Srbija ne ulazi u Evroazijsku ekonomsku uniju (EAEU), kako se to ovih dana spekuliše u domaćim i regionalnim medijima, nego potpisuje sporazum o slobodnoj trgovini kakav smo i do sada imali s Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom, poput onih koje imamo s Turskom ili državama Cefta, kaže ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\n"Nije to nikakav novi SSP, nema politike, samo trgovina. Unutar Evroazijske unije odlučeno je da započne unifikacija svih sporazuma o slobodnoj trgovini koje su ranije imali s trećim zemljama", rekao je LJajić za "Politiku".\nBeogradski list objašnjava da se Evroazijska unija proširila na Jermeniju i Kirgiziju i donela odluku da ujednači ugovore o slobodnoj trgovini s trećim zemljama, među kojima je i Srbija.\n"Da je Srbija rekla da ne želi da potpiše ugovor, naš sporazum o slobodnoj trgovini s Rusijom bi bio doveden u pitanje. Ovaj sporazum ne potpisuje samo Srbija nego i sve druge zemlje koje su imale ugovore o slobodnoj trgovini sa članicama EAEU", objašnjava Ljajić.\nOn je dodao da će Srbija, kada se pridruži zajedničkom tržištu i uđe u EU, morati da raskine ovaj trgovinski sporazum, kao i sve druge postojeće ugovore o slobodnoj trgovini, i one koje u međuvremenu zaključi.\nSrbija bi trebalo da 25. oktobra potpiše sporazum s EAEU, koji će zameniti postojeće dogovore i koji će podrazumevati proširen spisak roba, jer će na listi bescarinskih proizvoda biti dodati sir, alkohol i cigarete.\nSporazum o slobodnoj trgovini trebalo bi da srpskoj privredi omogući pristup tržištu od 180 miliona ljudi, odnosno zemljama čiji ukupni bruto domaći proizvod premašuje 1.900 milijardi američkih dolara.


GDPR i UK nakon Bregzita\nDatum objave 25/08/2017\nVlada Ujedinjenog kraljevstva Velike Britanije i severne Irske nedavno je objavila dokument: „Razmena i zaštita ličnih podataka: Buduće partnerstvo“, koji objašnjava koji će biti osnovni ciljevi politike UK u periodu nakon izlaska iz Evropske unije. Dokument objašnjava obim razmene podataka sa EU i od kolikog je značaja ta razmena za britansku ekonomiju i borbu protiv terorizma i kriminala. Između ostalog, ovaj dokument se bavi pitanjem primene GDPR do i nakon momenta formalnog završetka Bregzita.\nIzvor: Vlada UK\nPrekogranični protok podataka između UK i EU\nKomitet za poslovanje, inovacije i veštine pri Donjem domu britanskog parlamenta je u julu 2016. godine izneo procenu da je oko 43% najvećih digitalnih kompanija osnovano u Velikoj Britaniji. Kompanije koje su predvodnici u digitalnoj ekonomiji prirodno baziraju svoje biznis-modele na prekograničnom protoku podataka. Istraživanje „Digitalni sektor u UK posle Bregzita“ koje je sproveo Froniter Economics za TechUK pokazalo je da čak 75% od celokupnog prekograničnog protoka podataka iz Velike Britanije ide ka zemljama EU. Imajući u vidu ovaj podatak, svaki prekid protoka podataka bi izazvao velike posledice po ekonomiju oba entiteta. Ovaj problem je u velikoj meri elaboriran i u dokumentu Vlade UK.\nRazmena ličnih podataka neophodna i za borbu protiv terorizma\nVlada UK naglašava koliki je značaj razmene obaveštajnih podataka sa zemljama EU. Kao primer navodi da je u periodu između oktobra 2014 i septembra 2015, jedinica za finansijske obaveštajne podatke koja radi pri britanskom NCA (National Crime Agency) iz EU primila čak 800 zahteva, što predstavlja više od pola zahteva dostavljenih u posmatranom periodu iz inostranstva. Inače, ovakvi podaci su neophodni za identifikaciju osoba povezanih sa finansiranjem terorističkih aktivnosti, pranjem novca i drugim vidovima finansijskog kriminala.\nThe National Crime Agency (NCA) is a national law enforcement agency in the United Kingdom which replaced the Serious Organised Crime Agency. The NCA includes the Child Exploitation and Online Protection Centre as an individual command, and parts of the National Policing Improvement Agency.\nVideo: NCA Promo Izvor: YouTube\nUK je donela svoj zakon o zaštiti ličnih podataka još 1984. godine i to pre nego što je ova oblast bila regulisana evropskom regulativom. Nakon donošenja Direktive 95/46 , Velika Britanija je uskladila svoj zakon sa EU zahtevima, ali je standard zaštite podataka bio čak i veći od onog koji je uspostavljen evropskim propisima. Isto važi i za GDPR u čijem formulisanju je Velika Britanija dala priličan doprinos.\nDa li će se GDPR primenjivati u UK i nakon Bregzita?\nDokument Vlade UK naglašava značaj održavanja visokog standarda zaštite podataka o ličnosti, ali i potrebu za balansiranjem između ovog važnog interesa i potrebe za razmenom podataka u poslovne svrhe, kao i u svrhe prevencije i borbe protiv kriminala. Takođe, sve veća globalizacija informacionog prostora nameće i potrebu za globalnom saradnjom.\nSa druge strane, Dokument Vlade UK navodi da će se evropski okvir, uključujući i GDPR, primenjivati sigurno do momenta formalnog nastupanja Bregzita. Šta će se desiti nakon tog momenta još uvek se ne može predvideti. Ipak, Vlada UK je navela da je u obostranom interesu EU i UK da što je moguće ranije uzajamno priznaju regulatorni okvir koji se odnosi na zaštitu ličnih podataka, kako bi i nakon Bregzita postojao osnov za nesmetani prekogranični protok podataka između dva entiteta.\nViše o GDPR na:\nDokument Vlade UK o razmeni podataa sa EU\nGDPR i UK\nrazmena podataka EU i UK


Danas nastavak dijaloga u Briselu\nIzvor: JUGpress.com, 15.Jun.2021, 10:05\nU Briselu će danas pod pokroviteljstvom Evrospke unije biti nastavljen dijalog Beograda i Prištine, a prvi put za pregovaračkim stolom kosovsku delegaciju predvodiće premijer Aljbin Kurti.\nEvropsku uniju zastupaće specijalni predstavnik za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak i šef diplomatije Evropske unije Žozep Borelj, a dijalogu će prethoditi odvojeni bilateralni sastanici >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << Borelja sa šefovime dveju delegacije Aleksandrom Vučićem i Aljbinom Kurtijem.\nNakon tih sastanaka trilateralni susret predviđen je za 10:30, a u 12:30 očekuje se konferencija za štampu Miroslava Lajčaka.\nDanašnji susret dveju delegacija na najvišem nivou prvi je posle pauze od devet meseci i nastavak je pregovaračkog procesa započetog 2011. godine, tokom kojeg je u aprilu 2013. nastao Briselski sporazum.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je uoči današnjeg sastanka da Prištinu “suštinski ne zanima dijalog”, već pre svega lokalni izbori koje se na Kosovu očekuju u oktobru.\nB92: Vučić stigao u Brisel\nSrbijaDanas.com: VUČIĆ STIGAO U BRISEL: Sutra se očekuje nastavak dijaloga, Kurti u velikom problemu ako nastavi sa provokacijama


Balkan pod potresima, spoljnim i unutrašnjim – Bankar.me\nJuly 21, 2015 MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nU julskom izvještaju D&B koji obuhvata rizike poslovanja u 132 zemlje svijeta, Srbiji u grupi zemalja s visokim rizikom, a od evropskih društvo joj prave Grčka, Kipar, Kazahstan, Azerbejdžan i Gruzija.\nRejting koji D&B dodjeljuje nekoj zemlji, ukazuje na rizik poslovnog okruženja i daje informaciju o efikasnosti plaćanja ka inostranstvu, kao i o isplativosti potencijalnih investicija.\nOd zemalja u okruženju bolji rejting od Srbije imaju Slovenija i Hrvatska, zatim slijede Bugarska, Rumunija, Albanija, Mađarska i Makedonija kojoj je u julu snižen rejting usled političke neizvesnosti. Niži rejting od Srbije ima BiH.\nAnalitičari D&B su u izvještaju naveli da Makedonija doživljava masovne demonstracije, BiH pati od niza međusobno povezanih kriza vlasti i prijetnji za otcjepljenjem dok je Kosovo u stanju političkog raspada i masovnog egzodusa stanovništva.\nNavodi se da je spoljni rizik na Zapadnom Balkanu dodatno uvećan djelovanjem EU i Rusije i dodaje da, usljed svojih unutrašnjih političkih i ekonomskih problema, EU nije više u stanju da se nametne u regionu dok, sa druge strane, Rusija postiže važnu stratešku prednost.\n“Iako ne postoji neposredna opasnost od povratka nemira 90-tih, kriza u regionu mogla bi da se produbi, posebno ukoliko se poljulja stabilnost u Grčkoj. To može imati ozbiljnih posljedica po Srbiju. U BiH i na Kosovu su srpske zajednice mnogoljudne dok događaji u Makedoniji mogu dovesti do prelivanja velike zajednice albanske manjine na Kosovo”, navode analitičari.\nIstiče se da će se srpska vlada truditi da Srbija bude izvan tih susjedskih nestabilnosti, ali neće ostati ravnodušna ukoliko etnički Srbi budu u opasnosti. D&B ocjenjuje i da spoljnopolitička dešavanja mogu imati uticaj na srpsku ekonomiju ukoliko Grčka napusti eurozonu.\n“Grčka i Srbija su važni trgovinski partneri, više od 250 grčkih firmi posluje u Srbiji i grčke banke imaju veliki udio u srpskom bankarskom sektoru. Pored toga, Srbija je izložena indirektnim efektima eventualnog grčkog izlaska preko ostalih članica eurozone, sa kojima je Srbija čvrsto integrisana.\nKao unutrašnji faktor koji značajno utiče na poslovno okruženje u Srbiji, D&B navodi da je jedan od najvećih problema u poslovanju neformalni sektor koji, prema nedavnoj analizi Fiskalnog savjeta Srbije, predstavlja oko 30 odsto bruto domaćeg proizvoda.\nPOJMOVIBalkan Balkan i EU Balkanske zemlje Ekonomija Balkana u 2013 javni dug zemalja Balkana\nPrevious Agencija za nadzor osiguranja: Rezultati polaganja ispita\nSljedeći Šta pokloniti kolegi na poslu?


O BAZAART-U | BAZAART\nBAZAART je organizacija umetnika iz Srbije i regiona Zapadnog Balkana, sa sedištem u Beogradu, koja ima za cilj razvoj savremenih izvođačkih umetnosti i njihov dijalog sa društvom.\nBAZAART je osmišljen kao baza za saradnju umetnika, umetničkih grupa i stručnjaka u zemlji i regionu, na projektima koji neguju interdisciplinarno istraživanje, umetnički rad i edukaciju u oblasti izvođačkih umetnosti.\nPosebnu pažnju BAZAART posvećuje mladima kao učesnicima u kulturi.\nBAZAART je posvećen partnerskoj saradnji i zajedničkim projektima sa umetnicima na evropskom prostoru, s posebnim akcentom na regionu Zapadnog Balkana. Kroz regionalnu mrežu, BAZAART doprinosi razvoju umetnika, publike, umetničke komunikacije, saradnje i razmene, i deluje na unapređenje socijalnih tokova na ovim prostorima.\nBAZAART je proistekao iz rada Pozorišta odrastanja koje je osnovano 1991. u okviru Kluba dramskih komunikacija Centra za kulturu Stari Grad. Pozorište odrastanja je jedna od prvih grupa članica Centra za dramu u obrazovanju i umetnosti CEDEUM.\nPozorište odrastanja je učestvovalo u brojnim domaćim i međunarodnim projektima: Dobro drvo – podržano od strane Inge Foundation; Sedam boja duge – radionice sa mladima sa specijalnim potrebama; Ciklus radionica sa mladima iz izbegličkih kampova CRIC International, finansiran od strane UNDP; Igrom protiv nasilja u okviru programa Umetnost za društvene promene Evropske fondacije za kulturu itd.\nJedna generacija umetnika i stručnjaka je 2002. godine osnovala BAZAART kao nestranačku, nevladinu i neprofitnu organizaciju.\nProfesionalni umetnici i stručnjaci sarađuju sa željom da savremenim i angažovanim umetničkim radom doprinesu društvenom i kulturnom napretku Zapadnog Balkana i njegovoj integraciji u Evropu.


