog lingviste, profesora Beogradskog univerziteta i akademika Aleksandra Belića, a potom i višu Fušeovu školu pri Sorboni.\nBila je poliglota i govorila je čak deset stranih jezika: francuski, nemački, engleski, ruski, italijanski, poljski, češki, makedonski, slovenački, slovački...\nNajveći deo Drugog svetskog rata je provela u ustaničkoj Toplici. U ratu je bila bolničarka, sa završenom bolničkom obukom, i lečila je ranjenike, ali je takođe nosila i pištolj, pa i pušku.\nZanimljiv je podatak da je, uprkos preležanoj tuberkulozi u detinjstvu i mučenju u beogradskoj Specijalnoj policiji (gde su je tukli volujskim žilama po nogama i grejalicom joj pržili noge), na krosu koji je održan odmah poslije završetka Drugog svetskog rata u Beogradu, među 10.000 devojaka stigla druga na cilj, iako se nikada nije bavila atletikom, mada je s ponosom isticala da je bila „sokolica" u velikom slovenskom i evropskom pokretu „Sokol".\nMira Alečković je umrla 27. februara 2008. godine u Beogradu, u 85. godini života. Sahranjena je 3. marta, uz vojne počasti, u Aleji velikana na Novom groblju.


source.ba | Biden slavi 78. rođendan, biće najstariji predsjednik SAD u historiji\nBiden slavi 78. rođendan, biće najstariji predsjednik SAD u historiji\nNovoizabrani američki predsjednik Joseph Biden slavi 78. rođendan, tako da će, kada za dva mjeseca preuzme dužnost, biti najstariji predsjednik SAD u historiji.\nBiden u povodu godišnjice Daytona: Danas slavimo napore mirotvoraca, ali žalimo za izgubljenim životima\nPored suočavanja sa najtežom zdravstvenom krizom u ovom vijeku, visokom stopom nezaposlenosti i rasizmom, Biden će pokušati da dokaže i da je, uprkos godinama, dorastao novom poslu.\nDo sada je najstariji predsjednik SAD bio Ronald Reagan, koji je 1989. napustio Bijelu kuću 16 dana prije svog 78. rođendana.\nTokom predizborne kampanje, sedamdesetčetvorogodišnji američki predsjednik Donald Trump je tvrdio da Biden ne posjeduje oštrinu uma neophodnu šefu države.\nTokom izbora u Demokratskoj partiji, neki kandidati postavljali su pitanje da li pripadnici Bidenove i Trumpove generacije predstavljaju dobar izbor za suočavanje sa problemima klimatskih promjena i rasne ravnopravnosti.\nBiden je u septembru izjavio da će biti "potpuno transparentan" o svom zdravlju, ali nije precizirao kako će to raditi, navodi AP.


Požar guta četinarsku šumu u novovaroškom selu Negbina - ZLATIBORSKE NOVINE\nU novovaroškom selu Negbina, danas u poslepodnevnim satima buknuo je požar koji guta veću površinu četinarske šume.\nVatrogasci iz Nove Varoši i Prijepolja, pokušavaju da obuzdaju požar. Pored nepristupačnog terena, dodatni problem predstavlja visoka spoljašnja temperatura.\n“Vatrogasci su uspeli da lokalizuju požar i za sada nema opasnosti da se požar proširi na okolna domaćinstva a šumari i vatrogasci su u stalnom dežurstvu”, kazao je predsednik opštine Nova Varoš Radosav Vasiljević.\nPožar je izbio na delu šume kojim gazduju “Srbijašume”.


Boss zatvara stadion Giantsa - Rock SvirkeRock Svirke\nBoss zatvara stadion Giantsa\nBruce Springsteen i E Street Band održaće tri koncerta na stadionu fudbalskog tima Giants u Nju Džersiju, pre nego što taj objekat bude srušen.\nBoss je na sinoćnom nastupu u Nju Džersiju najavio da će koncerti na legendarnom stadionu biti održani 30. septembra, 2. i 3. oktobra.\nProdaja karata počeće 1. juna, piše Billboard.\nList dodaje da dobar deo repertoara aktuelne turneje čine favoriti fanova, poput pesama Rosalita, I’m Going Down, Growin’ Up i Jungleland.\nSpringsteen s bendom na evropski deo turneje kreće sledeće nedelje.\nSpringstinov rediteljski debi – „Hunter Of Invisible\nBelgrade Calling Festival ove godine na Tašmajdanskom…\nPoslušajte novi singl Šinejd O’ Konor –…


Tajkun iz Kule pretio novosadskom novinaru - Novi Sad\nTajkun iz Kule pretio novosadskom novinaru\n17:10:00 06.10.2016, Komentara: 0\nNovi Sad - Novosadskom novinaru Milošu Staniću pretio je lokalni tajkun iz Kule Nikola Džomba, nezadovoljan tekstom pod nazivom "U opštini Kula tajkun deli državnu zemlju" objavljenom u listu Blic, i uputio mu čitav niz pretnji i uvreda.\nNezavisno društvo novinara Srbije i Nezavisno društvo novinara Vojvodine najoštirije su osudili takav postupak i od nadležnih organa zahtevaju hitnu reakciju u cilju zaštite novinara i sankcionisanja počinioca.\nNUNS i NDNV ističu da se pretnje moraju tretirati s posebno ozbiljnošću s obzirom na to da ih je uputio čovek sa veoma lošom reputacijom, koji je "strah i trepet" za građane Kule i ovog dela Vojvodine, a svojevremeno je i hapšen tokom akcije "Sablja". Džomba se spominje i kao ključni centar moći u Kuli i blizak je Srpskoj naprednoj stranci.\nNUNS i NDNV izražavaju zabrinutost što su pretnje novinarima postale svakodnevica i upozoravaju da je postalo uobičajeno da napadi na novinare ostaju bez bilo kakvih sankcija.


Ewan McGregor želi ulogu u novim 'Ratovima zvezda' Prolog\nEwan McGregor želi ulogu u novim 'Ratovima zvezda'\nMcGregor kaže da će se odazvati ako ga pozovu da ponovi svoju ulogu u svemiru.\nSedma epizoda 'Ratova zvezda' priprema se u Disneyjevoj radionici, a kada je Digital Spy nedavno imao interviju sa glumcem Ewan McGregorom, koji je u Lucasovim prednastavcima bio Obi-Wan, on je izjavio da je spreman na akciju ako ga studio pozove:\n'Pretpostavljam, da, naravno. Ako me trebaju, da, biću srećan da se vratim', kaže on, ali i dodaje da zasad ni sam o celom projektu ne zna ništa više od onog što čita na internetu, kao i svi drugi.\nMcGregor je Obi-Wan Kenobi postao 1999, a u izvornoj trilogiji glumio ga je Alec Guiness.\nSedma epizoda 'Ratova zvezda' očekuje se tokom 2015. godine.\nSandra Bullock i Heidi Klum u provodu


Arsić najavio veću kontrolu kretanja migranata u Bujanovcu - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Arsić najavio veću kontrolu kretanja migranata u Bujanovcu\nArsić najavio veću kontrolu kretanja migranata u Bujanovcu\nBujanovačke19. feb 2020.DRUŠTVO, NASLOVNA 1\nBujanovac, 19. februar 2020. – Stojanča Arsić, zamenik predsednika opštine Bujanovac najavio je da će zakazati sednicu Saveta za bezbednost na kojoj bi se rešili problemi koje žitelji okolnih naselja imaju sa migrantima smeštenim u Prihvatnom centru u fabrici Svetlost, o čemu su Bujanovačke u nekoliko navrata pisale.\nArsić, koji je u utorak predsedavao sednicom opštinskog Štaba za vanredne situacije kao prvu meru naveo je hitno postavljanje rasvete između Božinjevca i Levosoja, kao i novog nadvožnjaka do ulaza u ovo selo.\nKako je rekao, to će koštati oko 450.000 dinara i biće plaćeno iz lokalnog budžeta.\n–Brojni meštani ovih sela kuda prolaze migranti nam se žale, prinuđeni su da noću čekaju decu iz škole i žene sa posla. Nemamo ništa protiv migranata, ali to više nisu porodice sa decom već se radi o mlađim, vojno sposobnim muškarcima, tako da najpre moramo da zaštitimo naše ljude, rekao je Arsić.\nOn je dodao da će od nadležnih tražiti da pojačaju kontrolu ulaska i izlaska migranata iz Prihvatnog centra:\n-Bezbednosna situacija u opštini je narušena zbog ponašanja pojedinih migranata. Imamo situaciju da ih, kao nedavno, sa mađarske granice dovoze ovde. Mi u Bujanovcu smo u poslednjih dvadesetak godina imali brojne bezbednosne probleme sa kojima smo se izborili i sada, umesto da živimo u miru, imamo problem sa migrantima. Jeste da treba pomoći tim ljudima, ali nama je naše lokalno stanovništvo na prvom mestu, naglasio je Arsić.\nTAGmigranti opštinski štab za bezbednost Stojanča Arsić\nPrevious PostOpština pomaže dve romske porodice čije su kuće izgorele u požaru Next PostAdem Salihi iz familije Fitovci na čelu nove romske partije\nU kamionu iz Bujanovca na prelazu Batrovci otkriveni migranti\nBujanovačke26. jul 2020.\nOne thought on “Arsić najavio veću kontrolu kretanja migranata u Bujanovcu”\nBogoljub Tomic 20. februara 2020. at 02:13\nPosto su izbori blizu neki gradjani ce.dobiti ulicno osvetljenje. Vest koju mozete svrstati u komediju ili tragediju 21 veka. Iz cele Srbije vec dugo vremena dovlace se u nasu opstinu oni najgori ali smo se setili nekako bas sada. Jedno je sigurno,Vi koji cete sada konacno biti osvetljeni opet cete biti u mraku,cim izbori prodju a agresivni i kriminalni migranti ce vam ostati da vas opet vrebaju u mraku. Jedino.cemu se mozete nadati,doci ce vam jos migranata a za ostalo cekajte sledece izbore.


