Obavještenje o aktivnostima u radu Centralnog odbora SBHT - Sindikat BH Telecoma\nObavještenje o aktivnostima u radu Centralnog odbora SBHT\nPublished by sindikat at May 20, 2021\nObavještavamo vas da da je Sindikata BH Telecoma, prihvatio inicijativu za pregovaranje kolektivnog ugovora kod poslodavca, te na taj način pokrenuo aktivnosti u BH Telecom-u koje su neophodne za otpočinjanje pregovaračkog postupka za zaključenje kolektivnog ugovora.\nNakon prihvatanja inicijative, pregovore je odobrila Uprava BH Telecoma a Nadzorni odbor BH Telecoma je na svojoj sjednici donio novi zaključak za odobrenje kolektivnog pregovaranja u skladu sa zadnjim Zaključkom Vlade FBiH. Prema saznanjima Sindikata Uprava BH Telecoma je formirala Pregovarački tim, a prve zajedničke sastanke očekujemo do kraja ovog mjeseca. Kada pregovori otpočnu o svakom sastanku ćemo vas blagovremeno izvještavati.\nObavještavamo vas da je Centralni odbor Sindikata BH Telecoma u prethodnom periodu donio više odluka koje su omogućile normalizaciju rada OSO Generalne direkcije. U prethodnom vremenu, Povjerenstvo OSO Generalne direkcije je otpočelo sa radom koji besprijekorno funkcioniše, što omogućava nesmetano ispunjenje prava i potreba članova Sindikata BH Telecoma, koji organizacijski pripadaju OSO GD. Napominjemo da je Povjerenstvo, u skladu sa Poslovnikom o radu CO SBHT, imenovano od strane CO SBHT u cilju nesmetanog funkcionisanja OSO GD do sticanja uslova za održavanje vanrednih izbora u OSO GD.\nPored toga donesene su odluke o isplatama jednokratnih novčanih pomoći teško oboljelim kolegama ili članovima njihovih porodica i to:\nOmeragić Jadran – OSO Direkcija Mostar – 3.000,00 KM\nŠarić Midhat – OSO Direkcija Sarajevo – 2.000,00 KM\nNebea Harmandić – OSO Direkcija Mostar – 5.000,00 KM\nPokrenuta je i završena humanitarna akcija „radnik – radniku“ za pomoć naše teško oboljele kolegice Fatime/Mirsade Ušanović.\nCentralni odbor Sindikata BH Telecoma je u međuvremenu zaprimio žalbe na odluke Suda časti SBHT o isključenju iz Sindikata BH Telecoma, Bajrakterević Harisa, Gaši Imera i Hadžić Suada. Odlučujući po zaprimljenim žalbama, kao drugostepeni organ, Centralni odbor SBHT je JEDNOGLASNO odbio žalbe kao neosnovane i neutemeljene, te u potpunosti potvrdio odluke Suda časti u ovim predmetima.\nVeć ranije ste informisani da su smijenjene kolege iz Centralnog odbora SBHT, Imer Gaši, Haris Bajraktarević i Enisa Ćurevac, pokrenuli tužbu po pitanju njihove smjene kod Opštinskog suda u Sarajevu. Obzirom da je u tužbi i zahtjevu za privremenu mjeru, izneseno niz neistina i neutemeljenih pretpostavki, Opštinski sud u Sarajevu je u prvom postupanju donio NEPRAVOSNAŽNO RJEŠENJE kojim se donosi privremena mjera na odluke CO SBHT o njihovoj smjeni. Međutim, nakon provedenog žalbenog postupka i parničnog postupka pred Opštinskim sudom, sudija u ovom predmetu je donio jedino moguće ispravno i pravedno Rješenje o ukudanju nepravosnažne privremene mjere, a zahtjev tužitelja za donošenje mjere osiguranja, odbacio kao neosnovan.\nPomenuto Rješenje Opštinskog suda u Sarajevu, nalazi se u prilogu ovog Obavještenja, ukoliko ga želite pročitati u cilju istinitog i transparentnog informisanja članova sindikata.\nSINDIKAT TO SI TI !!! Zajedno smo jači !!!


Tužiocu su predati osumnjičeni Dragan Dubravac, Slavko Bojić i Saša Marković.\nDragica Tojagić, portparol Republičkog javnog tužilaštva, izjavila je za Srpskainfo da će osumnjičeni direktor Instituta za javno zdravstvo RS Branislav Zeljković u tužilaštvo biti doveden kasnije, obzirom da je uhapšen nekoliko časova kasnije.\n– Nakon saslušanja osumnjičenih postupajući tužilac doneće odluku o eventualnom zahtevu za određivanjem pritvora – dodala je portparolka RJT.\nIz MUP su saopštili da je tokom jučerašnje akcije pretreseno osam lokacija koje su koristili osumnjičeni, te da istragom u ovom slučaju rukovodi RJT.\nEdin Omerović, koji živi u brčanskom naselju Suljagića sokak u kojem se jutros dogodila velika tragedija u kojoj je stradalo šest osoba, kaže da su svi u šoku.\nSve oko nas je POSKUPELO: Šta kaže statistika o divljanju cena, a šta građani\nCene hrane i goriva bukvalno divljaju poslednjih meseci; kilogram krompira i kupusa poskupio je čak trostruko, a statistika kaže da je najviše poskupio prevoz u Srpskoj.


Rusija, Krim i Ukrajina: Evropi ne treba mnogo da uđe u veliki rat i povuče ostatak sveta | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tRUSIJA, KRIM I UKRAJINA: EVROPI NE TREBA MNOGO DA UĐE U VELIKI RAT I POVUČE OSTATAK SVETA\nRUSIJA, KRIM I UKRAJINA: EVROPI NE TREBA MNOGO DA UĐE U VELIKI RAT I POVUČE OSTATAK SVETA\nOno što je bitno kada je reć o krizi u Ukrajini, jeste da je Zapad u velikoj meri pogrešno procenio način na koji će Rusija odgovoriti na mogućnost da njen sused sklizne u haos i anarhiju.\nMnogi od zapadnih političara ozbiljnih lica i takozvanih stručnjaka pitaju se kakva je završnica ruskog predsednika Vladimira Putina u Ukrajini? Aleksandar Nekrasov, ruski komentator i bivši savetnik Borisa Jeljicina, smatra da je odgovor na to pitnaje jasan. Ovo je njegov autorski članak u kom izražava svoje lično mišljenje.\nPrisustvo ruskih snaga na Krimu zazvonilo je za uzbunu u zapadnim prestonicama, pri čemu neki predviđaju da to u osnovi predstavlja uvod u pravu invaziju na uglavnom rusofone istočne delove zemlje, uz ulazak ruskih tenkova.\nČuju se i apeli “međunarodnoj zajednici”, šta god to danas bilo, da Rusiju ekonomski i diplomatski kazni, mada niko ne govori o bilo kakvom vojnom odgovoru.\nVeoma je teško prozreti kako zapadne zemlje nameravaju da izvrše ozbiljan ekonomski pritisak na Rusiju, ako se ima u vidu stanje njihovih privreda i ogromni gubici koje bi to moglo da im nanese.\nVeć smo ustanovili da britanska vlada ne razmatra nikakve vojne opcije ili trgovinske sankcije, nakon što je lukavi kamerman uhvatio zvaničnika koji nosi politička dokumenta u blizini sedišta vlade i zumirao relevantni paragraf.\nMeđutim, kao bivši savetnik Kremlja, mogu da vam kažem da se takve stvari ne dešavaju slučajno, i da obično i te kako predstavljaju signal, namenjen onima koji pažljivo posmatraju.\nDruge zemlje su takođe nagovestile da nemaju nikakvu želju da pribegnu sankcijama.\nOno što je bitno kada je reć o krizi u Ukrajini, jeste da je Zapad u velikoj meri pogrešno procenio način na koji će Rusija odgovoriti na mogućnost da njen sused sklizne u haos i anarhiju. Da i ne spominjemo decu Narandžaste revolucije iz 2004, koja su – uzgred budi rečeno, za većinu njih se to žalosno završilo – zagrizla više nego što mogu da sažvaću kada su svrgla predsednika Viktora Janukoviča, a zatim napravila ključnu grešku što su se od prvog dana pogrešno oglašavala, pokazujući otvoreno neprijateljstvo prema Rusiji i prema Rusima koji žive u Ukrajini.\nSa neuspelim pokušajima nekih ekstremista da uticaj privremene vlade prošire na istok i na jug, uz upotrebu zastrašivanja i nasilja, postalo je jasno da perspektiva građanskog rata zaista deluje veoma realno.\nTrebalo bi da naučimo lekciju iz Iraka, gde je delikatna ravnoteža koja je pre američke intervencije 2003. postojala potkopana, i sada niko ne zna kako to da razreši. Isti ishod je nastao i kao rezultat takozvane revolucije u Kijevu, koja je sada otvorila stare rane i probudila istorijska neprijateljstva dosad držana pod kontrolom.\nStoga je Putin odlučio da upotrebi 50.000 ruskih vojnika stacioniranih u Sevastopolju, uz pojačanje od još 16. 000 vojnika, kako bi sprečio izbijanje sukoba među radikalima sviju strana i obezbedio stabilnost na Krimu, gde je 60 odsto stanovništva ruske nacionalnosti. Bez ijednog ispaljenog metka, uspostavljeni su red i vladavina zakona, za razliku od ostatka zemlje.\nSvako sugerisanje da je Kremlj zapravo spreman da započne invaziju Ukrajine punih razmera je, međutim, veoma, veoma daleko od istine. To bi bilo vrlo opasno za samu Rusiju, imajući u vidu njene bliske veze sa Ukrajinom na svim nivoima. Stoga je histerija koja trenutno prati rusko angažovanje na Krimu rezultat neznanja, ili pak dubokih sumnji koje Zapad još uvek gaji kada je reč o Rusiji i o tome treba li ili ne treba voditi hladni rat.\nIznenadna promena režima koja se u Ukrajini dogodila nikako nije mogla da ima za rezultat brzo i mirno rešenje. To smo videli tokom arapskog proleća, i prilikom pada komunizma u istočnoj Evropi. Ako smo iz istorije išta naučili, to je da nije potrebno mnogo da u Evropi izbije veliki rat, koji će u sebe uvući i ostatak sveta.\nCNNekstremihisterijahladni ratistočnojačanjekamermanKrimmišljenjenjihoviostatak svetaperspektivapojačanjePredsednikprijateljstvopritisakprivredaradikaliRusijastanoviUkrajinazvaničnik\nU dubini Zemlje nalaze se rezervoari s vodom koji sadrže istu količinu kao i svi okeani zajedno!\nZnate li za pravilo o 5 sekundi?


ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA U BIH: Primjena Zakona počinje 1. februara 2018. godine, a predviđa poskupljenje akciza i putarina, te taksi na naftne derivate\nDizel evro 5 na benzinskim pumpama od 1. februara 2018. godine koštaće 2,09, bezolovni benzin 2,08, dok će plin vozači da plaćaju po cijeni od 1,10 KM po litri.\nOvo će biti novi cjenovnik benzinskih pumpi zbog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini ("Sl. glasnik BiH", br. 91/2017 - dalje: Zakon) čija primjena počinje 1. februara, a koji predviđa poskupljenje akciza i putarina, te taksi na naftne derivate.\nSekretar Grupacije za promet naftom i naftnim derivatima u Privrednoj komori RS Zoran Berak za "EuroBlic" potvrđuje da će distributeri od 1. februara biti prinuđeni da povise cijenu dizelskih i benzinskih goriva za 0,15 KM po litri plus porez na dodatu vrijednost, što iznosi zajedno 0,18 KM.\nOsim povećanja nameta na dizelska i benzinska goriva, novim Zakonom, kako kaže, uvodi se i taksa za puteve i autoputeve na tečni naftni gas, odnosno plin u iznosu od 0,15 KM po kilogramu za puteve i 0,25 KM po kilogramu za autoputeve.\nNovim Zakonom predviđeno je da i dodavanje akcize na biogoriva i biotečnosti u iznosu od 0,30 KM po litri plus putarina na ovaj derivat u iznosu od 0,40 KM po litri.\n– Sada kada je zakon usvojen, biće deblokirana sredstva za izgradnju puteva koja su ugovorena sa kreditorima i koja iznose 528.450.000 evra – rekao je ministar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda.\nOn je naveo da BiH nedavno ispunila dvije važne mjere – usvajanje budžeta RS za 2018. i izmjene i dopune Zakona o akcizama, što će omogućiti oslobađanje i deblokiranje velikih sredstava.\nIZVOR: Vebsajt Glas Srpske, 05.01.2018.


Bivša policijska stanica, Srebrenica - ONMS\nBivša policijska stanica\nObjekat bivše policijske stanice u Srebrenici je u periodu od juna/lipnja do septembra/rujna 1992. godine imao funkciju zatočeničkog objekta za civile bošnjačke nacionalnosti od kojih je veliki broj ubijen, pod kontrolom MUP-a i Vojske RS. U periodu od 24. septembra/rujna do 16. oktobra/listopada 1992. godine i od decembra/prosinca 1992. do marta/ožujka 1993. godine imao funkciju zatočeničkog objekta za zarobljene civile srpske nacionalnosti, pod kontrolom MUP-a i Armije RBiH. Zatočeni su fizički zlostavljani i ubijani. U julu/srpnju 1992. godine u zgradi policijske stanice ubijena je jedna osoba, a dvije su izvedene i ubijene ispred objekta. Četiri osobe su odvedene u nepoznatom pravcu, a posmrtni ostaci nekih žrtava su pronađeni poslije rata. Dragutin Kukić (1934) iz Inđije (Srbija) je ubijen 25. septembra 1992. godine. U periodu od 11. jula/srpnja 1995. godine zgrada je služila kao sabirni centar za Bošnjake iz kojeg su odvođeni i ubijani na raznim lokacijama u i oko Srebrenice.\nŽrtve su sa područja: Srebrenice i Podrinja\nNadležnost/ Odgovornost: ARBiH i MUP RBiH, 28. divizija ARBiH, VRS i MUP RS\nMeđunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) je 30. juna/lipnja 2006. godine proglasilo krivim Nasera Orića za ratni zločin kršenja zakona i običaja ratovanja (propust da kao nadređeni preduzme nužne mjere da spriječi ubistvo i okrutno postupanje) i izreklo mu presudu o kazni u trajanju od dvije godine. Žalbeno vijeće MKSJ je 3. jula/srpnja 2008. godine ukinulo presudu Pretresnog vijeća i donijelo presudu da Naser Orić nije kriv.\nSud BiH prvostupanjski je osudio Izeta Arifovića na 10 godina zatvora, Suada Smajlović na 1 godinu i 2 mjeseca zatvora za zločin protiv civilnog stanovništva na području Srebrenice i Bratunca. Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) je osudio Vujadina Popovića, Ljubišu Bearu, Dragu Nikolića te Vinka Pandurevića za zločine počinjene 1995. godine. Radovan Karadžić kao predsjednik Republike Srpske i vrhovni komandant njenih oružanih snaga, osuđen je na jedinstvenu kaznu doživotnog zatvora.\nNa zgradi trenutno stoje dvije spomen ploče postavljene u ljeto 2019. godine, spomen ploča Srbima ubijenim na ovoj lokaciji i spomen ploča Bošnjacima ubijenim na ovoj lokaciji.