Rukometnom klubu "Zaječar 1949" 16 miliona, tri puta više nego Savezu za školski sport - Glas Zaječara\nHome Sport Rukometnom klubu „Zaječar 1949“ 16 miliona, tri puta više nego Savezu za...\nGradsko veće grada Zaječara usvojilo je Predlog raspodele sredstava namenjenih redovnim godišnjim programima sportskih organizacija za 2020. godinu. Predloge godišnjih programa dostavilo je 38 sportskih organizacija sa teritorije grada Zaječara.\nZa delatnosti organizacija u oblasti sporta koje su od posebnog značaja za jedinicu lokalne samouprave grad Zaječar je izdvojio 45 miliona dinara.\nSPORTSКI SAVEZ GRADA ZAJEČARA – 16.000.000\nRUКOMETNI КLUB “ZAJEČAR 1949“ – 15.000.000\nAUTOMOBILSКO SPORTSКO UDRUŽENJE “AS“ – 8.400.000\nFUDBALSКI КLUB “TIMOК 1919“ – 6.000.000\nZa programe fizičkog vaspitanja dece predškolskog uzrasta i školski sport koji obuhvata unapređenje fizičkog vežbanja, rad školskih sportskih sekcija i društava i opštinska, gradska i međuopštinska takičenja predviđeno je samo 5 miliona dinara.\nZa učešće sportskih organizacija u domaćim i klupskim sportskim takmičenjima novac je predviđen za 26 sportskih klubova. Najviše je opredeljeno za Rukometni klub „Zaječar 1949“ – 713.600 dinara, a najmanje za Stonotenski klub „Timok“ – 99.000 dinara.\nOvom odlukom takođe je predviđeno 1.600.000 dinara za ukupno 8 sportskih programa u 2020. godini. Visina sredstava kreće se od 150.000 do 300.000 dinara, a finansiraće se: Strongmen 2020 Zaječar, Majski i septembarski fudbalski turnir, Sportska dvorana u prirodi, 70. godina planinarstva u Zaječaru37. Božićni uspon, 5. Timočki maraton, Rally Zaječar 2020 i brdska automobilska trka Halovo-Zaječar 2020.\nKompletan dokument, objavljen u Službenom listu grada Zaječara možete pogledati u prilogu:\nRaspodela sredstava sportskim klubovima 2020\nPrethodni tekstOčišćena smetlišta na putu Zaječar-Negotin\nNaredni tekstGraciozni saobraćajac Jovan Bulj


Britanska vlada pred krahom - Sputnjik Srbija\n03:09 17 Jul 2019\n10:56 31.03.2019 Preuzmite kraći link\nKako tvrdi britanski list, ostavku može podneti šest članova Vlade, koji ne podržavaju „bregzit“. Oni će otići ako naredne nedelje bude doneta odluka o izlasku iz EU bez dogovora sa Briselom.\nMinistri koji podržavaju „bregzit“ takođe nameravaju da napuste Vladu Tereze Mej ako ona podrži ostanak Ujedinjenog Kraljevstva u carinskoj uniji ili odlaganje izlaska.\n„Tereza Mej će biti upozorena da će se njena vlada suočiti sa krahom ako ne sprovede svoj dogovor o ’bregzitu‘, pošto su pomoćnici šefice Vlade bili u ćorsokaku povodom toga da li da prihvate meki „bregzit“ ili da raspišu izbore ove nedelje“, piše list.\nPodsetimo, članovi britanskog parlamenta treći put su odbacili plan premijerke Tereze Mej za „bregzit“. Premijerka Britanije Tereza Mej je izjavila da odluka poslanika da treći put odbiju njen predlog sporazuma o „bregzitu“ znači da je parlament po pitanju rešenja za izlazak iz Evropske unije ostao bez opcija.


Općina Novo Sarajevo sufinansira troškove vantjelesne oplodnje | Općina Novo Sarajevo\nNa osnovu podnesenih zahtjeva isplaćena novčana podrška porodicama u liječenju neplodnosti\nSlužba za rad, socijalna pitanja, zdravstvo, izbjeglice i raseljena lica Općine Novo Sarajevo, u skladu sa Pravilnikom o raspodjeli novčanih sredstava za sufinansiranje troškova vantjelesne oplodnje koje je donijelo Općinsko vijeće, isplatila je novčana sredstva u ukupnom iznosu od 10.000 KM za pet podnesenih zahtjeva.\nOva Služba je zaprimila još dva zahtjeva na ime sufinansiranja troškova vantjesne oplodnje i u toku je kompletiranje dokumentacije od strane podnosioca zahtjeva, nakon čega bi trebala biti odobrena i sredstva u iznosu od po 2.000 KM, odnosno 1.000 KM.\nRazlozi za donošenje Pravilnika o raspodjeli novčanih sredstava za sufinansiranje troškova vantjelesne oplodnje su poboljšanje optimalnih uslova za podizanje nataliteta u društvu, pružanje podrške porodicama u liječenju neplodnosti metodama vantjelesne oplodnje, te poduzimanje mjera za stimulisanje žena na rađanje putem vantjelesne oplodnje.\nPravilnikom je utvrđena saradnja sa Zavodom zdravstvenog osiguranja KS, na način da će se sve žene kojima se od strane Zavoda dodjele sredstva za prvi pokušaj u iznosu od 4.000KM i drugi pokušaj u iznosu od 2.000 KM upute u Općinu Novo Sarajevo radi ostvarivanja daljih prava sufinansiranja troškova vještačke oplodnje.\nPrema Pravilniku predviđeno da za prvi i drugi pokušaj Općina Novo Sarajevo obezbijedi polovinu sredstava koja dodjeljuje Zavod.


Додик писао шефу дипломатије Немачке: Истинито информишите своју Владу о БиХ\n[ 05/12/2021 ] Građevinski fakultet u Beogradu obeležio 175 godina postojanja\tDRUŠTVO\nHomeRegionDodik pisao šefu diplomatije Nemačke: Istinito informišite svoju Vladu o BiH\nDodik pisao šefu diplomatije Nemačke: Istinito informišite svoju Vladu o BiH\n20/11/2021Redakcija BALKAN TVRegion, Vesti, za slajder0\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik istakao je u pismu šefu diplomatije Nemačke Hajku Masu da se, kao ministar spoljnih poslova jedne tako važne države kao što je Nemačka, nije potrudio da utvrdi činjenično stanje o uzrocima krize u BiH, što mu je bila obaveza, već je svoje stavove formirao na osnovu glasina, što njegove javne istupe čini neozbiljnim.\nDodik je u pismu ocenio da Mas, interpretacijama pogrešnih informacija, nanosi nepravdu Republici Srpskoj, ali i svojoj državi, koja, prema mišljenju Dodika, kao malo koja u svetu ima i načine i sredstva da se upozna o činjenicama u BiH, prenosi RTRS.\nDodik je pozvao Masa da istinito informiše svoju Vladu o događajima u BiH. „Ukoliko to ne uradite Vi, mi ćemo učiniti sve da kabinet kancelara Angele Merkel dobije sve potrebne i tačne informacije“, poručio je Dodik.\nIzvor: EPA(HAYOUNG JEON)\nNavodeći da su ga istupi Masa podstakli da mu se obrati, Dodik je naglasio da kriza u BiH nije izazvana, kako to Mas tvrdi, politikama koje se vode u Republici Srpskoj, već da je kriza rezultat činjenice da Ustav BiH nije poštovan punih 26 godina.\n„Zamislite da samo jedan dan samo neko pokuša da ne poštuje ustav Nemačke“, istakao je Dodik u pismu.\nPonovio je da se Republika Srpska svih prethodnih godina zalaže za mir, jer je rat iz 90-ih godina prošlog veka koštao tako i toliko da sebi ne može da dozvoli nove sukobe.\n„Srbi, kao narod iz dva svetska rata u kojima smo mi i vi bili na suprotnim stranama, preživeli su genocid i etničko čišćenje od kojih se nismo oporavili ni do danas. Zato, uvaženi ministre, one koji pominju sukobe i prizivaju sukobe – ne tražite u Republici Srpskoj“, poručio je Dodik nemačkom ministru spoljnih poslova.\nIstakao je da je Republika Srpska sastavni deo BiH i da to niko ne spori, niti postoje ni javni ni tajni planovi za secesiju od BiH, kako se to tvrdi sa medijskih, ali i političkih adresa pojedinih zemalja.\nDodik je ukazao da se Republika Srpska bori za teritorijalni integritet BiH i njen spoljni suverenitet, kako je i zapisano u Ustavu BiH, odnosno Aneksu četiri Dejtonskog sporazuma i da ne radi apsolutno ništa što nije propisano najvišim pravnim aktom u BiH.\n„Kada kažete da nećete sedati skrštenih ruku i da pratitite, kako kažete, „neodgovornu politiku u Republici Srpskoj“, moram Vas podsetiti da svaki put kada Nemačka nije sedela skrštenih ruku, Srbi su na ovim prostorima izgubili trećinu svog stanovništva“, naveo je u pismu Dodik.\nPozvao je Masa da sa više pažnje postupa i govori o Srbima i Republici Srpskoj, jer ga, kako Dodik smatra, i istorija „naših odnosa, kao i funkcija na kojoj se trenutno nalazi obavezuje da bude pažljiviji“.


Pravi poklon za novopečenu mamu\nNaslov: Pravi poklon za novopečenu mamu Sub Mar 19, 2011 5:59 pm\nKad se rodi beba, porodica i prijatelji obično jedva čekaju da je vide i daruju, dok se retko ko seti da i mamu obraduje nekom sitnicom. Evo nekoliko ideja za poklone koji će sigurno obradovati novopečenu mamu.\nTorba za bebine stvari - To je nešto što svakoj mami treba, a čak i ako već ima jednu, nije loše da ima i rezervnu jer će joj verovatno dosaditi da stalno nosi istu.\nPretplata na neki magazin o roditeljstvu - Ovo je interesantan i originalan poklon. Sigurno se neće još neko setiti da joj to pokloni, a saveti iz magazina će joj biti od koristi, piše "Politika".\nDVD sa vežbama - Ovo je dobar poklon ako je mama spotrski tip i voli da vežba, pošto neće imati vremena da odlazi u teretanu dok beba malo ne poraste. Ali, ako novopečena mama ne voli da priča o kilogramima ili je opterećena viškom koji je dobila u trudnoći ni slučajno ne kupujte ovaj poklon.\nPaketić sa zdravim grickalicama - Mame koje doje su uvek gladne, pa je dobra ideja da joj napravite mali paketić sa zdravim grickalicama. U lepu korpicu stavite suvo i sveže voće, orašaste plodove, musli i čokoladice...\nKnjiga o roditeljstvu - Knjiga o roditeljstvu je od velike pomoći parovima koji su dobili prvu bebu, a ako želite neki manje ozbiljan poklon, izaberite neku šaljivu knjigu na ovu temu.\nNaslov: Re: Pravi poklon za novopečenu mamu Pon Avg 01, 2011 3:31 am\nDobicu Sestru ^^ jos jednu xD\nI napravicu mami Paketić sa zdravim grickalicama jer ostalo joj ne treba xD\nNaslov: Re: Pravi poklon za novopečenu mamu Pon Avg 01, 2011 3:43 am\nSvaka cast Frozen..tvoji su bas vredni..\nNaslov: Re: Pravi poklon za novopečenu mamu Pon Avg 22, 2011 3:05 am\no jesu :D\nNaslov: Re: Pravi poklon za novopečenu mamu