Počinje sa radom naučno-istraživačka labaratorija Fakulteta za sport - Fakultet za sport\nPočinje sa radom naučno-istraživačka labaratorija Fakulteta za sport\nHome/Servis/Vesti/Počinje sa radom naučno-istraživačka labaratorija Fakulteta za sport\nNaučno istraživačka labaratorija Fakulteta za sport Univerziteta „Union – Nikola Tesla“ počinje sa radom. Ovaj izuzetno ambiciozan projekat realizovan je u sklopu dugoročne strategije razvoja fakulteta i njegove politike kvaliteta, uvažavajući značaj naučno-istraživačkih laboratorija u funkciji unapređenja obrazovno-naučnog rada, kao i razvoja sporta.\nLaboratorija je opremljena savremenom opremom koja je sertifikovana za naučno-istraživački rad, a što je još važnije, opsluživaće je najbolji naučni i stručni kadrovi sa Fakulteta za sport, već dokazani u oblastima dijagnostike u sportu, programiranja takmičarske forme, metodike sportskog treninga i kondicioniranja. Ta sinergija vrhinske tehnologije, stručnog znanja i ogromnog iskustva, stavlja se na raspolaganje ne samo studentima, nastavnicima i saradnicima Fakulteta za sport, već i sportskim savezima, klubovima i pojedincima, a u svrhu što kvalitetnijeg individualnog rada i ostvarivanja boljih takmičarskih rezultata.\nOva labaratorija, u okviru redovne delatnosti Fakulteta za sport Univerziteta „Union – Nikola Tesla“, imaće nekoliko ciljeva:\nunapređivanje vaspitanja i obrazovanja studenata\nunapređivanje nastave na osnovnim i master studijama na Fakultetu za sport\nunapređivanje naučno-istraživačke produktivnosti\nsticanja uslova za organizaciju i realizaciju doktorskih studija\npraktične primene stečenih znanja u funkciji sportista\nsavetovanja studenata, trenera, sportista, roditelja.\n– Praćenje naučnih tendencija u funkciji razvoja nauka o sportu predstavlja uslov na koji se treba oslanjati i bez koga se ne može usavršavati i opstati u stručnom, naučnom, kao i u egzistencionalnom smislu. Opstanak i razvoj jedne institucije nije realno očekivati ako ne postoji stručni kadar, materijalno-tehnički uslovi i dobra organizacija rada – rekao je prodekan za nastavu Fakulteta za sport doc. dr Nemanja Ćopić objašnjavajući razloge ovako kvalitativnog napretka u sistemu nastave.\nOva naučno-istraživačka labaratorija poseduje uslove za realizaciju složenih postupaka istraživanja i merenja kojim se utvrđuje:\nstanje zdravlja sportista, dece i opšte populacije\nmorfološke karakteristike (procenat masnog tkiva, mišićne mase…)\nmotoričke i funkcionalne sposobnosti (jačina, snaga, brzina, izdržljivost, gipkost, okretnost)\nZa utvrđivanje stanja zdravlja, rasta, razvoja i sposobnosti primenjivaće se somatoskopija, antropometrija, ergometrija i motorički testovi.\nVeliku koriost svakako će imati studenti sa studijskog programa Trener u sportu, koji će biti u prilici da se upoznaju sa načinom sprovođenja laboratorijskih testova, kao i dijagnostikovanja motoričkih sposobnosti. Takođe, studenti će moći da nauče kakva je dinamika rasta i razvoja motoričkih sposobnosti, zatim kakva je priroda i struktura samih motoričkih i funkcionalnih sposobnosti, kao i da procene efekte različitih programa vežbanja i uslova rada.\nRedovni profesor Fakulteta za sport i jedan od njapriznatijih sručnjaka za fizičku pripremu prof. dr Vladimir Koprivica istakao je mogućnost široke primene ove labaratorije:\n– Ovako moderna i tehnički opremljena labarotorija moći će da se koristi u nastavi, nauci i praksi. Kada je reč o nastavi, obučavaćemo studente da mogu da testiraju sportiste, rekareativce, decu i da iz toga izvuku adekvatne programe rada. Praktičnu primenu labaratorija će imati u testiranju sportista i sportskih ekipa svih uzrastnih kategarorja i davanje preporuka terenerima za praktičan rad i davanje uvida u stanje sportista koje trenira. I na kraju, na osnovu svih dobijenih rezultata testiranja biće omogućeno objavljivanje naučnih i stručnih radova u domaćoj i stranoj periodici – pojasnio je profesor Koprivica.


Kraljevo pod krovom - Istinomer\nKraljevo pod krovom\nKoordinator Vlade Srbije za pomoć kraljevačkom regionu o obnovi kuća nakon zemljotresa. (Tanjug, 10. 11. 2010. godine)\n„Svi objekti u Kraljevu i okolini koji su u zemljotresu ostali bez krova biće pokriveni do kraja ove nedelje.“\nNakon zemljotresa koji je 3. novembra pogodio Kraljevo, jedan od prioritetnih koraka u sanaciji štete bio je pokrivanje krovova na oštećenim kućama. Koordinator Vlade Srbije za pomoć Kraljevačkom regionu Milan Marković naglasio je da će potpuna obnova trajati i tokom naredne godine, ali da će kuće hitno biti pokrivene crepom.\nKrovovi su popravljeni predviđenom dinamikom i okončana je prva faza sanacije štete.\n„…Ispunili smo, dakle, taj cilj, žureći da preduhitrimo kišu i snegove koji ubrzo dolaze. Do juče smo ugradili tačno 1,2 miliona crepova i možda je još ponegde ostalo da se tokom naredna dva-tri lepa dana, kako najavljuju meteorolozi, dovrše ili poprave preostali krovovi.“\ngradonačelnik Kraljeva Ljubiša Simović, Večernje novosti, 14. 11. 2010. godine\nPotpuna obnova srušenih i oštećenih objekata tek predstoji, kako su nadležni i obećali, ali s obzirom na to da su krovovi obnovljeni u predviđenom roku, Istinomer ministru Markoviću daje ocenu „ispunjeno“.


Grupa od devet profesorki i predavačica na Višoj medicinskoj školi strukovnih studija (VMŠSS) u Ćupriji koje su 2018. godine otpuštene s posla, za desetak dana vratiće se na svoja stara radna mesta, saznaje N1 od dr Sunčice Ivanović.\n“Javile smo se na raspisani konkurs u VMŠSS u Ćupriji, konkurisale i čekamo da prođe rok za žalbe. U biblioteci škole u Ćupriji na uvid javnosti je stavljen izveštaj komisije u kojima smo nas devet koleginica proglašene najboljim kandidatima. Konkurisale su još dve koleginice i jedan kolega koji nisu iz naše grupe otpuštenih”, kaže za N1 dr Sunčica Ivanović, viša predavačica VMŠS.\nDoktorka Ivanović je zadovoljna ispunjenjem obećanja nadležnih u prosveti.\n“Naša višegodišnja borba da se vratimo na radna mesta koja su zauzeli visoki funkcioneri i narodni poslanici SNS se isplatila. Obećanje da će raspisati konkurs na koji će nam biti omogućeno da konkurišemo ispunili su ministar prosvete Mladen Šarčević i Zorica Duković, predsednica Akademije vaspitačko-medicinskih studija u Kruševcu, kojoj pripada VMŠSS Ćuprija”, kaže.\nPrema rečima dr Sunčice Ivanović, rok za žalbe na konkurs ističe 31. jula i dodaje da je i dalje u postupku sudski proces pred osnovnim sudom za neosnovane otkaze za devet profesorki i predavačica Više medicinske škole stukovnih studija u Ćupriji.\nPosle otpuštanja grupe profesorki i predavačica njihova mesta u VMŠSS zauzeli su Aleksandar Martinović, šef poslaničke grupe SNS u prethodnom sazivu Skupštine Srbije, Vladimir Orlić, zamenik šefa poslaničke grupe SNS i visoki funkcioner SNS Ivan Bošnjak, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave.\n“Novi Geoks”: Još jedna strana kompanija OTPUŠTA RADNIKE


Putnici odabrali „Aerodrom godine“ - Biznis Info\nYou are at:Home»Biznis cafe»Putnici odabrali „Aerodrom godine“\nPutnici odabrali „Aerodrom godine“\nBy BiznisInfo on\t 05/11/2019 Biznis cafe\nAerodrom Istanbul osvojio je nagradu „Aerodrom godine“ po izboru čitatelja magazina International Airport Reviews’ (‘Readers’ Choice: Airport of the Year), saopćeno je u ponedjeljak. Ovo je jedna od kategorija u kojoj IAR bira aerodrom godine, pored kategorija kao što su Briga za okoliš, Održivi razvoj, Pristup za osobe sa smanjenom mobilnošću.\nČitatelji renomiranog časopisa glasali su za 10 različitih aerodroma širom svijeta, odlučujući se za onaj koji im je pružio najbolje iskustvo, uzimajući u obzir brojne faktore poput kašnjenja letova, povezanosti i čistoće, piše turski Daily Sabah.\nIzvršni direktor istanbulskog aerodroma Kadri Samsunlu rekao je u videu objavljenom na IAR-ovoj web stranici da su počašćeni nagradom. Kazao je da je aerodrom pružao usluge punog kapaciteta od prvog dana i dodao da su oni „na samom početku dugog puta“.\nPrema IAR-u, aerodrom u Istanbulu „dobio je izvanredan broj glasova“, ostavljajući iza sebe aerodrome poput London Heathrow, Dubai International i Vancouver.\nUrednica američkog časopisa Tara Nolan istakla je da novi aerodrom u Istanbulu služi “kao globalno čvorište između Azije, Afrike i Europe”.\nPrva faza džinovskog aerodroma u Istanbulu službeno je otvorena 29. oktobra 2018., na 95. godišnjicu osnivanja Turske Republike. Za godinu dana opslužili su oko 40,47 miliona putnika.\nAerodrom može prihvatiti 90 miliona putnika godišnje u trenutnoj fazi razvoja, što, iako je velika brojka, nije ništa u usporedbi s potencijalnim kapacitetom za opsluživanje 200 miliona nakon završetka svih faza.\nKada bude u potpunosti operativan, biće to najveći svjetski aerodrom po broju putnika. Očekuje se da će sve četiri faze izgradnje i proširenja aerodroma, uključujući šest pista, biti završene do 2028. godine.\nZamišljeno je da ovaj aerodrom postane globalno avijacijsko središte koje će opsluživati više od 100 aviokompanija i letova na preko 300 destinacija širom svijeta.\nDramatičan pad broja studenata u Federaciji


Ženska prava su ljudska prava -\nU okviru promocije ženskih ljudskih prava i edukacije žena o njihovim socijalno-ekonomskim pravima, Centar “OKO” realizovao je projekat “Osnaživanje ekonomskog i socijalnog položaja žena”, koji je sufinansiranjem podržala gradska opština Mladenovac.\nPrva faza projekta obuhvatala je sprovođenje informativne kampanje kroz izradu i distribuciju flajera i bedževa. Navedeni promotivni materijal deljen je građanima/kama.\nU skladu sa zapažanjima i preporukama Komiteta za eleminisanje diskriminacije žena, sadržaj flajera je činio sve akspekte diskriminacije žena sa fokusom na prisutnost diskriminacije u određenim oblastima, koje žene se najčešće susreću sa diskriminacijom i kako se ista manifestuje, dok je na bedžu navedena poruka „Ženska prava su ljudska prava“.\nDruga faza projekta obuhvatala je organizovanje radionica na temu „Socijalno-ekonomska prava žena“. Segmenti radionica: uloga institucija u oblasti socijalne zaštite i zakonski okviri, razmena mišljenja i stavova o ostvarivanju prava.\nImplementacija projekta imala je za cilj povećanje vidljivosti problema žena i promociju ženskih ljudskih prava.\n← Završen projekat “Podrška deci sa smetnjama u razvoju”\tObuka za rad na računaru za žene sa sela opštine Mladenovac →


Obeležene dvadeset dve godine od bombardovanja Srbije | Televizija Leskovac\nObeležene dvadeset dve godine od bombardovanja Srbije\nPolaganjem venaca na spomenik stradalima u sukobima i NATO agresiji od 1990. do 1999, obeležena je 22. godišnjica od početka NATO agresije na Saveznu Republiku Jugoslaviju.\nVence su položili predstavnici Grada Leskovca, Organizacija boraca veterana rata od 1991. do 1999. godine i Savez udruženja boraca narodnooslobodilačkog rata.\nNa današnji dan pre 22 godine počeli su vazdušni napadi NATO snaga na Srbiju, odnosno tadašnju Saveznu Republiku Jugoslaviju. Za 78 dana, koliko je trajalo bombardovanje, poginulo je oko tri hiljade ljudi, pripadnika snaga bezbednoisti i civila, među kojima je bilo i Leskovčana.\nOdluka o bombardovanju doneta je, prvi put u istoriji, bez odobrenja Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija. Tokom 11 nedelja napada uništeno je i oštećeno 25.000 stambenih objekata, onesposobljeno 470 kilometara puteva i 595 kilometara pruga. Oštećeno je 14 aerodroma, 19 bolnica, 20 domova zdravlja, 18 dečjih vrtića, 69 škola, 176 spomenika kulture i 44 mosta, dok je 38 razoreno.\nBombardovanje je okončano potpisivanjem Vojnotehničkog sporazuma u Kumanovu 9. juna 1999, da bi tri dana nakon toga počelo povlačenje vojske Jugoslavije sa Kosova i Metohije\nTags: bombardovanje 1999., NATO agresija\nPanorama, utorak 23. mart 2021.