DUBRAVKA STOJANOVIĆ: Predstoji nam borba za slobodu | Autonomija\nDUBRAVKA STOJANOVIĆ: Predstoji nam borba za slobodu\n"Čini mi se često da posle ove vlasti jednostavno ništa neće ostati"\nKoliko god nam današnje stanje izgledalo teško, istoričari nam kažu da zapravo nikada i nije bilo mnogo drugačije. To je s jedne strane utešno, ali sa druge suštinski razočaravajuće.\nOd istoričara: da se čvrsto drže najviših standarda u utvrđivanju činjenica i da se bore za primenu naučnih istoriografskih metoda, posebno kad su u pitanju osetljive i kontroverzne teme iz prošlosti;\nOd političkih elita: da vode odgovorne politike istorije, da prestanu sa zloupotrebljavanjem prošlosti i da se ne oslanjaju na istoričare, intelektualce i interesne grupe koji potpiruju nacionalističke strasti, međusobno nas sukobljavajući radi jačanja svoje političke pozicije;\nOd parlamenata, domaćih i evropskih: da prestanu da donose zakone, rezolucije, preambule i druge akte kojima se nameće “istorijska istina” i podobna interpretacija prošlosti jer se time direktno uključuju u prekrajanje istorije i opasne manipulacije prošlošću;\nOd sudova: da prilikom primene zakona vode računa o utvrđenim istorijskim činjenicama da ne bi doprinosili snaženju pseudoistorije i rehabilitaciji dokazanih kolaboracionista iz Drugog svetskog rata, kao i svih odgovornih za ratne zločine u nedavnoj prošlosti;\nOd Ministarstava nauke: da podstiču i finansijski podržavaju projekte koji će slobodno i kritički istraživati sve teme od naučnog interesa, pa i one o tamnim, kontroverznim stranama vlastite istorije; da finansijski podrže zajedničke naučne projekte između susednih zemalja kako bi razvijali multiperspektivni pristup prošlim događajima.\nOd Ministarstava obrazovanja: da nastavu istorije ne pretvaraju u predmet koji služi isključivo formiranju nacionalnog identiteta i širenju mržnje. Istorija treba da bude vodeći školski predmet sticanja kritičkog mišljenja, zasnovan isključivo na savremenim pristupima obrazovanju u oblasti istorije, u kojima neće biti tabua. Ministarstva treba da podrže razmenu univerzitetskih profesora i nastavnika u školama;\nOd Ministarstava kulture i svih organa vlasti koji se bave politikom sećanja: da prestanu s praksom podizanja spomenika i otvaranja novih muzeja posvećenih pojedincima ili organizacijama koji su učestvovali u širenju mržnje i zločinima. Takva politika sećanja služi samo širenju i održavanju mržnje, tenzija i ostrašćenih homogenizacija;\nOd medija: da se odgovorno odnose prema prošlosti, da se kritički odnose prema paraistoričarima i istoričarima koji promovišu netoleranciju i iskrivljuju prošlost, da ne preuzimaju neproverene podatke, prećutkuju istorijske činjenice i da ne koriste prošlost za raspirivanje antagonističkih politika;\nOd lokalnih vlasti: da prestanu da imenuju škole, ulice, studentske domove i druge javne objekte po ličnostima koje su tokom Drugog svetskog rata i u poslednjim ratovima pozivale na etničku mržnju i antisemitizam, te bile odgovorne za ratne zločine;\nOd nastavnika istorije: da prate nove metode poučavanja istorije, da vežbaju sa učenicima praktične veštine i kritičko mišljenje, da podstiču đake na rad sa istorijskim izvorima i da preispituju svaku tvrdnju o prošlosti. Bez kritičkog mišljenja u nastavi istorije osnažuju se autoritarna svest i isključivost kod mladih.\n(Mijat Lakićević, Novi magazin)


PRIPREMA SAMITA EU-ZAPADNI BALKAN UŠLA U ODLUČUJUĆU FAZU – Radio Televizija Caribrod\nU svom izveštaju o Zapadnom Balkanu Evropska komisija preporučuje započinjanje pregovora o pristupanju Makedonije i Albanije. Konačna odluka po tom pitanju očekuje se kasnije ove godine, ali je ta preporuka sama za sebe važan korak ka ostvarenju ambicije za pristupanje Zapadnog Balkana EU. Unija već vodi pregovore o članstvu sa Srbijom i Crnom Gorom, a kada krenu pregovori i sa Makedonijom i Albanijom, samo dve od šest zemalja Zapadnog Balkana – Kosovo i Bosna i Hercegovina, biće van procesa pristupanja.\nEvropska komisija je svoju preporuku objavila tačno mesec dana pre 17. maja kada će se u Sofiji održati Samit EU-Zapadni Balkan. Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku Federika Mogerini je kategorično izjavila da je veoma važno da na tom Samitu učestvuje svih 28 zemalja članica EU, kao i svih 6 zemalja Zapadnog Balkana i tako nagovestila da do dana njegovog održavanja obe strane učesnice u dijalogu na najvišem nivou moraju prevazići izazove. O tim izazovima će se svakako govoriti za vreme turneje Mogerini po zemljama Zapadnog Balkana koja će početi narednih dana. Ali radi prevazilaženja dela izazova koji se tiču Zapadnog Balkana, u svojstvu rotirajućeg predsedavajuće EU, Bugarska je pokazala aktivnost još pre turneje Mogerini.\nPremijer Borisov je porasle napetosti u poslednje vreme između Beograda i Prištine razmotrio prvo, pre desetak dana, u Mostaru sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, a zatim u Prištini – sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem. Prekjuče je za vreme svoje posete Prištini Borisov preporučio da Kosovo i Srbija započnu pregovore, jer ukoliko ne postignu sporazum, neće ući u EU. Bez ikakvih uslovnosti Borisov je upozorio da na Samitu u Sofiji u maju Beograd i Priština treba da pred svim država izjave da će rešiti svoje probleme. Tači je obećao da će Kosovo nastaviti da traži rešenje svojih problema sa Srbijom, a Vučić je rekao da se u danima koji preostaju do samita u Sofiji puno stvari mogu desiti i da će se činiti sve što je moguće za očuvanje mira i stabilnosti na Balkanu.\nMožemo očekivati da će sva ova uverenja lideri dve zemlje konkretizovati u razgovorima sa Mogerinijevom narednih dana.\nProblematična sa tačke gledišta integracije u EU je i Bosna i Hercegovina, u kojoj politička napetost oko usvajanja novog Izbornog zakona može da kompromituje evropsku perspektivu zemlje. Za vreme svoje posete Mostaru, a zatim i za vreme posete Sofiji predsedavajućeg Saveta ministara Bosne i Hercegovine Denisa Zvizdića, premijer Borisov je dobio uverenje da za tu zemlju evroatlantska perspektiva ostaje bez alternative.\nU mesecu koji nas deli od Samita EU-Zapadni Balkan u Sofiji ostaje da vidimo i da li možda neće doći do promene stava Španije koja je odbila da učestvuje na njemu ukoliko Kosovo bude tretirano kao država koja ima jednaku evropsku perspektivu sa ostalim zemljama Zapadnog Balkana. Ovom stavu Španije pridružili su se Rumunija i Kipar. Sa današnjim danom ne zapažaju se znaci promene stava, ali se neki kompromis može očekivati. Verovatno nije slučajno i upravo s tim u vezi predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker u Evropskom parlamentu izjavio da “ako Zapadnom Balkanu ne pružimo novu nadu za članstvo u EU, rizikujemo da doživimo ono kroz šta smo već prošli 90. godina.“.\nMesec dana pre 17. maja ne dovodi se u pitanje održavanje već reprezentativnost Samita EU-Zapadni Balkan. Apel evropske komesarke Mogerini za učešće svih zemalja EU i Zapadnog Balkana je, u stvari, bio apel za punu saglasnost, ali ponekad se ona čak i u EU teško postiže.\n← EP POZITIVNO OCENIO BUGARSKO PREDSEDAVANJE SAVETOM EU\nFUDBALERI ŽELJUŠE GOSTUJU U TEMSKOJ EKIPI TEMCA


Danica Đokić | 28. apr 2022.\nJedna od fotografija iz baze (Autorka: Milena Đorđević / Novinarke protiv nasilja)\nIspovesti preživelih i priče o nasilju prema ženama velikim delom obeležile su prethodnu godinu u medijima. Za tekstove o takvim temama nikad nije jednostavno naći adekvatne fotografije, bar u medijima koji poštuju etičke standarde, ne objavljuju fotografije žrtava i ne izveštavaju senzacionalistički.\n„Mediji su se našli u problemu kako uopšte ilustrovati te teme”, potvrđuje za Cenzolovku Marija Janković, urednica fotografije u nedeljniku Vreme.\nZa grupu Novinarke protiv nasilja prema ženama, Janković je realizovala pionirski poduhvat – bazu sa više od 140 besplatnih fotografija za medije koji izveštavaju o ovoj osetljivoj temi.\nOna smatra da „fotografija i naslov uvek imaju zadatak da nas privuku tekstu”, ali da se u ovim slučajevima „mora paziti na dostojanstvo žrtve i izbegavanje senzacionalizma”.\nFotografije iz baze ne izazivaju traume i deluju ohrabrujuće, za razliku od onih koje su do sada objavljivane. Janković podseća da su te fotografije uglavnom skinute sa društvenih mreža, predstavljaju slike kuća i radnih mesta, kao i da su često stereotipne „na kojima obavezno jedna žena čuči u ćosku, dok se u prvom planu vidi pesnica”.\nKorišćenjem fotografija iz baze, mediji nikoga neće povrediti, tvrdi ona.\nNovinarke protiv nasilja objašnjavaju da je i vizuelnim sredstvima potrebno poslati poruku o neprihvatljivosti nasilja, kažnjivosti dela, te pokazati solidarnost sa preživelima.\nIdeja o bazi došla je iz agencije UNDP, nakon istraživanja „Kako nas žene čitaju”, koje je pokazalo da stereotipno izveštavanje retraumatizuje žene koje su preživele nasilje, kaže Janković. U izradi baze učestvovalo je 12 fotografkinja i ilustratorki.\nFotografija Izveštavanje o nasilju nad ženama Novinarke protiv nasilja\n← Nastavljaju se pretnje novinarima Danasa, ovoga puta Snežani Čongradin\nMarko Somborac 28. 4. 2022. →


Beogradski fantom – CLUBBING.RS\nMarch 28, 2009 • No Comments •Film\nFilm Beogradski fantom, Äija je premijera 29. marta u Sava centru, posveÄ‡en je legendarnom Vladimiru VasiljeviÄ‡u (1950-1982), zvanom Vasa Opel, koji je 70-ih izluÄ‘ivao tadašnju narodnu miliciju besomuÄnim voÅ¾njama po centru Beograda u ukradenom belom "poršeu" i postao urbani mit o prkosu sistemu.\nReÄ je o dokumentarno-igranom filmu za koji je mladi reditelj Jovan TodoroviÄ‡, kome je to diplomski rad, dobio ideju od Bogdana PetkoviÄ‡a, koji je i producent. PetkoviÄ‡ je Äuo priÄu o misterioznom vozaÄu od svog oca Bratislava, poznatog beogradskog kolekcionara automobila, koji drÅ¾i "Modernu garaÅ¾u".\nVasiljeviÄ‡ je ukrao beli "porše-targa 911-f" koji je desetak veÄeri vratolomno vozio 1979. godine po Slaviji, privlaÄeÄ‡i na hiljade graÄ‘ana, ali i izluÄ‘ujuÄ‡i miliciju, koju je i preko radija pozivao da ga uhvati. To se smatra i prvim javnim opozicionim Äinom u posleratnoj Jugoslaviji. Sve se to dešavalo u vreme boravka bivšeg jugoslovenskog predsednika Josipa Broza Tita na Kubi 1979. godine, povodom konferencije Nesvrstanih u Havani. Fantomove vratolomije i provociranja milicije, koja je bezuspešno pokušavala da ga uhvati, strahujuÄ‡i da je u pitanju namerna provokacija.\nNe zna se kako je VasiljeviÄ‡ poginuo – navodno u saobraÄ‡ajnoj nesreÄ‡i, kada se njegova bela "lada" zakucala u kamion koji je bio parkiran u Å¾utoj traci. Postoje, meÄ‘utim, i indicije da je njegova pogibija iscenirana, kako veruje i njegova sestra, koja sada Å¾ivi u Rimu, rekao je TodoroviÄ‡ 24. marta na novinarskoj projekciji, navodeÄ‡i da se tokom snimanja filma saznalo da su policajci i pucali na VasiljeviÄ‡a.\nU dokumentarnom delu filma govore i oÄevici i policajci, meÄ‘u kojima je i Dušan Å½ivkoviÄ‡ FanÄ‘o, kome je, kako je rekao TodoroviÄ‡, bilo najteÅ¾e da se priÄ‘e, a inaÄe je 60 odsto policajaca pristalo da saraÄ‘uje. Prema reÄima TodoroviÄ‡a, to je bilo "naivnije vreme" od današnjeg, a to smatraju i policajci i ljudi koji su, poput VasiljeviÄ‡a, "pozajmljivali" tuÄ‘e automobile.\nPoslednje vesti su da je premijera film veÄ‡ rasprodata.


