Manipulacije sa biračkim spiskovima?\nUoči predstojećih parlamentarnih izbora u Crnoj Gori, nevladine organizacije i neke stranke ukazuju na manipulacije sa biračkim spiskom\nU Mreži za afirmaciji navladinog sektora (MANS) tvrde da se na Centralnom biračkom spisku šest hiljada osoba vode kao glasači, iako više nisu među živima.\nIzvršna direktorka MANS-a Vanja Ćalović navodi da Centralni birački spisak nije usklađen sa Monstatovim podacima sa prošlogodišnjeg popisa stanovništa koji se odnose na populaciju stariju od 60 godina. MANS je izvodom iz važećeg biračkog spiska, takođe, pokušao da dokaže da najmanje 14.267 birača imaju jednog ili više "dvojnika" sa istim imenima, prezimenima i adresama stanovanja, a različitim matičnim brojevima i šiframa birača.\nNakon uvida u CBS u MANS-u su tvrdili i da taj dokument nije usklađen sa bazom podataka na sajtu koju vodi Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije. U toj NVO smatraju da takva nepravilnost u biračkom spisku omogućava drastične izborne zloupotrebe i mijenja uslove za prelazak cenzusa. Premijer Igor Lukšić, međutim, ne misli tako:\n"Jasan nalog imaju Ministarstvo za informaciono društvo i MUP da sve te navode provjere i da obavijeste javnost o svojim saznanjima. Međutim, meni to u ovom trenutku već liči na iznalaženje alibija zbog izbornog poraza".\nĆalović tvrdi da na osnovu otkrivenih podataka i niza slučajeva koje su toj organizaciji prijavili građani osnovano sumnja da se u biračkom spisku nalazi veliki broj imena umrlih osoba.\n"Imajući u vidu da je riječ o drastičnim razlikama, vjerujemo da one nisu slučajne, već su pokazatelj ozbiljnih izbornih zloupotreba koje ugrožavaju legitimitet izbornog procesa", tvrde u MANS-u.\n"Uvijek se nalazi neki izgovor zbog čega neka politička grupacija nije ostvarila veći broj glasova nego što se nadala. I ovo, na određen način, tako doživljavam. Ali, to naravno ne znači da sve ono što su ukazane eventualne nepravilnosti, ne treba da budu ispravljene i da se do kraja saopšti javnosti da nema razloga za brigu i da birački spisak nije falifikovan ili je problematičnog sadržaja", kazao je Lukšić.\nMANS takođe poziva nadležne institucije da suštinu zloupotreba ne pokušavaju zamagljivati navodnom brigom za privatnost građana i pritiscima na tu NVO, već da isprave nezakonitosti i kazne odgovorne koji rukovode biračkim spiskovima.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Srbima kradu intelektualno nasljeđe"\nALEKSIĆ O RJEČNIKU 04. 06. 2016. 18:47 >> 18:29 18\nALEKSIĆ O RJEČNIKU\n"Srbima kradu intelektualno nasljeđe"\nRječnik crnogorskog narodnog i književnog jezika, koji je izdala Crnogorska akademija nauka i umjetnosti (CANU), je krađa intelektualne svojine srpskog naroda, ocijenjeno je iz Nove srpske demokratije (NOVA).\nPredsjednik Političkog savjeta NOVE, Budimir Aleksić je kazao da je rječnik “takozvanog” crnogorskog narodnog i književnog jezika, koji je nedavno izdala CANU, naišao na oštre kritike albanskih i muslimanskih političara u Crnoj Gori.\n“Ali najviše razloga da digne svoj glas protesta ima srpska jezička većina u Crnoj Gori kojoj se brutalno krade njeno istorijsko i intelektualno nasleđe”, smatra Aleksić.\nOn je ocijenio da je rječnik nastavak već viđenog - kada su u prošlosti kvazinaučnici iz drugih zemalja, poput ovih današnjih, pokušavali da od srpskog naroda otmu njegov jezik, književnost, kulturu, pa čak i kompletne cikluse epskih junačkih pjesama.\n“Ali, vrijeme je pokazalo da su ti koji su se bavili takvim sramotnim poslom, a koji su smatrali da rade nešto strašno značajno i ogovorno, u svojim državama nakon svega ismijavani, prezreni i zaboravljeni”, naveo je Aleksić u saopštenju.\nPojedini krugovi u Crnoj Gori su, kako je dodao, taj rječnik okarakterisali kao „antialbanski“ i „antibošnjački“, tražeći njegovo hitno povlačenje.\n“O svemu tome bi se dalo raspravljati, ali ono što je nesporno, a što se pokušava sakriti i prećutati, jeste činjenica da se ne radi o rječniku nekog nedavno dekretom imenovanog crnogorskog jezika, već o rječniku srpskog narodnog i književnog jezika – jezika koji se želi preimenovati i čije se ime želi zatrijeti u zemlji u kojoj se tim jezikom govori od pamtivijeka, i u kojoj sve što je do danas napisano, napisano je na tom – srpskom jeziku”, rekao je Aleksić.