Grenel demantovao Vučića: SAD nisu potpisivale sporazum, to su učinile Srbija i Kosovo - JUGPRESS\nGrenel demantovao Vučića: SAD nisu potpisivale sporazum, to su učinile Srbija i Kosovo\nPostavio: Jugpress 5 Septembra, 2020\nSpecijalni izaslanik američkog predsednika za pregovore Kosova i Srbije Ričard Grenel izjavio je večeras da SAD nisu strana u sporazumu Srbije i Kosova o normalizaciji ekonomskih odnosa.\nGrenel je time negirao večerašnju izjavu srpskog predsednika Aleksandra Vučića da su Srbija i Kosovo danas potpisali bilateralne sporazume sa SAD o normalizaciji ekonomskih odnosa Beograda i Prištine.\n“Potpisali su sporazum da rade zajedno, nisu potpisali sa SAD. Mi nismo potpisnik”, rekao je Grenel na konferenciji za novinare u Vašingtonu.\nOn je dodao da “ne bi ni pokušavao da razjasni šta je predsednik Vučić mislio kada se obraćao srpskim medijima”.\n“Ono što je (Vučić) rekao u sali za sastanke je da je ovo istorijski sporazum koji će doprineti normalizaciji regiona. Pričao je o mini-Šengen zoni”, kazao je Grenel.\nNa konstataciju novinara da je uz lidere Srbije i Kosova i predsednik SAD Donald Tramp nešto potpisao na današnjoj ceremoniji u Beloj kući, Grenel je rekao da je to učinio “kao svedok da kaže ‘Ovo je sjajan sporazum i SAD su srećne zbog toga'”.\n“Tramp je potpisao, kako bih to opisao, u osnovi pismo kojim potvrđuje da će raditi zajedno i sprovesti sporazum”, naveo je Grenel.\nUpitan da li su Vučić i premijer Kosova Avdulah Hoti danas potpisali međusobni sporazum, Grenel je rekao da su “potpisali sporazum da će raditi zajedno na normalizaciji ekonomskih i trgovinskih odnosa”.\nGrenel je kazao da SAD “nisu primoravale” dve strane ni na šta, da su im pružile “priliku da pričaju” i da nisu imali nikakav “veliki plan i nikakve zahteve”.\n“Svakako nije bilo reči o sporazumima o teritorijama, to nikada nije razmatrano u mom prisustvu”, dodao je Grenel.\nOn je rekao i da je “pogrešno reći” da je u prvoj verziji sporazuma postojala “tačka 10” koja se odnosila na uzajamno priznanje Srbije i Kosova jer “nijedna tačka nije bila numerisana”.\n“Tokom pregovora je bilo zaista mnogo tema, mnogo stvari je promenjeno i dodato. Pravilo je bilo da ništa nije dogovoreno dok sve ne bude dogovoreno”, naveo je Trampov izaslanik.\nVučić je ranije večeras izjavio u Vašingtonu da je Srbija potpisala bilateralni sporazum sa SAD o normalizaciji ekonomskih odnosa sa Kosovom, a ne trilateralni.\n“Potpisali smo bilateralni sporazum sa SAD, ovo nije trilateralni sporazum. Treća strana nije priznata kao subjekt međunarodnog prava što je za nas bilo veoma važno”, rekao je Vučić novinarima.\nPosle ceremonije potpisivanja sporazuma Vučić je kazao da tim sporazumom Srbija “uređuje odnose sa najvećom ili jednom od dve najveće sile sveta”.\nUhapšen sa 990 grama marihuane\nArhive Odaberite mjesec Septembar 2020 (487) August 2020 (464) Juli 2020 (529) Juni 2020 (531) Maj 2020 (535) April 2020 (603) Mart 2020 (676) Februar 2020 (454) Januar 2020 (434) Decembar 2019 (483) Novembar 2019 (479) Oktobar 2019 (519) Septembar 2019 (441) August 2019 (448) Juli 2019 (451) Juni 2019 (389) Maj 2019 (512) April 2019 (472) Mart 2019 (487) Februar 2019 (411) Januar 2019 (461) Decembar 2018 (485) Novembar 2018 (477) Oktobar 2018 (495) Septembar 2018 (455) August 2018 (521) Juli 2018 (495) Juni 2018 (475) Maj 2018 (491) April 2018 (435) Mart 2018 (457) Februar 2018 (376) Januar 2018 (498) Decembar 2017 (463) Novembar 2017 (399) Oktobar 2017 (407) Septembar 2017 (397) August 2017 (402) Juli 2017 (292) Juni 2017 (389) Maj 2017 (383) April 2017 (498) Mart 2017 (522) Februar 2017 (352) Januar 2017 (416) Decembar 2016 (467) Novembar 2016 (469) Oktobar 2016 (344) Septembar 2016 (310) August 2016 (271) Juli 2016 (318) Juni 2016 (330) Maj 2016 (315) April 2016 (420) Mart 2016 (340) Februar 2016 (287) Januar 2016 (282) Decembar 2015 (371) Novembar 2015 (332) Oktobar 2015 (358) Septembar 2015 (314) August 2015 (318) Juli 2015 (308) Juni 2015 (280) Maj 2015 (171)


Mladi iz Gacka učili o opasnostima vožnje u pijanom stanju\nGACKO - Agencija za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske (RS), Auto-moto savez (AMS) RS i Auto-moto društvo (AMD) "Gacko" organizovali su u utorak (19. april) saobraćajno-obrazovno predavanje na temu "Mladi kao rizična grupa u saobraćaju" za učenike trećih i četvrtih razreda Srednjoškolskog centra "Pero Slijepčević" u Gacku. Više od 150 gatačkih srednjoškolaca slušalo je predavanje profesionalnog psihologa o problemu vožnje pod uticajem alkohola, posebno kada su u pitanju vozači početnici, a nakon toga su održane pokazne vježbe sa takozvanim "pijanim naočarima" koje simuliraju određene (nedozvoljene) nivoe alkohola u organizmu. Predavanje "Mladi kao rizična grupa u saobraćaju" i pokazne vježbe dio su…\nPočela kampanja "Veži se zbog onih koje voliš"\nPRIJEDOR - Postavljanjem panoa sa uputstvima za pravilno korišćenje bezbjednosnog pojasa i dječijih auto-sjedišta, u Prijedoru je danas (19 april 2016.) počela kampanja "Veži se zbog onih koje voliš", koja će širom Republike Srpske biti sprovedena do 15. maja. Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić istakao je da Fond zdravstvenog osiguranja Srpske godišnje potroši 12 miliona KM na liječenje, zbrinjavanje i rehabilitaciju povrijeđenih u saobraćaju. "Podatak da samo 50 odsto vozača koristi pojas na prednjim sjedištima, a da je korišćenje na zadnjim sjedištima zanemarivo, kao i nepravilan prevoz djece, signal su da pokušamo da utičemo na učesnike…\nU Gacku i Nevesinju održaće se predavanja "Alkohol i mladi" i predstava "Mirka"\nGACKO/NEVESINJE - Auto-moto društva (AMD) "Gacko" i "Nevesinje" organizovaće u utorak (19. april) i srijedu (20. april 2016.) saobraćajno-obrazovna predavanja na temu "Mladi kao rizična grupa u saobraćaju" za učenike trećih i četvrtih razreda srednjih škola u opštinama Gacko i Nevesinje. Predavanje "Mladi kao rizična grupa u saobraćaju" biće održano u utorak u 12.30 časova u Gimnaziji "Pero Slijepčević" u Gacku, kao i pokazne vježbe sa takozvanim "pijanim naočarima", koje simuliraju uticaj alkohola na organizam čovjeka. U srijedu u 10.30 časova u Domu kulture u Nevesinju održaće se saobraćajno-obrazovno predavanje za učenike trećih i četvrtih razreda Srednjoškog centra "Aleksa Šantić".…\nKampanja "Veži se zbog onih koje voliš" počinje u utorak u Prijedoru\nBANJALUKA - Početak nove republičke preventivne kampanje pod nazivom "Veži se zbog onih koje voliš" biće ozvaničen na konferenciji za novinare koja će se tim povodom održati sutra (utorak, 19. april) u 11 časova u Domu zdravlja u Prijedoru (Ulica Vožda Karađorđa 2). Tom prilikom ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske (RS) Dragan Bogdanić, direktor Agencije za bezbjednost saobraćaja RS Milija Radović i generalni sekretar Auto-moto saveza (AMS) RS Ranko Babić postaviće info-graf obrazovne panoe na kojem su navedena uputstva za pravilno korišćenje bezbjednosnog pojasa, kao i dječijih auto sjedišta. Kampanja će se sprovoditi do 15. maja širom Srpske…\nZavršena zimska sezona, provjerite tehničku ispravnost vozila sa AMS RS\nBANJALUKA - Auto-moto savez Republike Srpske (AMS RS) podsjeća sve vozače da od petka, 15. aprila 2016. godine, prestaje da važi zakonska obaveza da sva motorna vozila u Republici Srpskoj (RS) i BiH moraju imati odgovarajuću zimsku opremu. S obzirom da se vozilo tokom zime nalazi u uslovima eksploatacije koje dovode do većeg habanja i trošenja određenih dijelova vozila, AMS RS će od 21. do 28. aprila sprovesti preventivnu akciju "Vozilo nakon zimskih uslova 2016" u okviru koje će vozači u Banjaluci, Prijedoru, Novom Gradu, Kozarskoj Dubici i Laktašima imati mogućnost da se informišu o stanju tehničke ispravnosti njihovih vozila…\nStrana 42 od 48


Горан Триван обишао завршне радове на санацији несанитарне депоније Прелићи у Чачку | Socijalistička partija Srbije\nGoran Trivan obišao završne radove na sanaciji nesanitarne deponije Prelići u Čačku Vesti\n9 juna, 2020 u 17:03\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan posetio je danas Čačak gde je razgovarao sa gradonačelnikom Milunom Todorovićem, i obišao transfer stanicu i završne radove sanacije i rekultivacije prve zone nesanitarne deponije „Prelići“ koji su izvedeni uz podršku Ministarstva.\nU razgovoru sa gradonačelnikom posvećenom realizovanim ekološkim projektima i daljim planovima u zaštiti životne sredine ove lokalne samouprave, ministar Trivan je izrazio zadovoljstvo zbog njenog uspešnog rada u ovoj oblasti i postignutim konretnim rezultatima i istakao da je Čačak lokalna samouprava koja može biti primer mnogima u razvoju zaštite životne sredine.\nPotvrda da je višegodišnje i kompetentno zalaganje i rad lokalne samouprave Čačka dovelo do rešavanja konkretnih problema u stanju životne sredine ove lokalne zajednice je i realizacija prve faze sanacije i rekultivacije prve zone nesanitarne deponije „Prelići“. Ministarstvo je u 2018. godini dodelilo oko 35 miliona dinara za radove prve faze na zatvaranju gradske nesanitarne deponije Prelići, a u decembru 2019. godine, na osnovu sprovedenog konkursa Ministarstva, potpisan je ugovor sa Gradom Čačkom za dodelu preko 66 miliona dinara za sufinansiranje druge faze radova.\nKako je tokom obilaska prve zone deponije Goran Trivan zaključio, izvedeni radovi su od izuzetnog značaja za kvalitet životne sredine grada, i istovremeno primer kako lokalna samouprava, sopstvenom inicijativom i zalaganjem, može promeniti uslove života građana na bolje. Kako je naglasio, od svog osnivanja Ministarstvo je podržavalo lokalne samouprave u pribavljanju projektno-tehničke dokumentacije za projekte u zaštiti životne sredine, koja je osnovni preduslov rešavanja najvažnijih ekoloških problema. Upravljanje čvrstim otpadom i prerada otpadnih voda ključna su pitanja za Srbiju, i zato će Ministarstvo nastaviti da podržava buduće ekološke projekte grada Čačka, ali i drugih lokalnih samouprava koje su angažovane u borbi za bolju i zdraviju Srbiju, naglasio je ministar.