EU tuži svoje članice zbog Folksvagena? › Made-in-Germany.rs\nEvrospka komisija je pokrenula pravni mehanizam za utvrđivanje odgovornosti nekoliko evropskih država, među kojima je i Nemačka, zbog nedovoljnog procesuiranja kompanije „Folksvagen“, koja je u svoja vozila ugrađivala softver za lažiranje količina izduvnih gasova.\nNemačku, Luksemburg, Španiju, Veliku Britaniju, Češku, Litvaniju i Grčku Evropska unija optužuje jer nisu dovoljno sankcionisale nemačku automobilsku kompaniju, u odnosu na mere sa kojima se ona suočava u SAD, na osnovu tamošnje sudske presude.\nOd Nemačke i Velike Britanije Evropska komisija takođe traži da objasne zašto sa ostatkom Evrope nisu podelile rezultate svojih istraga vođenih povodom dokazivanja odgovornosti Folksvagena u prevari sa „friziranim“ softverom.\nEvropski komesar za industriju Elzbieta Bienkovska izjavila je tim povodom da državni organi širom Unije moraju garantovati da automobilske kompanije rade u skladu sa zakonom.\nEvropska komisija je zemljama koje je pozvala na odgovornost ostavila rok od dva meseca da odgovore na njene optužbe, a ovaj slučaj teoretski bi se mogao nastaviti i na Evropskom sudu, prenose nemački mediji.\nOd MiG na 10/12/2016 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Tramp tužio „Vašington post” zbog milionske štete - Sputnjik Srbija\nTramp tužio „Vašington post” zbog milionske štete\n08:04 04.03.2020 Preuzmite kraći link\nIzborni štab američkog predsednika Donalda Trampa je u toku trke za njegov ponovni izbor na tu poziciju podneo tužbu protiv lista „Vašington post” zbog klevete o povezanosti s ruskim vlastima, preneo je list „Hil”.\nTužba je u ponedeljak podneta okružnom sudu u Kolumbiji.\nPrema mišljenju predstavnika štaba za reizbor Trampa, „Vašington post” je u dva svoja članka iz 2019. godine svesno navodio netačne informacije, koje su se odnosile na navodnu povezanost Trampovog predizbornog štaba s Rusijom, kao i na navodne pokušaje Moskve da utiče na američke izbore 2016. godine.\n„Naša izborna kampanja je podnela gubitke koji se mere milionima dolara, a konkretan iznos će odrediti sud”, ističu predstavnici Donalda Trampa.\nTrampov izborni štab je ranije podneo sličnu tužbu protiv lista „Njujork tajms”, a kasnije je Tramp lično obećao da će tužiti sve medije koji iznose klevete na njegov račun.\nIstraga o umešanosti Rusije u američke izbore\nPodsetimo, američke specijalne službe optužuju Rusiju za umešanost u američke predsedničke izbore 2016. godine.\nIstraživanjem ovih navodnih pokušaja ruskog uticaja se skoro dve godine bavio specijalni tužilac SAD Robert Miler. Konkretno, on je istraživao navodnu zaveru ruskih vlasti i republikanca Trampa. Na kraju je Miler priznao da nije bilo zavere.\nTrenutni američki predsednik je više puta negirao bilo kakve nezakonite kontakte s ruskim zvaničnicima tokom izborne kampanje.\nSa svoje strane, Moskva je takođe mnogo puta odbacivala sumnje o navodnim pokušajima da utiče na tok izbora u SAD.\namerički izbori, Donald Tramp


Poslovi – AB Zadruga\nPonuda poslova Omladinske zadruge “AB” se svakodnevno menja, budući da radimo na principu hitnog servisa, da su uglavnom poslovi privremeni i povremeni (mada ima i ponuda za stalno zaposlenje) i da se svakodnevno raspoređuju zadrugarima.\nIMAMO POTREBE ZA SVIM PROFILIMA RADNIKA:\nu IT sektoru, u gradjevinarstvu, u ugostiteljstvu, na poslovima arhiviranja, fizički poslovi- utovar i istovar robe, preseljenja, za sezonske poslove u turizmu,za lepljenje deklaracija,za poslove u magacinu, na marketing promocijama, na sajmovima, u administraciji, trgovini i sl.\nUkoliko ste zainteresovani za rad preko naše zadruge, u vašem CV-u, sa slikom, treba da naznačite za koje poslove ste zainteresovani, da li postoji ograničenje u pogledu radnog vremena, da li želite da radite stalno ili povremeno i sl. Na osnovu istog, mi ćemo nastojati da ispoštujemo Vaše želje i nađemo adekvatan posao.\nŠto se tiče cene rada, ista se ugovara kao dnevnica za kraće poslove, a ako su poslovi na duže vreme tj. u kontinuitetu (na mesec – dva dana) plaćanje je po radnom satu – po kategorijama poslova.


Jovanović obećao bolju igru u Izraelu – Nadlanu.com\nJovanović obećao bolju igru u Izraelu\nBEOGRAD, 7. decembra 2010. (Beta) – Trener košarkaša Partizana Vlade Jovanović rekao je da ne može da obeća da će ekipa pobediti Makabi u Tel Avivu, ali je istakao da će učiniti sve da poprave loš utisak nakon prošlonedeljnog poraza u Moskvi.\nBEOGRAD, 7. decembra 2010. (Beta) – Trener košarkaša Partizana Vlade Jovanović rekao je da ne može da obeća da će ekipa pobediti Makabi u Tel Avivu, ali je istakao da će crno-beli učiniti sve da poprave veoma loš utisak nakon prošlonedeljnog poraza u Moskvi.\n„Čeka nas veoma teško gostovanje, pogotovo što smo u prošloj utakmici protiv Himkija odigrali ispod našeg nivoa. Ne pričam sada o porazu, već o tome da nismo ni u odbrani ni u napadu odigrali kako umemo. Ne mogu da obećam pobedu, ali želim da vratimo igru koju smo imali do prošle nedelje i poraza u Moskvi„, rekao je Jovanović na konferenciji za novinare u Beogradu.\nCrno-beli su u dosadašnjih sedam utakmica zabeležili četiri pobede i tri poraza, dok je Makabi izgubio samo jednom.\n„Makabi je i pre početka Evrolige važio za jednog od favorita u Evroligi. Opravdali su svoje ime, u dosadašnjem toku Evrolige igraju veoma dobro. Zaslužuju prvo mesto u grupi, a pobeda protiv Partizana im to i donosi, kao i mogućnost da izbegnu jače rivale u narednoj fazi„, kazao je Jovanović.\nU prvoj ovosezonskoj utakmici Partizana i Makabija, izraelski tim je slavio u hali Pionir.\n„Tu utakmicu smo odigrali veoma loše. Makabi ima specifičan stil igre i u odbrani i u napadu. Ove sezone, za razliku od prethodnih, uspeli su individualni kvalitet da podrede kolektivu. U poslednjem meču Evrolige protiv Žalgirisa su pokazali da imaju i dobru ‘hemiju’ i karakter“, zaključio je Jovanović.\nKošarkaš Partizana Dušan Kecman podsetio da košarkaši i navijači Makabija dobro pamte prošlogodišnju pobedu crno-belih u Tel Avivu koja je srpskoj ekipi otvorila put ka završnom turniru Evrolige.\n„Oni će biti veoma motivisani, jer bi pobedom obezbedili prvo mesto u grupi. Prvi ovosezonski meč protiv njih smo igrali loše, moraćemo bolje da se prilagodimo specifičnoj odbrani Makabija. Dobro pamte i poraz iz prošle sezone, zbog čega će pokušati da nas savladaju i to sa velikom razliko. Mi ćemo pokušati da popravimo utisak iz Moskve„, rekao je Kecman.\nKošarkaši i stručni štab Partizana sutra putuju u Tel Aviv, a utakmica protiv Makabija igra se u četvrtak od 20 sati po srednjeevropskom vremenu.


MUP RS-a DEMANTIRAO ŽURNAL: 'Lukač nije falsifikator'! | Slobodna Bosna\nMUP RS-a DEMANTIRAO ŽURNAL: "Lukač nije falsifikator"!\nInternet portal "Žurnal. info" u tekstu pod naslovom "MUP RS protiv Perice Stanića: Lukač krivotvorio podatke o stažu kandidata za direktora SIPA" objavio je neistine i tendenciozne optužbe, manipulirajući podacima i informacijama, saopćeno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske.\nU saopćenju se navodi da je MUP Srpske 22. oktobra od Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH za izbor direktora Agencije za istrage i zaštitu /SIPA/ primio akt u kojem se traži podatak ko od prijavljenih kandidata - Perica Stanić, Darko Ćulum, Žarko Laketa i Perica Stanić - ima uslove za odlazak u penziju zaključno sa 21. oktobrom ove godine.\nMinistarstvo je, u skladu sa tim aktom, nakon provjera u službenim evidencijama koje se vode u skladu sa Zakonom o policiji u unutrašnjim poslovima, Nezavisnom odboru odgovorilo 30. oktobra da "zaključno sa 21. oktobrom ove godine uslove za odlazak u penziju ispunjava Perica Stanić".\nIz MUP-a navode da je prema njihovim evidencijama, Stanić u februaru ispunio uslove za odlazak u penziju, dok Darko Ćulum uslove za odlazak u penziju ispunjava krajem ove godine, dok kandidati Žarko Laketa i Goran Zubac ne ispunjavaju uslove za odlazak.\nZakonom o policiji i unutrašnjim poslovima predviđeno je da policijski službenik u postupku utvrđivanja ispunjenosti uslova za prestanak radnog odnosa zbog sticanja prava na starosnu penziju ima pravo da zahtjeva da mu se staž iz perioda od 1992. do 1995. godine računa u jednostrukom trajanju, a ne dvostrukom, te se u skladu sa tim evidencije MUP-a Republike Srpske razlikuju u odnosu na evidencije Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske.\nInternet portal "Žurnal.info" objavio je danas da je Fond PIO saopćio da tri kandidata za direktora Sipe ispunjavaju uslove za penzionisanje, a da je MUP RS obavjestio Nezavisni odbor da samo Perica Stanić ispunjava uslove za penziju.\nKako poše Žurnal, Nezavisni odbor je 21. oktobra ove godine od MUP-a RS-a i Fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje Republike Srpske tražio informacije ko od četiri kandidata za direktora SIPA-e ispunjava uslove za odlazak u enziju. MUP RS-a je odgovorio da samo Perica Stanić ispunjava uslove za penziju. No, samo dan kasnije, jedna druga institucija Republike Srpske je dala drugačije informacije. Suprotno stavu MUP-a, Fond za penzijsko invalidsko osiguranje je utvredio da svi prijavljeni kandidati za direktora SIPA-e, osim Gorana Zupca, ispunjavaju uslove za penziju.\nNezavisni odbor je, podsjećamo, prije dva dana Vijeću ministara BiH uputio listu kandidata koji isupunjavaju uslove da budi direktori SIPA-e. Prvorangirani na toj listi je aktualni direktor te državne agencije - Perica Stanić, dok je sa liste kandidata otpao Goran Zubac, bivši direktor SIPA-e koji je smijenjen s te pozicije nakon što je pravosnažno osuđen zbog krivičnog djela - nesavjestan rad u službi.


JP "Putevi Srbije": Apel vozačima, na putevima sneg i magla - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » JP „Putevi Srbije“: Apel vozačima, na putevima sneg i magla\nJavno preduzeće „Putevi Srbije“ upozorilo je večeras vozače da se prilagode uslovima na putu, posebno u krajevima gde na kolovozu ima snega ili magla smanjuje vidljivost.\n0Piše: Beta 03. januara 2020. 23.14\nZbog magle na autoputu Surčin-Preljina vidljivost je smanjena na 100 metara pa je saobraćaj usporen, a prepručuje se oprezna i sporija vožnja.\nNa osnovu izveštaja Štaba zimske službe „Puteva Srbije“, oko pet santimetara snega ima na deonicama Vladičin Han – Surdulica – državna granica sa Bugarskom, ka graničnom prelazu Strezimirovci, kao i na pravcu Vlasinsko Jezero – granični prelaz Ribarci sa Bugarskom.\nOko pet santimetara snega ima i na putu Jošanička Banja – Kopaonik, dok su na ostalim putnim pravcima prvog prioriteta održavanja kolovozi vlažni u nižim predelima, a mestimično raskvašenog snega ima do pet santimatara na teritoriji Novog Pazara, Vranja.\nNa državnim putevima drugog prioriteta održavanja kolovozi su vlažni sa mestimično raskvašenim snegom na teritoriji Kolubare, Kruševca, Mačve, Novog Pazara, Vranja. Vlažni kolovozi i raskvašen sneg vozače očekuju i na potevima trećeg prioriteta na teritoriji Beograda, Čačka, Ivanjice, Kolubare, Kruševca, Mačve, Novog Pazara, Požege, Vranja, navode u saopštenju „Putevi Srbije“.\nJP Putevi Srbije, Magla, Sneg, vozači\nPutevi Srbije: Raskvašen sneg, poledica i manji odroni na pojedinim putevima\nSneg, magla i poledica na putevima, vozačima se savetuje oprez


Auto osiguranje - Autonomna vožnja spasava živote\nIstraživanja pokazuju da se čak 90 odsto svih saobraćajnih nesreća mogu pripisati ljudskim greškama. I tu više nema dileme. Čovek je najslabija karika u saobraćaju i opravdanost ogromnih ulaganja u autonomne sisteme za vožnju više nije upitna. Tako je, na primer, istraživanje nesreća od strane kompanije "Boš", koja proizvodi sisteme za autonomnu vožnju i asistenciju vozaču, pokazalo da bi se povećanjem autonomnosti vožnje stopa nesreća mogla smanjiti za trećinu samo u Nemačkoj.\nTemelji autonomne vožnje postavljeni su 1. oktobra 1986. godine pokretanjem istraživačkog projekta "Prometheus" (Program za najveću efikasnost i sigurnost bez presedana u evropskom saobraćaju). Trenutno je "Boš" prvi svetski dobavljač u automobilskoj industriji koji ispituje autonomnu vožnju na javnim putevima.\nBROJKE * 1,25 miliona ljudi u svetu pogine u saobraćajnim nesrećama\n* 90 odsto svih nesreća prouzrokuju ljudske greške\nInženjeri kompanije voze test vozila na nemačkom auto-putu A81 i američkom auto-putu I280 od početka 2011, kao i na auto-putu Metropolitan Inter-CityExpressway u japanskoj prefekturi Kanagava od početka 2016. godine. Samo za pretvaranje automobila "tesla model S" u ispitno vozilo kompanije "Boš" bilo je potrebno 1.400 radnih sati, 1.300 metara kabla, 400 vezica za kablove i 50 novih komponenti.\nKOLIKO brzo svet ide ka autonomnoj vožnji pokazuje i činjenica da je prihod kompanije "Boš" od prodaje sistema asistencije vozača premašio milijardu evra u 2016. godini. Kao ključna godina navodi se 2025. Naime, tada će i evropsko zakonodavstvo biti usklađeno sa modernim trendovima i dozvoliće kretanje automobila bez vozača na svojim drumovima.