Napredak u stopama dojenja u Srbiji, ali stagnacija u nasilnom disciplinovanju i dečjim brakovima - Telegraf.rs\n28/10/20 | 16:33 ≫ 16:40\nDeca iz najsiromašnijih i najisključenijih porodica zaostaju za ostalom decom u zdravlju, učenju u ranom detinjstvu i pristupu digitalnim sadržajima\nNovi podaci o položaju žena i dece u Srbiji ukazuju na napredak u ključnim oblastima, među kojima su dojenje i pohađanje predškolskog obrazovanja, ali i na stagnaciju u oblastima dečijih brakova i nasilnog disciplinovanja dece.\nPodaci koje su juče objavili Republički zavod za statistiku, UNICEF, Populacioni fond Ujedinjenih nacija (UNFPA) i Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji prikupljeni su u Istraživanju višestrukih pokazatelja položaja žena i dece 2019. (MICS 6), koje predstavlja najsveobuhvatniji izvor podataka o položaju žena i dece u Srbiji.\n- Srbija je prešla veliki put u prevazilaženju nejednakosti. Većina dece ostvaruje svoja prava. Pitanje kako dopreti do najugroženije i najisključenije dece često predstavlja najveći izazov, ali i najvažniji korak na tom putu. Zato je istraživanje MICS toliko korisno – pomaže svima da prate napredak i prepoznaju trendove – kako pozitivne, tako i negativne, u petogodišnjim intervalima. Vlada, privreda i civilno društvo sada imaju jasnu sliku o tome gde je potrebno usmeriti delovanje da bi se raniji uspesi iskoristili kao osnova za dalji napredak i povećala ulaganja s ciljem smanjenja nejednakosti - istakla je Deyana Kostadinova, direktorka UNICEF-a u Srbiji.\nNalazi jasno pokazuju da inkluzivne mere usmerene ka najisključenijoj deci i porodicama ostvaruju pozitivne efekte. Sada je vreme da ostvareni rezultati posluže kao osnova za dalji rad i da se tokom Dekade akcije ubrza ostvarivanje Ciljeva održivog razvoja do 2030. godine, kako nijedno dete ne bi bilo izostavljeno i kako bi svako dete dobilo priliku da napreduje.\nMacan odgovoran građanin: On vrlo dobro zna da svi moraju poštovati propisane mere\n- Ovo istraživanje nam daje koristan uvid u to kako živi romska zajednica u poređenju sa ostatkom Srbije, te obezbeđuje pristup zasnovan na dokazima u sprovođenju boljih politika. Posebno će pomoći kreatorima politika u Srbiji jer pruža solidne i kvalitativne podatke za definisanje prioriteta i donošenje odluka. Korišćeni indikatori i dobijen rezultati iz ovog istraživanja slični su onima koje koristi EU za praćenje napretka i usmeravanje naše podrške procesu pristupanja Srbije. Tačni podaci, prikupljeni i analizirani u skladu sa metodologijama prihvaćenim u EU i širom sveta, omogući će poređenje ključnih oblasti, uključujući zaštitu žena i dece, obrazovanje, zapošljavanje, stanovanje i rodnu ravnopravnost, tako da neophodna podrška bude usmerena na najefikasniji način. Evropska unija je partner Vlade Srbije u tom procesu. Sa bespovratnom pomoći koja trenutno iznosi 30 miliona evra za realizaciju projekata za inkluziju Roma, EU je glavni donator Srbije i u oblasti razvoja Roma - izjavio je ambasador Sem Fabrici, šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji.\nRezultati istraživanja objavljeni su u pogodnom trenutku, jer se globalna pandemija COVID-19 na različite načine odrazila na decu, mlade i porodice u Srbiji. Ovi podaci, prikupljeni pre pandemije, pomoći će Vladi i drugim akterima da u narednim godinama delotvorno prate uspešnost procesa oporavka.\n- Vidimo dobre indikatore i podatke u mnogim oblastima, kao što je stručna pomoć na porođaju, koja je važna svim ženama u Srbiji. Ipak, ukoliko uporedimo sa 2014, možemo primetiti da se situacija nije značajno promenila u domenu seksualnog i reproduktivnog zdravlja. Upotreba moderne kontracepcije i dalje je niska, i uporno su prisutne nejednakosti kada su u pitanju ruralne žene i žene u romskim naseljima. Moramo učiniti više kako bismo otklonili barijere, stigmu i tabue koji postoje oko zdravlja žena - kazao je Džon Kenedi Mosoti, direktor UNFPA za Srbiju.\n- Republički zavod za statistiku je u periodu od septembra do decembra 2019. godine realizovao istraživanje MICS6, kao najsveobuhvatniji izvor podataka o položaju žena i dece u Srbiji i to kao dva istraživanja – jedno je obuhvatilo uzorak od 8.100 domaćinstava koja su izabrana u nacionalno-reprezentativnom uzorku, a drugo na uzorku od 1.934 domaćinstava u romskim naseljima - izjavio je Miladin Kovačević, direktor Republičkog zavoda za statistiku.\nNeki od najvažnijih nalaza:\nZnačajan napredak ostvaren je u povećanju stopa vakcinacije, neto stopa pohađanja obrazovanja, kao i u smanjenju stopa smrtnosti odojčadi i dece mlađe od pet godina u romskim naseljima. Stopa isključivog dojenja je povećana u opštoj populaciji, a pohađanje predškolskog obrazovanja je u celini povećano, pri čemu je napredak posebno izražen među decom koja žive u „ostalim“ područjima. Ipak, stope dečijih brakova stagniraju, prakse nasilnog disciplinovanja su i dalje zastupljene u neprihvatljivo velikoj meri, a preveliki broj devojčica iz romskih naselja i dalje stupa u brak pre navršene 18. godine.\nNajvažniji uspesi u smanjenju nejednakosti\nOstvaren je određeni napredak kod dece u romskim naseljima.\nSmrtnost dece: Stopa smrtnosti odojčadi u romskim naseljima smanjena je na 8 na 1.000 živorođene dece, dok stopa smrtnosti dece mlađe od pet godina iznosi oko 9 na 1.000 živorođene dece, što predstavlja smanjenje sa 12,8 odnosno 14,4 u 2014. godini. Ove stope su i dalje značajno više nego u opštoj populaciji.\nVakcinacija: Potpun obuhvat imunizacijom dece u romskim naseljima (uzrasta 24–35 meseci) povećan je sa 44% u 2014. na 63% u 2019. godini. Kod dece u opštoj populaciji, ta stopa je skoro ista kao u 2014. godini – 80%. U opštoj populaciji, 69% dece (uzrasta 24–35 meseci) primilo je sve vakcine na vreme, dok među decom u romskim naseljima taj procenat iznosi samo 35%.\nObrazovanje: Neto stopa pohađanja srednjeg obrazovanja skoro je udvostručena kod devojčica koje žive u romskim naseljima (sa 15% u 2014. na 27% u 2019. godini), ali je još daleko od nacionalnog proseka, koji je tri puta viši.\nNova saznanja – žene u Srbiji\nPodaci MICS nude novi uvid u položaj žena.\nFertilitet: Stope fertiliteta su najviše u starosnoj grupi 30–34 godine u ukupnoj populaciji žena u Srbiji, a među ženama koje žive u romskim naseljima – u grupi 20–24 godine. Stopa ukupnog fertiliteta među ženama starosti 15–49 godina koje žive u romskim naseljima viša je nego u opštoj populaciji.\nDiskriminacija i uznemiravanje: Sedam procenata žena starosti 15–49 godina u Srbiji i 13% žena iste starosti u romskim naseljima u Srbiji bile su žrtve diskriminacije i uznemiravanja u poslednjih 12 meseci.\nPrijavljivanje pljački i fizičkih napada: Četrdeset procenata žena starosti 15–49 godina u Srbiji i 67% žena iste starosti iz romskih naselja u Srbiji izjavilo je da je poslednji incident pljačke i/ili fizičkog napada u prethodnih godinu dana prijavljen policiji.\nFunkcionisanje i mentalno zdravlje adolescenata: Adolescenti starosti 15–17 godina imaju nešto veću verovatnoću da će biti anksiozni ili depresivni u odnosu na adolescente iz mlađih starosnih grupa.\nUpotreba čistih goriva i tehnologija: Procenat domaćinstava koja koriste čista goriva i tehnologije za kuvanje, grejanje i osvetljenje iznosi 52% na nacionalnom nivou, a 12% u romskim naseljima.\nO istraživanju MICS\nIstraživanje višestrukih pokazatelja položaja žena i dece (MICS) razvio je UNICEF pre 25 godina. Od tada je sprovedeno skoro 330 istraživanja u preko 115 zemalja. Šesti krug MICS-a je najobimniji do sada i obuhvata oko 70 istraživanja sprovedenih u zemljama sa niskim, srednjim i visokim dohotkom.\nMICS u Srbiji je nacionalno reprezentativno istraživanje u okviru kog se prikupljaju podaci o položaju domaćinstava, žena i dece.\nIstraživanja MICS u Srbiji realizovana su na dva nezavisna uzorka: Srbija MICS 2019. na nacionalno reprezentativnom uzorku, a Srbija – romska naselja MICS 2019. na uzorku romskih domaćinstava koja žive u romskim naseljima.\nIstraživanja je sproveo Republički zavod za statistiku 2019. godine, uz tehničku i finansijsku podršku UNICEF-a, Evropske unije, UNFPA i Vlade Republike Srbije.\nVideo: Majke da stave dve maske kada doje dete\nOpaka bolest ne zaobilazi ni buduće mame, a ni muškarce: Kako se izboriti i sačuvati živu glavu?\nNikada ne biste pogodili koliko ova žena ima godina: Izgleda kao starica, a možda je mlađa i od vas!\nNjima je sada najgore! 5 horoskopskih znakova koji najviše vole da putuju\nPojavom zasenila brata: Neimarova sestra poziranjem u bikiniju zapalila internet, leto može da počne\nOvo je bjuti trend koji nastavlja da se širi na mrežama, a kritičari ga ocenjuju rasističkim


Pariz pozvao Moskvu da osudi stvaranje Malorusije - Sputnjik Srbija\n19:38 18 April 2021\nPariz pozvao Moskvu da osudi stvaranje Malorusije\n14:16 18.07.2017 Preuzmite kraći link\nFrancuske vlasti su pozvale su Rusiju da osudi projekat stvaranja države Malorusije na teritoriji Ukrajine, kao potez koji je u suprotnosti sa Minskim sporazumom o ukrajinskom rešenju, izjavila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Francuske Agnes Romate Espanj.\n„Pozivamo Rusiju da osudi ovu činjenicu koja krši Minski sporazum i izdaje duh pregovora u ’normandijskom formatu‘. Rusija bi trebalo da poveća svoje napore za okončanje sukoba“, rekla je Agnes Romate Espanj na današnjem brifingu.\nOna je istakla da Francuska ostaje posvećena obnovi suvereniteta i teritorijalnog integriteta Ukrajine u okviru međunarodno priznatih granica. Predstavnica Ministarstva je naglasila da Minski sporazum predstavlja jedinu osnovu za mirno i dugoročno rešenje krize i da su ga prihvatile sve strane.\nRanije je lider DNR Alekander Zaharčenko predložio stvaranje nove države Malorusije na prelazni period do tri godine. Njen ustav će propisivati nesvrstani status i postaviti kurs politike za obnovu odnosa sa Rusijom, kao i ujedinjenja sa saveznom državom Rusije i Belorusije.\nMinski sporazumi, Agnes Romate-Espanj, Malorusija, Ukrajina, Francuska


May 7, 2017 GiftsUwish, startap\nSvi smo se barem jednom u životu našli u nezgodnoj situaciji gde smo otvarali poklon pod budnim okom davaoca koji iščekuje naše oduševljenje, a mi, razočarani poklonom, sve što smo mogli da uzvratimo jeste bilo jedno slabašno “hvala”. Uz odgovarajući račun, postoji mogućnost da se poklon zameni za neki drugi artikl ili da se prosledi nekome drugom, no, zašto bismo se zamarali menjanjem kada zaslužujemo samo one poklone koje poželimo za sebe.\nUpravo iz ovih razloga je nastao GiftsUwish – aplikacija za nabavljanje pokona putem crowdfunding-a. Misija ove aplikacije jeste da promeni “pravila igre” kupovine poklona tako što će primaoci isključivo dobijati one poklone koje su poželeli, dok davaoci mogu zajedničkim snagama da prikupe novac za te poklone.\nJednostavna je za upotrebu: korisnik se registruje pomoću Fejsbuk naloga, određuje datum svog posebnog događaja i bira poklon koji želi za tu priliku. Poklon može da bude bilo šta što korisnik želi – od popularih igračaka, preko najmodernijih odevnih predmeta do putovanja iz snova – samo je potrebno navesti šta je poklon i koja mu je cena, a za one bez jasnih ideja, postoji i odabrana selekcija ponuđenih poklona. Zatim, putem društvenih mreža se pozivaju prijatelji da učestvuju u prikupljanju novca za dati poklon. Viziju aplikacije oslikava slogan “nema više neželjenih poklona, nema više bačenih para”.\nOva aplikacija je dostupna korisnicima Android i iOS mobilnog operativnog sistema, a može joj se pristupiti i putem internet pretraživača na računarima. Trenutno je dostupna za korisnike sa teritorije SAD-a, a u planu je i lansiranje za ostatak sveta.\nGiftsUwish je startap koji je nastao u inovacionom hub-u Outmagine iz Novog Sada. Suosnivači, Mirko Topalski i Ognjen Vlaškalin, su okupili tim mladih i ambicioznih ljudi koji su posvećeni donošenju inovativnih rešenja u svakodnevnicu. Ideja za ovu aplikaciju je potekla od Topalskog koji je tokom boravka u inostranstvu želeo i dalje da bude prisutan u važnim životnim trenucima svojih prijatelja, ali su visoki troškovi dostave i kompleksna logistika isporuke iz pojedinih zemalja učinile ceo proces poklanjanja dosta komplikovanim. Kako sam kaže: ”Shvatio sam da je najbolji način da se nekome da poklon taj da osoba sama kaže šta želi, a ja samo da pošaljem novac. GiftsUwish čini taj proces mnogo intuitivnijim i zabavnijim.”


Vlada pripremila krivičnu prijavu protiv Suljagića – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nVlada Republike Srpske pripremila je krivičnu prijavu protiv lidera probošnjačke koalicije “Prvi mart” Emira Suljagića, izjavila je premijer Republike Srpske Željka Cvijanović.\nOdgovarajući na poslanička pitanja u Narodnoj skupštini Republike Srpske, Cvijanovićeva je rekla da je analizirano šta je Suljagić govorio i da je utvrđeno da je koristio jezik mržnje koji može da naruši odnose među etničkim zajednicama u BiH.\n“Riječ je o napadu na ustavni poredak Repubike Srpske i BiH u cijelini. Suljagić ne poštuje Dejtonski sporazum, koji je daleko važniji od platforme njegove koalicije koja nije registrovana”, istakla je Cvijanovićeva.\nLider koalicije “Prvi mart” Emir Suljagić je u jednom od svojih istupa rekao da je Republika Srpska okupirana teritorija, a vlasti Srpske uporedio sa njemačkim Vermahtom. Suljagić je poručio i da “ima pravo da oslobodi okupirani dio teritorije”.


Merkel priznala probleme u formiranju koalicije\nNemačka kancelarka Angela Merkel priznala je danas postojanje "dubokih razlika" između njenih konzervativaca, liberala i zelenih koji pokušavaju da postignu kompromis i formiraju vladu, jer ako do toga ne dođe, mogući su novi izbori.\n"Ima razlika, dubokih razlika (...) to je težak posao, veoma komplikovan posao. Mislim da možemo da uspemo i ja imam volju iako je teško", rekla je Merkel novinarima pred početak današnje, poslednje runde pregovora, gotovo dva meseca posle izbora na kojima niko nije osvojio dovoljnu većinu.\nPosle nekoliko nedelja pregovora iza zatvorenih vrata, obeleženih nesuglasicama i međusobnim napadima u javnosti, Merkelini demohrišćani (CDU), njihovi saveznici iz bavarske Hrišćansko-socijalne unije (CSU), liberali iz FDP i Zeleni nisu postigli dogovor ni o jednoj od najspornijih tema. Bez obzira da li se radi o fiskalnoj politici, reformi Evropske unije, klimatskim ciljevima ili migrantskoj politici, partije zastupaju dijametralno suprotne stavove.\nMerkel, koja želi četvrti kancelarski mandat, postavila je današnji datum kao rok za preliminarne pregovore o načelnom sporazumuo formiranju vlade.\nAko u tome uspe, a razgovori bi mogli da potraju do duboko u noć, počeće pregovori o koalicionom sporazumu s ciljem sastavljanja vlade i formiranja njenog programa do kraja godine.\nU slučaju neuspeha, i nedostatka alternativne većine u Bundestagu, moguće je da budu raspisani nov izbori. U tom slučaju, nije sasvim izvesno da bi Merkel ostala na čelu konzervativaca, piše Frans pres.


Ljetovanje Crna Gora Cjenovnik 2017 - Travel Centar Sarajevo\nLjetovanje Crna Gora Cjenovnik 2017\nCrna Gora – biser Mediterana, po mnogo čemu posebna, smeštena je na jugu Jadranskog mora. Kao retko gde, na tako malom prostoru, može se pronaći toliko prirodnog bogatstva, lepote, pitomih plaža, bistrih jezera, brzih reka i predivnih planina. More, jezera, kanjoni, planine omogućavaju da svako pronadje najbolji način da se kvalitetno odmori.\nU jednom danu, radoznali putnik može sebi priuštiti jutarnju kafu na jednoj od mnogobrojnih plaža Budvanske rivijere, ručak uz pesmu ptica na Skadarskom jezeru, i večeru uz ognjište na obroncima velelepne planine Durmitor. Sve to odlikuje Crnu Goru kao turisticku destinaciju koja ima dosta toga da pruži.\nCjenovnik preuzmite ovdje: Crna Gora Cjenovnik Ljeto 2017\nHOTEL PLAŽA 2*/3*, HERCEG NOVI - AKCIJA\nLokacija Hotel je smešten u bujnom zelenilu


Od 1. juna naplata cestarine u Jošanici\n29. Maja 2008. 19. Avgusta 2020. Arhiva Visoko.co.ba\nNaplata cestarine na naplatnom mjestu Jošanica na autocesti A1 počet će 1. juna u 06.00 sati, saopćeno je danas iz Federalne direkcije za izgradnju, upravljanje i održavanje autocesta. Visina naplate cestarine, u otvorenom sistemu naplate, kako se navodi, utvrđena je Odlukom o naplati takse na korištenje autoceste A1, koju je donijela Vlada FBiH 12. marta.\nU skladu s tom odlukom, visina cestarine za kategoriju vozila I će iznositi 1,50 KM, kategoriju vozila II -tri KM, kategoriju vozila III – pet KM, a kategoriju vozila IV – sedam KM.\nKategorizacija vozila je definirana Pravilnikom o sistemu naplate cestarine na autocestama i objektima s naplatom u FBiH, kaže se u saopćenju Federalne direkcije za izgradnju, upravljanje i održavanje autocesta.\nNaša Stranka na izborima u 53 općine u BiH\nSBiH: Svi za Asmira!