\nOn je pojasnio da je riječ o srpskim riječima sakupljenim u rječnik koji je, kako je naveo, neistinito naslovljen kao crnogorski rječnik.\n“Najveća naučna ustanova u zemlji, kakva je CANU, ne bi smjela da se bavi falsifikovanjem i iskrivljavanjem činjenica, niti da podliježe političkim pritiscima, već bi trebalo da zastupa i afirmiše naučnu istinu. A istina je da je takozvani crnogorski jezik ustavna i politička kategorija, ali ne i naučna (lingvistička) i istorijska”, kazao je Aleksić.\nOn je naveo da, s druge strane, Đukanovićev režim i njegovi predstavnici, po čijim je, kako je kazao, instrukcijama CANU realizovala ovaj “antinaučni i ideološko-politički poduhvat, ćute kao zaliveni na kritike albanskih političara i dukljanskih ideologa, vjerovatno čekajući da se rasprava rasplamsa a oni da se u jednom trenutku pojave kao arbitri koji će pomiriti interese Albanaca, Bošnjaka, dukljana, a nastaviti sa progonom srpske kulture i duhovnosti”.\nAleksić je podsjetio da su predstavnici, kako je rekao, Đukanovićevog marionetskog i antisrpskog režima, ali i čelnici CANU, prećutali i famozni Memorandum akademije nauka i umjetnosti Albanije iz oktobra 1998. koji jasno i otvoreno razrađuje projekat Velike Albanije u čiji bi sastav trebalo da uđu i crnogorske teritorije Plav, Gusinje, Rožaje, Ulcinj i Malesija.\n“Umjesto da osudi neskrivene velikoalbanske aspiracije prema crnogorskim teritorijama (koje su iznesene u dokumentu najveće naučne ustanove u Albaniji) Đukanovićev antisrpski i antipravoslavni režim je i tada i danas koristio mit o „velikosrpskoj hegemoniji“ kao paravan, kao svojevrsnu dimnu zavjesu, da bi prikrio sopstvene agresivne težnje prema srpskom narodu i prema srpskom kulturnom i duhovnom nasleđu, što je eskaliralo ovim projektom, tj. rečnikom CANU, koji nije ništa drugo do krađa intelektualne svojine srpskog naroda”, naveo je Aleksić.\nOn smatra da je žalosno što u CANU ćute i neće javno da se oglase oni koji bi trebali prvi da progovore protiv “ovoga šovinističkog poteza, očekujući valjda da njihov posao radi neko drugi, a oni prihvataju da budu solidarni sa sramotnim društvom koje udara u same temelje tradicionalne Crne Gore”.\nBudimir Aleksić Rječnik CANU\n"Nema ništa od spomenika Pavlu Đurišiću"\n06. 11. 2019. 12\nZa ombudsmana napredak, za DF diskriminacija\nSrbi u CG građani drugog reda\n17. 08. 2017. 41


iribinaAlarmantno upozorenje: Za nekoliko dana milioni Amerikanaca mogli bi ostati bez novcairibinaAlarmantno upozorenje: Za nekoliko dana milioni Amerikanaca mogli bi ostati bez novca\nHome/svijet/Alarmantno upozorenje: Za nekoliko dana milioni Amerikanaca mogli bi ostati bez novca\nAmerička ministrica finansija Dženet Jelen upozorava da će Ameriku pogoditi “ekonomska katastrofa” ako se ne odredi gornja granica duga.\nAmerička ministrica finansija Dženet Jelen upozorila je da će neuspjeh Kongresa da podigne granicu duga „gurnuti“ SAD u finansijsku krizu.\n„SAD su oduvijek plaćale svoje račune na vrijeme, ali preovlađujući konsenzus među ekonomistima i zvaničnicima trezora obje strane je da bi neuspjeh u povećanju limita duga izazvao široko rasprostranjenu ekonomsku katastrofu“, napisala je Dženet Jelen u tekstu objavljenom u listu Volstrit žurnal.\n„Za nekoliko dana milioni Amerikanaca mogli bi biti bez novca. Mogli bismo da vidimo neograničena kašnjenja u kritičnim isplatama i skoro 50 miliona starijih osoba moglo bi neko vrijeme prestati da prima čekove socijalnog osiguranja. Milioni porodica koje se oslanjaju na mjesečne poreske olakšice za djecu mogle bi da dožive kašnjenja. Ukratko, Amerika ne bi ispunila svoje obaveze”, upozorila je ministrica.\nUpozorenje je uslijedilo usred povećanja pritiska na demokrate da glasaju za povećanje gornje granice duga prije nego što gotovina već u oktobru nestane za servisiranje postojećih dugova savezne vlade.\nAmerički dug iznosio je u augustu oko 28,4 biliona dolara (znatno više od 100 odsto BDP-a).\nObračun gornje granice duga uslijedio je nakon odluke Kongresa da u ekonomiju uloži više od biliona dolara u posljednjih godinu i po dana kao odgovor na ekonomsku krizu izazvanu pandemijom korona virusa.\nZakonodavci će morati da usvoje hitan privremeni zakon o finansiranju do kraja mjeseca kako bi izbjegli gašenje vlade.