Nove mere Kriznog štaba: ograničen rad ugostiteljskih objekata do 23 časa, u Srbiji 121 novozaražen\nHome»Vesti»Nove mere Kriznog štaba: ograničen rad ugostiteljskih objekata do 23 časa, u Srbiji 121 novozaražen\nBy Aleksandar Đokić 07/10/2020 Updated: 27/10/2020 Nema komentara2 Mins Read\nU poslednja 24 sata u Srbiji je 121 osoba pozitivna na koronavirus od 6700 testiranih. Zbog, kako su rekli, povećanog broja novozaraženih, Krizni štab doneo je odluku o ograničavanju rada ugostiteljskih objekata do 23 sata. Ova odluka stupa na snagu od od sutra, a u štabu najavljuju pojačane kontrole i pooštravanje sanckija.\nDva dana za redom broj novozaraženih virusom korona u Srbiji bio je oko 120, pa je tako na sednici republičkog Kriznog štaba odlučeno da i zatvoreni i otvoreni objekti u Srbiji rade do 23 sata. Prema poslednjim podacima od virusa korona u Srbiji je preminiuo jedan pacijent, a 20 se nalazi na respiratorima.\nEpidemiolog dr Darija Kisić Tepavčević navela je na konferenciji za medije Kriznog štaba da je od 121 potvrđenog slučaja u poslednja 24 sata 66 osoba iz Beograda. Iz Kragujevca je 8 osoba, iz Niša 5, Novog Sada i Loznice po 4, Vranja i Kraljeva po tri osobe, dok u ostalim gradovima su dve ili jedna osoba.\nU tri kovid bolnice u ZC Vranje ukupno su hospitalizovano 23 pacijenta, dok je osmoro pacijenata pozitivno. Među hospitalizovanim pacijentima u Vranju nema dece.\nU ZC Leskovac, u kovid bolnici ukupno su hospitalizovana dva pacijenata, a u poslednja 24 sata nema novozaraženih.\nKC Niš: Pozitivno 118 pacijenata, tri pacijenta preminula U Srbiji 61 novozaražen, bez preminulih u poslednja 24 časa; U KC Niš hospitalizovana 32 pacijenta U KC Niš 166 pacijenata sa potvrđenim virusom, jedan pacijent preminuo Kisić Tepavčević: U Nišu testirano 117 osoba, samo jedna pozitivna; U KC Niš 157 pozitivnih, dvoje preminulo\nCOVID-19 KC Niš koronavirus kovid virus korona


LP: Vlada da povuče ambasadora iz BG, narod CG pokazao razum\nNapisano 03 januar 2020 .\nLiberalna partija oštro osuđuje još jedan vandalski napad uperen protiv Crne Gore, dijaloga i mira. Nedopustivo je i ne smije da se događa u jednoj prijateljskoj i državi koja se smatra bratskom,da se bez ikakve intervencije nadležnih organa i reakcija države Srbije ponovo spaljuje crnogorska zastava u strogom centru Beograda na crnogorskoj ambasadi koja se napada bez ikakve zaštite.\nPosebno je bolan slučaj,vjerovatno nezabilježen u istoriji svijeta, da su crnogorski poslanici, prema tome državni funkcioneri Crne Gore, Milutin Đukanović i Milan Knežević učestovali u napadima na ambasadu Crne Gore i spaljivanju zastave svoje matične države u Beogradu. Takvo ponašanje mora da bude tretirano oštrim sankcijama kako bi se spriječilo ponižavanje Crne Gore od strane njenih najviših funkcionera, poslanika.\nNajbolja poruka za sve to mračnjaštvo i srednjovjekovnu svijest koja doživljava poraz jeste mirna i miroljubiva rekacija Crne Gore i njenog naroda, koji je nekoliko dana slavio zajedno Novu godinu. Desetine hiljada ljudi na trgovima Crne Gore slavile su sa gostima zajedništvo, duh veselja, tolerancije i razuma, i poslali poruku da nema ništa od nasilja, mržnje i agresije koja se nameće već neko vrijeme,sa ranije poznatih adresa.


Opera uprkos krizi - Istinomer\nOpera uprkos krizi\nPredsednik Skupštine grada Niša o pokretanju opere u tom gradu. (Južne vesti, 17. 9. 2009. godine)\nTeme / Ocene: Obećanja, Skoro ispunjeno, Kultura\nAkter: Mile Ilić\n„Krajem (2009.) godine će početi pripreme za izgradnju višenamenske hale u naselju Duvanište, tako da bi grad u naredne tri godine mogao da dobije i samostalnu operu.“\nU jeku svetske ekonomske krize niške gradske vlasti rešile su da, posle četrdeset godina, vrate operu u grad. Inicijator te ideje bio je predsednik gradske skupštine Mile Ilić, koji je napomenuo da „Niš ima i dovoljno kadrova i odgovarajući prostor, kao i dovoljno materijalnih mogućnosti da ovu ideju sprovede do kraja„. (RTS, 7. 11. 2011. godine) Kada je govorio o „prostoru“ Ilić je mislio na višenamensku halu koja se gradila u naselju Duvanište. Vrlo brzo se ispostavilo da grad, ipak, nema novca i da dvorana neće biti završena u predviđenom roku.\nI pored toga nije se odustalo od opere. Umesto izgradnje nove dvorane, odlučeno je da se sala pozorišta prilagodi i za potrebe opere.\n„Gradsko rukovodstvo Niša ne odustaje od ideje da posle 40 godina obnovi operu, a kao prvi konkretan korak, juče je najavljena rekonstrukcija pozorišne sale kako bi se napravio prostor za orkestar.“\nVečernje novosti, 31. 5. 2010. godine\nNa proleće 2011. završena je rekonstrukcija pozorišta.\n„Ukupna vrednost investicija za renoviranje zgrade niškog pozorišta iznosila je 23 miliona dinara. Pored rekonstrukcije i adaptacije pozorišne sale i orkestarske rupe, sanirana je i scenska rasveta.“\nNarodne novine, 21. 4. 2011. godine\nS obzirom na okolnosti koje su pratile ovu ideju, kompromis koji je napravljen, kao i da će Nišlije, ako žele, moći da pogledaju operske predstave u svom gradu, Istinomer Iliću daje ocenu „skoro ispunjeno“.\nkultura Niš ekonomska kriza rekonstrukcija pozorište


Protekle sedmice svakodnevno su pristizale velike grupe migranata, a građani su zabrinuti iz zdravstvenih i sigurnosnih razloga. U nezavidnom su položaju i volonteri koji pomažu migrantima, a trpe različite neugodnosti, pa čak i prijetnje\nUbijeni Bajro Ferhatović ukopan je 2006. godine, a protekle subote dženaza je klanjana njegovim sinovima Mirsadu i Mehi i za još 18 bošnjačkih žrtava\nNa sjednici Skupštine Tuzlanskog kantona nije podržana inicijativa zastupnika SDA o pomoći migrantima. Za inicijativu su glasali zastupnici SDA, SBiH i DF, s ukupno 14, od potrebnih 18 glasova. Inicijativu nisu podržali zastupnici vladajuće PDA, ali i SDP-a\nOvaj 35-godišnjak skromno kaže da nije očekivao nagradu na Svjetskom prvenstvu za beskućnike, koje je u novembru održano u Meksiku. Nadao se, kaže, da će ona pripasti njegovom kolegi iz reprezentacije, golmanu Edinu Ibrišimoviću


Apel za hitno zapošljavanje medicinskih sestara i tehničara - Čitaj.ba\nPočetna/Biznis/Posao/Apel za hitno zapošljavanje medicinskih sestara i tehničara\nApel za hitno zapošljavanje medicinskih sestara i tehničara\nadmin Send an email 24 studenoga, 2020\n0 65 minuta čitanja\nKomora medicinskih sestara-tehničara Kantona Sarajevo oglasila se saopćenjem za javnost u kojem poziva nadležne vlasti da u skladu sa trenutnom epidemiološkom situacijom djeluju u pravcu hitnog zapošljavanja novih medicinskih sestara-tehničara te da se na odgovarajući način vrijednuje njihov rad.\n“Nevidljivi dio zdravstvenog sistema koji skrbi za cjelokupno zdravlje stanovništva u zajednici, koje svakodnevno ulaže velike napore pružajući zdravstvenu njegu svim bolesnicima u bolnicama, su medicinske sestre-tehničari. To je vojska na prvoj liniji zdravstvenih ustanova koja broji 2.700 medicinskih sestara-tehničara većinom ženskog spola, a koja koristeći veliko znanje, vještine, snalažljivost i entuzijazam, neumorno pruža pomoć, podršku i zdravstvenu njegu svim pacijentima, posebno pacijentima u novonastaloj epidemiološkoj situaciji”, navodi se u saopćenju.\n“Ovaj problem prisutan je godinama, iako smo kontinuirano podsjećali odgovorne na potrebe i zahtjeve zdravstvenog sistema, nažalost bez konkretnog rješenja. Svemu tome pridonosi nedostatak strateškog plana za razvoj sestrinstva u Kantonu Sarajevu (zapošljavanje novih kadrova prema iskazanim potrebama zdravstvenih organizacija i potrebama u vanrednim situacijama)”, navodi se.\n“Stoga zahtijevamo da se što prije vrijednuje njihov rad u skladu sa stečenim obrazovanjem i kompetencijama koje se itekako koriste u svakodnevnim radnim procesima“, navodi se u saopćenju koje potpisuju predsjednica Upravnog odbora Komore i njen predsjednik Zineta Mulaosmanović i Hadžan Konjo.\nBivši fudbaler Ognjen Koroman pozvao Lady Gagu na Jahorinu, čeka potvrdu dolaska u BiH\nAmerička kina ukinula obavezu nošenja maske za sve koji su vakcinisani


Beogradu nedostaju hoteli sa tri zvezdice - News - Turistički svet\nBeogradu nedostaju hoteli sa tri zvezdice\nU Beogradu postoji veliki broj hotela sa četiri zvezdice, ali zbog ukupne ponude, glavnom gradu, pored jednog hotela sa pet zvezdica, nedostaju i hoteli sa tri zvezdice i to sa većim kapacitetom, da mogu da prime turiste jednog čarter aviona, izjavio je u nedelju (30. aprila 2017. godine) direktor Udruženja hotelijera i restorana u Srbiji Georgi Genov.\n- Takvi hoteli nedostaju u Beogradu. Za poslovni turizam su bitni hoteli sa četiri zvezdice, dok su za turističke grupe bitniji hoteli sa tri zvezdice i ja pozivam investitore da pribegnu prvenstveno ka renoviranju postojećih hotela, povećanju kvaliteta sa jednom, dve i tri zvezdice, a i svakako i one koji žele da investiraju u nove hotele - rekao je Genov za Tanjug.\nHotela sa četiri zvezdice u Beogradu sasvim je dovoljno, smatra Genov i navodi da ti hoteli "već prelaze cifru", jer, kako kaže, u ukupnoj strukturi ponude, trebalo bi da bude do 33% hotela sa četiri zvezdice, a u Beogradu ih ima skoro 50%, te da se upravo, zbog nedostatka hotela sa tri zvezdice, kao i sa dve i jednom, dogodilo da se privatni smeštaj pojačao i da je sve više hostela i apartmana kategorisano, kako bi nadomestili tu vrstu objekata.\nInvestitori, kada renoviraju hotele, kaže Genov, pribegavaju većim kategorijama, smatrajući da će tako dobiti veću cenu, koja je, kako kaže, samo jedan od faktora, a postoji i kvalitet pružanja usluga, lokacija, te da svi grade hotele zbog poslovnog turizma, a da još uvek nije rekonstruisan Sava Centar.\nTako da, smatra Genov, Beograd nije ni u mogućnosti da organizuje velike događaje, te hoteli sa četiri zvezdice nisu dovoljno popunjeni, kako bi mogli da budu, kada je u pitanju kongresni turizam i ponavlja da su za poslovni turizam bitni hoteli sa četiri zvezdice, dok su za turističke grupe važniji hoteli sa tri zvezdice.\nRazlika u ceni smeštaja u hotelu sa tri u odnosu na hotel sa četiri zvezdice, objašnjava, može biti značajna, iako hotel sa tri zvezdice, ukoliko ima kvalitetnu uslugu, može imati i veću cenu od hotela sa četiri zvezdice, ali navodi da je uglavnom u hotelima sa tri zvezdice cena noćenja po gostu 35-40 evra, dok je ta cena kod hotela sa četiri zvezdice iznad 65 evra.\n- Tako da, ukoliko želimo veliki broj turista srednjeg sloja, moramo da imamo i tu vrstu smeštajnih kapaciteta - ističe Genov.\nKada se govori o luksuznim hotelima, Genov smatra da bi smeštajnu ponudu Beograda upotpunio jedan hotel lanaca svetskih brendova sa pet zvezdica, ali ističe da je Beograd doživeo ekspanziju poslednjih sedam godina, da je više od 40 hotela izgrađeno, te da u Beogradu, od 94 kategorisana hotela, 49 je sa četiri zvezdice, samo tri hotela su sa pet zvezdica, a ostalo su smeštajni kapaciteti sa tri, dve i jednom zvezdicom.\nIpak, Genov napominje da veliki problem u hotelskoj industriji stvara nelojalna konkurencija.\n- Vi imate u Gradskom zavodu za statistiku negde oko 2.600 kategorisanih kreveta, a na specijalizovanom sajtu booking imate 1.500 objekata koji su prijavljeni za privatni smeštaj. To pokazuje da je veliki broj neprijavljenih soba, što predstavlja veliki problem, kada je u pitanju hotelska industrija Beograda - napominje Genov.