Dodik stigao na sastanak kod Erdogana u predsjedničku palatu - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETDodik stigao na sastanak kod Erdogana u predsjedničku palatu\nPredsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan primio je danas u Ankari člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, a tema razgovora će biti aktuelna situacija u BiH i privredna saradnja i infrastrukturni projekti.Erdogan i Dodik će, kako je saopćeno, imati radni ručak.\nDodik je uoči puta u Tursku istakao da će Erdoganu prenijeti “pravu sliku situacije u BiH” jer je, prema njegovom mišljenju, do sada dobijao jednostrane informacije.\nOn od ranije pokušava inicirati sastanak predsjednika Turske, Srbije i Hrvatske sa trojicom lidera u BiH – predsjednicima SDA, HDZ-a i SNSD-a sa ciljem stabilizacije prilika u BiH.\nPolitički analitičar Jahja Muhasilović smatra da Dodik na ovaj način pokušava stvoriti “predstavnike naroda” i uvući tri države da posreduju u razgovorima o unutrašnjim pitanjima BiH uz izbjegavanje SAD-a i Evropske unije što bi bilo opasno za BiH.\nErdogan je jučer izrazio spremnost da razgovara sa svima u BiH.\nOn je poručio da neće dozvoliti da BiH postane u mjesto utjecaja i obračuna.\n“Ozbiljno smo pojačali naše diplomatske napore nakon tenzija kojom se ugrožava integritet. Kao država koja razgovara sa svim stranama u Bosni i Hercegovini, preuzeli smo inicijativu za rješavanje problema”, poručio je.\nPrevious articleU TK 114 novozaraženih, u Srebreniku 7\nNext articleKapiten reprenzetacije BiH Edin Džeko u procesu oporavka


20. aprila 2022.\tBIZNIS, LEPOTA 0\nUz šestominutni FOREO tretman za lice možete za tili čas pretvoriti svoje kupatilo u HighTeck spa centar i zaljubiti se u svoj odraz u ogledalu kao u fotke holivudskih diva sa crvenog tepiha!\n22. marta 2022.\tLEPOTA, ZDRAVLJE 0\nPred nama su sve duži i topliji dani koje čekamo s nestrpljenjem, ali i blagom strepnjom da li je naša koža spremna za otvoreniju odeću i obuću.\nKiko Milano i praznik ljubavi kao najnežnije ljubavno pismo čokoladi\n9. februara 2022.\tLEPOTA 0\nVodeći italijanski make-up brend KIKO MILANO novom, romantičnom kolekcijom slavi ljubav u svim njenim oblicima. Inspirisana čokoladnim poslasticama, Sweet Affaires kolekcija biće idealan slatki znak pažnje u danima koji najavljuju praznik ljubavi.\n29. oktobra 2021.\tDOŽIVETI STOTU, HIPOKRAT, LEPOTA, ZDRAVLJE 0\nKako bi ohrabrio žene da bez ustručavanja govore o problemima i potrebama u menopauzi, Vichy je organizovao stručni panel Meno Talks, lansirajući kampanju pod nazivom #UNJENOJKOŽI, kojom ističe koliko je važno da se svaka od njih oseća udobno u sopstvenoj koži.\n31. marta 2021.\tHIPOKRAT, LEPOTA, ZDRAVLJE 0\nIako su lepši izgled i povećano samopouzdanje najčešći cilj pojedinaca koji se podvrgavaju estetskim tretmanima, put do tog cilja nije nimalo bezazlen.


Konferencija “Germia Hill 2016″ – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Bezbjednost i odbrana » Konferencija “Germia Hill 2016″\nObjavljeno 05. 02. 2016. 27. 12. 2017.\nKonferencija “Germia Hill 2016″\nIstraživačica javnih politika u Institutu alternativa, Milena Milošević, učestvovala je na konferenciji Germia Hill 2016, koja je 2. i 3. februara održana u Prištini. Konferencija, koju je organizovalo Ministarstvo vanjskih poslova Kosova u saradnji sa njemačkim Institutom Aspen, za cilj je imala da pruži uvid u kompleksan geopolitički okvir iz perspektive zemalja Jugoistočne Evrope.\nDržavama ovog regiona NATO predstavlja kolektivni sistem bezbjednosti kojem teže, ali one, kao ni ostale evropske države, nisu imune na savremena politička dešavanja i bezbjednosne izazove. Ova tema izabrana je i sa obzirom na oružani konflikt u Ukrajini i eskalirajući rat u Siriji, koji predstavljaju izazov za države Jugoistočne Evrope u kontekstu evroatlantskih integracija.\nKonferencija je okupila blizu 200 gostiju iz 40 zemalja, državnika, stručnjaka u oblasti spoljne i bezbjednosne politike, istraživača javnih politika i predstavnika medija, koji su tokom panel diskusija razgovarali o potencijalnim rješenjima za ovakvu situaciju, iz perspektive Jugoistočne Evrope, regiona koji je zbog svojeg geografskog položaja i tekuće tranzicije i procesa reformi posebno osjetljiv na bezbjednosne izazove sa kojima se suočava Evropa.


Država i društvena odgovornost kompanija? - Bizlife.rs\n20:46 Beograd, 08/09/2017\nPiše: Neven Marinović, Izvršni direktor Foruma za odgovorno poslovanje i Smart kolektiva\nU svetu je prihvaćeno da je društvena odgovornost kompatibilna sa konkurentnošću kompanije, a istraživanja pokazuju ida kompanije sa razvijenim CSR praksama ostvaruju veće učinke, u proseku za 13%. Većina skorašnjeg angažovanja kompanija u domenu CSR-a bila je na dobrovoljnoj bazi, dok su države širom sveta firmama ostavljale slobodu izbora o načinu i intenzitetu angažovanja i posvećenosti na ovom polju. Ipak, trendovi pokazuju da i najmanji vidovi regulacije pospešuju šanse da se principi društveno odgovornog poslovanja primenjuju. Svakako, to ne znači nužno da treba da postoje čvrsti regulatorni okviri, ali da uloga države u pospešivanju CSR praksi i sveopšteg stanja ekonomije postoji, i ona treba da bude prepoznata.\nSrbija nastoji da se integriše u Evropsku uniju koja je prepoznala važnost društveno odgovornog poslovanja i direktivama Evropske komisije stvorila i regulatorni okvir za njegov dalji razvoj, uključujući CSR strategiju i direktive koje bliže uređuju ovu oblast i čija primena je obavezna u svim državama članicama. Jedna od direktiva iz 2014. odnosi se na obavezno nefinansijsko izveštavanje preduzeća i, prema njoj, u obavezi podnošenja izveštaja je više od 6,000 velikih preduzeća širom EU koja moraju da izveste Komisiju o svojim politikama i uticajima na: zaštitu životne sredine, društvenu odgovornost i tretiranje zaposlenih, poštovanje ljudskih prava, anti-korupciju i mito, raznolikost u upravljačkim strukturama kompanija.\nNeke države su prepoznale ovu svoju ulogu i donele CSR strategije, akcione planove, države EU prate smernice Evropske komisije, dok neke i dalje ne prepoznaju svoju ulogu u daljem razvoju i promociji društveno odgovornog poslovanja, a ponekad podstiču i suprotne trendove. Sve države imaju sličnu motivaciju za uključivanje u dijalog sa predstavnicima biznisa i civilnog sektora kako bi pospešili sveukupnu situaciju za sve zainteresovane strane, i ona se kreće u sledećim okvirima (podela prema Reinhard Steurer, The Role of Governments in Corporate Social Responsibility Characterising Public Policies on CSR in Europe)\nBiznis pomaže pri ostvarenju političkih ciljeva agende održivog razvoja, ali i u spoljnoj politici: kroz CSR politički ciljevi mogu da budu zadovoljeni uz dobrovoljno zalaganje predstavnika poslovnog sektora – u oblasti održivog razvoja, čiji značaj su prepoznale i Ujedinjene nacije i smernice dale u vidu Globalnih ciljeva za održivi razvoj, zaštite životne sredine, ali i spoljne politike. Švedska je 2007. godine postala prva zemlja koja je zahtevala od preduzeća u državnom vlasništvu da izdaju izveštaje o održivosti, istovremeno delujući na međunarodnom planu i podstičući razvoj CSR-a kroz aktivnosti imenovanog CSR ambasadora.\nCSR politike mogu da se donesu uz niske političke troškove i to je vrlo korisno naročito u slučajevima gde nove regulative nisu politički poželjne, npr. na međunarodnom nivou. Norveška od svih firmi zahteva da posluju društveno odgovorno, bez obzira na to da li su u pitanju preduzeća u privatnoj ili državnoj svojini, ili pak posluju u inostranstvu.\nVlade nastoje da igraju važniju ulogu u daljem definisanju CSR-a veoma često kroz pozitivne, neobavezujuće inicijative. Holandija je osnovala Nacionalni centar znanja i mrežnu organizaciju za CSR, podržava razvoj održivih proizvoda kroz svoje sisteme nabavke i kompanije podstiče da razvijaju CSR prakse Godišnjim istraživanjem o sadržaju i kvalitetu CSR izveštaja čija Kristalna nagrada predstavlja vodeće priznanje za izveštavanje u Holandiji, a učesnice dobijaju informacije o mogućim unapređenjima i priliku da uporede svoj rezultat sa drugim kompanijama u, i van njihovog sektora.\nCSR je odlika novih, globalnih načina upravljanja: Mekši pristup CSR regulisanju poklapa se sa širom tranzicijom javnog upravljanja iz hijerarhijske regulacije ka regulisanju kroz modele partnerstava, umrežavanja sa drugim relevantnim stejkholderima i ko-regulacijom. U Norveškoj je za pitanja CSR-a uspostavljeno i konsultativno državno telo koje okuplja predstavnike svih sektora i ima za cilj da pomogne vladi u daljem razvoju politika i odluka u domenu CSR-a, kao i da poboljša dijalog između svih zainteresovanih strana.\nCSR dovodi do promene interakcije između javnog i privatnog sektora i vlade, te vlade imaju prirodni interes da zajedno sa drugim akterima redefinišu nove interakcije. Danska je osnovala Regionalni centar za razvoj biznisa koji podržava razvoj CSR-a u malim i srednjim preduzećima koji, uz saradnju sa privatnim i javnim regionalnim telima, pruža podršku uzimajući u obzir sve zainteresovane strane, ali i prilike za razvoj biznisa. Austrija dodeljuje nagradu koja za cilj ima da podigne svest o značaju starije radne snage, promoviše implementaciju starosnih i rodnih politika i mera radi stvaranja pozitivne radne sredine.\nČvrst zakonodavni okvir nije jedino, verovatno ni najbolje rešenje, ali uloga države u daljem razvoju i promociji društveno odgovornog poslovanja je neophodna. Forum za odgovorno poslovanje je jedina biznis mreža u Srbiji posvećena isključivo razvoju i promociji društveno odgovornog poslovanja i, sačinjena od više od 30 vodećih kompanija, predstavlja okosnicu začetaka CSR praksi u našoj zemlji. Jednu od najvažnijih inicijativa Forum je pokrenuo prošle godine u vidu CSR indexa, prve platforme za merenje društvene odgovornosti kompanija u Srbiji. Metodologija sastavljena po uzoru na vodeće svetske metodologije u ovom domenu, i prilagođena ekonomskom stanju u našoj zemlji, u 2016. postala je reper za prepoznavanje kompanija koje u svom poslovanju imaju ustanovljene prakse i politike odgovornog odnosa prema lokalnoj zajednici, tržištu, životnoj sredini i svojim zaposlenima. U prvom ciklusu uspešno se indeksiralo ukupno 20 kompanija u Srbiji, od čega pet srednjih i tri mala preduzeća.\nKako bi dalje podstakli kompanije da posluju odgovorno pozivamo predstavnike države da prepoznaju značaj ove inicijative i podrže dalju implementaciju CSR indexa. Kada zvanični organi države prepoznaju i stanu iza ove inicijative to će podstaći i druga preduzeća da u pozitivnom takmičenju dostignu svoju konkurenciju u ovom domenu, poboljšavajući sveukupnu klimu poslovanja u zemlji i stvore pozitivno i zdravo radno okruženje, smanje negativne uticaje na životnu sredinu, daju inovativnu i održivu podršku lokalnoj zajednici, ali i kreiraju fer okruženje na tržištu i doprinesu održivom razvoju, neophodnom za 21. vek.\ncsr društvena odgovornost