Почетна - Naučno-tehnološki park Beograd\nNTP Beograd podržava razvoj inovacija i tehnološkog preduzetništva\nRaising Starts pre-seed program\nJedinstveni program podrške u najranijim fazama razvoja inovacija\nPoziv srpskoj dijaspori da uzme učešće u programima podrške\nIdeja je odličan START, ali vodimo te UP! Obuke za razvoj biznisa, rad sa mentorima, pristup investicionim fondovima – čeka te podrška za sve što ti je potrebno za ubrzan razvoj i izlazak na globalno tržište!\nRazvijajte nove tehnologije u zajednici inovatora i najtalentovanijih mladih umova. Povezaćemo vas sa našom mrežom partnera, podstaći međunarodnu izloženost i pokrenuti zajedničke inicijative.\nUskoči u startap svet! Nauči kako inovativne ideje postaju uspešni biznisi, u ekipi sa kojom možeš da podeliš iskustva i interesovanja.\nZašto NTP Beograd?\nNTP Beograd pruža podršku startapima i rastućim kompanijama da ubrzaju svoj rast i razvoj, osvoje nova tržišta i privuku investicije. Razvijamo programe i usluge prilagođene specifičnim potrebama kompanija u različitim fazama razvoja, kroz međunarodna partnerstva i nove inicijative koje podstiču sinergiju tehnologije i biznisa.\nNAŠA 2021 – NTP BEOGRAD RETROSPEKTIVA\nProdužene prijave za Raising Starts program do 30. decembra u podne\nRame uz rame sa svetom – ZenHire: AI selektor za lakši odabir kandidata za posao\nRame uz rame sa svetom – Inclusio: Platforma za podršku osobama sa invaliditetom\nObeležen kraj prvog ciklusa Raising Starts programa\nInspiracija pokreće ideje, izazovi podstiču inovacije, okruženje poziva na dinamiku! Nađi svoje mesto u NTP galaksiji inovacija!


“Otvorena ruka” pružena i migrantima u Tutinu – Radio Televizija Novi Pazar\n“Otvorena ruka” pružena i migrantima u Tutinu\nAugust 9, 2018 August 9, 2018 Sajma Drazanin 421 Views\nPredstavnici Udruženja građana “Otvorena ruka”, danas su posetili Centar za azil u Tutinu, upoznali se sa uslovima u kojima borave, ali i doneli vredne poklon pakete sa odećom, obućom i hurmama. U tom objektu trenutno je smešteno 104 migranta , a kako se moglo čuti od njih, svaka pažnja im puno znači, posebno u ovim mubarek danima kada im nedostaju svoji najbliži, koji su daleko od njih\n“Otvorena ruka”pružena je svima, kojima je pomoć potrebna, pa su tako članovi ovog udruženja poklonima obradovali migrante u tutinskom Centru za azil novom odećom i obućom, al ii hurmama iz njihovog kraja. Radnici, koji se ovde brinu o migrantima upoznli su goste iz Novog Pazara sa uslovima u kojima oni žive. Predstavili im rad ovog novootvorenog objekta, a volonter u ovom udruženju građana dr Nedžad Kršić ističe da ovo nije prvi put da “Otvorena ruka” pomaže migrantima.\nSvaka soba u Centru za azil u tutinu ima posebno kupatilo, obezbeđen je i mesdziž, ambulanta, kuhinja i trpezarija.\nZa mališane napravljen je i dečiji kutak, a sve je urađeno po evropskim standardima, ističu zapošljeni u ovom objektu.\nPomoćnik predsednika opštine Tutin Safet Derdemez kaže da je migrantima svaka pomoć , ali i pažnja značajna. On je zahvalio udruženju građana “Otvorena ruka” što su se setili da pomognu i migrantima.\nZaposleni u ovom centru za azil kažu da se trude migrantima svaki dan bude ispunjen, kako bi im na neki način nadomestili čežnju za svojom domovinom .\nNovi Centar za za azil u Tutinu, koji raspolaže sa 160 smeštajnih kapaciteta, u naselju Velje polje u Tutinu počeo je da radi u februaru. Trenutno se ovde nalazi 104 osobe, koje su došle iz Irana, Sirije, Bangaldeša, Pakistana iz Konga, a ovde su smeštena i dva lica iz Rusije. Kako je ocenjeno od 18 ovakvih centara u Srbiji, ovaj u Tutinu je jedan od najbolje opremljenih.\nPredstavnici Otvorene ruke su istakli da će i u narednom periodu pomagati migrantima u Tutinu.\n← dr Džodić i dr Mahmutović:Ozvaničen početak saradnje\nProkić: Moji nepostojeći komentari o Ljajiću plasirani su u prljave političke svrhe →


Nezaposlenost u Nemačkoj najniža od 1991. - Lepa Reč\nHomeVestiEkonomijaNezaposlenost u Nemačkoj najniža od 1991.\nLepa Reč Ekonomija, Svet\nBroj nezaposlenih u Nemačkoj dosegnuo je najniži nivo od 1991. godine, a stopa nezaposlenosti je pala na 5,1 posto, saopštila je Savezna agencija za zapošljavanje u Nirnbergu.\n„Uprkos oslabljenom rastu, tržište rada se i dalje razvija u pozitivnom smeru“, rekao je šef Savezne agencije za zapošljavanje Detlef Šele prilikom predstavljanja najnovijih statistika o nezaposlenima za mart.\nU poređenju sa februarom, u martu je zabeleženo 72.000 nezaposlenih manje, a u poređenju s martom prošle godine Nemačka broji 157.000 manje osoba bez zaposlenja.\nProlećno oživljavanje tržišta rada je ove godine, zbog neuobičajeno visokih temperatura i lepog vremena, posebno uticalo na porast zapošljavanja u sektorima građevine, poljoprivrede i ugostiteljstva.\nšef Savezne agencije je istakao da je porast broja zaposlenih koji rade puno radno vreme veći za preko 660.000 u poređenju s prošlom godinom.\nNajviše nepopunjenih radnih mesta beleži se u sektorima građevinarstva, javne uprave, maloprodaji i zdravstvu.


EXPRES VESTI - Pajtić: Dobra odluka ako bude vanrednih republičkih izbora\nPajtić: Dobra odluka ako bude vanrednih republičkih izbora\tAutor: expres 20 | 08 | 2015\tAko je odluka premijera Aleksandra Vučića da podnese ostavku i ide i na vanredne republičke izbore konačna, to je jedna od retkih dobrih odluka republičke vlade, izjavio je za RTV predsednik pokrajinske vlade i lider Demokratske stranke Bojan Pajtić.\nOn smatra da vanredni izbori, treći po redu u poslednje četiri godine, služe za to da se na neki način izbegne podnošenje računa ali mi ćemo, kako kaže, insistirati da gospodin Vučić i njegova vlada podnesu račune.\nRežim potcenjuje i neraspoloženje građana, ali i veoma loše ocene koje daje i Svetski ekonomski forum ističući da je srpska vlada jedna od deset najneefikasnijih vlada na svetu, rekao je Pajtić.\nJednostavno, pokazalo se da je vlada veoma loše radila i veoma će biti iznenađeni na tim vanrednim izborima, ocenjuje predsednik pokrajinske vlade i lider demokrata.\nVanredni pokrajinski i lokalni izbori neustavni\nPredsednik pokrajinske vlade Vojvodine i lider Demokratske stranke Bojan Pajtić izjavio je da je po Ustavu nemoguće raspisati prevremene pokrajinske i lokalne izbore.\n"Ne bih se iznenadio da neko od koalicionih partnera iz LSV ili SVM glasa za vanredne pokrajinske izbore. Ali po Ustavu, nemoguće je raspisati i prevremene lokalne izbore", kazao je Pajtić za Večernje novosti.\nOn je demantovao da se protivi održavanju objedinjenih pokrajinskih i lokalnih izbora u decembru zbog rejtinga.\n"Prema relevantnim istraživanjima, mi smo na 11-12 odsto podrške, što je mnogo više nego što je imao DS početkom 2000. godine", rekao je Pajtić.\nOn je naveo da se ne mogu odbaciti uticaji sa "strane" na političke prilike u Srbiji i dodao da je toga bilo i kada su se formirale vlade 2012. i 2014. godine.\n"Zapad će tapšati po ramenima Vladu dok god bude sprovodila Briselski sporazum", dodao je Pajtić.\nNa pitanje da li bi po prestanku mandata mogao doći na udar zakona zbog navodnih zloupotreba u Razvojnoj banci Vojvodine (RBV), Pajtić je istakao da nijednom odlukom nije oštetio građane, ni za jedan evro.\n"Ni saobraćajni prekršaj nisam napravio. Da jesam, i zbog prekršaja bih već bio u zatvoru. DS je do sada vratio više novca RBV nego što je iznosio kredit. Pokazaće se narednih meseci da je dvojac Vučić - Dinkić namerno gasio RBV da bi se od nje napravila afera koje nema jer je naplativost kredita u toj instituciji u stečaju danas veća nego kod velike većine banaka u Srbiji", kazao je Pajtić.\n« "Vojska Srbije spremna za svaku opasnost"\tPlivin lek "betrion" za kožne bolesti povučen iz prodaje »


Epidemiolog Doma zdravlja Trebinje Jelena Durić je istakla da je epidemiološka situacija na području grada nepovoljna i da obolijevaju uglavnom mlađe i nevakcinisane osobe.\n“U protekloj sedmici smo imali 100 novozaraženih u našem gradu. Čekamo 85 uzoraka koji su uzeti tokom vikenda i na analizi su u Univerzitetskoj bolnici Foča. Najčešće oboljevaju mlađe nevakcinisane osobe, a trenutno među kojima ima školske djece i nastavnika”, kazala je dr Durić.\nTokom vikenda se u respiratornu ambulantu Doma zdravlja javilo dosta naših sugrađana koji su bili na svadbenim i drugim veseljima.\n“Još jedan razlog da apelujemo na odgovornost, ne samo kada su građani u pitanju već i oni koji kontrolišu provođenje mjera republičkog štaba. Što se tiče vakcinacije, veoma smo zadovoljni što vakcinacija u kontinuitetu teče i građani Hercegovine su podjednako zainteresovani za sve vrste vakcina. Mi sve nade polažemo u vakcine i trudimo se da svake sedmice imamo Dan otvorenih vrata i apelujemo na građane da se vakcinišu”, kazala je dr Durić.\nPrema njenim riječima vakcinacija i poštovanje svih preporučenih epidemioloških mjera je neophodna s obzirom na visok nivo prisutnosti korona virusa.