Premijer RS-a u Ljubinju: Prioritet je novi put do Stoca! - Stolac.co\nPremijer RS-a u Ljubinju: Prioritet je novi put do Stoca!\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas u Ljubinju da će Vlada RS učiniti sve da se ubrza papirologija i što prije krene sa rekonstrukcijom magistralnog puta od LJubinja prema Stocu, što je veliki problem ove male hercegovačke općine.\nVišković je nakon sastanka sa načelnikom općine LJubinje Darkom Krunićem rekao da je u Ljubinju veliki problem putna infrastruktura, a da je najgore stanje na putu prema Stocu.\n"Od `Puteva` i Republičke geodetske uprave zatražit ću informacije o eksproprijaciji na ovom dijelu puta i učinit ćemo sve da ovaj put po prioritetu bude uvršten za rekonstrukciju", naveo je Višković.\n"U prvoj etapi trebalo bi riješiti pumpno postrojenje, a to je oko 300.000 KM i Vlada će osiguraiti sredstva da se početkom građevinske sezone krene u izgradnju te pumpne stanice", kaže Višković.\nPremijer Srpske je dodao da je Ljubinje mala općina koja nema velika kreditna zaduženja, a ima mali budžet što znači da se čelnici ove općine odnose domaćinski.\nNačelnik općine Ljubinje Darko Krunić izrazio je zahvalnost premijeru Viškoviću na posjeti i istakao da je ovo prva posjeta premijera LJubinju od 2011. godine.\n"Razgovarali smo o brojnim projektima i prioritetima općine LJubinje kao što su vodosnabdijevanje, alternativni pravac elektrosnabdijevanja, putna infrastruktura i nadam se da imamo puno razumijevanje premijera za naše probleme koji se moraju rješavati", rekao je Krunić.


Sve više oglasa za placeve sa izvorištima vode, cene i do milion evra | Novosadski informativni portal 021\n18:21 > 18:30\nIpak, čini se da u tom smislu Srbija ne bi trebalo da brine, jer je sa više od 400 izvorišta u prvih pedeset zemalja na svetu koje imaju velike rezerve pijaće vode.\nA da nam "preliva", pokazuje i sve veći broj oglasa u kojima se na prodaju nude placevi sa izvorima vode, piše eKapija.\nU oglasima u ponudi su imanja koja su pogodna za gradnju turističkih naselja, bavljenje poljoprivredom ili pak za sopstvene potrebe, a cene se kreću od nekoliko desetina hiljada pa i do više od milion evra. Potražnja je, kažu prodavci, velika.\nNa 30 kilometara od Kopaonika, u blizini Jošaničke Banje, prodaje se plac površine 22 ha, sa dva izvora pijaće vode, po ceni od 1,1 mil evra. Veći deo placa je, kako se navodi u oglasu, pod hrastovom šumom, piše Ekapija.\nAgent Ana Trifunović kaže da ima zainteresovanih za kupovinu, s obzirom da je plac namenjen za gradnju turističkih naselja i etno sela, a iznad placa se nalazi i skijalište.\n"Znamo da ima vode na osnovu breza i iskustava ljudi koji su kopali i nalazili vrlo plitko vodu", kaže ona i dodaje da bi kupac morao da pribavi dozvole za to.\nIstiče i da je već prodato 37 ari u okviru placa, te da kupac ima nameru da tu napravi bazene i teniske terene. Na još jednoj planini, na Maljenu, odmah ispod Divčibara, Draško Cicović kao jedan od vlasnika, prodaje plac od 3,7 ha sa dva izvora vode, za 40.000 evra.\n"Reč je o dva vrela i dosta ih se interesuje za imanje upravo zbog zbog izvora", rekao je Cicović.\nA u pirotskom kraju, u ataru sela Berin izvor kod Babušnice, na prodaju se nudi plac pod šumom, sa prirodnim izvorima nezagađene vode, po ceni od 340.000 evra.\nKako je za eKapiju rekla Gordana Milošević, agent prodaje, na placu od 75,3 ara ima oko šest izvora vode za koju su vlasnici platili i analizu i pokazalo se da je izuzetno zdrava.\n"Vlasnici su analizirali vodu pre osam godina kada su kupili plac i otkriveno je da je čak i lekovita, da je dobra za nerotkinje i za 'muško zdravlje', tako da se na placu može napraviti i nešto komercijalno, ali će kupac morati da traži vodnu dozvolu", navodi sagovornica eKapije i dodaje da ima zainteresovanih, ozbiljnih kupaca.\nNe tako daleko, u selu Boćevica kod Grdelice, čovek prodaje hrastovu šumu površine 194,5 ara i pride poljoprivredno zemljište, nekadašnju livadu, a danas mladu hrаstovu šumu na 12,43 ara. U šumi, kaže, postoji izdašan izvor hladne, bakteriološki i hemijski ispravne vode, a sve bi dao za oko 10.000 evra, piše Ekapija.\n"Za sada imam ponudu za samo deo zemljišta, onaj sa izvorom, hoće da kupi čovek iz Bujanovca, ali prethodno hoće da izvrši analizu vode", govori vlasnik.\n"Šteta je da propada voda, odlična je, zdrava, znam jer je jedna fabrika punih 12 godina koristila moj izvor bez moje dozvole. Onaj ko je bude koristio može da traži vodnu dozvolu", rekao je Ilić za eKapiju i dodao da ima interesenata za kupovinu.\nNa prodaju se nude i placevi ne samo sa pijaćim, već i geotermalnim vodama.\nEkapija je prošle godine pisala o prodaji zemljišta u Čurugu površine 43.290 m2, kroz koje se provlači žila mađarske Morahalom banje pa se na njemu nalaze izvori termalne vode temperature oko 76 stepeni.\nKako je rekao agent prodaje Nenad Lazić, oglas je i dalje aktuelan i zainteresovanih ima, "ali to je ogroman zalogaj s obzirom ne samo na cenu od 1,5 mil evra, već i na samo privođenje zemljišta nameni, s obzirom da je pogodno za banjski turizam".\n17.01.2022\t• 09:21\nSve same laži.Novi Sad imao desetak izvora sa sve pumpama.Kasnije tabla voda zagađena.Crkva na novom naselju nestručno bušila česmu o zagadila podzemni basen vode.Svako bušenje pa i bunara,česme zagađuje vodu.U Hrvatsko se pojavile rupe koje su se načinile muljem i blatom jer su pozemne vode trošene bez mere.\n17.01.2022\t• 05:31\nTekst obiluje neistinama Srbija nije toliko bogata vodama to sto ima dosta izvora ok ali su oni mali\nI sad cemo to da unistimo rudnicima


Leptokaria Leto 2022 – Vila Nikos - HellenaTravel\nLeptokaria Leto 2022 – Vila Nikos\nVila Nikos se nalazi oko 30 m od plaže u centru Leptokarije. U neposrednoj blizini nalaze se pekara, poslastičarnica, restoran i market. Objekat poseduje prostrane dvokrevetne, trokrevetne i četvorokrevetne studije na spratovima. Svaki studio ima po jedan francuski i po jedan ili dva standardna kreveta. U svakom studiju se nalazi osnovno opremljena kuhinja: frižider, rešo sa dve ringle, posuđe i escajg srazmerno broju kreveta, aspiratorom i električnim čajnikom, kupatilo sa tuš kadom, prostrana terasa, TV i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu najma apartmana. Klijenti sami održavaju higijenu apartmana tokom boravka, dok se promena posteljine vrši jedanput u toku boravka. Smeštaj srednjeg kvaliteta sa prostranim studijima i terasama. neposredna blizina plaže i centra, pekare, poslastičarnice, restorana i marketa učiniće vaše letovanje u Leptokariji još prijatnijim.


Pravilnik o zvanjima i akreditacija visokoškolskih ustanova ključni za razvoj visokog obrazovanja u RS - eTrafika\nPravilnik o zvanjima i akreditacija visokoškolskih ustanova ključni za razvoj visokog obrazovanja u RS\n24/11/2014 2 min za čitanje\nUsaglašavanje studijskih programa, bolji kvalitet nastave i prohodnost diploma ključne su stvari u razvoju visokog obrazovanja u RS, rečeno je na 18. sjednici Rektorske konferencije održanoj danas u Banjaluci.\nPredsjedavajući rektorske konferencije, Žarko Pavić, smatra da je važno da naši studenti dobiju neku vrstu međunarodnog kredibiliteta. To se, kaže Pavić, ne može dobiti povezivanjem sa lošim fakultetima u inostranstvu, nego sa srednjim ili vrhunskim univerzitetima svijeta.\n„Važno je uskladiti Pravilnik o zvanjima na nivou države koji bi bio usaglašen sa zemljama u EU i razvijenim zemljama. I državni i privatni fakulteti moraju imati kvalitet kao glavni imperativ. Ukoliko se dodjeli zvanja i diploma pristupa površno, pristalica sam da se o tome povede istraga na najvišem novou države i da se kroz ozbiljne analize ukidaju takvi studijski programi pa čak i čitavi fakulteti“, rekao je Pavić.\nOn je dodao da je na današnjoj sjednici bilo riječi i o utvrđivanju kriterijuma za provođenje doktorskih studija u Srpskoj.\n„Do 2016. godine traje mogućnost odbrane doktorskih disertacija po starom načinu školovanja. Doktorski studiji po novom programu zamjenjuju nekadašnji magisterijum i doktorat, a master studije su u rangu nekadašnjeg osnovnog studija“, pojasnio je Pavić.\nZamjenik predsjedavajućeg Rektorske konferencije, Radoslav Grujić, kaže da je Pravilnik o zvanjima pripremilo Ministarstvo prosvjete i kulture u saradnji sa Savjetom za razvoj visokog obrazovanja, a da se, nakon još jednog razmatranja Savjeta, čeka njegovo usvajanje.\n„Pravilnik tretira i pitanje zvanja diplomirani koje ste stiče na osnovu tri, odnosno četiri godine studija. Ovaj dokument sadrži listu zvanja i može se mijenjati svakih šest mjeseci što znači da sva nova zvanja koja se stiču na novim licenciranim studijskim programima mogu biti unesena na listu“, rekao je Grujić.\nPredstavnik Agencije za akreditaciju visokoškolskih ustavnova RS, Tatjana Radaković, kaže da već postoje procedura i model priznavanja našeg visokog obrazovanja u evropskom prostoru, ali da još uvijek ne postoje standardi za njihovu primjenu.\n„Za proces akreditacije bitno je i usvajanje Pravilnika o zvanjima, a proces prikupljanja prijava mogao bi početi već početkom naredne godine“, kazala je Radaković.\nSjedici su prisustvovali rektori javnih i privatnih univerziteta u Srpskoj, predstavnici resornog ministarstva i Agencije za akreditovanje visokoškolskih ustanova RS.\nrektorska konferencijaSonja Terzićžarko pavić