MENjAJU TABLICE SA KVAČICAMA - Glas Podrinja\nNOVI NAMET VOZAČIMA ZBOG NAKNADNE PAMETI\nVlasnici registarskih tablica koje sadrže latinična slova Č, Ć, Š, Ž i Đ, kao i slova “Y” i “Nj” a koji ovih dana registruju vozila nemaju razlog za strahovanje da će morati da plaćaju za nove tablice „bez kvačica“.\nIako su poslednjim izmenama i dopunama Pravilnika o registraciji motornih i priključnih vozila, još prošlog leta izbačena slova sa dijakritičkim znacima koja su posebno nervirala vozače i zadavala im probleme, pogotovo pri plaćanju parkiranja, vlasnici takvih tablica ipak će ih zadržati prilikom registracije.\nDo njihove promene će doći tek kada budu morali da menjaju saobraćajnu dozvolu čiji datum važenja je jasno istaknut na poleđini.\n- Odredbe člana 5, 7, 8 ,9 i 10 Pravilnika o izmenama i dopunama pravilnika o registraciji motornih i priključnih vozila, kojima je propisano da registarske tablice u slovnom delu registarske oznake sadrže sva slova latiničnog pisma srpskog jezika osim slova Č, Ć, Š, Ž i Đ i latiničnih slova Y i Nj odnosi se na registarske tablice koje se izdaju za putnička vozila, teške četvorocikle, trolejbuse, autobuse, teretna vozila, priključna vozila, motokultivatore, traktore i radne mašine, kao i priključna vozila za traktor - navode iz MUP i napominju da se ova odluka o slovnom delu ne odnosi na oznake registarskih područja, odnosno grada u kome je registrovano vozilo.\nInteresantno je da iz novog pravilnika, objavljenom u Službenom glasniku 21. jula 2017. godine, nije izuzeto latinično „iks“, koje će se i dalje nalaziti na novim tablicama, kako nam je rečeno zbog taksija.\nIzmenjen je i član 29, gde se umesto reči sedam nalazi devet, te se pravo korišćenja izabranih znakova na registarskim tablicama od dana izdavanja produžilo za dve godine.\nPitanje koje se nameće odnosi se na odgovornost države koja je najpre propisala da sva slova mogu da budu na tablicama, a sada se setila da postoje određeni problemi, naročito prilikom odlaska u inostranstvo, i da praksa sada mora da se promeni.\nKoliko nam je poznato, jedan od ljudi koji sve ove godine radi na registracijama u Ministarstvu unutrašnjih poslova predlagao je da se primeni švajcarski “recept” po kojem bi svaki grad dobio broj i na taj način bi se izbegao problem sa našim slovima.\n- S druge strane, postavlja se i pitanje šta se dešava sa slovima gradova poput Šapca, Čačka, Bogatića. Za sada ta slova ostaju, a ne ostaju ta ista slova u nastavku registracije. I ostaće verovatno dok se neko za nekoliko godina ponovo ne bude setio da narodu naplati izradu novih tablica i dozvola – rekli su nam u jednoj agenciji za registraciju vozila u Šapcu.\nZa Srbiju u EU 52 odsto građana\nNagrada za opstanak


TC Truck&Cargo® dobija pečat kvaliteta od BME\n„Posebno nas raduje nagrada BME jer ona pokazuje da se TimoCom-ova berza tereta i transporta Truck&Cargo® ne odlikuje samo mnoštvom ponuda, već pre svega kvalitetom. To je jedinstvena kombinacija na tržištu platformi za transport“, kaže Marcel Frings, glavni predstavnik kompanije TimoCom. Pošto je platforma za spot tržište već neko vreme otvorena i za preduzeća iz oblasti proizvodnje i trgovine iz cele Evrope, vodeći kandidat za pečat kvaliteta BMEnet GmbH TC Truck&Cargo® proveren je na osnovu objektivnog i standardizovanog seta kriterijuma.\nRezultat: „Berza tereta i tovarnog prostora TC Truck&Cargo® pruža prevoznicima ili nalogodavcima dodatne mogućnosti za poslovanje i pomaže da se optimizuje iskorišćenost kapaciteta kroz nabavke u oblasti transporta. Tako se izbegavaju skupe prazne vožnje od čega koristi ima i životna sredina. Osim toga, TC Truck&Cargo® nudi još dodataka i pametnih dodatnih funkcija koji olakšavaju svakodnevni rad klijenata TimoCom-a“, navodi se u obrazloženju BMEnet GmbH.\nU običnom tekstu: Ako preduzeća koja otpremaju robu traže efikasan softverski sistem za svoju logistiku, u TimoCom-u će naći ponuđača koji ima provereni kvalitet i transparentnost na tržištu.\nTimoCom ima dva sertifikata\nSa pečatom kvaliteta za TC Truck&Cargo® TimoCom Soft- und Hardware GmbH je već dva puta nagrađeno preduzeće u kategoriji „Softver i platforma“. Prethodno je već proverena TC eBid®, onlajn platforma za tendere u oblasti transporta na nivou čitave Evrope. Ona još od 2010. nosi BME pečat kvaliteta „Nabavka tereta“. I ovde BME ističe visoku efikasnost, jednostavnost korišćenja i povećavanje transparentnosti tržišta.\nBMEnet pečat kvaliteta: Provereni standardi kvaliteta\nPečat kvaliteta BMEnet GmbH se dodeljuje integrativnim softverskim i platformskim rešenjima za optimizovanje nabavke i logistike. Provera se zasniva na standardizovanim i neutralnim katalozima kriterijuma sa jasno definisanim zahtevima. Na osnovu toga, tržište izborom softverskih sistema postaje transparentnije. Korisnici dobijaju sigurnost da će dobiti softver sa proverenim standardima kvaliteta. Sa druge strane, dobavljači koji su dobili nagradu mogu svojim klijentima da dokažu kvalitet svojih proizvoda.


Nova Plazma XXL\nVest koja je pre nekoliko dana uzburkala našu javnost kao da je naslutila novi proizvod na tržištu – Plazmu XXL. Nova Plazma XXL predstavlja najveću do sada Plazmu kojoj će se pre svega obradovati mlađi deo populacije.\nBudite hrabri i iskusite zanimljive, izazovne trenutke dok uživate u vašem najomiljenijem ukusu jedinstvene Plazme prelivene Bambi mlečnom čokoladom. U praktičnom, pojedinačnom pakovanju, predstavlja idealnu poslasticu u svakoj prilici.\nIako je ovo najveća Plazma ikada, nećete hteti da je delite, želećete je samo za sebe. Ova lagana XXL poslastica iz Bambija idealna je kao užina u školskim pauzama, na fakultetu, na poslu, kada putujete, apsolutno u svakoj prilici. Upustite se u XXL avanturu, želećete da je ponovite nekoliko puta, svakog dana!


U Neumu je, u hotelu Grand, u organizaciji Hilfswerk International, održana prva konferencija na temu „Akcija protiv diskriminacije po osnovu godina“. Konferencija je održana u periodu od 10-11. aprila i ujedno je predstavljala prvi veći značajan događaj za sve učesnike u projektu Evropske Komisije pod istim nazivom „Akcija protiv diskriminacije starijih osoba“ a čiji je nosilac – implementator projekta Hilfswerk International. Partneri u projektu su: Društvo Crvenog krsta/križa BiH , Partnerstvo za javno zdravstvo, Udruženje za pomoć i razvoj HAJDE, BIH institucije i opštine/gradovi.\nKonferencija je okupila veliki broj učesnika iz cijele BiH a predavači su bili eksperti za ovu oblast iz Austrije, Hrvatske i Srbije, (panel I) i predstavnici državnih i entitetskih ministarstava koji su predstavili lokalne politike protiv diskriminacije po osnovu godina (panel II).\nDrugi dan konferencije je bio posvećen prezentacijama predstavnika opština/ gradova, udruženja penzionera i centara za zdravo starenje kao i projektnih partnera na temu rada sa starijim osobama. Predstavnici DCKBIH su predstavili svoje programe koji uključuju starije osobe sa posebnim osvrtom na program Kućne njege. Tom prilikom predstavljeni su podaci o broju korisnika i volontera kućne njege, rezultatima, stečeno iskustvo u radu sa osobama starije dobi ali i problemi sa kojima se ovaj program trenutno suočava.\nU vremenu između dvije sesije, Predstavnici DCKBIH su potpisali deklaraciju „Akcija protiv diskriminacije po osnovu godina“.


Cvijanović poručila Gonzalesu: Srpska opredijeljenja za dijalog, očuvanje mira i stabilnosti | BL Portal\nCvijanović poručila Gonzalesu: Srpska opredijeljenja za dijalog, očuvanje mira i stabilnosti\n3. Decembra 2021. 13:01\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović tokom sastanka u Banjaluci sa državnim sekretarom Španije za EU Huanom Gonzales-Barba Perom izrazila je punu opredijeljenost institucija Srpske ka dijalogu, očuvanju mira i stabilnosti.\nCvijanovićeva je naglasila da od dosljednog poštovanja Dejtonskog sporazuma i Ustava BiH zavise brojni reformski procesi, kao i puna funkcionalnost zajedničkih institucija u BiH, saopšteno je iz Kabineta predsjednika Republike Srpske.\nTokom sastanka je konstatovana potreba unapređenja nivoa političkog dijaloga u BiH i harmonizovanog djelovanja nadležnih institucija, kako u pogledu evropskih integracija, tako i u kontekstu sprovođenja važnih reformi u domenu vladavine prava i poboljšanja socio–ekonomske situacije u oba entiteta.\nCvijanovićeva je istakla da je Republika Srpska posvećena evropskom putu, u skladu sa pravilima usaglašenog mehanizma koordinacije evropskih integracija u BiH, koji podrazumijeva puno poštovanje ustavnog poretka i nadležnosti različitih nivoa vlasti u BiH.\nNa sastanku je bilo riječi o 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije za BiH, potrebi zauzimanja realnog i pragmatičnog pristupa u pogledu njihovog ispunjavanja, te neophodnosti izbalansiranog pristupa zvaničnog Brisela prema interesima sva tri konstitutivna naroda u BiH.\nNa sastanku je bilo je govora o aktuelnim političkim izazovima u Republici Srpskoj i BiH, te implikacijama na proces evropskih integracija.\nTags: Huan Gonzales-Barba, Republika Srpska, Željka Cvijanović\nDom zdravlja Banjaluka: ARI ambulanta u Starčevici prestaje sa radom\nIz BORS-a poručuju: Ponašanje pravosuđa BiH dovodi u pitanje smisao njegovog postojanja