Izvor: MozzartSport.com, 11.Apr.2021, 05:54\nSrpski košarkaš za osam minuta na terenu ostao bez poena\nSrpski košarkaš Aleksej Pokuševski je zbog povrede bio primoran da napusti parket u prvoj četvrtini meča sa Filadelfijom, od koje je njegova Oklahoma ubedljivo poražena na svom terenu – 93:117.\nNajmlađi igrač NBA u aktuelnoj sezoni osetio je u prvoj deonici osetio bol u desnoj ruci, zbog čega već posle osam minuta provedenih na partketu morao da napusti meč. Za vreme provedeno na parketu Poku je ostao bez poena, ali je uspeo da upiše tri skoka i jednu asistenciju.\nRazlog povrede, kao ni dužina odsustva nisu poznati, ali valja podsetiti da je na poslednjih deset utakmica igrao gotovo 32 minuta u proseku po meču, što...\nRadio Televizija Vojvodine: Povreda Pokuševskog, poraz Oklahome (VIDEO)\nOklahoma Siti Tander poražen je od Filadelfije Seventisiksersa rezultatom 117:93. Aleksej Pokuševskije bio starter u svom timu, a za nešto više od osam minuta na parketu zabeležio je tri skoka (sva tri defanzivna), a imao je i jednu asistenciju. Teren je morao da napusti zbog povrede ramena. ...


NALED - Evropske integracije\nPravne reformeEvropske... AŽURIRANO: 04.04.2016.\nEvropske integracijeKoja je uloga NALED-a u procesu pridruživanja Evropskoj uniji?\nNALED aktivno doprinosi bržem i kvalitetnijem prolasku kroz pregovarački proces i obezbeđivanju najboljih rezultata za sva tri sektora društva i građane kroz sledeće aktivnosti:\n• NALED priprema i dostavlja Evropskoj komisiji i članovima Delegacije Evropskog parlamenta za odnose sa Srbijom svoj izveštaj o ostvarenom napretku Srbije ka Evropskoj uniji\n• NALED prati rad Vlade u oblastima koje su obuhvaćene pregovaračkim poglavljima od posebnog značaja za članice NALED-a i analizira usklađenost zakona i predloga zakona sa propisima EU\n• Kao jedna od članica Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji, NALED koordiniše aktivnosti radne grupe koja se bavi pregovaračkim poglavljem 8 – Politikom konkurentnosti, i aktivno učestvuje u radnim grupama koje prate napredak u pregovorima u poglavljima koja se odnose na slobodno kretanje robe, slobodno kretanje radnika, socijalnu politiku i zapošljavanje, oporezivanje, regionalnu politiku i koordinaciju strukturnih instrumenata, preduzetništvo i industrijsku politiku\n• Od 2011. godine, NALED je na čelu konzorcijuma nevladinih organizacija, tzv. SEKO (sektorska organizacija civilnog društva) koji sa Kancelarijom za evropske integracije sarađuje na definisanju nacionalnih prioriteta i programiranju IPA fondova u sektoru konkurentnosti\nŠta je predmet pristupnih pregovora?\nPregovora se o uslovima pod kojim država kandidat pristupa EU, a koji se, u osnovi, odnose na usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU. Rezultat pregovora biće Ugovor o pristupanju Srbije Evropskoj uniji. Uslov za stupanje u članstvo EU je prihvatanje svih prava i obaveza na kojima se zasniva EU, uključujući i institucionalni okvir koji je čini. Pravne tekovine EU i drugi izvori prava podeljeni su u 35 pregovaračkih poglavlja. O svakom poglavlju se pregovara posebno. S obzirom da se ne pregovora o suštini pravnih tekovina EU, država kandidat prihvata pravne tekovine EU u obliku u kojem one važe za sve države članice EU u momentu njenog pristupanja i prilagođava se pravnom, ekonomskom i društvenom sistemu EU, a pregovaraju se uslovi i modaliteti pristupanja države kandidata tom sistemu.