Američke vlasti planiraju pritvaranje hiljada članova imigrantskih porodica - CdM\nAmeričke vlasti planiraju pritvaranje hiljada članova imigrantskih porodica\nAmeričke imigracione vlasti, u okviru napora administracije predsjednika Donalda Trampa (Trump) protiv ilegalne imigracija, planiraju za nedelju početak operacije pritvaranja hiljada članova imigrantskih porodica koji nelegalno borave u SAD, pošto je slična akcija otkazana prošlog mjeseca uslijed otpora u samim službama nadležnim za deportacije, pišu američki mediji.\nNa udaru hiljade imigranata\nVišednevna akcija Agencija za imigraciju i carinu (ICE) protiv ilegalnih imigranata obuhvatiće i “kolateralne” deportacije – imigrante koji nemaju potrebna dokumenta, ali koji nisu primarni cilj operacije, ukazuje Njujork tajms (The New York Times), pozivajući se na dva sadašnja i jednog bivšeg zvaničnika Ministarstva za domovinsku bezbjednost.\nZvaničnici su za njujorški list rekli da će agenti ICE-a tražiti najmanje 2.000 imigranata za koje je naložena deportacija – zato što se neki od njih nisu pojavili na sudu – ali koji su nelegalno ostali u zemlji i očekuje se da će operacija biti sprovedena u najmanje 10 velikih gradova.\nOperacija koju je podržao Tramp bila je odložena prošlog mjeseca, dijelom zbog otpora među samim zvaničnicima u imigracionoj agenciji, podsjeća list i prenosi izjave zvaničnika koji kažu da je cilj administracije da iskoristi operaciju kao prikaz sile da bi se zastrašile porodice koje dolaze na južnu granicu. Početkom juna vršilac dužnosti ministara za domovinsku bezbjednost je, prema riječima zvaničnika, tražio da se otkaže akcija koju nije podržao, dijelom zbog zabrinutosti da bi nedokumentovani roditelji mogli biti odvojeni od svoje djece koja su američki građani.\nPretnja deportacijom uznemirila je imigracione zajednice širom zemlje, izazvala negativnu reakciju lokalnih političara i policijskih zvaničnika i podstakla podjele unutar Ministarstva za domovinsku bezbjednost koje je nadležno za deportacije, ističe list i dodaje da su agenti izrazili nervozu zbog pritvaranje beba i male djece. Agenti su takođe rekli da bi operacija mogla imati ograničen uspjeh zato što se među imigrantima pročulo kako da izbjegnu hapšenja – odbijanjem da otvore vrata kada dođu agenti ICE-a kojima nije dozvoljeno da na silu upadaju u kuće.\nNa meti očekivane operacije su porodice koje su nedavno prešle granicu, ukazuje Njujork tajms. Trampova administracija jesenas je ubrzala imigracionu proceduru za njih i u februaru je mnogima od tih imigranata data opomena da se prijave u kancelarije ICE i napuste SAD, rekli su zvaničnici Ministarstva za domovinsku bezbjednost. Međutim, kako dodaje list, imigracioni advokati će vjerovatno uložiti žalbe za ponovno otvaranje slučajeva porodica, što bi značajno moglo odložiti, ako ne i potpuno zaustaviti njihovo izbacivanje iz SAD.\nTramp je sve više frustriran ilegalnom imigracijom, čije je suzbijanje obećao u predizbornoj kampanji 2016. godine, i želi da se poveća broj deportovanih ljudi, piše Volstrit džurnal (The Wall Street Journal)\nVršilac dužnosti direktora Službe za državljanstvo i imigracije Ken Kučineli (Cuccinelli) rekao je da će plan o deportacijama biti sproveden. “To će se apsolutno desiti”, rekao je novinarima u Bijeloj kući. S druge strane, dodaje list, odluka da se pokušaju izvesti racije za hvatanje ilegalnih imigranata već su izazvale proteste imigracionih advokata, pravnika i članova Demokratske partije koji kažu da će taj potez prekršiti osnova prava mnogih migranata.\nIpak, pokazalo se da planovi za deportaciju velikog broja imigranata, kako piše Volstrit džunral, imaju logističke poteškoće i uz to su izazvali kontroverze i u Vašingtonu i u ciljanim gradovima – Los Anđeles, Čikago, Baltimor i Majami su među gradovima koji očekuju racije i pojedini lokalni zvaničnici su naznačili da brinu zbog najavljene akcije.\nTrampova administracija se suočila s rekordnim brojem migrantskih porodica koji granicu prelaze nelegalno. Od oktobra je više od 320.000 ljudi porodično nelegalno prešlo granice SAD. Većina migranta je iz Gvatemale, Hondurasa i Salvadora odakle bježe od opšteg nasilje, korupcije, siromaštva i gladi, navodi Volstrit džurnal.\nStrah među imigrantima\nPosljednjih nedjelja imigranti, posebno oni koji nemaju legalan status, žive u stalnoj strijepnji i strahu, čak i od odlaska u lokalnu prodavnicu, pošto su najavljenje akcije protiv ljudi bez legalnog statusa u SAD, ukazuje televizija CBS.\nU izvještaju iz Lengli Parka, predgrađa Vašingtona, gdje živi dosta pridošlica iz Centralne Amerike i s Kariba, CBS navodi da su imigranti nervozni otkada je Tramp prošlog mjeseca naložio deportacije porodica bez legalnog statusa u SAD.\nImigrantkinja iz Gvatemale Jenifer (Yennifer), majka dvoje male djece, rekla je za CBS da strahuje da izađe. “Moj najveći strah je šta će se desiti mom suprugu, ako me odvedu? I ako mi oduzmu djecu, šta će biti s njima?” Viktor (51) je iskazao sličan strah. On je sam u SAD, ali šalje novac porodici u Gvatemali. Iako je svjestan života u SAD bez legalnog statusa, Viktor misli da nije pametno ili fer da vlada juri ljude koji prosto pokušavaju da prehrane svoju porodicu radom u SAD.\nTramp je prijetio da će biti deportovani milioni, ali to logistički nije moguće zbog resursa i broja agenta ICE-a, ukazuje CBS. Prošle godine ICE je deportovao više od 250.000 ljudi, a najveći broj deportacija je bio tokom Obamine administracije 2012, kada je deportovano blizu 410.000 nedokumentovanih imigranata. Prema ICE, 55 odsto njih su osuđeni za krivična djela ili prestupe.\nS druge strane, svaka masovna akcija za deportaciju bi izvjesno izazvala nezadovoljstvo javnosti i zahvatila bi ne samo ilegalne imigrante kojima je naloženo da odu iz zemlje, već i milione porodica s mešovitim statusom čiji članovi su državljani SAD ili imaju zeleni karton, ističe američka televizija.\nVozačka dozvola kao prijetnja\nMnogi imigranti bez dokumenata u SAD već se uzdržavaju od potpunog učešća u američkom životu iz straha od deportacije, a sada imaju još jedan razlog za strah da pokažu svoje lice, piše urednički tim Vašington post (The Washington post) povodom teksta lista da su agenti ICE-a tražili od saveznih država da izvrše pretragu po prepoznavanju lica u svojim bazama vozačkih dozvola.\nFBI takve zahtjeve upućuje lokalnim vlastima u proteklih skoro deset godina uz malo transparentnosti, ali takvi zahtjevi ICE-a su dodatno uznemirujući, ocjenjuje Vašington post. Više od deset država dozvoljava nedokumentovanim imigrantima da dobiju vozačke dozvole i sada ICE protiv imigranata koristi informacije koje su dali sami imigranti.\nICE je u nekim državama podnio upite ne samo zbog malih krađa ili sličnog sitnog kriminala, već i zbog ostanka u zemlji po isteku vize ili falsifikovanja informacija, što je, kako piše Post, uobičajeno među ljudima bez dokumenata koji pokušavaju da izbjegnu da budu otkriveni. Pri tome, zahtjevi ICE-a ne dolaze samo u obliku sudskih naloga, već i administrativnih poziva kojima nisu potrebni dokazi o osnovanoj sumnji.\nTime ICE kažnjava imigrante koji poštuju zakon i koji imaju dozvole da bi mogli da voze, a vjerovatno će zastrašiti i druge da traže vozačke dozvole. Takođe bi moglo uplašiti i njihove bližnje koji su legalno u SAD, ali brinu da bi pojavom u bazama mogli da dovedu u opasnost svoje nedokumentovane rođake. Pri tome, ističe američki list, loši rezultati prepoznavanja lica onih koji nisu bijelci i niska preciznost, samo mogu pogoršati situaciju.\nKongres SAD nikada nije odobrio pretrage putem prepoznavanja lica u bazama u kojima se nalaze lica nevinih, odnosno neokrivljavanih ljudi. Advokati već dugo upozoravaju na opasnosti jer je postupak prepoznavanja lica neregulisan, ali za najveće prijetnje ove tehnologije po ljudska prava obično se tvrdi da su hipotetičke. Međutim, ovonedjeljno otkriće o aktivnostima ICE-a tu hipotetičku mogućnost pretvara u stvarnost. Kongres mora usvojiti zakon koji ograničava upotrebu tog moćnog alata samo kada je ona opravdana i neophodna, zaključuje urednički tim Vašington posta.\nTagsDonald Tramp granica migranti porodice pritvaranje


27.04.2018 u 12:48\nNa Horgošu zaplenjena marihuana, uhapšena dva Makedonca\nNa graničnom prelazu Horgoš zaplenjeno je više od devet kilograma marihuane i uhapšena su dva državljanina Makedonije, saopštio je danas MUP. Prilikom pregleda rezervoara vozila „opel astra” makedonskih registarskih oznaka, policija je pronašla deset plastičnih flaša napunjenih sa ukupno devet kilograma i 377 grama marihuane. Zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, osumnjičenima I.M. (32) i A.A.(37) je određeno zadržavanje do 48 časova, nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni Višem javnom tužilaštvu u Subotici. (Tanjug)\n14.02.2018 u 19:23\nBerkli postao utočište za korisnike marihuane\nVAŠINGTON - Grad Berkli u Kaliforniji proglasio se gradom utočištem za korisnike marihuane, braneći gradskim vlastima da pomažu saveznim zvaničnicima u primeni zakona o marihuani. Kako javlja AP, gradski savet je jednoglasno doneo odluku u utorak na osnovu rezolucije koju su predložili gradonačelnik Džesi Aregin i članovi gradskog saveta Ben Bartlet i Šeril Davila. Aregin je istakao da je ta deklaracija direktan odgovor na odluku američkog državnog tužioca Džefa Sešnsa da preokrene politiku nemešanja u pravne operacije saveznih zemalja u vezi sa marihuanom, koju je vodila administracija bivšeg predsednika Baraka Obame. Aregin je takođe rekao da bi Berkli mogao da postane prvi grad u toj saveznoj državi koji će usvojiti takvu meru. Ta mera, kako se navodi, ne sprečava\n02.01.2018 u 23:45\nMajk Tajson pokreće posao sa marihuanom\nLOS ANĐELES - Bivši svetski prvak u boksu Majk Tajson (51) najavio je da će otvoriti plantaže sa marihuanom, nakon što je u Kaliforniji dozvoljena prodaja marihuane za rekreativne svrhe. On će, kako prenosi HINA, zajedno sa dvojicom partnera zasaditi marihuanu na 40 hektara velikoj plantaži 60 kilometara jugozapadno od Nacionalnog parka Gluva dolina, na kojoj će vršiti i istraživanja rezultata medicinske marihuane. Novim kalifornijskim zakonom, izglasanim na referendumu 2016., osobama starijim od 21 godine dopušteno je legalno posedovanje, transportovanje, nabavka, potrošnja i distribucija do 28,5 grama marihuane. Zakon predviđa i da odrasle osobe smeju da uzgajaju šest biljaka marihuane po domaćinstvu, pod uslovom da one ne budu izložene na javnom mestu, a u javnosti nije


Najbolji teniseri Srpske u Banjaluci Najbolji teniseri Srpske u Banjaluci\nObjavljeno: 18. 10. 2019 u 11:26h\nNajbolji teniseri iz Republike Srpske sa nekoliko kvalitetnih vršnjaka iz Srbije, ove sedmice treniraju na terenima Teniskog kluba Mladost u Banjaluci u okviru rada Nacionalnog teniskog centra.\n“Ovo su redovne aktivnosti u okviru kojih pokušavamo da okupljamo najbolje igrače koje imamo, da organizujemo rad sa najboljim igračima iz regiona. Ove godine akcenat je na najboljim juniorima, a već ove zime počećemo sa najboljim teniserima u kategorijama do 12 i 14 godina”, rekao je generalni sekretar TSRS Dragan Dragičević.\nKoordinator rada sa najmlađim teniserima biće trener Bojan Mićić.\n“Mi ćemo pokrenuti projekat rada sa igračima od 10 do 12 godina i to je priča iz koje su su došli ovi sada najkvalitetniji juniori. Ovakvi projekti su izuzetno važni jer trenutno igrači koji su u reprezentaciji BiH prošli su kroz sličan rad i to se pokazalo kao izuzetno uspješno”, rekao je Bojan Mićić.\nKampu su prisustvovali: Dražen Petrović, Vladan Tadić, Mihajlo Radosavljević, Luka Đurđević, Vanja Dornjac, Ivan Ranđelović, Nikola Kijac, Nemanja Malešević, Stefan Granolić, te treneri Zoran Zrnić i Srđan Svjetlanović.