Vreme 782-783 - Dosije - Ratko Mladic: Prsti, prsti haska staza -->\n<< VREME | BR 782-783 | 29. DECEMBAR 2005.\nNemoćna ili nevoljna da Srbiju oslobodi haškog kamena koji joj visi o vratu, vlast se panično trudi da proizvede utisak da ipak nešto radi\nŠTA LI RADI, ČIM SE BAVI: Ratko Mladić\nU vreme kada većina normalnih ljudi pravi planove za Novu godinu i raspituje se gde će ko da slavi, ovdašnjim novinarima je zapalo da se međusobno presreću unezverenim pitanjem "Ima li šta novo oko Ratka?". Spekulacije o predstojećem hapšenju/predaji/likvidaciji/samoubistvu bivšeg vojnog lidera bosanskih Srba, penzionisanog generala Ratka Mladića gruvaju, baražnom paljbom, iz svih medijskih oruđa i oružja, dok bivši i sadašnji funkcioneri, eksperti i analitičari daju bombastične izjave demantujući istovremeno jedni druge i ono što su do juče sami govorili. Jedni upozoravaju na dramatične posledice ukoliko Mladić ne bude izručen do ovog ili onog datuma, drugi namiguju da samo što nije, treći to poriču, bivša vlast krivi sadašnju a sadašnja bivšu. Uprkos svemu, odbegli general ostaje neuhvatljiv kao što je to bio od pre više od pet godina, kada se poslednji put javno pojavio, u počasnoj loži za vreme utakmice SR Jugoslavija–Kina. Od tada su ga "pouzdani izvori" viđali po srbijanskim šumama i gorama, u lagumima bivšeg Titovog skloništa u Han Pijesku, po manastirima u Raškoj, u Rusiji, u Topčideru, čak i na teritoriji Federacije Bosne i Hercegovine, svuda osim tamo gde bi trebalo da bude – u sudnici Haškog tribunala, gde ga čeka optužnica za genocid, zločine protiv čovečnosti, te kršenje zakona i običaja rata. Bez Ratka Mladića, nižu se upozorenja iz sveta, Srbija ne može očekivati podršku zapadnih sila u pregovorima o budućem statusu Kosova, evropskim integracijama, pa čak ni u vezi sa zajmovima međunarodnih finansijskih institucija. Pritisak međunarodnog faktora na beogradske vlasti, koji je počeo da raste odmah nakon hapšenja Mladićevog hrvatskog kolege Ante Gotovine u Španiji, izgleda da je počeo da daje rezultate – nažalost, za sada pre svega u vidu dimne zavese koja kulja iz svih otvora Vladine zgrade u Nemanjinoj. Da li ta magla služi da prikrije stvarne napore da se Mladić uhapsi i izruči ili, kao što mnogi podozrevaju, nedostatak konkretnog plana i nemoć države da kontroliše sopstvene podivljale službe, ostaje da se vidi, ali jedno je izvesno: vreme za rešavanje ovog problema više ne curi, ono je odavno isteklo i sada jedino preostaje da se šteta minimizira ili, po mogućstvu, za nju okrivi neko drugi.\nNervoza zbog nerešenog problema Mladić počela je da raste početkom decembra, kada su se vlasti iznenada dosetile da će Karla del Ponte, glavna tužiteljica Haškog tribunala, polovinom meseca pred Savetom bezbednosti Ujedinjenih nacija izneti svoju ocenu saradnje SCG, a pre svega Srbije, sa Tribunalom. Tada je iz "pouzdanih izvora" sačinjena i u gotovo svim beogradskim medijima plasirana vest da će taj izveštaj sasvim izvesno biti pozitivan, uprkos činjenici da Vlada nije uhapsila ni nagovorila da se preda niko sa liste od nekolicine haških optuženika za koje se pretpostavlja da se nalaze na teritoriji Srbije, među kojima su i bivši Mladićev načelnik bezbednosti Zdravko Tolimir i nekadašnji predsednik Republike Srpske Krajine Goran Hadžić. Ubrzo se, naravno, ispostavilo da je ta "informacija" pre bila zasnovana na nečijim lepim željama nego na ozbiljnoj proceni. Sem toga, anonimni izvori su verovatno računali da će se ponoviti "hrvatski scenario", kada je Del Ponte ocenila kao pozitivnu saradnju Hrvatske sa Tribunalom uprkos činjenici da se Gotovina tada još uvek baškario po belosvetskim plažama. Hapšenje odbeglog generala u Španiji 8. decembra pokopalo je te nade, a beogradske vlasti su bile posebno neprijatno iznenađene činjenicom da je vest o hapšenju objavljena upravo za vreme boravka glavne tužiteljke u Srbiji, u jeku neprijatnih razgovora sa državnim vrhom. Od tog trenutka, svaki pokušaj da se po haškom pitanju uspostavi paralela između Hrvatske i Srbije postao je deplasiran, mada će se, kao što ćemo videti, trapavi pokušaji kopiranja "hrvatskog modela" nastaviti. Poslednji očajnički pokušaj da se Hag umilostivi usledio je 12. decembra, par dana pre nego što je izveštaj Del Ponteove predstavljen Savetu bezbednosti: tada su "Večernje novosti", pozivajući se na izvore iz vrha vlasti, objavile da je Mladić lociran i da će sigurno biti uhapšen do Nove godine, mada ne do podnošenja izveštaja. Ni to nije pomoglo.\nFANTOMSKE STRANICE: Odmah potom, još u toku turneje Del Ponteove po Balkanu, iznikao je nov kamen spoticanja između Beograda i Haga. Ispostavilo se, naime, da je Tužilaštvo frustrirano činjenicom da iz Beograda nikako ne uspevaju da dobiju neke delove personalnog kartona Ratka Mladića, a posebno stranice u kojima se nalaze naređenja i ukazi o njegovom kretanju u službi od početka bosanskog rata do penzionisanja. "Vlasti su nam rekle da su nam predale ceo dosije, ali mi verujemo da nešto još nedostaje. Na primer, nalozi o unapređenju Mladića koji je, kako znamo, više puta vanredno unapređivan", izjavio je savetnik u Tužilaštvu Anton Nikiforov, koji se istovremeno požalio da Tužilaštvo "nije dobilo ni dokumenta o 30. personalnom centru Ministarstva odbrane SRJ preko kojeg je Mladić dobijao platu i bio unapređivan."\nOptužbe iz Haga, kao i vrlo negativan izveštaj koji je Del Ponteova 15. decembra podnela u Njujorku, izazvale su zbunjenost i pometnju u Beogradu. Tužiteljki je najpre ljutito poručeno da je kompletan personalni dosije odavno predat Tribunalu, da bi se odmah zatim ispostavilo da je Vukašin Maraš, zamenik ministra odbrane SCG, uspeo da neke od nedostajućih stranica nađe u nekoj fioci i prosledi ih Tribunalu. Odmah zatim, Tribunal se požalio da su neke od tih stranica prazne, mada su paginirane i pečatirane, a da im ključni podaci još uvek nisu dostupni. Okolnost da je ova afera izbila u trenutku kada je novi ministar odbrane, peti po redu za poslednjih pet godina, tek stupio na dužnost, i to da je većina ključnih članova Generalštaba već duže vreme u v.d. stanju, kao i protivrečne izjave iz Haga o tome šta su tačno tražili i šta im fali, samo su pojačale opštu konfuziju. Onima koji znaju kako izgleda oficirski personalni karton, međutim, bilo je jasno do čega je Tužilaštvu stalo i šta najverovatnije fali.\nPersonalni karton, naime, sadrži autobiografiju oficira od trenutka stupanja u aktivnu službu, službene ocene nadređenih starešina o njegovom radu, ali ono što je Tužilaštvo naročito zanimalo jesu ukazi i naredbe koje je pominjao Nikiforov. Mladić je, naime, tri puta vanredno unapređivan (iz Beograda) otkako je u Hrvatskoj i Bosni buknuo rat u kome Srbija nije učestvovala. Krnje Predsedništvo počivše SFRJ ga je 4. oktobra 1991. ukazom broj 1/49 vanredno proizvelo iz čina pukovnika u čin general-majora, a zatim ukazom broj 2/48 od 24. aprila 1992. opet vanredno unapredilo iz čina general-majora u čin general-potpukovnika. Zatim, bivši predsednik Zoran Lilić ga je ukazom od 16. juna 1994. godine, u jeku bosanskog rata, unapredio u general-pukovnika. Time se ruši teza Miloševićeve odbrane da su oficiri JNA u ratu u Hrvatskoj i Bosni samoinicijativno odlučivali na čijoj će se strani boriti, na osnovu porekla i ličnih sklonosti, te da su VJ i VRS bile dve različite vojske. Još zanimljivije za Tužilaštvo jesu podaci s kraja Mladićeve karijere, jer bi se iz njih videlo da je Mladić, nakon što ga je Biljana Plavšić krajem 1996. penzionisala, nastavio da služi u VJ-u, gde se vodio na fiktivnom mestu savetnika u GŠ-u, ali sa stvarnom generalskom platom. Mladić je drugi put, i definitivno, penzionisan tek 28. februara 2002, a prema tadašnjem zakonu, ukaz o tome mogao je doneti samo predsednik SRJ Vojislav Koštunica (Vrhovni savet odbrane u to vreme nije funkcionisao) u vreme kada se kleo da, koliko on zna, Mladić nije u Srbiji. Osim Lilićevog ukaza o unapređenju i Koštuničinog o penzionisanju, iz Mladićevog personalnog kartona nedostaje i dostavnica iz koje se vidi da je primio i lično potpisao ukaz o penzionisanju: bez svojeručnog potpisa, naime, Mladić zakonski ne bi mogao da koristi "stečeno i neotuđivo pravo" da prima penziju. Hag je ostao i bez podataka o 30. i 40. kadrovskom centru VJ-a, preko kojih su iz Beograda isplaćivane plate i penzije za oficire VRS-a i VSK-a.\nPAZI, NEPRIJATElj SLUŠA: Najnoviji, i po svemu sudeći opet neuspešan pokušaj primene hrvatskog modela usledio je 22. decembra, sa neočekivanog mesta: kroz usta Vladimira Vukčevića, tužioca za ratne zločine. Vukčević je, u neočekivanoj izjavi novinarima, tog dana objavio oštro upozorenje "licima koja logistički pomažu Mladića i Karadžića i sa njima komuniciraju da je vreme da prekinu s tim jer će biti izloženi krivičnom progonu". Sem toga je rekao i da je identifikovano najmanje pet takvih lica, a u naknadnoj izjavi za Radio Slobodnu Evropu dodao je da podatke o tome, osim njega, imaju MUP i BIA.\nUbrzo nakon što je ovo rekao, izbegavajući "u interesu istrage" da pruži detaljnije informacije, Vukčević se povukao iz javnosti, a usledila su pitanja i demantiji. Krajnje je neuobičajeno, kao što su mnogi primetili, da tužilac javno upozorava prekršioce zakona da im je na tragu i opominje ih da se zločin ne isplati: njegov posao je da takve goni, a ne da ih prevaspitava. Odmah zatim, čaršijom su počele da kruže (dez)informacije, naravno iz pouzdanih izvora, o tome ko bi mogli biti Mladićevi jataci čiji su navodni razgovori sa Mladićem presretnuti "velikim uhom" BIA, a za njima glasine o tome ko je uhapšen, a s kime je informativno razgovarano. Do sada, međutim, nema nikakve potvrde da je hapšenja i razgovora sa bilo kim uopšte bilo.\nTužioca je prvi demantovao ministar pravde Zoran Stojković, izjavom da mu nije jasno o čemu Vukčević govori. Posle par dana oglasio se i ministar policije Dragan Jočić, tvrdnjom da u MUP-u "nemaju saznanja" o tome ko su Mladićevi jataci, a za to što je Mladić na slobodi okrivio je (ne sasvim neosnovano) svoje prethodnike. Dan posle Jočića, 27. decembra, red je došao i na direktora BIA Radeta Bulatovića, koji je pred Odborom za bezbednost Skupštine Srbije sasvim neodređeno govorio o Mladiću. "Po pitanju raznih natpisa u novinama oko rokova, pregovora, po saznanju BIA nema nikakvog osnova. Znači, ništa nije tačno oko toga, ni o rokovima ni o pregovorima ni o datumima, sve je potpuno netačno. Svako snosi svoj deo odgovornosti, pa i BIA", rekao je Bulatović. On je glatko odbio da komentariše Vukčevićeve reči, uz opasku da "smatra da je tužilac za ratne zločine samo želeo da upozori građane da podrška optuženima predstavlja krivično delo".\nU stvari, kako "Vreme" saznaje iz (verujte nam na reč) zaista pouzdanih izvora, tužiočevo upozorenje jatacima je još jedan neuspeo pokušaj emulacije hrvatskog modela: naime, tokom priprema tamošnjeg javnog mnjenja za hapšenje Gotovine, uloga "babaroge" bila je poverena državnom hrvatskom tužiocu Mladenu Bajiću, pa se neko setio da bismo i mi mogli da upriličimo nešto slično. Tužilac Vukčević je u toj stvari savršeno nevin: njemu je sa najvišeg mesta iz Vlade najpre sugerisano da dâ pomenutu izjavu, da bi potom bio demantovan i ostavljen da se vadi kako zna i ume. Pri tom, nije tajna da mnogi u izvršnoj vlasti, a najpre u pravosuđu i policiji, smatraju da Vukčević preterano revnosno istražuje zločine srpskih snaga u jugoslovenskim ratovima, pa su jedva dočekali da mu podmetnu nogu.\nNema sumnje da ćemo uoči novogodišnjih praznika, a vrlo verovatno i posle njih, biti izloženi novim ekskluzivnim, senzacionalnim i gotovo izvesno neistinitim pričama o tome kako se vlasti postavljaju na glavu ne bi li privele Mladića Hagu, samo im trenutno ne ide. U tu vrstu priča spada i najava ponovnog formiranja Saveta za nacionalnu bezbednost koji je sadašnja vlada ukinula odmah posle izbora 2004. Od tog saveta nije bilo vajde ni za vreme Đinđićevog i Živkovićevog mandata, pa nema razloga da se veruje da će sada biti drugačije. Strpljenje sveta je isteklo, a strpljenje građana Srbije, od kojih mnogi možda veruju da Mladić nije pobio onolike ljude u Srebrenici i drugde, ali ne žele da na svojoj koži osećaju posledice generalovog odsustva, sasvim je pri kraju. Da li vlast neće, ili stvarno nije u stanju da na rešavanju ovog pitanja brzo učini nešto konkretno, u krajnjoj liniji sasvim je svejedno. Valjda bi dosad trebalo da bude jasno da od laganja, prenemaganja i muljanja više nema vajde: kad već nema rezultata, zar ne bi neko iz vlasti mogao, bar za promenu, da jednom kaže istinu?\nO Ratku Mladiću >\nNije ovde, majke mi\nNavala na bankarske kredite >\nGodina olakog zaduživanja\nLičnost godine >\nIzbor "Vremena" >\nDeset događaja 2005.\nO svemu i svačemu >\nOrganizovani kriminal na Balkanu - Ilegalna trgovina oružjem (15/4) >