\nUčesnici pregovora o pristupanju su države članice Evropske unije i Srbija. Pregovori se vode u okviru bilateralnih međuvladinih konferencija na kojima učestvuju predstavnici država članica EU i predstavnik Evropske komisije, sa jedne strane i predstavnici Srbije, s druge strane. Pregovaračke stavove EU u ime država članica zastupa predsednik Saveta EU, a Srbije – posebna državna delegacija za pregovore koju predvodi šef delegacije na najvišem političkom nivou, uključujući i šefa Pregovaračkog tima i pregovarački tim. Međuvladine konferencije se po pravilu održavaju dva puta u toku predsedavanja jedne države EU, dakle četiri puta godišnje (dva puta na nivou šefova delegacija i dva puta na nivou zamenika šefova delegacija).\nKo pregovara ispred Srbije? Da bi pregovori bili uspešni potreban je visok nivo koordinacije svih državnih institucija. Srbija je formirala više tela koja će učestvovati u ovom procesu. Osnovu celog sistema predstavlja Koordinaciono telo formirano 2008. godine, koje je sada modifikovano kako bi se odgovorilo izazovima pristupnih pregovora. U okviru ovog koordinacionog mehanizma urađen je Nacionalni program integracije 2008–2012. godine, odgovoreno je na Upitnik Evropske komisije 2011. godine, a 2013. godine je usvojen prvi Nacionalni program za usvajanje pravnih tekovina EU (NPAA).\nOsnovu cele strukture čini 35 pregovaračkih grupa. To su međuresorna radna tela, u čijem su sastavu predstavnici institucija zaduženih za predlaganje i primenu propisa kojima se domaće zakonodavstvo usklađuje sa propisima EU. Na čelu svake grupe je državni sekretar/pomoćnik ministra iz institucije koja je pretežno nadležna za pravne tekovine u određenom poglavlju. Pregovarački tim i Kancelarija za evropske integracije učestvuju u radu svih pregovaračkih grupa u svim fazama procesa.\nPredsedavajući pregovaračkih grupa se sastaju u okviru Saveta koordinacionog tela koji je zadužen za koordinaciju rada svih pregovaračkih grupa. Radom tog Saveta rukovodi član Vlade zadužen za evropske integracije, a Kancelarija za evropske integracije je sekretarijat Saveta.\nSavet obavlja stručne poslove u vezi sa aktuelnim pitanjima u procesu pristupanja Srbije EU, a smernice za rad dobija od Koordinacionog tela.\n- član Vlade zadužen za poslove evropskih integracije, kao predsednik Saveta\n- direktor Kancelarije za evropske integracije,\n- šef Pregovaračkog tima,\n- predsedavajući pregovaračkih grupa,\n- državni sekretari iz ministarstava čiji predstavnici ne rukovode pregovaračkim grupama.\nKoordinaciono telo, na čijem čelu se nalazi predsednik Vlade, rukovodi celokupnim mehanizmom i razmatra najvažnija, a pre svega politička pitanja.\nČlanovi Koordinacionog tela su:\n• prvi potpredsednik Vlade i ministar nadležan za spoljne poslove,\n• potpredsednik Vlade i ministar rada, zapošljavanja i socijalne politike,\n• potpredsednik Vlade i ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija,\n• ministar zadužen za evropske integracije,\n• ministar nadležan za poslove finansija,\n• ministar nadležan za poslove poljoprivrede, šumarstva, vodoprivrede i životne sredine.\nU radu Koordinacionog tela učestvuju i direktor Kancelarije za evropske integracije i šef Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU. Kancelarija za evropske integracije je sekretarijat Koordinacionog tela.\nDa bi se pristupni pregovori (koji će trajati više godina) vodili jedinstveno, Vlada je 3. septembra 2013. godine donela odluku o obrazovanju Pregovaračkog tima i imenovala prof. dr Tanju Miščević za šefa Pregovaračkog tima.