Sekretarijat za saobraćaj| Grad Beograd\n27. marta 43-45, centrala 3227-241, 3309-000\nInfo služba: 330-9599 (08.30-16.30), faks 2754-636\nDušan Rafailović, sekretar, 2754-458\nNenad Matić, podsekretar,\nSekretarijat za saobraćaj obavlja poslove koji se odnose na:\n- uspostavljanje efikasnog sistema bezbednosti saobraćaja kroz povećanje nivoa bezbednosti svih učesnika u saobraćaju;\n- tehničko regulisanje saobraćaja na opštinskim putevima i ulicama u naseljima;\n- utvrđivanje režima saobraćaja kojim se omogućava bezbedniji i protočniji saobraćaj u redovnim uslovima (usmeravanje tranzitnog, teretnog, biciklističkog i pešačkog saobraćaja, ograničenje brzine za sve ili pojedine kategorije vozila, određivanje prostora za parkiranje i zaustavljanje vozila, utvrđivanje puteva i ulica namenjenih javnom prevozu putnika i sl.)\n- uslovi privremenih zauzeća ulica (radovi, manifestacije, promocije, snabdevanje i sl.);\n- izrada programa i implementacije upravljanja saobraćajem svetlosnom signalizacijom i primenom savremenih tehnologija (ITS) u funkciji podizanja nivoa bezbednosti saobraćaja i povećanje protočnosti ulične mreže;\n- uspostavljanje i razvoj saobraćajno-geografsko informacionog sistema (GIS) i njegovu razmenu sa drugim organima i pravnim licima;\n- implementacija i razvoj sistema urbane mobilnosti, kampanje iz oblasti saobraćaja;\n- uspostavljanje i razvoj efikasnog sistema gradske logistike;\n- obezbeđenje uslova za obavljanje komunalne delatnosti održavanja i korišćenja javnih prostora za parkiranje;\n- saobraćajno-tehničke uslove za urbanističke planove;\n- saobraćajna rešenja za izradu urbanističko-tehničkih i tehničkih dokumenata;\n- javne nabavke u oblasti saobraćaja i druge poslove u oblastima iz delokruga Sekretarijata u skladu sa zakonom, Statutom Grada i drugim propisima.\nSekterarijat za saobraćaj vrši nadzor nad radom javnih preduzeća koja obavljaju delatnost održavanja opštinskih puteva, ulica u naselju i državnih puteva (osim autoputa), na teritoriji grada i delatnost održavanja javnih prostora za parkiranje, kao i nad postavljanjem objekata i sredstava za oglašavanje i oglašavanjem na javnim i drugim površinama.\nPoslovi Sekretarijata za saobraćaj obavljaju se u okviru unutrašnjih celina, sektora i odeljenja:\nOdeljenje za normativne, upravno-pravne i optše poslove\n- izrada predloga opštih akata koje donosi Skupština grada, Gradonačelnik i drugi nadležni organi iz delokruga rada Sekretarijata;\n- praćenje izrade, davanje mišljenja, predloga i primedaba na zakone, druge propise i opšte akte;\n- izrada i dopuna nacrta osnivačih akata javnih preduzeća i ostvaruje saradnju sa javnim preduzećima;\n- rešavanje upravno-pravnih predmeta;\n- sprovođenje postupaka konkursa iz delokruga rada Sekretarijata;\n- izrada rešenja za godišnje odmore i plaćena odsustva; izrada akata za prekovremeni rad; i vršenje drugih svakodnevnih administrativnih poslova.\nOdljenje za javne nabavke\n- pripremu plana nabavki za koje sprovodi postupke javnih nabavki, istraživanje tržišta radi efikasnog planiranje nabavki;\n- sprovođenje postupaka javnih nabavki po proceduri propisanoj zakonom;\n- učešće u radu komisija za javne nabavke\n- kontrola modela i nacrta ugovora, kao i konačnih ugovora nakon sprovedenih postupaka javnih nabavki i drugih postupaka;\n- prikupljanje i evidentiranje određenih podataka o postupcima javnih nabavki i zaključenim ugovorima o javnim nabavkama; sastavljanje izveštaja o zaključenim ugovorima o javnim nabavkama i sprovedenim postupcima i dostavljanje navedenih izveštaja Upravi za javne nabavke;\n- sprovođenje postupaka i vođenje posebne evidencije o javnim nabavkama male vrednosti; praćenje realizacije zaključenih ugovora o javnim nabavkama;\nOdeljenje za plan i analizu i finansijsku operativu\n- priprema i izrada finansijskog plana (FP) Sekretarijata;\n- predlog programa, projekata i aktivnosti za višegošnje finansiranje;\n- obrada, kontrola i kompletiranje celokupne dokumentacije za izradu zahteva za plaćanje i rešenja o prenosu sredstava;\n- izrada zahteva i rešenja o prenosu sredstava prinudne naplate;\n- izmena finansijskog plana obezbeđenjem sredstava iz tekuće budžetske rezerve\n- izrada mesečnih, kvartalnih i godišnjih finansijskih izveštaja;\n- prijem i praćenje sredstava finansijskog obezbeđenja (SFO);\n- praćenje realizacije finansijskog plana u okviru izvršenja budžeta i realizacije ugovora;\nSEKTOR ZA BEZBEDNOST SAOBRAĆAJA I INFORMISANJE\nOdeljenje za unapređenje bezbednosti saobraćajne infrastrukture\n- izrada programa mera i aktivnosti za povećanje bezbednosti saobraćaja i planova za njihovu implementaciju;\n- izrade studija iz oblasti bezbednosti, unapređenja stanja saobraćajne signalizacije, ograničavanje brzine u zavisnosti od uslova i eksploatacionih karakteristika, adaptacija raskrsnica, razdelnih i direkcioih ostrva;\n- izrada kampanja za unapređenje bezbednosti, realizacija konkretnih mera za povećanje bezbednosti saobraćaja i koordinacija aktivnosti svih subjekata u poslovima bezbednosti saobraćaja (Sekretarijat, saobraćajna policija, inspekcijske službe, Beokom, mediji, nevladine organizacije, građani i dr.);\n- donošenje rešenja i saglasnosti po zahtevima pravnih lica i građana;\n- izrada, analiza, ažuriranje i unapređenje baza podataka o saobraćajnim nezgodama;\nOdeljenje za unapređenje bezbednosti učesnika u saobraćaju\n- unapređenja bezbednosti dece u zonama škola, vrtića, igrališta, parkova u stambenim zonama, bezbednost starih lica, osoba sa hendikepom, biciklista i pešaka;\nobezbeđenja odnosno zaštite od zauzeća površina namenjenih za kretanje pešaka, obeležavanje i zaštita preglednosti pešačkih prelaza;\nugradnje opreme za usporavanje saobraćaja, pojačano osvetljenje, bezbednosti saobraćaja na semaforizovanim raskrsnicama i izgradnja pešačkih ostrva.\n• razmena informacija i podataka, obrada, čuvanje i obezbeđenje dostupnosti podataka;\n• komunikacija sa građanima i sredstvima informisanja, pripremanje odgovora na konkretna pitanja;\n• organizacija javnog uvida, javne prezentacije i javne rasprave o studijama o proceni uticaja projekata.\nSEKTOR ZA PLANSKU DOKUMENTACIJU\nOdeljenje za plansku dokumentaciju\n- pregled i analiza predloga prostornih i urbanističkih planova i prateće dokumentacije u postupku izdavanja saobraćajnih uslova;\n- priprema mišljenja na planove tehničkog regulisanja saobraćaja;\n- definisanje saobraćajno-tehničkih uslova za planska dokumenta\n- učestvovanje u pripremanju programa izrade urbanističkih planova i programa uređivanja zemljišta koji se odnose na planiranje saobraćajne infrastrukture;\n- izrada srednjoročnog i godišnjih programa rada Sekretarijata na osnovu analize i dinamike realizacije Generalnog plana Grada, Programa JP za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda, JP ''Putevi Srbije'', programa i planova drugih organizacionih jedinica, kao i javnih komunalnih preduzeća;\nOdeljenje za unapređenje urbane mobilnosti\n- izrada akcionih planova, smernica i strategije razvoja urbane mobilnosti kao deo celokupne strategije razvoja grada;\n- utvrđuju efekti urbane mobilnosti na ostale vidove saobraćaja i životnu sredinu;\n-izrada dugoročnih, srednjoročnih i godišnjih programa iz oblasti urbane mobilnosti, a na osnovu dinamike realizacije Strategije razvoja grada, planskih dokumenata i analize parametara saobraćaja; organizacije i upravljanja urbanom mobilnošću;\n- izrada izveštaja, informacija, elaborata iz oblasti urbane mobilnosti;\n- izrada idejnih projekata za biciklisitčku i pešačku infrastrukturu;\n- izrada kampanja za promovisanje pešačenja i biciklističkog saobraćaja, za unapređenje bezbednosti biciklista;\n- poslove organizacije, koordinacije i konsultacije iz domena urbane mobilnosti sa stručnim republičkim i gradskim institucijama ekspertima iz oblasti saobraćajnica, saobraćajne infrastrukture i saobraćajnih objekata kao i razmena informacija sa drugim organima i pravnim licima; izrade i ažuriranje baza podataka iz domena urbane mobilnosti; vođenje evidencije o aktima koje izdaje.\nSEKTOR ZA GRADSKU LOGISTIKU\nOdeljenja za poslove snabdevanja i kretanja teretnih motornih vozila kroz grad\n- izrada programa režima kretanja teretnih motornih vozila kroz grad;\n- izrada rešenja o kretanju teretnih motornih vozila kroz grad i rešenja o režimu saobraćaja vozila koja obavljaju snabdevanje i vođenje evidencije;\n- izrada, analiza, ažuriranje i unapređenje baza podataka o izdatim rešenjima;\nOdeljenja za poslove gradske logistike i implementaciju zona kontrolisanog pristupa\n- realizacija konkretnih mera za uvođenje zona sa kontrolom pristupa, učestvuje u pripremi proširenja pešačkih zona i ulica usporenog saobraćaja u pogledu pristupa vozila za snabdevanje;\n- planiranje i upravljanje posebno obeleženim mestima za dostavu;\n- prati promene zahteva interesnih grupa i robno-transportne tokove centralne gradske zone;\n- iniciranje unapređenja i rešavanjalj problema gradske logistike i učestvovanje u procesu donošenja odluka optimizacije transportnih tokova;\n- koordinacija aktivnosti svih subjekata u poslovima vezanim za snabdevanje i druge komunalne aktivnosti (Sekretarijati, saobraćajna policija, inspekcijske službe, građani i dr.);\nSEKTOR ZA TEHNIČKO REGULISANJE SAOBRAĆAJA\nOdeljenje za dinamički režim saobraćaja\n- poslovi koje se odnose na organizaciju, tehničko regulisanje saobraćaja i unapređenje režima odvijanja saobraćaja;\n- izrada programa režima saobraćaja, tehničkog regulisanja saobraćaja horizontalnom i vertikalnom signalizacijom\n- poslovi organizacije, koordinacije i konsultacije sa stručnim republičkim i gradskim institucijama, ekspertima iz oblasti saobraćajnica, saobraćajne infrastrukture i saobraćajnih objekata;\n- ostvarivanje saradnja sa nadležnim organima i preduzećima na iznalaženju saobraćajno-tehničkih i drugih rešenja za nesmetano odvijanje saobraćaja.\nSEKTOR ZA STACIONARNI SAOBRAĆAJ\nOdeljenje za stacionarni saobraćaj\n- poslovi koje se odnose na organizaciju, tehničko regulisanje parkiranja i unapređenje upravljanja parkiranjem;\n- izradu programa upravljanja stacionarnim saobraćajem, tehničkog regulisanja parkiranja horizontalnom i vertikalnom signalizacijom;\n- razvoja upravljanja parkiranjem i održivom urbanom mobilnošću i analiza uticaja parkiranja na životnu sredinu;\n- utvrđivanje ispunjenosti saobraćajno-tehničkih uslova i obrada zahteva u cilju izdavanja saglasnosti za postavljanje bašti ugostiteljskih objekata na parking mestima i drugim javnim saobraćajnim površinama, kao i za postavljanje privremenih i privremenih pokretnih objekata;\n- poslovi organizacije, koordinacije i konsultacije sa stručnim republičkim i gradskim institucijama, ekspertima iz oblasti parkiranja i saobraćaja i ostvarivanje saradnje sa nadležnim organima i preduzećima na iznalaženju saobraćajno-tehničkih i drugih rešenja za unapređenje upravljanja parkiranjem\nOdeljenje za geografsko-informacione sisteme\n- implementacija geografsko informacionog sistema (GIS) i geodetsko katastarskog informacionog sistema za potrebe Sekretarijata za saobraćaj;\n- pravljenje i ažuriranje baza podataka iz domena rada Sekretarijata za saobraćaj;\n- analiza saobraćajnih rešenja na operativnom nivou pre donošenja odluka o uspostavljanju privremenih i trajnih režima saobraćaja;\nOdeljenje za svetlosnu signalizaciju i saobraćajno modelovanje\n- poslovi iz oblasti regulisanja, organizacije i upravljanja saobraćajem svetlosnom signalizacijom;\n- implementacija sistema upravljanja saobraćajem svetlosnom signalizacijom i inteligentnih transportnih sistema (ITS);\n- prikupljanje, obrade i analize parametara saobraćajnog toka;\n- modelovanje i ažuriranje Transportnog modela Beograda na operativnom nivou; modelovanje saobraćajnih procesa na mikro, mezo i makro nivou;\n- izrada dugoročnih, srednjoročnih i godišnjih programa rada Sekretarijata na osnovu analize parametara saobraćaja i podataka dobijenih saobraćajnim modelovanjem;\nSEKTOR ZA PUTEVE\nOdeljenje za eksloataciju ulica i opštinskih puteva\n- obavljanje svih poslova vezanih za eksploataciju ulica i opštinskih puteva, a naročito poslove vezane za zauzeće i raskopavanje javnih saobraćajnih površina, kao i poslove vezane za postavljanje objekata i sredstava za oglašavanje i oglašavanje na javnim i drugim površinama;\nOdeljenje za privremeni režim saobraćaja\n- privremena regulacija saobraćaja koja se odnosi na izmenu režima saobraćaja, a koja je posledica izvođenja radova na putu, zauzeća javnih saobraćajnih površina prilikom radova koji utiču na režim saobraćaja ili javnih manifestacija, zbog kretanja vozila za potrebe snimanja filmova i spotova;\n- izdavanje saglasnosti za praktičnu obuku kandidata i izvođenje praktičkog ispita za vozače na putu, kao i izrada i analiza izveštaja o izdatim saglasnostima;\n- predlaganje izmena u privremenom regulisanju saobraćaja, učestvovanje u izradi nacrta akata u oblasti privremene regulacije saobraćaja i priprema stručno-analitičkih materijala za Skupštinu grada Beograda, Gradsko veće i njihova tela.\nSekretarijat za saobraćaj je resorno nadležan za javna preduzeća/javna komunalna preduzeća osnovna od Skupština grada Beograda, i to:\n- JP „Putevi Beograda“ -za obavljanje delatnosti upravljanja javnim putevima grada Beograda;\n- JKP „Beograd put” - za obavljanje komunalne delatnosti održavanja ulica i puteva na teritoriji grada Beograda;\n- JKP „Parking servis” - za obavljanje komunalne delatnosti upravljanje javnim parkiralištima;\nStrategija bezbednosti saobraćaja za grad Beograd 2017. - 2020. godine\nUnapređenje urbane mobilnosti u Beogradu\nUputstvo o uslovima i kriterijumima za dodelu sredstava putem transfera za finansiranje/ sufinansiranje rada opštinskih tela za koordinaciju za unapređenje bezbednosti saobraćaja\nFinansijski plan 2020-2022, saobraćaj


Sastanak državnog vrha sa visokom predstavnicom EU Ketrin Ešton | Predsednik Republike Srbije\n14.03.2013. - 17:08\nSastanak državnog vrha sa visokom predstavnicom EU Ketrin Ešton\nBEOGRAD - Predsednik Nikolić i premijer Ivica Dačić poručili su danas, posle razgovora sa visokom predstavnicom EU Ketrin Ešton, da dogovor Beograda i Prištine o zajednici srpskih opština još nije postignut, budući da i dalje nema saglasnosti oko nadležnosti te zajednice.\nPredsednik Nikolić je, na konferenciji za novinare posle sastanka koji je trajao dva sata, rekao da je optimista, a da to znači da se rešenje kreće u pravcu onoga na šta Srbiju obavezuje Relozucija doneta u Skupštini Srbije.\n"Sve ono na šta nas je obavezala Skupština je predmet insistiranja u razgovorima i ako neko kaže da je optimista to znači da bi se rešenje veoma blisko kretalo u tom pravcu", rekao je predsednik Srbije.\nNikolić je najavio da će direktni razgovori u Briselu biti nastavljeni 20. marta i dodao da postoji mogućnost da do tada procirkuliše neformalni (nonpejper sporazum) koji bi bio predložen u Briselu, a sastavljen na osnovu mišljenja Prištine i naše vlade.\n"Ja sam uvek optimista kada pregovaramo i optimista sam da možemo da dođemo do rešenja. Mislim da mi nikad nismo bili bliži sporazumu kojim ćemo da uredimo život na KiM, da tamo svi stanovnici žive kao ljudi, da budu zaštićeni i imaju šansu da se razvijaju i da žive u miru, a da Srbi žive u okviru zajednice u kojoj će pravilima da regulišu svoj žuivot i da budu povezani sa Srbijom, na način da ona može da im pomogne ", rekao je predsednik Republike.\nNikolić je rekao da im je Eštonova prenela svoje utiske iz razgovora u Prištini i da je, prema mišljenju ovdašnjih sagovornika, ona umereni optimista. Svi naši razgovori sa njom i predstavnicima Prištine kreću se u okviru Rezolucije Narodne Skupštine, to smo jasno rekli pre nekoliko dana u Briselu i danas ponovo, rekao je predsednik.\nPremijer Dačić je rekao da u ovom trenutku nema dogovora u dijalogu sa Prištinom, niti će ga biti dok se suštinski ne razmotre predlozi Srbije vezani za zajednicu srpskih opština. On je na zajedičkoj konferenciji za novinare naveo da niko u ovom trenutku ne može da kaže hoće li doći do dogovora ili ne.\n"Mi želimo kompromis, ali nećemo prihvatiti poniženje. To je naša poruka pred 20. mart", istakao je Dačić.\nZato, dodao je, nije jednostavno naći odgovore na to koje bi bile njene nadležnosti u oblastima koje joj budu poverene. Dačić je poručio da Srbija u svakom slučaju ne može pristati na neku neobaveznu formu, "maltene nevladinu organizaciju".\nDruga dva pitanja su pitanje policije i pravosuđa, kazao je premijer, dodajući da "nije svejedno ko vas čuva, ko vas brani i ko vam sudi". Prema njegovim rečima, ta dva pitanja nisu tema za rasprave i za licitiranja niti za medijske spekulacije.\nVisoka predstavnica, koja posreduje u dijalogu premijera Srbije Ivice Dačića i kosovskog premijera Hašima Tačija, u Beograd je došla iz Prištine gde je jutros razgovarala sa kosovskom predsednicom Atifetom Jahjagom i premijerom Tačijem o daljem toku dijaloga koji bi trebalo da se nastavi 20. marta u Briselu.\nDolazak Eštonove u Srbiju do poslednjeg trenutka je bio neizvesan i zavisio je, kako je ranije rekao Dačić, od toga šta će ona čuti u Prištini, odnosno od "njene procene posle te posete". Eštonova je u Prištini razgovarala i sa liderima kosovskih političkih partija, među kojima i sa predsednikom Samostalne liberalne stranke i potpredsednikom kosovske vlade Slobodanom Petrovićem, a prema izveštajima prištinskih medija jedina partija koja nije učestvovala u razgovorima je Samoopredeljenje Aljbina Kurtija.