Vucic: Jacati politicke odnose i ekonomsku saradnju sa BiH\nizvor: agencije foto: 08.08..2018.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je, u razgovoru sa članom Predsedništva BiH iz RS Mladenom Ivanićem, istakao potrebu jačanja političkih odnosa i ekonomske saradnje Srbije i BiH, u duhu dobrosusedstva i interesa kako građana Srbije, tako i sva tri konstitutivna naroda u BiH - Srba, Bošnjaka i Hrvata, a naročito srpskog naroda u Republici Srpskoj.\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Mladen Ivanić ocenio je danas u Beogradu, nakon razgovora sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, da ove i iduće godine treba da se reše ključni problemi sa kojima se srpski narod decenijama suočava, kao i da međunarodna zajednica treba da pokaže širinu prema Srbiji.\n„Ove i iduće godine treba rešiti ključne probleme sa kojima se srpski narod decenijama suočava”, rekao je Ivanić dodajući da su to pozicija generalno srpskog naroda u BiH, pravo RS na svoje postojanje, čvrsto jačanje njenih institucija i dejtonske pozicije, a poseban izazov za Srbiju je definisanje statusa KiM, i poziciju našeg naroda tamo.\n„Mi svi čvrsto stojimo iza našeg naroda”, poručio je on. Preneo je da ga je predsednik Vučić informisao o pokušaju da se napravi kompromis i trajno rešenje za KiM.\n„Moj iskreni stav je da međunarodna zajednica mora učiniti napor i pokazati širinu prema Srbiji u pokušajima da se nađe trajno rešenje. Srbija mora izaći iz toga kao zemlja čiji su obraz i interesi sačuvani, a ključnu ulogu u tome mogu imati međunarodne institucije”, objasnio je Ivanić.\n„Tražio sam savet od predsednika Vučića kako je Srbija uspela da smanji nezaposlenost, obezebedi sufict, jer su to ključne stvari sa kojima se suočava privreda RS. Nama treba radnih mesta, stabilan budžet, a tako i vrlo pozitivna iskustva i sugestije”, rekao je Ivanić.


Javno - istrazivanja - Tužioci birani po političkim, a ne stručnim merilima\nTužioci birani po političkim, a ne stručnim merilima\nVlada Srbije je za buduće tužioce predložila kandidate koji su na javnom konkursu dobili niže ocene od ostalih svojih kolega na rang listi\nVlada Srbije je za buduće tužioce predložila kandidate koji su na javnom konkursu dobili niže ocene od ostalih svojih kolega na rang listi.\nNedavni izbor novih tužilaca u Skupštini Srbije izazvao je brojne nedoumice oko toga kojim se kriterijumima vodila Vlada Srbije ako ne ocenom stručnosti i osposobljenosti kandidata, kako bi trebalo da bude prema postojećim propisima.\nIako su novi tužioci izabrani u parlamentu javnost je ostala uskraćena za odgovor na ova pitanja jer su ćutali i Ministarstvo pravde i Državno veće tužilaca.\nPored toga za više od 30 tužilaštava kandidati nisu ni predloženi, iako se njihova imena nalaze na dokumentu koji se zove Konačna rang-lista i koja je ranije objavljena na sajtu Državnog veća tužilaca.\nNema objašnjenja zašto se to dogodilo baš kao što se ćuti i o načinu na koji će pomenuta tužilaštva dobiti nove javne tužioce, s obzirom na to da sadašnjim tužiocima mandat ističe za nedelju dana.\nRasprava vođena u parlamentu nije razvejala sumnje u kredibilitet čitavog procesa izbora, a o posledicama takvog izbora govorili su i pravni eksperti u danima pre ove odluke.\nU javnosti se raspravljalo samo o izboru tužioca za organizovani kriminal, dok je izostala rasprava o drugim podjednako važnim mestima u srpskom tužilaštvu.\nTakav izbor velikog broja tužilaca na najvažnije funkcije u Srbiji i izostanak prave debate o načinu izbora, budi sumnju da je sve urađeno pod patronatom političkih, a ne javnog interesa i da je osnovni kriterijum bila politička podobnost, a ne profesionalni kredibilitet.\nIzigravanje procedure, zakona i propisa\nPoslanici Skupštine Srbije u ponedeljak, 21. decembra 2015, izabrali su 52 nova javna tužioca na osnovu predloga koje im je uputila Vlada Srbije (nije izabran tužilac za ratne zločine).\nOdluku o predlogu kandidata za izbor tužilaca, Vlada je donela na osnovu Utvrđene liste kandidata za tužilačke funkcije koju je, prethodno, usvojilo i Vladi uputilo Državno veće tužilaca (DVT). Tu listu DVT je utvrdilo na osnovu ocenjivanja i rangiranja kandidata koji su se za izbor na funkcije javnih tužilaca, prijavili na javnom konkursu.\nPored opštih uslova (završen pravni fakultet, pravosudni ispit), DVT u postupku izbora ocenjuje koliko su kandidati stručni, osposobljeni i dostojni.\nKada je u pitanju ocenjivanje stručnosti i osposobljenosti kandidata, član 82. Zakona o javnom tužilaštvu predviđa da DVT o tome pribavlja podatke i mišljenja, prema kriterijumima koje propisuje DVT-a. Ocenjivanje se sastoji iz dva dela, a kandidat je maksimalno mogao da osvoji 70 poena.\nIako je to predviđeno zakonom, Prаvilnik po kome se biraju kandidati, nije odredio kriterijume za ocenu dostojnosti.\nNa osnovu ocenjivanja kriterijuma stručnosti i osposobljenosti, DVT je 23. novembra utvrdio rang listu za sve prijavljene kandidate za svih 85 tužilaštava koliko ih ima u Srbiji. Međutim, umesto da je nakon toga, DVT kao predlog Vladi Srbije uputio listu sa jednim ili više kandidata kako to predviđa zakon, DVT je Vladi uputio listu sa predlogom svih kandidata koji su se na konkurs prijavili i to bez ocene, odnosno bez navođenja broja bodova kojima su kandidati vrednovani. Lista sadrži samo ime i prezime kandidata, podatke o tužilaštvu za koje konkuriše i u kojem radi, pa se iz toga ne može zaključiti po kom osnovu je kandidat svrstan na listu predloga koji se upućuje Vladi.\nTakva odluka DVT-a je prouzrokovala da je u velikom broju slučajeva Skupština na predlog Vlade 21. decembra 2015. izabere lošije rangirane kandidate. To se dogodilo sa čak 21 kandidatom od predloženih 51 (ne računajući kandidate za specijalna tužilaštva).\nLošije rangirane kandidate Vlada je predložila, a Skupština izabrala za osnovna tužilaštva u Zrenjaninu, Novom Sadu, Bačkoj Palanci, Bečeju, Vršcu, Subotici, Kruševcu, Kraljevu, Užicu, Požarevcu, Vladičinom Hanu.\nNajbolje rangirani kandidati nisu izabrani ni za viša tužilaštva u Sremskoj Mitrovici, Zrenjaninu, Valjevu, Somboru, Subotici, Kraljevu, Prokuplju, Negotinu, Novom Pazaru, Leskovcu.\nTako je, na primer, za tužioca u Višem tužilaštvu u Sremskoj Mitrovici, Vlada Srbije predložila Skupštini (a skupštinska naprednjačka većina izabrala) drugoplasiranog Đorđa Mahovca, koji je osvojio 58 poena, umesto prvoplasirane Branke Milosavljević, koja je imala nešto ispod maksimalnog broja bodova – 69,6.\nZa Osnovno javno tužilaštvo u Novom Sadu, Vlada je predložila Dejana Rakonića, koji je osvojio 67 bodova, 3 poena manje od prvoplasiranog Zorana Jakovljevića.\nZa Više tužilaštvo u Zrenjaninu, Vlada je predlažila Skupštini Zorana Ćurana koji ima 69 poena, umesto Borislava Miglinskog koji ima maksimalnih 70.\nZa Osnovno tužilaštvo u Bačkoj Palanci, Vlada je predložila trećeplasiranog Milana Kneževića sa osvojenih 68,6 poena, dok prvoplasirani Branislav Lepotić ima 70 poena. Kao prvoplasirani, on nije prošao ni u Bečeju gde je, takođe, konkurisao.\nJoš drastičniji je primer u Vršcu, gde je Vlada za osnovnog tužioca predložila Tihomira Kneževića, kandidata sa najmanjim brojem poena. On je, naime, na listi DVT-a zauzeo tek petu poziciju, a od četvrtoplasiranog kandidata imao čak 13,4 poena manje. Prvoplasiranom Radislavu Jovanoviću nije pomoglo to što je osvojio 69 poena, a u obrazloženju Vlade ne piše koji to kvalitet nije imao ovaj kandidat koji je osvojio skoro maksimalan broj poena, u odnosu na predloženog i izabranog kandidata, koji je osvojio tek 50 bodova.\nPrimer Valjeva još bolje pokazuje da Vlada kao kriterijum nije poštovala stručnost. Naime, za Više tužilaštvo u tom gradu, Vlada je predložila sedmoplasiranog kandidata, Dragana Markovića, iako su čak 4 kandidata imala maksimalnih 70 bodova.\nZa Više javno tužilaštvo u Kraljevu, umesto prvoplasiranog Miloša Bzenića sa 70 poena, Vlada je predložila trećeplasiranog Avrama Antonijevića koji je osvojio svega 61,6 poena.\nZa Više tužilaštvo u Somboru, Vlada je predložila Zorana Divjaka sa 64 boda umesto prvoplasiranog Miroslava Krkelića, koji je osvojio 70. Međutim, kada se pogleda predlog Vlade za Više tužilaštvo u Subotici, postaje jasno da Krkelić nije izabran u Somboru, jer ga je Vlada očigledno želela u Subotici. Naime, ovog tužioca je Vlada predložila za kandidata u Subotici (gde je takođe konkurisao), iako je na istim testovima, na toj listi osvojio bod manje nego u Somboru, i sa 69 bodova bio tek trećeplasirani na rang listi.\nZa Osnovno tužilaštvo u Kruševcu predložen je šestorangirani Dragan D. Jovanović sa 62 boda. Kada se ima u vidu da je prvorangirani Bratislav Jovanović, izabran za tužioca Višeg tužilaštva u istom gradu, prilično je jasno zbog čega je izostao kao predlog Vlade za osnovno tužilaštvo. Ipak, i dalje je nejasno zašto umesto šestorangiranog Dragana D. Jovanovića, nije predložen neki od četri kandidata koji su se sa većim brojem poena, rangirali ispred njega.\nZbog čega Vlada nije predložila najbolje ocenjene kandidate, kojim se kriterijumima rukovodila, ako nije ocenom stručnosti i osposobljenosti kako to predviđa Zakon o javnom tužilaštvu i na osnovu kojih se podataka Vlada uopšte opredeljivala za konkretne kandidate, pitanja su na koje Ministarstvo pravde i ministar Nikola Selaković nisu hteli da odgovore BIRN-u.\nTakođe iz DVT-a nema odgovora zašto je Vladi poslat spisak svih prijavljenih kandidata umesto onih najbolje rangiranih.\nNa sednici Skupštine posvećenoj izboru tužilaca, Selaković je ponudio nekoliko objašnjenja. Rekao je, na primer, govoreći o rang listi kandidata, da “to što je neko pod brojem jedan, mu ne daje nikakvu prednost”.\nNeke odgovore dao je i Petar Petrović, predsednik skupštinskog Odbora za pravosuđe i član DVT-a obraćajući se novinarima u holu Skupštine Srbije. Odogovarajući na pitanje – zbog čega DVT nije Vladi predložio kandidate sa najvećim brojem bodova, Petrović je rekao da DVT nije utvrđivalo listu na osnovu bodova i da je “to jasno kao dan” i da je zato i poslalo Vladi listu bez bodova. Zbog čega je to tako i zašto su kandidati onda uopšte rangirani, kada ocene nisu bile presudne, nismo saznali.\nI Neđo Jovanović, takođe član Odbora za pravosuđe, činjenicu da nisu izabrani najbolje ocenjeni kandidati, objasnio je time da nisu bili važni samo bodovi, već i dostojnost kandidata. Na pitanje – ko je i na osnovu čega ocenjivao dostojnost (s obzirom na to da kriterijumi nisu propisani Pravilnikom), odgovorio je da je “to radio DVT, ali da je i Vlada mogla da dođe do tih podataka”.\nTužilaštva bez tužilaca\nOsim opisanog problema sa izborom kandidata čiji rad nije ocenjen najboljim ocenama, postupak izbora tužilaca, imao je još jedan ozbiljan nedostatak. DVT je Vladi predložio kandidate za tužioce za samo 53 tužilaštva, od 85 koliko ih ukupno ima u Srbiji.\nKandidati za 32 tužilaštva izostavljeni su bez ikakvog obrazloženja.\nOva činjenica je pokrenula brojna pitanja na koja je BIRN pokušao da dobije odgovor od predsednice DVT-a, republičke javne tužiteljke Zagorke Dolovac, ministra pravosuđa i člana DVT-a, Nikole Selakovića i predsednika Odbora za pravosuđe i člana DVT-a Petra Petrovića. Još 30. novembra, svima smo uputili dopis sa pitanjima, ali nikakav odgovor do danas nismo dobili.\nRepublička javna tužiteljka, Zagorka Dolovac / Foto: MC Beograd\nU vezi sa ovim problemom, ministar Selaković je na sednici Skupštine Srbije 21. decembra, kada su izabrani tužioci za 52 od 85 tužilaštava, rekao da je “Državno veće tužilaca preuzelo obavezu da obavi dodatne krugove razgovora sa kandidatima koji su prošli već jednu vrstu razgovora” i da je uveren “da će Državno veće tužilaca, u najskorijem periodu, izaći sa predlozima kandidata za tužilaštva koja nisu navedena”.\nNema, međutim, objašnjenja zašto bi se ponovo obavljali razgovori sa kandidatima (kako je dvomesečna testiranja i ispitivanja kandidata nazvao Selaković) kada je Konačna rang- lista već utvrđena, i svi prigovori koji su bili prethodno podneti, odbačeni. Ukoliko su u ranijem ispitivanju uočene neke nepravilnosti, zbog čega one nisu otklonjene pre zaključenja konačne rang-liste?\nNa ova pitanja nadležni, za sada, ne žele da odgovore, ne samo novinarima, već ni Udurženju tužilaca, koje 16. decembra u vezi sa time, uputilo pitanja DVT-u.\nUdruženje je pitalo za razloge zbog kojih su sa jedinstvene liste kandidata koja je dostavljena Vladi Srbije, izostavljeni predlozi za 30 javnih tužilaštava, kao i da li će biti naknadno poslati. Udruženje pita i da li to možda znači da su izbori za ova javna tužilaštva poništeni.\nPredsednik Udruženja Goran Ilić kaže za BIRN da odgovori do danas nisu stigli, ali da je on dobio informacije da će DVT do kraja godine započeti dodatne razgovore sa kandidatima pomenutih 30 tužilaštava.\nČinjenice da za nove tužioce nisu izabrani najbolje rangirani kandidati i da za više od 30 kandidati nisu ni predloženi, opozicija ocenjuje kao posledicu političkih dogovora.\nPoslanica Demokratske stranke Gordana Čomić kaže za BIRN da ti podaci daju jasan kontekst da se odluka o tome ko je najbolji za to tužilaštvo, ne donosi u tužilaštvu.\nIzostajanje predloga kandidata za više od 30 tužilaštava, Čomićeva objašnjava rečima: „Nisu se dogovorili oni koji stvarno odlučuju. I to je strašna šteta“.