\nPregovarački tim učestvuje u svim fazama pregovaračkog procesa, zadužen je za komunikaciju sa institucijama EU, institucijama država članica EU, a pre svega za koordinaciju rada institucija Srbije i rada i nastupa 35 pregovaračkih grupa u pregovorima. Tim će raditi do momenta potpisivanja Ugovora o pristupanju Srbije EU.\nZa sastanke međuvladinih konferencija, u okviru kojih se pregovori formalno vode, Vlada će formirati posebnu državnu delegaciju, koju će predvoditi član Vlade koji za to bude određen (obično je to ministar za evropske integracije ili ministar spoljnih poslova).\nKoja je uloga Narodne skupštine RS u pregovorima?\nRezolucijom o ulozi Narodne skupštine i načelima u pregovorima o pristupanju Srbije EU, iz decembra 2013. godine, propisano je da će Odbor za evropske integracije imati značajnu ulogu u koordinaciji procesa praćenja pristupnih pregovora. U skladu sa tom Rezolucijom, pre nego što utvrdi pregovaračke pozicije za pojedinačna poglavlja, Vlada mora da dostavi predlog pozicije Odboru za evropske integracije. Ovlašćeni predstavnik Vlade, predsedavajući pregovaračke grupe i šef pregovaračkog tima imaju obavezu da prisustvuju sednici Odbora na kojoj će to razmatrati. Odbor daje mišljenje i/ili preporuke, koje Vlada mora da razmotri prilikom usvajanja pregovaračke pozicije i mora da obavesti Odbor o usvajanju tog dokumenta. Vlada, takođe, podnosi izveštaje Odboru za evropske integracije o rezultatima bilateralnog skrininga za svako poglavlje, a član Vlade zadužen za evropske integracije i šef pregovaračkog tima podnose tromesečne izveštaje o aktuelnom stanju u procesu pregovora sa EU. Vlada podnosi Narodnoj skupštini izveštaj o toku pregovora dva puta godišnje, po završetku šestomesečnog ciklusa predsedavanja Savetom EU, koje parlament razmatra na sednici.\nPreuzmite novi broj Sinergije: Evropska unija na vidiku\nPreuzmite: Izveštaj o napretku Srbije za 2015.


19. maj 2017. Sastanak potpredsednika Narodne skupštine i predsednika Odbora za međunarodne poslove Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije\nSastanak potpredsednika Narodne skupštine i predsednika Odbora za međunarodne poslove Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije\nPotpredsednik Narodne skupštine Đorđe Milićević sastao se danas sa predsednikom Odbora za međunarodne poslove Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije Leonidom Sluckijem i tom prilikom izrazio zadovoljstvo zbog saradnje dvaju parlamenata i dugogodišnjih prijateljskih odnosa, čija se bliskost ogleda kroz čvrste veze dvaju naroda.\nMilićević se posebno zahvalio na principijelnoj podršci prema statusu Kosova i Metohije, kao i međuparlamentarnoj saradnji na putu jačanja bilateralnih odnosa. Takođe je istakao da, iako je jedan od prioriteta Republike Srbije punopravno članstvo u EU, Srbija neće podržati sankcije koje je EU uvela Rusiji u junu 2014.godine. Govoreći o privrednoj saradnji dveju zemalja, Milićević je istakao da je Srbija zainteresovana za što veće prisustvo ruskih firmi i kapitala na srpskom tržištu.\nPredsednik Odbora za međunarodne poslove Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije Leonid Sluckij, istakao je da je potrebno ujediniti potencijale u cilju jačanja bilateralne saradnje dveju zemalja. Sluckij je predložio zajednička zasedanja Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine i Odbora za međunarodne poslove Državne Dume jednom godišnje, kao način razmene stavova i jačanja odnosa. Takođe je istakao dobru saradnju koju ruska delegacija u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope ima sa delegacijom Narodne skupštine.\nSastanku je prisustvovao i ambasador Ruske Federacije u Srbiji Aleksandar Čepurin.