Pod sloganom „Smarter system, smarter business“, kompanija AIGO je partner za razvoj, bilo da se radi o tek osnovanom preduzeću ili o multinacionalnoj korporaciji.\nAIGO nudi multivendorska IT rešenja za uspostavljanje efikasnog i integrisanog sistema operacija za uspešno kancelarijsko poslovanje. Pruža usluge iz oblasti konsaltinga, dizajna rešenja, implementacije i redovnog servisa za mala, srednja i velika preduzeća.\nTokom decenije poslovanja AIGO je postao ozbiljan i kredibilan strateški partner IT vendora i već godinama uspešno sarađuje sa renomiranim kompanijama kao što su Xerox, Canon, Epson, HP, Dell, Lexmark, Lenovo i mnogi drugi. Zauzima mesto lidera u printing poslovanju, od servisa, preko dostave, stručnih konsultacija, do operativne komunikacije na dnevnom nivou.\nKompanija ima tri regionalna servisna centra i preko 40 servisnih partnera. Uz to, isporuka robe se realizuje dan za dan na teritoriji Srbije, čime se Aigo dodatno ističe i pozicionira kao jedinstveni, vodeći sistem-integrator u Srbiji.\nOve godine AIGO će posetiocima sajma Grafima predstaviti neke od najnovijih modela štampača iz oblasti Xerox i Canon programa produkcione štampe. U pitanju su Xerox Versant 180 i Xerox D125, Canon ImagePress C850 i Canon Oce VarioPrint 140. Pored toga, AIGO će ekskluzivno predstaviti softverska rešenja za varijabilnu štampu i optimizaciju procesa u proizvodnji.\nPosetioci će takođe imati priliku da od ekspertskog tima dobiju sve informacije i konsultacije vezane za izložene modele štamparskih mašina.


Srbija - datum: 2018-09-13 ZAMJENIK POMOĆNIKA AMERIČKOG DRŽAVNOG SEKRETARA METJU PALMER U INTERVJUU ZA PORTAL EWB Normalizacija odnosa sa Kosovom, pa članstvo u EU\nDa bi ostvarila strateški cilj i postala članica EU, Srbija će morati da se pomiri sa Kosovom do potpune normalizacije odnosa, poručio je zamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara Metju Palmer.\n– Potpuna normalizacija odnosa. Ono što to znači je ono što se trenutno određuje kroz pregovore pod vođstvom EU. Mi podržavamo ove pregovore, podržavamo ulogu visoke predstavnice (EU Federike Mogerini) da pomogne Beogradu i Prištini da se saglase o definiciji potpune normalizacije, naglasio je američki zvaničnik u intervjuu za portal EWB (European Western Balcans).\nNaglašavajući da SAD imaju godinama dobar odnos sa Beogradom, Palmer je ukazao da Amerika i Srbija dijele jedan cilj.\n– Za Srbiju je to napredovanje na putu ka članstvu u EU. To je i strateški cilj Srbije i nešto što SAD snažno podržavaju – istakao je Palmer.\nPrema njegovoj ocjeni, Srbija će, da bi taj cilj ostvarila, „morati da se pomiri s Kosovom”.\nNa pitanje da li je Americi prihvatljiv dogovor o teritorijama, Palmer je poručio da SAD žele da vide „sveobuhvatan, lokalni ugovor posvećen napretku”, pokušavajući da pregovaračkim stranama omoguće prostor za pregovore o najboljem dogovoru koji mogu postići.\n– Nešto što je pravično, nešto što je trajno, nešto što se može prodati i u Srbiji i na Kosovu. A rukovodstvo može razgovarati sa ljudima, objasniti i dobiti podršku kritične mase za to – rekao je Palmer.\nNaglasio je kako to „nije prazna provjera jer SAD žele da obje strane pregovaraju o najboljem mogućem dogovoru i podstiču obje strane da postignu sporazum”.\n– Kad budemo znali kakav je dogovor, zavisno od toga šta smo očekivali, jasno ćemo reći šta mislimo, ali je važno za (pregovarački) proces da ga vode lokalni lideri – poručio je zamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara.\nOcijenio je da politika SAD na Zapadnom Balkanu ostaje usredsređena da pomogne zapadnobalkanskim zemljama da postignu svoje ciljeve i ambicije i uđu u evropske i evroatlantske institucije, što za sve njih na kraju znači članstvo u Evropskoj uniji.\nVeć nekoliko različitih američkih adminstracija radi na tome i to ostaje strateški cilj američke politike, rekao je Palmer i odbacio tvrdnje da je „Zapadni Balkan manje važan”.\n– Stvari su se promijenile u tom smislu, ali SAD ostaju posvećene regionu i ostajemo u ovom regionu. Mi smo ovdje, blisko sarađujemo sa vladama zapadnog Balkana kako bismo unaprijedili zajednički cilj evropskih integracija, mira, prosperiteta i stabilnosti – naglasio je Palmer.\nPalmer je, na pitanje o različitim interesima velikih sila na Balkanu, rekao kako vjeruje da „SAD i Rusija imaju veoma različite ambicije na Balkanu”.\n– Amerika podržava evroatlantske integracije regiona, mi podržavamo vladavinu zakona, pravila i harmonizaciju evropskih normi između država Zapadnog Balkana – naglasio je Palmer.(FONET)


Beograd: Prvi nemačko-srpski Forum o upravljanju otpadom | ZELENE NOVINE\nBeograd: Prvi nemačko-srpski Forum o upravljanju otpadom\nPosted on 3. novembra 2015. by Zelene novine\tPostavite komentar\nPrvi nemačko-srpski “Forum za reciklažu i upravljanje otpadom” koji organizuje Federalno Ministarstvo ekonomije i energetike Republike Nemačke održava se danas i sutra u hotelu Falkensteiner u Beogradu.\nForum su otvorili predstavnici Federalnog ministarstva ekonomije i energetike Republike Nemačke, Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine i Ambasade Republike Nemačke u Beogradu.\nUčesnike foruma je pozdravila predstavnica Ambasade Savezne republike Nemačke u Srbiji, gospođa Gabrijela Renata Benerman, ističući pozitivne promene u glavnom gradu nakon reformi sistema izdavanja građevinskih dozvola. Predstavnica ambasade ocenila je da je to prvi znak da privreda u Srbiji počinje da funkcioniše i da bi, prema najavama Vlade, ove godine trebalo da dostigne pozitivan ekonomski rast. Poželevši učesnicima uspešan forum, Banerman je istakla važnost uspostavljanja partnerstva između srpskih i nemačkih firmi u sektoru zaštite životne sredine.\nU uvodnom obraćanju govorila je i predstavnica nemačkog Ministarstva privrede i energetike, Kristina Horn, iz Odeljenja za međunarodnu politiku zaštite životne sredine, napominjući da se sa početkom Pregovora o pristupanju Evropskoj uniji Srbija obavezala da reši i Poglavlje 27, koje se upravo tiče politike zaštite životne sredine i usklađivanja sa evropskim propisima. Nemački Zakon o otpadu i kružnoj privredi, donet 1996. godine, predstavlja uspešan model dugoročnih rešenja u oblasti zaštite životne sredine, gde se osim izbegavanja otpada naročita pažnja posvećuje pripremi, recikliraži i ekonomskoj korisnosti otpada. Primer Nemačke, koja dobija 16% ukupnih sirovina od prerađenog otpada i učestvuje sa 17% udela u svetskom tržištu od reciklaže, treba da postane uzor srpskoj privredi. U tom smislu, preduzeća iz Nemačke, učesnici Foruma, ponudiće konkretna rešenja i primere modernog upravljanja otpadom, koji predstavlja sve važniji izvor resursa u razvijenim zemljama.\nStana Božović, državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, rekla je da njeno ministarstvo zna gde se nalazi i šta treba da uradi u ovoj oblasti. Prioritet Ministarstva je da zakonskom regulativom napravi balans ekonomije i ekologije, kao i da se izbori za izdvajanje sredstava u visini od jedne milijarde evra za buduća ulaganja. Božović je iznela nekoliko zanimljivih podataka o pokrivenosti populacije odnošenjem smeća, koja iznosi svega 60% stanovništa, a da je cilj da se sadašnjih 5% recikliranog smeća poveća na 50%. U pozdravnom izlaganju, pak, nije precizirano kojim će se načinima to i sprovesti. Iako je Božović istakla važnost učešća države, privrede, nevladinog sektora a naročito značaj medija i edukacije u ostvarenju ovog cilja, nije primećeno prisustvo predstavnika romske populacije na ovom forumu, a novinari su imali tek dvadesetak minuta u okviru pozdravnog izlaganja, bez postavljanja pitanja. Najavljeno je da će se i dalje davati podsticajna sredstva za razvijanje reciklažne industrije i da će se 10.000 ljudi, koji, prema podacima Ministarstva, žive od sakupljanja otpada, uvesti u sistem. Šta to konkretno podrazumeva, nismo mogli da čujemo, a svi novinari su zamoljeni da napuste salu nakon završetka uvodnog izlaganja.\nČinjenica da je Poglavlje 27 Sporazuma o pridruživanju još uvek neotvoreno pruža nadu da će nadležno Ministarstvo uvažiti konkretne probleme sa kojima se suočavaju individualni sakupljači smeća u Srbiji, većinom Romi, te da će omogućiti priznanje njihove delatnosti kao zanimanja za koje će biti odvojena konkretna sredstva u vidu socijalnog i penzijskog osiguranja. U uslovima nedovoljno razvijene privrede, najvažnije je da Vlada ne zaboravi najnižu, ali najznačajniju kariku u sistemu prikupljanja otpada – od romskih porodica koje od toga žive.\nOčekuje se da učešće u ovom Forumu uzme više od 180 predstavnika opština, javnih komunalnih preduzeća, privatnih kompanija i nevladinih organizacija iz Srbije, a takođe i iz Nemačke.\ntagged with Vesti


Milanović najbolji trener, Jojić igrač\nTrener fudbalera Novog Pazara Milan Milanović proglašen je danas glasovima svojih kolega za najboljeg šefa stručnog štaba u jesenjem delu Jelen Super lige Srbije, dok je igrač Partizana Miloš Jojić izabran za najboljeg fudbalera.\nutorak, 10. decembar 2013. | 14:00\nNajboljeg mladog igrača, na svečanosti koju je priredila Zajednica fudbalskih klubova Super lige Srbije, proglašen je takođe fudbaler crno-belih Andrija Živković.\n"Izuzetno mi je drago što sam dobio ovu nagradu. Zahvalio bih svim trenerima koji su glasali za mene. Ovo nije samo moja nagrada, ovo je nagrada fudbalskog kluba Partizan i cele omladinske škole, kroz koju sam prošao", rekao je Jojić novinarima na svečanosti u Beogradu.\nJojić je u jesenjem delu šampionata bio najbolji strelac Partizana sa šest postignutih golova.\n"Ova nagrada će mi biti dodatan motiv da nastavim dalje... Uvek može bolje, nikad nisam zadovoljan u potpunosti sa svojom igrom, mislim da sam mogao još bolje", rekao je Jojić.\nNajbolji mladi fudbaler Andrija Živković rekao je da je zadovoljan svojim igrama u jesenjem delu šampionata, koji je Partizan završio na prvmo mestu na tabeli.\n"Da mi je neko dao da biram, mislim da nih ovako izabrao. Počeo sam da igram, potpisao sam profesionalni ugovor, dao sam četiri gola u pet utakmica... Stvarno me je super krenulo", rekao je Živković.\nTrener Novog Pazara Milan Milanović rekao je da mu priznanje za najboljeg stratega prija, a naročito jer ga je dobio od kolega.\n"Ostvarili smo dobar, istorijski rezultat za Novi Pazar. Ali, ja vidim prostora za napredak. Malo će mo kortigovati ekipu, ne mnogo, cilj je da zadržimo ove igrače i da dovedemo još par pojačanja", rekao je Milanović.\nNa pitanje novinara o tome da li Novi Pazar može da izbori plasman u evropska takmičenja sledeće sezone, rekao je da je još rano da govori o tome.\n"Naše je da pokažemo kvalitetne igre i da ostvarimo što bolji rezultat, a ako nam se drugi sklone, možda udjemo u Evropu", rekao je Milanović.\nNa današnjoj svečanosti za najlepši pogodak jeseni izabran je gol fudbalera Javora Marka Docića na utakmici protiv Vojvodine, koji je on postigao sa 35 metara udaljenosti.