Iran nakon isteka embarga na uvoz naoružanja - Global Defence\nRaketni sistem Qader (foto: IFPN)\n11/11/2020 Saša Radomirović 0\nPreko deceniju dug embargo na uvoz i izvoz naoružanja Iran je konačno okončao 18. oktobra. Nakon punih 13 godina od njegovog uvođenja – uprkos protivljenju SAD da on bude produžen – Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija stavio je tačku na ovu priču. Za Iran, tačka od strane Ujedinjenih nacija otvara potencijalno novo poglavlje ne samo u vojno-tehničkom, već i spoljnopolitičkom smislu.\nU teoriji to znači da će Iran po prvi put od 2007. godine moći da kupuje, ali i da izvozi svoje konvencionalno naoružanje u druge zemlje. Uprkos zabrani, čini se da izvoz nije bio ni ranije problem za Iran, makar na Bliskom istoku, ukoliko uzmemo u obzir njegovo dugogodišnje naoružavanje šiitskih milicija u Libanu, Siriji, Iraku, pa i Jemenu.\nDogovor o isteku embarga usaglašen je nakon potpisivanja nuklearnog sporazuma sa Iranom 2015. godine iz kog su se tri godine kasnije, 2018. godine, jednostrano povukle SAD. Razloga za slavlje u Iranu opravdano ima, međutim postavlja se pitanje ima li novca da se reforma oružanih snaga sprovede u delo čije naoružanje mahom datira pre Islamske revolucije 1979. godine.\nSistem Ghader (foto: AFP)\nIscrpljujuće sankcije ostavile su mnoge posledice, ali i podstakle Teheran da se okrene razvoju domaćeg naoružanja. Sa veoma oskudnim budžetom uspelo se više nego što se moglo ranijih godina predvideti, posebno kada je reč o razvoju palete precizno vođenih, balističkih, krstarećih i protivbrodskih raketa.\nTakve oružane snage, zajedno sa primenom asimetrične strategije van svojih granica, doprinele su da se Iran na Bliskom istoku pozicionira kao regionalna sila. U prilog tome najbolje govori priličan uspeh šiitskih milicija – produžene ruke Teherana izvan Irana. Tako je Hezbolah, kao najuticajnija šiitska vojno-politička grupacija imao jednu od važnijih uloga u slamanju Islamske države u Siriji, odnosno okretanju rata u Asadovu korist.\nHezbolah u Libanu (foto: Daily Star)\nZahvaljujući Iranu Hezbolah je postao jedan od najuticajnih faktora u Libanu. Slična situacija, samo sa nekim drugim milicijama danas je i u Iraku, gde je iranski uticaj nikada veći. Iranskog mešanja itekako ima i u Jemenu, gde Huti za svoj opstanak duguju upravo Teheranu koji ih pomaže u ratu protiv Saudijske Arabije. Možda najvažnija činjenica jeste upravo ta da je Iran sve ove godine uspevao da odvrati SAD od eventualne vojne intervencije i da kontroliše strateški važne prolaze Bab el Mandeb i Hormuz.\nŠansa za Iran?\nUkidanje embarga otvara Iranu veliku priliku da kupovinom naoružanja iz pojedinih zemalja sprovede jednu sveobuhvatnu modernizaciju oružanih snaga. Tradicionalni partneri – Rusija i Kina – nameću se kao jedini veliki igrači koji bi mogli Iranu da ponude određene sisteme i tako na velika vrata uđu na iransko tržište. Tesnija vojna saradnja mogla bi ujedno da trasira put ka velikim investicionim projektima, koji bi itekako bili od značaja za iransku ekonomiju.\nLoša ekonomska situacija prouzrokovana sankcijama onemogućava Iranu da uloži u odbranu onoliko koliko bi bilo potrebno. Posebna komponenta kojoj je neophodna temeljna modernizacija jeste ratno vazduhoplovstvo koje raspolaže sa zastarelim letelicama, od kojih su neke prošle kroz određenu modernizaciju. Međutim, takve dorade nisu mnogo pomogle da se vazduhoplovstvo osnaži.\nDomaći remontni zavodi uspevaju nekako da održe u životu avione F-4 Phantom II , F-5 Freedom Fighter i F-14 Tomcat koji su nabavljeni još 70-ih godina prošlog veka. Jedan deo aviona F-5 Iran je uspeo da modifikuje i to predstavi kao potpuno domaći projekat, što on nikako ne može biti. Tako je određenim doradama uvedeno u upotrebu oko 10 aviona Saeghe i Saeghe 2, kao i šest Azarkash. Njihovo uvođenje bilo je ipak više propagandne prirode, tako da se sa njima nije promenila ukupna slika ratnog vazduhoplovstva.\nIransko ratno vazduhoplovstvo (foto: IRNA)\nMeđu pomenutim aparatima tu su i oni sovjetske proizvodnje koji su bili u iračkom vlasništvu pre velikog preleta 1991. godine, kada je 140 aviona Su-25, Mirage F1, Su-20, Su-22, Su-24, MiG-29, MiG-23, Il-76 prešlo u Iran za vreme “Pustinjske oluje” . Jedan deo tehnike je u međuvremenu i nabavljen kako iz Kine u vidu F-7, tako i iz bivšeg SSSR-a MiG-29B/UB i Su-24MK.\nJasno je da zbog teške ekonomske situacije Iran nije u mogućnosti da bez nekog dugoročnog kredita osavremeni svoje vazduhoplovstvo\nIpak, sve njih uveliko nagriza zub vremena, što će posebno doći do izražaja u narednoj deceniji, kada će značajan broj borbenih aviona zbog starosti neminovno biti povučen.\nImajući to u vidu Rusija i Kina mogli bi iskoristiti priliku da svom tradicionalnom partneru ponude svoje letelice. Poznato je da su iranske vlasti ranijih godina iskazale određeno interesovanje za Su-30, MiG-29 verzije M i M2, ali i za kineske J-10 i kinesko-pakistanske JF-17.\nKljučno pitanje koje se postavlja jeste pod kojim uslovima bi ove dve zemlje bile spremne da ponude Iranu svoje savremene aparate. Jasno je da zbog teške ekonomske situacije Iran nije u mogućnosti da bez nekog dugoročnog kredita osavremeni svoje vazduhoplovstvo, pogotovo ne u obimu koje se ranije pominjalo.\nKada je reč o oklopnoj tehnici okosnicu čine tenkovi T-72S koji su zajedno sa oklopnim vozilima BMP-2 nabavljani u periodu 1993-1998. godina. Iranski stručnjaci uspeli su tokom godina da jedan deo njih modernizuju, ali i da platformu T-72 iskoriste za razvoj novih tenkova u kombinaciji sa američkim M60A1, koji su kupljeni pre revolucije.\nKarrar tenk (foto: IDM)\nRusija je izrazila spremnost da ponudi svoje tenkove T-90 i oklopna vozila BMP-3, ali kako trenutno stvari stoje, Iran planira da svoju oklopnu komponentu, makar što se tenkova tiče, nastavi da razvija i proizvodi samostalno. Iran planira da umesto nabavke T-90 u serijsku proizvodnju uvrsti tenkove Karrar, koji su navodno po svojim karakteristikama bliski T-90, a moderniji od iranskog Zulfikara.\nPotrebe za modernizacijom nesumnjivo ima i kod mornarice. Njenu okosnicu čine korvete klase Alvand koje datiraju još iz 60-ih godina prošlog veka, ali i fregata domaće proizvodnje klase Moudge. Što se podmornica tiče Iran poseduje tri ruske Tip 877EKM klase Kilo, čije je stanje prilično upitno.\nFregata klase Moudge (foto: IDM)\nDosta bolja situacija je sa patrolnim čamcima koji su 90-ih i ranih 2000-ih nabavljani iz Kine, ali i Severne Koreje. Njihova snaga posebno se ogleda u pogledu nošenja raznih vrsta protivbrodskih raketa kratkog, srednjeg i dugog dometa, mahom domaće proizvodnje baziranih na kineskim verzijama.\nŠta Rusija može(želi) ponuditi?\nOno što treba posebno razmotriti jeste šta bi to Rusija konkretno bila spremna da ponudi Iranu. Poznato je da Moskva godinama nije bila toliko blagonaklona izvozu sofisticirane tehnologije u Iran. Još u avgustu 2017. godine Rusija je navodno odbila da razmotri eventualnu prodaju aviona Su-35 i Su-30SM, ponudivši za uzvrat Su-27SM3.\nDve godine kasnije, pojavili su se navodi nakon posete iranskog ministra spoljnih poslova Džavad Zarifa Rusiji da je Kremlj odbio da ponudi S-400 Iranu. Takve navode vlasti u Moskvi brzo su demantovale, što je otvorilo mogućnost da se u nekom momentu ipak postigne dogovor o kupoprodaji.\nSistem S-400 (foto: RT)\nUprkos tome što je Iran 2015. i 2016. godine nabavio 5 diviziona S-300PMU-2 sa 150 raketa, ovi PVO sistemi dugog dometa nisu u stanju da pokriju čitavu teritoriju. Iran razvija domaće sisteme dugog dometa poput 15.Hordad i Bavar-373, međutim, prilično je upitna ne samo njihova efikasnost, već i to koliko bi oni zaživeli u nekom većem obimu, ali i kada bi se uopšte mogla očekivati njihova serijska proizvodnja. Stoga ostaje mogućnost da se Iran u nekom momentu ipak odluči za kupovinu S-400 i tako možda iskoristi njegovu tehnologiju za razvoj domaćeg sistema.\nGlavna prepreka na tom putu je nesumnjivo finansijski aspekt. Mala je verovatnoća da bi Iran bio u stanju da bez dugoročnog kredita obezbedi takav jedan sistem. U istom momentu postavlja se pitanje koliko bi Rusija bila u stanju, ali i voljna da odobri pozajmicu. Slična je situacija i sa nabavkom borbenih aviona, koji će za Iran zbog starosti postojećih letelica postati nasušna potreba u godinama koje dolaze. Nabavka 24 savremena višenamenska aviona koštao bi Iran do 2 milijarde dolara – ukoliko ne računamo troškove održavanje, rezervne delove, obuku, naoružanje i integraciju komandnih i kontrolnih sistema.\nMoskva godinama nije bila toliko blagonaklona izvozu sofisticirane tehnologije u Iran\nPojedini analitičari smatraju da Rusija zarad dobrih odnosa sa Izraelom, Saudijskom Arabijom i UAE neće Iranu prodati sofisticirano ofanzivno naoružanje, koje bi moglo ne samo da poremeti nekakvu ravnotežu u regionu, već i da pokvari odnose sa pomenutim zemljama. Zbog toga, oni smatraju da će se kooperacija ograničiti na vojno-tehničku saradnju i prodaju određenih komponenti, koji bi mogli da se iskoriste za dalji razvoj domaće namenske industrije.\nMeđutim, jasno je da se trenutni vazduhoplovni kapaciteti moraju osavremeniti u narednom periodu, a da Iran nije u stanju da razvije potpuno novi avion i proizvede ga u većem broju. Zato je logičan put kupovina od Rusije ili Kine.\nOprezan pristup Kine\nKada govorimo o Kini, u finansijskom pogledu ona bi bila daleko sposobnija da ponudi nekakav dugoročni kredit za nabavku naoružanja. Međutim, postavlja se pitanja da li bi i ona, kao i Rusija bila zainteresovana za jedan takav sporazum. Najava o mogućem potpisivanju dvadesetpetogodišnjeg strateškog sporazuma između Kine i Irana, čija se vrednost procenjuje na oko 400 milijardi dolara strateški je dokument, koji ipak ne predviđa uspostavljanje bilateralnog savezništva ove dve zemlje.\nIran bi nesumnjivo mogao da postane veliko tržište za Kinu, ali će ona kada je reč o prodaji naoružanja pristupiti značajno opreznije\nMože se reći da je više reč o sporazumu koji podrazumeva veću trgovinsku razmenu odnosno investiranje u razne infrastrukturne projekte i nove industrijske komplekse.\nChengdu J-10C (foto: SinoDefence)\nIran bi nesumnjivo mogao da postane veliko tržište za Kinu, ali će ona kada je reč o prodaji naoružanja pristupiti značajno opreznije. Razlog za to leži u činjenici da Peking gaji dobre odnose sa iranskim rivalima na Bliskom istoku, kakvi su UAE i Saudijska Arabija. Obe zemlje imaju potpisana strateška partnerstva sa Kinom, od nje kupuju naoružanje, a za uzvrat izvoze značajnu količinu energenata. Imajući to u vidu prodaja naoružanja Iranu mogla bi ugroziti buduće odnose sa ovim zalivskim zemljama.\nIran je zainteresovan za kupovinu kineskih borbenih aviona J-10C\nRegion Bliskog istoka je drugo po veličini kinesko tržište, dobrim delom zahvaljujući isporukama naoružanja u vidu bespilotnih letelica Iraku, Egiptu, Jordanu, UAE i Saudijskom Arabiji. U cilju izbegavanja narušavanja odnosa sa iranskim rivalima, Kina bi bila spremna da ponudi Iranu svoje bespilotne letelice, koje ne bi drastično promenile odnos snaga na terenu. Koliko bi Iran bio zainteresovan za njih ostaje kao pitanje, imajući u vidu da on raspolaže svojom paletom naoružanja tog tipa.\nIran je više zainteresovan za kupovinu borbenih aviona J-10. Pojedini mediji početkom godine objavili su informaciju da bi iran polovinu katarskog kredita vrednog 3 milijarde dolara mogao iskoristiti za kupovinu 36 kineskih aviona J-10C. Do sada, kako je poznato, dogovor nije postignut, a ostaje kao pitanje da li će do njega doći, imajući u vidu geopolitičke konstelacije.\nSumirajući izloženo, trenutno kao najrealnija mogućnost ostaje eventualni transfer određene odbrambene tehnologije koja bi se mogla iskoristiti za razvoj domaćih sistema.\nSeverna Koreja – najrealniji partner?\nMožda najrealniji vid saradnje u odbrambenom smislu bi upravo mogao doći sa Severnom Korejom. Njihova saradnja poznata je još iz kraja 80-ih, kada je Iran 1987. godine kupio oko 300 raketa Scud-B, a već od 1988. godine počeo proizvodnju svojih raketa uz pomoć Severne Koreje.\nNekoliko godina kasnije nabavljena je i raketa srednjeg dometa pogonjena na tečno gorivo Shahab 3 – razvijena na osnovu severnokorejske rakete No Dong 1.\nHwasong-12 (foto: Military-Today)\nZa svoj pomorski invenatar Teheran jednim delom duguje takođe Severnoj Koreji. Njihove mini podmornice Ghadir bazirane su na podmornicama klase Yono, koje lansiraju protivbrodske rakete Jask. Severna Koreja godinama unazad nije samo izvozila naoružanje već i slala svoje instruktore koji su pomagali u obučavanju i gradnji infrastrukure za pomenuto naoružanje.\nNjihova saradnja poznata je još iz kraja 80-ih, kada je Iran 1987. godine kupio oko 300 raketa Scud-B\nPojedini izvori ukazuju da uprkos sankcijama Iran još od 2013. godine dobija podršku iz Severne Koreje u razvoju motora za interkontinentalne balističke rakete.\nIranska balistička raketa srednjeg dometa Shahab-3 (foto: Getty Images)\nPjongjang bi i ovoga puta imao šta da izveze u Iran, to bi upravo mogle biti intermedijarne balističke rakete Hwasong-12, jedan od glavnih vojnih i diplomatskih aduta Severne Koreje. One bi mogle biti iskorišćene za razvoj domaće rakete po uzoru na nju, kao što je već ranije bio slučaj sa Scud-om i No Dong-om.\nZbog potrebe za energentima koje Iran poseduje u izobilju, Pjongjang bi bio tako zainteresovan za njegovu isporuku. S obzirom da su ove rakete sposobne da nose nuklearne bojeve glave ne treba isključiti i mogućnost da se na stolu nađe i transfer određene nuklearne tehnologije.\nTagovi:iran Kina naoružanje Rusija


TEMA: ugrožena vrsta\nIUCN je početkom decembra objavio najnovije podatke iz svoje Crvene liste ugroženih vrsta.\nMeso ljuskavca ili pangolina smatra se delikatesom u Kini, a njegova velika krljušt se koristi u tradicionalnoj kineskoj medicini.\nNakon što je 23. novembra uginula poslednja ženka sumatranskog nosoroga na Borneu, može se utvrditi kako je ova vrsta u potpunosti izumrla u Maleziji.\nTužne vesti iz Australije: Koale su pred izumiranjem\nKoale su milionima godina bile ključni deo zdravlja eukaliptusovih šuma, a kako je saopšteno iz Australijske fondacije za koale, danas uve živptinje „funkcionalno izumrle“.\nUN upozorava: Na Zemlji ugroženo milion vrsta, doveden u pitanje i opstanak ljudi\nKao direktna posledica čovekove aktivnosti – seče šuma, eksploatacije rudnih nalazišta, zagađenja vodnih resursa i manipulisanja rečnim tokovima, klimatskih promena i krivolova, i tokom prethodne godine istrebljeno je nekoliko životinjskih vrsta.\nŠkotska divlja mačka je među najređim sisarima u Velikoj Britaniji i vrsta koja bi uskoro mogla da nestane sa lica planete Zemlje.\nLoše vesti: Broj irvasa se više nego prepolovio za 20 godina\nPopulacija divljih irvasa, ili karibua, na području Arktika se više nego prepolovila u poslednjih dvadeset godina, piše BBC.