Avganistanski talibani sve veća pretnja po okolinu | Novi Centar\nNaslovna Društvo Avganistanski talibani sve veća pretnja po okolinu\nU četvrtak, 8. jula američki predsednik DŽozef Bajden najavio je da će američki vojni kontingent napustiti Avganistan do 31. avgusta. Odmah nakon ovoga u stručnim krugovima počela je burna rasprava o tome šta stoji iza takve odluke Vašingtona i koje dugoročne posledice čekaju region nakon odlaska Amerikanaca.\nDanas sve više činjenica ukazuje na to da su talibani možda zamisao Sjedinjenih Država, a ishitreni odlazak Amerikanaca iz Avganistana nije ništa drugo do posebna operacija destabilizacije centralnoazijskog regiona. I ovo ima svoju logiku jer povlačenje SAD iz Avganistana negira čitavu zvaničnu legendu koju Vašington nameće već dugi niz godina.\nKao što znamo iz izjava američkih zvaničnika SAD su prvobitno došle u Avganistan kako bi se borile protiv međunarodnog terorizma i promovisale demokratske vrednosti u regionu. Međutim jasno je da će povlačenje vojnog kontingenta staviti hrabar krst na čitavu dvadesetogodišnju američku kampanju i izazvati novi nalet talibanskih aktivnosti.\nRazgovor o potrebi povlačenja Amerikanaca iz Avganistana nije počeo juče. Savetnici Buša mlađeg takođe su rekli da Amerikanci moraju nekako da napuste Avganistan. Nakon njega isti vektor su nastavili Barak Obama i Donald Tramp, a sada je pitanje Centralne Azije nasledio DŽozef Bajden.\nMeđutim, ne može se reći da je pod vladavinom Buša, Obame ili Trumpa Afganistan uspio izgraditi demokratsku državu ili rešiti problem terorizma. Ne, niko od američkih predsednika nije mogao da se približi postizanju svojih ciljeva ali je svaki od njih izveštavao o pobedama Sjedinjenih Država i govorio o potrebi povlačenja trupa.\nČak je i trenutna najava pobeda DŽozefa Bajdena u Avganistanu usledila u pozadini velike i uspešne ofanzive talibana u nekoliko avganistanskih provincija. I ovo dvosmisleno ponašanje Amerikanaca može se pratiti tokom čitavog dvadesetogodišnjeg perioda boravka američkog vojnog kontingenta u Avganistanu.\nDruga strana američke kampanje\nAko pogledate dinamiku avganistanske kampanje, pokazalo se da je odnos SAD sa talibanima mnogo komplikovaniji nego što se čini na prvi pogled. Talibani su 2001. godine pretrpeli težak poraz od Amerikanaca – rat je stajao cele dve godine ali Sjedinjene Države nisu potpuno uništile talibane i dozvolile im da se ponovo okupe.\nNije tajna da su u prvoj fazi neprijateljstava talibani bili koncentrisani na jugu Avganistana i da bi ih uz odgovarajuća uputstva iz Vašingtona, Amerikanci mogli potpuno poraziti. Rat bi se završio na samom početku ali tada su talibani namerno oterani na sever.\nPostepeno su se talibani ponovo naoružavali i jačali. Rat je intenzivirao i zahvatio nove provincije. Talibani nikada nisu uništeni ali su Amerikanci ponovo objavili da napuštaju Avganistan u vezi sa porazom pokreta. I to u vreme kada su inicijalno kompaktno koncentrisani talibani uspeli da uvuku u plamen rata ne pojedine provincije, već čitavu zemlju.\nKao rezultat toga tokom više od 20 godina američke borbe protiv terorizma i nastojanja da se promoviše demokratija, situacija u Avganistanu se samo pogoršala, a time je zemlja ispunjena ogromnom količinom oružja. Nije teško pretpostaviti da će nakon odlaska Amerikanaca svo ovo oružje biti u rukama talibana koji će još snažnije povećati svoju prednost.\nUpravo na pozadini tako dvosmislenih odluka Vašingtona stvara se utisak da su danas talibani samo jedan od instrumenata američkog uticaja. NJihove ruke mogu potkopati sistem bezbednosti u centralnoj Aziji, Tadžikistanu, Uzbekistanu i drugim zemljama koje su u zoni američkih nacionalnih interesa.\nNakon povlačenja SAD, Avganistan će postati problem za Pakistan, Iran, Rusiju i Kinu. Osim toga postoji velika verovatnoća da će postati centar međunarodnog terorizma ili novo žarište regionalne nestabilnosti. Očigledno, ovo može biti od koristi Sjedinjenim Državama, koje se takmiče sa regionalnim liderima – Rusijom i Kinom.\nBezbednost Avganistana i Centralne Azije\nStručnjaci iz zemalja ODKB -a, Irana, Pakistana, Rusije i Kine ozbiljno modeliraju scenario vojnih operacija koje se mogu proširiti i izvan granica Avganistana. Danas je više od 80% Avganistana pod kontrolom talibana, a u poslednjih nekoliko godina vladine trupe su više puta predavale granične prelaze i prelazile na teritoriju ZND.\nOsim toga, veliki broj plaćenika koncentrisan je na teritoriji Avganistana, koji se potencijalno može koristiti kao udarna snaga za destabilizaciju susednih država. Možda SAD korisno je zapaliti vatru na granicama Avganistana kako bi se napali Rusija i Kina, preusmeravajući njihove resurse na rešavanje regionalnih sukoba.\nPrema rečima stručnjaka, u Avganistanu je koncentrisano do deset hiljada bajuneta kao deo borbenih jedinica koje su se ranije borile pod zastavom radikala u Siriji i Libiji. Ovo je jedan od faktora koji može istisnuti unutrašnji avganistanski problem iz zemlje, a pogranične zemlje, uključujući čelnike regiona, moraće da se suoče s tim.\nU tom smislu, stručnjaci ODKB i ŠOS ne isključuju verziju da se situacija u Avganistanu može koristiti za destabilizaciju situacije u susednim državama. U toku su aktivni pregovori i konsultacije preko bezbednosnih agencija čiji je cilj sprečavanje bilo kakvih, čak i potencijalnih, sukoba u pograničnim oblastima.\nKao rezultat toga nakon odlaska SAD -a, Avganistan će postati mnogo veći problem za Centralnu Aziju nego za zapadne zemlje.\nRusija, Kina, Iran, Pakistan, Tadžikistan, Uzbekistan i druge države u regionu primiće zemlju sa svim njenim problemima i biće primorane da ulože napore kako novi lokalni sukobi ne bi izbili u srcu Azije.\nŠta će Amerikanci učiniti u ovom trenutku? Verovatno će i dalje kritikovati ODKB i ŠOS zbog navodno pogrešnog ponašanja, pregovarati sa talibanima i hvaliti se svojim neverovatnim uspesima u Avganistanu. Generalno, kako to obično biva, prvo naprave kašu, a zatim ukazuju drugim zemljama da to rade pogrešno.\nPrethodni članakČUDO ILI BOŽIJA POMOĆ: Vatrena stihija zaobišla Manastir Svetog Davida, čiji su monasi odbili da se evakuišu! (VIDEO)\nSledeći članakKERUŠA LENKA JE SPASILA SVOJU VLASNICU: Sve se desilo u malinjaku kod Aleksandrovca, 1 potez je bio posebno važan!