Herceg Novi: “Portonovi“ gotov do 2017. | Novosti.RS\nHerceg Novi: “Portonovi“ gotov do 2017.\n13. 09. 2014. u 07:20\n„Azmont investments“ demantovao glasine da kasne radovi na izgradnji kompleksa. Srž projekta ostaju hotel iz lanca „Van end onli“, donje selo i marina\nHERCEG NOVI - Na prostoru bivše vojne kasarne u Kumboru do 2017. godine biće izgrađen kompleks najlepši ne samo u Crnoj Gori nego i svetu, najavio je izvršni direktor „Azmont investmentsa“ Server Birkan, demantujući u potpunosti glasine o tome da radovi kasne. Pohvalio je kao konstruktivnu saradnju s Vladom Crne Gore i ovdašnjom lokalnom samoupravom i objasnio da su, do sada, mnogo vremena oduzeli sami pripremni radovi i planiranje, ali je, konačno, sve spremno za pun građevinski zamah.\n- Srž ovog budućeg kompleksa, uz obavljene izmene, ostaju hotel, prvi evropski iz lanca „Van end onli“, donje selo i marina - potvrdio je vodeći arhitekta „Portonovog“ Roj Stivens.\nTom prilikom je rečeno je da će biti sačuvani i zaštićeni svi kulturno-istorijski spomenici koji su postojali u krugu kasarne, a posebno Crkva Svete nedelje.\nInformišući o obavljenim poslovima, direktor Regionalnog centra za razminiranje Veselin Mijajlović istakao je kako su sa oko 200.000 kvadratnih metara zemljišta uspešno uklonjena sva neeksplodirana ubojita sredstva. Nije precizirao o kojoj količini i vrsti opasnih sredstava je reč.\nServer Birkan dodao je da detalje o razminiranju kopnenog i podvodnog dela ne žele da otkriju, jer se ne treba vraćati negativnim stvarima i problemima, onda kada su oni već rešeni.\nProteklih meseci je sva pažnja bila usmerena na dizajn i rešenja za geotehničke probleme, koji su bili „nepredviđena prepreka“. Reč je o nestabilnosti tla, na kojem bi trebalo da nikne luksuzno naselje. Na delu koji je bezbedan počelo se sa postavljanjem 1.500 šipova, nakon čega će uslediti gradnja.\nSve ovo nije bitno promenilo ukupnu vrednost investicije, koja je procenjena na oko pola milijarde evra.\nZA IZVOĐAČA RADOVA ČETIRI FIRME\nBIRKAN nije želeo da otkrije ni koliko je ponuda stiglo na nedavno završenom tenderu za izvođača radova, niti o kojim se kompanijama radi.\n- Ponude još nisu otvorene - objasnio je izvršni direktor „Azmont investmentsa“ i precizirao da će objaviti do kraja godine ko će graditi jedinstveni rizort u Kumboru.\nNezvanično, „Novosti“ saznaju da su konkurisale četiri renomirane kompanije: dve iz Italije i po jedna iz Nemačke i Francuske.


Za 3. novembar najavljen forum o zapošljavanju mladih – Veliki Park\n„Zapošljavanje mladih – potrebe privrede i mogućnosti Univerziteta“ tema je foruma koji 3. novembra u Rektoratu organizuju grad Kragujevac, Privredna komore Srbije Regonalna privredna komora Šumadijskog i Pomoravskog upravnog okruga i Univerzitet u Kragujevcu, a sa ciljem da se mladima kroz određena saznanja pomogne da donesu odluku o svom budućem obrazovanju i stručnom usavršavanju.\nZapošljavanje mladih je tema o kojoj se decenijama govori, a poslednjih par godina počelo je i da se radi na tome, kazala je Sanja Tucaković, članica Gradaskog veća za lokalnu samoupravu na konferenciji za medije na kojoj je najavljen forum. Grad Kragujevac je univerzitetski i privredni centar a kroz institucionalnu saradnju želimo da ojačamo naše pozicije. Jedan od pet prioriteta koje smo utvrdili Planom razvoja grada Kragujevca je smanjenje nezaposlenosti, a kroz ove mere, promociju i saradnju Univerziteta, privrede i grada, radimo na ostvarenju tog cilja. Kako bi privukli investitore, Grad ima zadatak da stvori dobre i kvalitetne radne zone, pomogne privredi, malim i srednjim predzećima, ubrza administartivne procedure i uveća svoju konkurentsku prednost u odnosu na druge gradove. Jedan od od načina da to uradimo, kazala je Tucaković je i saradnja koju ostvarujemo sa Univerzitetom, Privrednom komorom i mladima, čime stvaramo kadar potreban privredi, utičemo na smanjenje nezaposlenosti i na ono što je krajnji cilj svake države a to