američki vojnici - Sputnjik Srbija\n13:15 21 Oktobar 2020\nTramp: Bolton je „jastreb“, slušam i druge kad odlučujem o Iranu\nPredsednik SAD Donald Tramp saopštio je da u vezi s reagovanjem na dejstva Irana ne sluša samo svog savetnika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona, kog je nazvao „jastrebom“, nego i druge ljude.\nDoneta odluka o povećanju broja američkih trupa u Poljskoj\nOdluka o povećanju broja američkih vojnika u Poljskoj je doneta, izjavio je ministar odbrane Poljske Marijuš Blaščak za Poljsku televiziju.\nKoalicija SAD nastavlja operacije protiv DAEŠ-a u Siriji\nMeđunarodna antiteroristička koalicija na čelu sa SAD nastavila je operaciju protiv terorista u Siriji, likvidiravši stotine boraca tokom nedelju dana, bez obzira na saopštenje američkog predsednika Donalda Trampa o tome da je DAEŠ u Siriji uništen.\nKako su Norvežani sami sebe naplašili „strašnim Rusima“\nOslo je ove sedmice potvrdio da namerava da se obrati SAD s molbom da produže boravak američke morske pešadije, koja je u Norveškoj od prošle godine, tobože privremeno, te da udvostruči broj vojnika i da ih prebaci što je moguće bliže granici s Rusijom.\nNešenel interest: NATO i SAD ponovo provociraju Rusiju\nSAD i NATO nastavljaju da okreću Rusiju protiv sebe, a zahtev Norveške da se udvostruči broj američkih vojnika na njenoj teritoriji poslednji je primer ovih provokacija, piše u listu „Nešenel interest“ američki ekspert za spoljnu politiku Ted Galen Karpenter.\nOtkriven tajni poligon na kojem Amerikanci obučavaju ukrajinske vojnike\nBivši sovjetski poligon Javorov na zapadu Ukrajine 2015. godine je prerađen i prilagođen kako bi američki specijalci obučavali vojnike i oficire Oružanih snaga Ukrajine i sada je jedno od najtajnijih mesta u zemlji, piše švajcarski list „Temps“.\nBroj američkih vojnika u Siriji dostiže dve hiljade. Reč je uglavnom o pripadnicima specijalnih jedinica, saopštio je televizijski kanal Si-En-En pozivajući se na izjave američkih činovnika.\nSenat odobrio 700 milijardi dolara za budžet Pentagona\nSenat SAD je ogromnom većinom glasova odobrio Zakon o odbrambenoj politici, kojim će se „upumpati“ 700 milijardi dolara u budžet Pentagona, proširiti raketna odbrana SAD kao odgovor na neprijateljstvo koje iskazuje Severna Koreja i odbiti zatvaranje prekobrojnih vojnih baza, preneo je AP.\nAmerički vojnici stigli u Poljsku\nOko hiljadu vojnika i primarna oprema američke tenkovske brigade stigli su na teritoriju Poljske, izjavio je zvanični predstavnik Ministarstva odbrane Bartolomej Miščevič.\nAmerika šalje još 200 vojnika u Siriju\nAmerički Pentagon saopštio je da će u Siriju poslati još 200 vojnika koji će učestvovati u operaciji oslobađanja Rake od DAEŠ-a.\nErdogan ponovo kritikuje Ameriku zbog Kurda\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan kritikovao je Sjedinjene Američke Države nakon što su mediji primetili kamuflirane američke vojnike sa simbolima snaga samoodbrane sirijske kurdske Partije demokratskog saveza.\nDolazak američkih vojnika je narušavanje suvereniteta Sirije\nMinistarstvo spoljnih poslova Sirije zabrinuto je zbog dolaska 150 vojnika SAD i taj postupak smatra napadom i narušavanjem suvereniteta zemlje, javila je državna agencija SANA.


Poznat sastav prvog rivala Srpkinja u Nantu – Balkan-Handball.com\nHome / EURO 2018 - žene / Poznat sastav prvog rivala Srpkinja u Nantu\nPoznat sastav prvog rivala Srpkinja u Nantu\nPoljski selektor Leszek Krovicki, objavio je spisak igračica na koje računa na Evropskom prvenstvu koje se od 29.novembra do 16.decembra igra u Francuskoj. Predvodiće ih kapiten Karolina Kudlač Glok, daleko najpoznatije ime poljskog ženskog rukometa sa 171 nastupom i čak 884 gola u dresu nacionalnog tima. Kudlač je godinama medju najboljima u Bundes ligi gde igra već 12 godina, poseduje nemački pasoš, ali i pored špekulacija nije promenila reprezentaciju. Pored nje, poznato ime na našim prostorima je nekadašnja igračica podgoričke Budućnosti, Kinga Ahruk.\nPoljakinje se okupljaju 18.novembra i zatim odlaze na turnir u Španiju gde će im rivali, pored domaćina biti Nemačka i Brazil.\nKompletan sastav POLJSKE:\nJaniszewska Katarzyna – Union Halle Neustadt\nKobylińska Monika – TuS Metzingen\nLisewska Sylwia – CS Minaur Baia Mare\nSobiech Bogna – HSG Bensheim/Auerbach Flames\nZych Aleksandra – Metz Handball\nNajbolji rezultat Poljske na evropskim smotrama je peto mesto od pre 20 godina, dok je pre dve godine u Švedskoj zauzeto 15 mesto. Na svetskim prvenstvima imaju daleko više uspeha pošto su dva puta bile četvrte, i oba puta je na klupi sedeo danski trener Kim Rasmunsen.\nPoljakinje šampionat počinju 30.novembra utakmicom sa Srbijom.\nKarolina KudlacKinga Ahruk\n← Prethodni članak MOBILIZACIJA U NORVEŠKOJ: Hergeirson sa Loke i Suland na revanš Francuskoj\nNaredni članak → Johanson pozvao ratnice Lavice: Sanjamo medalju, ali ne govorimo o tome


Oborio rekord Mundijala: Hauard ušao u istoriju sa 15 odbrana protiv Belgijanaca\nBriljantni američki golman Tim Haurda u meču protiv Belgije odbranio je sve osim čuvene komentatorske fraze da je “statistika kao bikini” odnosno da mnogo otkriva, a ništa ne pokazuje. Tridesetpetogodišnji čuvar mreže oduševio je paradama čak i Belgijance, a statistika je pokazala da je oborio rekord u broju odbrana na jednom meču na Mundijalu.\nHauard je sa čak 15 intervencija oborio rekord Peruanca Ramona Kiroge koji je davne 1966. godine imao 13 odbrana protiv Holandije na Svetskom prvenstvu u Engleskoj.\nVELIKO POJAČANJE ZA NAŠEG TRENERA Negredo blizu prelaska u Al Nasr\nŠpanski napadač i jedna od zvezda Bešiktaša Alvaro Negredo mogao bi da promeni sredinu i preseli se u Ujedinjene Arapske Emirate.\nZA ŠAPEKOENSE Fudbaleri Brazila i Kolumbije imaju veliko srce\nHumanitarni meč između fudbalskih reprezentacija Brazila i Kolumbije biće odigran u noći između srede i četvrtka od 00.45.\nKapiten fudbalske reprezentacije Nemačke Bastijan Švajnštajger izjavio je da ga povreda neće sprečiti da nastupi na Evropskom prvenstvu u Francuskoj.


Desetine stanova u Čačku čeka kupce - BGnekretnine blog\nDesetine stanova u Čačku čeka kupce\ngradjevinske firme, italijanska keramika, nemačka stolarija, novogradnja, preduzeće "Moduling", termoizolacija\nČačak, Novosti 004 May 2014\nČačak - U Čačku trenutno ima više desetina stanova u novoj gradnji koji čekaju kupce uprkos tome što se nalaze u samom centru grada.\nTako, na primer, preduzeće "Moduling" koje je sagradilo jedinu stambenu zgradu po, kako kažu, svim evropskim standardima u gradu na Zapadnoj Moravi, sa pogledom na ovu reku, ne može da proda 11 kvalitetnih stanova površine 65 metara kvadratnih.\n"Zgrada je sagrađena po svim evropskim normama, sa termo izolacijom, svaki stan ima kalorimetre za merenje potrošnje toplotne enrgije, italijansku keramiku, najkvalitetniju nemačku stolariju, a uz svaki ide i prostor za ostavu u suterenu i parking mesto. Međutim, uprkos tome što se nalazi u jednom od najlepših delova grada, još uvek nismo uspeli da prodamo te stanove, iako ih nudimo po ceni od 800 evra po kvadratu", rekao je suvlasnik firme doo "Moduling" Zoran Bojović.\nTo preduzeće steklo je reputaciju u stanogradnji, jer je samo u Čačku izgradilo više od 300 stambenih jedinica, i važi za jednu od veoma kvalitetnih građevinskih firmi. Bojović, međutim, ističe da je trenutno skoro obustavljena izgradnja stanova zbog teškog stanja na tržištu.


Goodyear testira sojino ulje kao zamenu\nAKRON (24.07.2012.) — Goodyear ispituje upotrebu sojinog ulja za gume kako bi eventualno produžio vek šare gume za 10 procenata i redukovao upotrebu ulja na bazi nafte u proizvodnji guma za do 7 miliona galona godišnje.\nGoodyear je izjavio da je upotreba sojinog ulja u njihovoj fabrici u Lawtonu, Oklahoma, pokazala poboljšane mogućnosti mešanja u proizvodnom procesu. Gumena mešavina napravljena sa sojinim uljem meša se lakše sa silicijumom koji se koristi u izradi gume. To može povećati efikasnost fabrike i smanjiti utrošak energije i emisiju štetnih gasova, tvrdi Goodyear.\nPrototip gume napravljene u Lawtonu će biti testiran na Goodyear poligonu u San Angelu, Texas, u predstojećim mesecima. Ako indikatori ostanu pozitivni, Goodyear tvrdi da će potrošači moći da kupe gume izrađene od sojinog ulja već 2015.godine.\nUnited Soybean Board (USB) pomaže finansiranje projekta Goodyear-a s pozajmicom od 500,000 dolara preko 2 godine. Goodyear će predstaviti gumu izrađenu od sojinog ulja u Ford Motor Co.’s istraživačkom centru u Dearbornu, Michigen, kao deo događaja koji sponzoriše USB 6. i 7. avgusta 2012.\nU međuvremenu, Goodyear i DuPont Industrial Biosciences rade na razvoju bioizoprena, biološke alternative za naftni derivat izopren. Goodyear takođe razvija svoju tehonologiju zadržavanja vazduha (AMT) koja omogućava gumama da ostanu naduvane pri optimalnom pritisku bez potrebe za spoljnim naduvavanjem ili elektronikom, koja može da popravi ekonomiju goriva, da smanji emisiju štetnih gasova, produži trajanje gume i poboljša performanse, tvrdi Goodyear.


Izvor: Race Belgrade Banjaluka\nTekuća godina u Republici Srpskoj i Srbiji biti će u znaku biciklizma. Sve počinje u aprilu tradicionalnom trkom "Beograd - Banjaluka", takođe tu je i najdugovječnija biciklistička manifestacija Trka kroz Srbiju, a kulminacija svega je Svjetsko granfondo prvenstvo koje će biti održano u Istočnom Sarajevu i na Olimpojskoj ljepotici Jahorini.\nTim povodom delegacija Biciklističkog saveza Republike Srpske i Srbije danas je bila u posjeti Ministarstvu porodice, omladine i sporta Republike Srpske koje je, baš kao i resorno ministarstvo sporta Srbije, jedan od najznačajnijh partner pri organizaciji svih biciklističkih takmičenja.\n"Na dobijanju Svjetskog prvenstva radili smo dugo i naporno, ali smo na devet mjeseci pred takmičenje došli smo u nezgodnu situaciju sa gradom Banjaluka. Napravili su propust, da li namjerno ili nenamjerno nije ni bitno. Tek, nisu nam odgovorili na više upita i morali smo da tražimo novog domaćina. To je moglo biti samo Istočno Sarajevo i Jahorina sa svojim smještajnim kapacitetima. Ipak, tu dolazi 9.000 ljudi, od toga 3.000 učesnika. Javili su nam se iz Australije, iz tog dijela svijeta dobijamo 108 učesnika. Imamo odličnu podršku institucija Srpske i Srbije, sve svoje resurse stavili su u službu naše organizacije. Za nekoliko dana obilazimo novu stazu, iako smo ovu u Banjaluci već pripremili i predstavili. Radimo na svemu, podrška stiže iz Ministarstva porodice, omladine i sporta i vrlo smo zahvalni na tome", rekao je direktor prvenstva Vladimir Kuvalja.\nIz ministarstva poručuju da je trka "Beograd - Banjaluka" događaj od izuzetnog značaja kojeg je potrebno njegovati, ali i da biciklizam dobija sve jači vjetar u leđa na ovim prostorima. Organizacija Svjetskog prvenstva je kruna napornog rada prethodnih godina, čak i decenija.\n"Razgovorali smo o planovima u ovoj godini, prioret su spomenuta trka i Svjetsko prvenstvo. Daćemo sve svoje resurse kako bi sve prošlo u najboljem redu. Sve dalje aktivnosti moramo bazirati na našoj dobroj saradnji kako bi zajedno ostvarili dobre rezultate", rekao je zamjenik ministra Mario Đuran.\nSastanku je prisustvovala i delegacija BS Srbije na čelu sa generalnim sekretarom Sašom Gajičićem, te četvorostrukim olimpijcem Ivanom Stevićem koji je i sportski direktor Svjetskog prvenstva. On je vrlo ponosan što je dio tima koji treba da realizuje istorijsku godinu za srpski biciklizam.\n"Srbija je dobila Evropsko prventsvo u mauntin bajku, Republika Srpksa organizuje Svjetsko prvenstvo u granfondu, to su velike stvari. Teško će se ponoviti ovakva godina. Ozbiljan je posao ispred nas. Jedva čekam novu stazu u Istočnom Sarajevu kako bi svim biciklistima pružili nezaboravno iskustvo. Poznajem taj teren i drago mi je što ćemo tu ljepotu prikazati cijelom svijetu. Nadam se da ćemo moći imati i publiku na ulicama", rekao je Stević.\nDodao je da je Slovenija kao svjetska velesila primjer i uzor svima u regionu, a da je stvaranje vrhunskog bicikliste proces koji traje godinama, jer želja svih je da jedan srpski biciklista u budućnosti vozi najveće trke poput Tour de France, Vuelta a Espana ili Giro d'Italia.\n"Za sve je potreban proces, mi smo počeli sa popularizacijom. Ovo je idealna šansa da započnemo neku tradiciju kako bi pratili stope Slovenije", rekao je Stević.\nPrilikom posjete Banjaluci oni su uručili i zahvalnicu ministrici porodice, omladine i sporta Republike Srpske Sonji Davidović za svu podršku koju je do sada pružala svezima koji odlično sarađuju.\nViše u ovoj kategoriji: « Metalac započeo sezonu na UCI trkama u Turskoj\tDušan Rajović kapiten Srbije na trci Beograd – Banjaluka »\nTeugels "presvukao" Kaczmareka, zagarantirana napetost do samog kraja\nKraljevska etapa i žuta majica ide za Jakuba Kaczmareka\nPoljaci najbolji na otvaranju trke "Beograd – Banjaluka"