MENJA SE POLITIČKA MAPA EVROPE: Putin zadovoljno trlja ruke posle izborne nedelje!\nTREBALO IM JE 100 GODINA Naučnici tek sada otkrili čemu služi Teslin izum: 3\t47\nNAPADNUT SEVER IZRAELA: Granica sa Libanom zasuta raketama! Izraelski avioni 29\t36\n6 ZANIMLJIVOSTI O ZAKERBERGU: Znate li zašto je Fejsbuk plav i zašto Mark 1\t29\ndobra nedelja za kremlj\nvesna sinko\t 14.11.2016. 17:30h 00:00h\nVladimir Putin pamtiće proteklu nedelju po dobru. Najpre je u Kremlju sa zadovoljstvom dočekana pobeda Donalda Trumpa na američkim izborima. Ako će novoizabrani predsednik SAD da se drži svog blagonaklonog stava iz kampanje prema politici Vladimira Putina, evidentno je poboljšanje rusko-američkih odnosa.\nTo bi značilo najpre ublažavanje sankcija koje su zapadne sile predvođene SAD nametnule Rusiji zbog aneksije Krima i podržavanja proruskih separatista u ratu koji se vodi u Ukrajini.\nA onda je usledilo još nekoliko dobrig vesti po ruskog predsednika. Naime, u nedelju su održani izbori u Moldaviji, najsiromašnijoj zemlji Evrope i Bugarskoj, najsiromašnijoj državi članici EU. Građani su u obe države birali novog predsednika i u oba slučaja izabrani su kandidati koji su bliži Kremlju, nego što su Briselu.\nMoldavija skreće prema Rusiji\nTako je u Moldaviji pobedu u drugom krugu predsedničkih izbora (inače prvih nakon 1996. godine, od kada se predsednik birao u parlamentu) odneo proruski kandidat Igor Dodon, što je jasan signal da će politika ove države napraviti zaokret prema istoku. Nakon što je prebrojano 99,9 posto glasova, šef Socijalističke stranke Dodon imao je 52,3 posto, dok je njegova proevropska protivkandidatkinja Maia Sandu dobila 47,7 posto.\nSmeštena između Rumunije i Ukrajine, Moldavija je jedna od najsiromašnijih zemalja u Evropi pa tako prema podacima Svetske banke čak 41 posto stanovništva živi s pet dolara dnevno. Osim toga, mnogi stanovnici smatraju da postupno otvaranje evropskog tržišta moldavskim proizvodima nije kompenzovalo gubitak velikog ruskog tržišta iako je izvoz prema EU-u porastao na dve milijarde evra u zadnje dve godine.Zato mse i može očekivati da će pobedom proruskog kandidata zemlja prekinuti sedmogodišnji proces približavanja Evropskoj uniji.\nNaime, novi predsednik Dodon, nekadašnji ministar privrede u vladi pod vođstvom komunista, obećao je "ponovno uspostavljanje strateškog partnerstva s Rusijom i poništavanje ekonomskog paketa iz sporazuma o pridruživanju EU". Tokom izborne kampanje ipak je napomenuo da nije protiv Evropske unije, ocenivši da je "u interesu Moldavije" sprovođenje reformi koje zahteva Brisel, pogotovo u području pravosuđa.\nU Bugarskoj je pak došlo do joše većih promena. Tamo je na predsedničkim izborima pobedio kandidat opozicionih socijalista Rumen Radev s 59,35 posto glasova, dok je kandidatkinja vladajuće stranke desnog centra GERB Cecka Cačeva osvojila 36,17 posto glasova. Iako rezultati još nisu službeni, prebrojano je više od 99 posto glasova i nema nikakve šanse da će doći do promene.\nRadev je izbore dobio na talasu nezadovoljstva građana s vlašću koja nije pokazala značajan napredak u borbi s korupcijom, ali i razočarenjem u EU i strahom od prevelikog udaljavanja od Rusije. Radev, koji je kandidata znatno bliži Kremlju, izbore je dobio na temelju obećanja da će voditi pragmatičnu politiku u kojoj će balansirati zahteve EU i NATO pakta i istovremeno profitirati od odnosa s Rusijom. U osnovi, ništa različitog od balansiranja na dve stolice kojim se bavi srpski premijer Aleksandar Vučić zadnje dve godine.\nRadev tokom kampanje nije davao dramatične izjave o zahlađenju odnosa s EU, ali je pozvao države članice i Brisel da prekinu sankcije nametnute Rusiji i pristupe "ukrajinskom problemu" pragmatički. Takođe je istakao da se nada dijalogu između SAD-a i Rusije, pogotovo posle izbora Trumpa koji bi po njemu mogao da smanji tenzije između Vašhingtona i Moskve.\nSituaciju je dodatno dramatizovala ostavka bugarskog premijera Bojka Borisova nakon što je predsednička kandidatkinja njegove stranke desnog centra izgubila na izborima. No, pad vlade Bojka Borisova ne znači nužno dolazak opozicionih socijalista na vlast (koji su i dalje nepopularni zbog vlastitih korupcijskih afera), već bi mogao da donese višemesečnu političku nestabilnost kao uvod u prevremene izbore na proljeće iduće godine. Ko će na njima pobediti, zasad je teško prognozirati, smatraju tamošnji analitičari.\nPromena u EstonijiValja napomenuti i da je u sredu estonskom premijeru Taviju Rijvasu izglasano nepoverenje u parlamentu, a sledeći dan vlast je preuzela koalicija predvođena Strankom centra, koja se smatra politički bližom Kremlju. No, nova se vlada vrlo brzo obavezala da ništa neće promeniti u spoljnoj politici i politici obrane Estonije, koja je članica EU i NATO pakta.(jutarnji.hr)\ndonald trampvladimir putinIgor DodonRumen RadevBojko Borisov\nTREBALO IM JE 100 GODINA Naučnici tek sada otkrili čemu služi Teslin izum: Sad znamo da je vrlo efikasan 3\t47


Vučić pozvao kineske partnere da se pripreme za gradnju auto-puta od Beograda do Zrenjanina • ZRENJANIN DANAS\nVučić pozvao kineske partnere da se pripreme za gradnju auto-puta od Beograda do Zrenjanina\nPozivam kineske partnere iz kompanije “Čajna Šandong” da se pripreme na vreme i da, ukoliko dobiju posao, izgrade taj auto-put najbrže do sada, odnosno da imaju još veći broj ljudi i mašina na gradilištu. Tim auto-putem bismo uvezali celu Bačku i Banat – rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, najavljujući juče gradnju još jedne izuzetno značajne državne investicije, auto-puta od Beograda do Zrenjanina. U razgovoru sa predstavnicima kompanije “Čajna Šandong” istakao je da će država biti spremna za razgovore sa kineskim izvođačem do kraja godine, da će vrlo brzo za auto-put biti pripremljen projekat, a da bi već u 2022. godini mogli da krenu radovi.\nPredsednik Srbije, obilazeći juče radove na izgradnji brze saobraćajnice Iverak-Lajkovac, koju takođe gradi kompanija “Čajna Šandong hajspid”, naglasio je da je izgradnja auto-puteva u tom delu Srbije, u Vojvodini, veoma važna, a napomenuo je i da kineska kompanija “Linglong” realizuje veliku investiciju u Zrenjaninu, vrednu 900 miliona dolara.\nPodsetio je da se na teritoriji pokrajine, kada je putna infrastruktura u pitanju, osim gradnje auto-puta Beograd – Zrenjanin, očekuje i početak radova na Fruškogorskom koridoru od Rume do Novog Sada, kao i da je u planu deonica od Novog Sada do Zrenjanina.\nProjekat za gradnju auto-puta Beograd (čvor Ovča) – Zrenjanin u fazi je pripreme, a realizuje se na osnovu Memoranduma o razumevanju potpisanog prošle godine s Vladom Republike Srbije. Predviđeno je da dužina kompletne buduće saobraćajnice bude 113 kilometara, a projekat podrazumeva izgradnju punog profila auto-puta, između Novog Sada, Zrenjanina i obilaznice Beograda, sa svim putnim objektima i denivelacionim ukrštanjima. Od toga će trasa Beograd – Zrenjanin biti dužine 58, a Zrenjanin – Novi Sad 45 kilometara.\nTakođe planirana je i rehabilitacija, modernizacija i dogradnja postojeće mreže državnih puteva prvog i drugog reda u zoni koridora. Procenjena vrednost izgradnje je oko 600 miliona evra.


23-07-2019 17:35 Svet Planeta\nBivši britanski premijer Toni Bler ocenio je danas da je populizam američkog predsednika Donalda Trampa je "skoro pametan u poređenju sa britanskom" formom populizma.\n- U Britaniji se opšte popularno osećanje prevelo u politiku koja menja život - Bregzit. To je gore od Trampovog populizma - rekao je Bler.\nBler je dodao da će Borisu DŽonsonu, novom lideru konzervativaca i budućem britanskom premijeru, trebati Trampova podrška pošto Britanija napusti EU, ali je upozorio da je to "mač sa dve oštrice", prenosi Politiko.eu.\n- Za svakog britanskog premijera podrazumeva se da imamo bliske odnose sa SAD bez obzira ko je predsednik. Ali ako Britanija izgubi svoju bliskost sa EU, onda će postati veoma zavisna od SAD - rekao je Bler.\nOn je kazao i da DŽonson "nije blesav", ali da svi koji znaju makar nešto o razgovorima o Bregzitu, znaju da on "ne može da ispregovara ono što obeća".\nPročitajte OVDE zašto Nemačka propada.


Gemius uklonio listu posećenosti Internet stranica u Bosni i Hercegovini\nMarko Mudrinić 15. 08. 2014.\nPočetkom meseca regionalni ogranak Gemiusa odlučio je prestati sa javnim prikazivanjem podataka o posećenosti Internet stranica na području Bosne i Hercegovine. Glavni razlog za takvu odluku jeste upravo neprimereno ponašanje medija koji su stavili prevelik značaj na samo jedan parametar čime umanjuju celokupnu vrstu istraživanja.\nPočetkom meseca regionalni ogranak Gemiusa odlučio je prestati sa javnim prikazivanjem podataka o posećenosti Internet stranica na području Bosne i Hercegovine. U saopštenju poslatom medijima, predstavnici ove kompanije ističu da je glavni razlog za takvu odluku upravo neprimereno ponašanje medija i agencija koji su stavili prevelik značaj na samo jedan parametar čime su umanili celokupnu vrstu istraživanja.\nFormiranje IAB-a presudno za dalji rad\nKako je navedeno u saopštenju koje je Gemius tim povodom objavio, dalji razvoj gemiusAudience istraživanja u Bosni i Hercegovini zavisiće u mnogome od spremnosti online medija za samoregulacijom. Nepostojanje strukovnog udruženja poput IAB-a (Internet Adverdising Bureau) na prostoru BiH koje bi definisalo pitanja oko objave Gemius liste, te pitanja oko pravila za učestvovanje u istraživanju, dodatno otežava rad ovoj kompanije:\nKako bismo mogli unaprediti naše istraživanje te i dalje učestvovati u razvoju BiH tržišta, nadamo se da će se u BiH uskoro formirati IAB ili slično strukovno udruženje koje će legitimno predstavljati sudionike gemiusAudience istraživanja.\nGemiusAudience, kao celovito istraživanje Internet publike koje koriste medijske agencije pri medijskom planiranju te online mediji za prodaju oglasnog prostora, zbog navedenih razloga prestaje sa javnim prikazima do daljnjeg, dok iz kompanije napominju da su celokupni rezultati za mesec jul 2014. dostupni isključivo u sklopu programa za medijsko planiranje pod nazivom gemiusExplorer.