je povećanje životnog standarda građana. Kroz ovaj forum, poručila je Tucaković, želimo da upoznamo mlade šta je to što traži privreda, šta nudi Univerzitet i da im pomognemo u donošenju odluke o svom daljem obrazovanju i kasnije lakšem pronalaženju posla\nNa tržištu se trenutno traže tehničke struke, inžinjerstvo, informatika, informacione tehnologije, dok discipline iz oblasti društveno – humanističkih nauka nisu toliko atraktivne. Univerzitet u Kragujevcu, zbog toga uvodi nove master interdisciplinarne programe koji omogućavaju studentima iz različitih polja da dobiju nova znanja, dovoljna da odgovore zahtevima privrede, kazao je rektor prof. dr Nenad Filipović, rektor Univerziteta u Kragujevcu. Pored mastera za informacione tehnologije, kompjuterskih igara, Univerzitet čeka akreditaciju za novog mastera – razvoj veštačke inteligencije, jer će, kako je objasnio rektor Filipović, zbog prožimanja disciplina, njega će moći da upišu i studenti društveno – humanstičkih nauka i umetnosti. Zahtevi privrede su danas veoma složeni, interdisciplinarni i Univerzitet u Kragujevcu pokušava da odgovori na te trendove. Promene su, kako je ocenio rektor Filipović, spore jer nove trendove moraju da prepoznaju i naši profesori i nastavnici, imajući u vidu da sudentima koji završe naše fakultete želimo da omogućimo perspektivu i da mogu relativno jednostavno da nađu zaposlenje.\nKada je u pitanju povećanje proizvodnje, povećanje izvoza i spoljnotrgovinskog suficita, privreda Šumadijskog okruga nastavlja da ostaruje izuzetno dobre rezultate što otvara mogućnost da se ostvari visoka raspoloživot obučene radne snage. To je jedan od ključnih razloga zašto strani direktni investitori dolaze u ovaj region, a forum će biti od izuzetnog značaja za dalje povećanje konkurentnosti privrede grada Kragujevca i Šumadijskog upravnog okruga, ocenio je direktor Privredne komore Srbije Regionalne privredne komore Šumadijskoh i Pomoravskog upravnog okruga, Predrag Lučić. Sinergija koja postoji između grada Kragujevca, Univerziteta, Privredne komore i privrede doprinosi fleksibilnom obrazovnom sistemu koji omogućava lansiranje novih profila u skladu sa potrebama privrede, što je ključni preduslov za dalji intenzivni privredni razvoj Kragujevca i okruga.\nForum će biti organizovana kroz tri panela, jedan će biti posvećen Univerzitetu, drugi potrebama privrede a treći saradnji grada, Privredne komore, Univerziteta u delu dualnog obrazovanja.


Zvizdić: Dačićeva izjava šovinističko - militaristička\nZvizdić: Dačićeva izjava šovinističko – militaristička\nTanjug 15. juna 2019. 20:47\nSARAJEVO – Odlazeći Predsedavajući Veća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić ocenio je današnju izjavu ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića u Laktašima da BiH nije, niti će biti muslimanska, kao „šovinističko-militarističku“.\nU opširnom reagovanju na Dačićevu izjavu na Saboru SNSD Zvizdić je rekao da je to „zlonamerna poruka mržnje“, prenela je Fena.\nOdlazeći Predsedavajući Veća ministara BIH, inače države tri konstitutivna naroda, Bošnjaka, Srba i Hrvata, tvrdi da je Dačić tom izjavom umesto, kako navodi, očekivanih dobrosusedskih poruka, poslao poruku u čijoj je osnovi, kako kaže, „zlokobna namera“ da se u negativan kontekst stave Bošnjaci.\nNjih, prema tumačenju Zvizdića, Dačić „paušalno, lažno i neargumentivano optužuje da žele „muslimansku BiH““.\nU oštrom tonu Zvizdić je izjavu srpskog ministra ocenio kao nastavak nacionalističke politike Slobodana Miloševića.\n„Agresija na nezavisnu i međunarodno priznatu BiH, kao i aktuelno negiranje BiH i lažno optuživanje Bošnjaka, od strane njegovih sledbenika su vrhunac takve politike“, tvrdi Zvizdić, saopštilo je Veće ministara BIH.\nZvizdić, koji je Predsedavajući Veća ministara u tehničkom mandatu osam meseci od izbora, u Dačićevoj izjavi vidi „skrivene namere“ i tvrdi da uprkos njima i „subverzivnim aktivnosti“, kako između ostalog kaže, „RS nikada neće biti eksluzivno srpski, i taj isti entitet nikada neće postati „zapadna Srbija“, kako to očito neki žele i javno izjavljuju“.