Međuzavisnost Evrope i Rusije u energetskom sektoru: Partnerstvo bez trunke poverenja | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Međuzavisnost Evrope i Rusije u energetskom sektoru: Partnerstvo bez trunke poverenja\nRedakcija BIF on 11/04/2018 - 10:45 in B&F Plus, Slajder\nSuprotno situaciji s kraja prošlog veka, kada je Rusija bezmalo svu sirovu naftu i prirodni gas namenjene izvozu isporučivala u evropske zemlje, novi vek je doneo drastična politička razmimoilaženja između dve strane. Uoči ukrajinske krize, koja je dodatno zaoštrila političke i ekonomske odnose Rusije i Evrope, EU je više od jedne trećine sirove nafte i gotovo jednu trećinu prirodnog gasa uvozila iz Rusije. S druge strane, Rusija je više od tri četvrtine izvoza sirove nafte, odnosno više od dve trećine izvoza prirodnog gasa, isporučivala na tržište EU. Izvoz ova dva energenta činio je jednu četvrtinu ruskog BDP i punio ruski državni budžet sa neverovatnih 50%.\nOvako očigledna energetska međuzavisnost ne samo da nije smanjila nepoverenje i razmirice između dve strane, već su one rasle zajedno sa isporučenim količinama energenata. Vlade zemalja EU su u strahu da će Rusija početi da koristi svoje energente kao političko oružje za ucenu, u saradnji sa privatnim sektorom počele da blokiraju investicije ruskih energetskih kompanija, koje su želele da ulažu u preradu i distribuciju energenata. U najavi su bili novi gasovodi, poput „Nabuka“ ili „Transjadranskog gasovoda“, koji je trebalo da zaobiđu Rusiju i direktno povežu Evropu sa Azerbejdžanom i centralnom Azijom. Najzad, EU je uvela niz mera u cilju liberalizacije energetskog tržišta, što nije pogodovalo poslovnom modelu ruskih energetskih giganata koji su pod direktnom kontrolom države.\nRusija se, sa svoje strane, žalila na diskriminaciju i dvostruke standarde. Nije prošlo dugo pre nego što su se pojavile otvorene sumnje u evropske namere, odnosno strahovi da se iza novih gasovoda i liberalizacije tržišta zapravo krije nastojanje da se Rusija kao država oslabi, a njeni prirodni resursi stave pod stranu kontrolu. Kao odgovor na evropske poteze, Rusija se svom snagom borila da očuva kontrolu ili uticaj koji ima nad gasovodima i izvorima energenata na prostoru nekadašnjeg Sovjetskog Saveza. Slično Evropi, Rusija je počela da razvija doktrinu smanjenja zavisnosti od evropskog tržišta i da se okreće ka Kini i Dalekom Istoku. Evropska strahovanja od pravih namera Rusije su nastavila da rastu i ovaj začarani krug nepoverenja od tada hrani samog sebe.\nPosledice, po pravilu, trpe krajnji korisnici koji su do sada u dva navrata ostajali bez energenata usred zime zbog prekida isporuka iz Rusije, u čijoj pozadini su ležale nesuglasice sa tranzitnim zemljama – u prvom redu Ukrajinom. Paradoksalno je to što su ovakve ekstremne situacije bile praktično nezamislive u doba Hladnog rata, kada je Sovjetski Savez bio pouzdaniji dobavljač od bilo koje zemlje u Evropi uključujući i Norvešku, koja je u više navrata obustavljala isporuke usled velikih štrajkova radnika u energetskom sektoru.\nEvropski analitičari posmatraju ovaj problem iz nekoliko uglova. Najpopularniji je onaj koji kompletnu odgovornost svaljuju na Rusiju i njena nastojanja da preko energenata ostvari politički uticaj, pre svega u istočnoj Evropi. Drugo viđenje sugeriše da razmimoilaženja potiču od različitih društvenih modela koji su na snazi u dva entiteta (decentralizacija spram centralizacije), dok treće upućuje na to da je reč o prostoj razlici između pozicije kupca i pozicije prodavca. EU kao kupac ima prirodan interes da energente plaća po što nižim cenama, a to se najlakše postiže kroz diversifikaciju dobavljača i pojačanu konkurenciju na tržištu. Rusija, kao prodavac, ima prirodan interes da uspostavi tržišni monopol i poveća cene koliko god je to moguće. Niske cene energenata su od vitalnog značaja za stabilnost evropske ekonomije i konkurentnost njenih proizvoda na globalnom tržištu, dok su visoke cene energenata od ključne važnosti za ruski državni budžet i ekonomski razvoj.\nLiberalizacija protiv centralizacije\nKako god bilo, EU je od 1998. godine do danas u više navrata liberalizovala tržište energenata zaključno sa tzv. „Trećim paketom“ energetskih zakona, koji su usvojeni 2009. godine. Suština svih ovih mera je da se onemogući da jedan igrač na tržištu – na primer, ruska državna kompanija Gazprom – kompletno integriše eksploataciju, tranzit i distribuciju energenata, jer to ograničava drugim igračima pristup tržištu i narušava konkurenciju. Ova regulativa je svakoj zemlji članici EU ostavila nekoliko mogućnosti: da naredi „integrisanim“ dobavljačima poput Gazproma da predaju upravljanje gasovodom trećim licima bez izmene u vlasničkoj strukturi, da im naredi da dozvole drugim dobavljačima da koriste njihov gasovod, ili da prodaju većinski udeo u gasovodu.\nNeke zemlje su odmah posegnule za najdrastičnijom opcijom, pa je tako vlada Litvanije naredila razbijanje nacionalne gasne kompanije na dve odvojene firme koje će se baviti transportom, odnosno prodajom prirodnog gasa. Pošto je Gazprom imao više od jedne trećine vlasničkog udela u litvanskoj nacionalnoj kompaniji, ova odluka je izazvala veliko negodovanje na ruskoj strani. Gazprom je nedugo zatim, drastično povećao cene prirodnog gasa za Litvaniju u odnosu na one koje važe za Letoniju i Estoniju, na šta je Litvanija odgovorila tužbom pred Evropskom komisijom. Regulativa koja je imala za cilj da zaštiti potrošače, zapravo je pogoršala njihovu situaciju i stavila ih u centar bilo kakve dalje eskalacije.\nU isto vreme, Evropska unija sve više investira u nove energente, kao što su tečni prirodni gas koji se transportuje tankerima odnosno bez gasovoda, ili gas iz škriljaca. Motiv je u oba slučaja isti – smanjenje energetske zavisnosti od Rusije. Gas dobijen iz škriljaca tehnologijom „frekinga“ je pogotovo bitan, jer nekoliko evropskih zemalja poseduje ogromne rezerve ovog gasa, koje bi u teoriji mogle da do 2050. godine prepolove potrebe za ruskim gasom. Ovoj teoriji na putu stoje mnoga praktična ograničenja, poput činjenice da slojevi škriljaca u Evropi leže mnogo dublje pod zemljom nego u SAD (što značajno poskupljuje eksploataciju), a uz to se nalaze u gusto naseljenim oblastima, usled čega su Francuska, Holandija i još neke zemlje EU već uvele moratorijum ili potpunu zabranu korišćenja „freking“ tehnologije.\nRusija, pak, smatra da bi trgovina prirodnim resursima trebalo da bude pod kontrolom države, kako bi se obezbedilo da se zarada reinvestira u modernizaciju domaće ekonomije. Iz tog razloga, najveće i najunosnije ugovore u energetskom sektoru vlada dodeljuje prevashodno ruskim kompanijama koje su u bliskim vezama sa državom, a od 2008. godine na snazi je zakon koji ograničava strane investicije u energetskom sektoru. Nekoliko energetskih giganata iz zapadnih zemalja bilo je prinuđeno da proda Gazpromu svoj udeo u velikim nalazištima prirodnog gasa, a kao instrument prinude upotrebljen je argument o ugrožavanju životne sredine.\nSpas dolazi iz Azije\nRusija je posebnu pažnju posvetila gasovodima, odnosno eliminisanju tranzitnih zemalja iz igre. „Severni tok 1“ i „Severni tok 2“ direktno su povezali Rusiju sa Nemačkom, nauštrb Belorusije i Poljske. „Plavi tok“ je direktno povezao Rusiju sa Turskom i eliminisao potrebu za Transanadolskim gasovodom koji je planirala Evropska unija. Za istočnu i centralnu Evropu bio je predviđen „Južni tok“, koji je napušten nakon velikih političkih razmirica između Moskve i Brisela. Nedugo zatim, Rusija je počela izgradnju „Turskog toka“, koji ima isti kapacitet kao „Južni tok“. Da bi osigurala podršku Turske ovom projektu, Rusija joj je ponudila popust od 6% na kupovinu gasa za sopstvene potrebe.\nUzajamno nepoverenje i političke tenzije sa EU dodatno su motivisale Rusiju da se okrene novim tržištima za svoje energente. Prvi logičan izbor je Kina, sa kojom su već realizovani projekti poput pet hiljada kilometara dugačkog naftovoda između istočnog Sibira i severoistoka Kine. Još veći značaj imaće desetogodišnji aranžman o isporukama prirodnog gasa, vredan 400 milijardi dolara, zasnovan na novom gasovodu koji će povezivati istočni Sibir sa Kinom. Iako obim svih ovih projekata ne čini ni polovinu onoga što Rusija već sada izvozi u Evropu, potencijal azijskih tržišta je nesporan, jer se procenjuje da će samo Kina do 2030. godine utrostručiti svoje potrebe za prirodnim gasom.\nKako bi zaokružila svoju energetsku politiku i povećala spremnost da odgovori na većinu budućih izazova, Rusija je u prethodnoj deceniji značajno investirala u proizvodnju tečnog prirodnog gasa, planirajući da se ubuduće takmiči na tržištu na kojem trenutno dominiraju Katar i Australija. Tako je 2009. godine pušteno u rad postrojenje „Sahalin 2“, koje je u vlasništvu Gazproma – do skoro jedinog igrača kojem je bilo dozvoljeno da iz Rusije izvozi prirodni gas u bilo kom obliku. Ruska vlada je, zatim, promenila regulativu i dozvolila drugim ruskim kompanijama da izvoze tečni prirodni gas, dok je Gazprom zadržao potpun monopol nad izvozom preko gasovoda.\nPrivatna kompanija Novatek započela je projekat „Jamal“ na istoimenom poluostrvu na obali Severnog okeana i uspela da ga završi uprkos velikim problemima sa finansiranjem i transferom tehnologije, nastalim usled ekonomskih sankcija kojima je Rusija izložena. Značajan doprinos projektu dale su kineska nacionalna naftna korporacija, kao i državni investicioni fond koji finansira projekte u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put“. Ključna podrška je naravno stigla od ruske države, koja se odrekla 12-godišnjih prihoda od rudne rente, subvencionisala građevinske radove na projektu i ukinula izvozne takse na tečni prirodni gas.\nEnergetska međuzavisnost i za Rusiju i za Evropsku uniju predstavlja mnogo više od ekonomskog pitanja. Obe strane posmatraju trgovinu energentima kao ključan faktor budućeg ekonomskog rasta, održanja društvenih vrednosti i očuvanja vitalnih nacionalnih interesa. Takva situacija je podigla energente na nivo elementarnog bezbednosnog pitanja – a tada se svaki potez povlači u atmosferi potpunog nepoverenja prema drugoj strani. Ukoliko politika nastavi da diktira uslove trgovine energentima i direktno kontroliše ponudu i potražnju, krajnji korisnici širom Evrope će se veoma brzo suočiti sa manjkom raspoloživih opcija, drastično uvećnim troškovima i neefikasnošću čitavog sistema.\nNemačka nije dovoljna\nČinjenica da se ekonomska zavisnost između EU i Rusije ograničava na energetski sektor i nije se proširila i na druge privredne delatnosti, predstavlja veliku kočnicu u relaksaciji političkih odnosa. Da stvar bude komplikovanija, energetska međuzavisnost je „evoluirala“ u nešto više samo u odnosima Rusije i najmoćnije evropske ekonomije – Nemačke. Za ovu zemlju, rusko tržište i direktne investicije u Rusiju skoro su podjednako važne kao i uredno snabdevanje ruskim energentima. Stoga ne čudi da Nemačka nije pokazala previše entuzijazma u pronalaženju alternativnih dobavljača energenata i nije postavljala prepreke gasovodima „Severni tok 1“ i „Severni tok 2“, kojima su se članice EU iz istočne Evrope žestoko protivile.\nMilan Kokorić energenti eu hladni rat rusija