\nCitirajući Ivu Andrića Zvizdić na kraju Dačićevu današnju izjavu ocenjuje i kao „zluradu“ i „huškačku“, zbog čega je, kako kaže, potreban oprez i jedinstvo svih „probosanskohercegovačkih snaga“.\nDačić je ranije danas u Laktašima rekao da treba težiti životu u miru i saradnji sa svim ostalim narodima, ali da srpski narod treba da štiti svoje interese.\nDačić je na Saboru SNSD-a istakao da BiH nije, niti će biti muslimanska, i da zajednički interes svih treba da bude ravnopravnost sva tri naroda i dva entiteta, prenele su „Nezavisne“.\nBandić ucenio Plenkovića: Ili plate prosveti ili pada vlada\nHR proteruje državljanina BiH zbog veičanja Tita, Maa, Čea


Srbija vodi agresivnu kampanju protiv Kosova – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Vesti > Srbija vodi agresivnu kampanju protiv Kosova\nSrbija vodi agresivnu kampanju protiv Kosova\nPredsednica privremenih prištinskih institucija Vjosa Osmani ponovo je, u intervjuu za portugalski medij “DN”, optužila Srbiju da vodi “agresivnu kampanju protiv Kosova” na međunarodnom planu.\nOsmani tvrdi i da Beograd zloupotrebljava dijalog tako što, kako kaže, dezinformiše neke zemlje, posebno one koje su geografski udaljene, govoreći da se dijalog fokusira na status KiM.\nOptužuje Srbiju i da je “destabilizujućim namerama” prema Prištini, ali i BiH, Crnoj Gori i drugima u regionu dovela do razvoja složene situacije, prenosi prištinska Ekonomija onlajn.\n– Uprkos napadima na nas i namerama da se destabilizuje naša zemlja, Kosovo je uvek bilo miran i konstruktivan sused. Uvek pružamo ruku prijateljstva i saradnje, čak i s obzirom na to da se Srbija, ne samo da nije izvinila, nego nije ni obezbedila pravdu žrtvama koje je izazvala u bivšoj Jugoslaviji za vreme Miloševićevog reyyima, a posebno na Kosovu – tvrdi Osmani.\nUz to je Srbiju optužila da je sprovela niz destabilizujućih inicijativa, uz pomoć Rusije, održavajući, kako je rekla, živim tenzije i sukobe i ostavljajući region u potpunosti van evropskih integracija.\nNa Torlak isporučen novi kontigent “Sputnjika Ve”\nNovember 8, 2021 November 8, 2021 013\nKolovoz gotov za tri nedelje


IslamBosna » Predsjedništvo BiHzaustavilo Lagumdžijino pismo UN-u\nPredsjedništvo BiHzaustavilo Lagumdžijino pismo UN-u\nlagumdzija, politikabih, u-n\nPredsjedništvo BiH nije joj odobrilo da pročita pismo o stanju u BiH koje je napisao ministar vanjskih poslova BiH Zlatko Lagumdžija. Predsjedništvo BiH je utvrdilo – sadržaj pisma ministra Lagumdžije ne odgovara stvarnom stanju u BiH.\nOdluka kojom je bh. ambasadorki u UN-u dat nalog da ne pročita pismo koje je Ministarstvo vanjskih poslova jutros uputilo u New York donesena je samo sat vremena prije njenog planiranog obraćanja, prenosi Federalna televizija.\nIzmeđu ostalog, Lagumdžija je u pismu naveo brojne uspjehe bh. vlasti, te dodao da izvještaj visokog predstavnika, inače jedan od najgorih do sada, daje znakove ohrabrenja?!\nOktobarski izvještaj o napretku BiH se ne može nazvati zadovoljavajućim, stoji u pismu i dodaje se da ipak daje znakove ohrabrenja i pruža politički podsticaj ključnim političkim subjektima u zemlji, navodi FTV.\nKazano je i da će se, u okviru pokrenutog političkog dijalog na visokom nivou, odnosno susreta najviših državnih i političkih predstavnika BiH sa partnerima iz Evropske komisije na kojima se razmatraju uvjeti za napredak BiH u procesu integracije, pokušati u okviru nove runde napraviti politički iskorak i krenuti u pravcu ispunjenja zacrtanih ciljeva.


Da otpad u Srbiji više ne bude otpad, već da postane resurs | Energetski portal Srbije\nDa otpad u Srbiji više ne bude otpad, već da postane resurs\nUdruženje „UNEKOOP“ iz Paraćina uz podršku Regionalnog centra za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu – REC održalo je nedavno u Zelenom salonu Narodne skupštine Republike Srbije, Okrugli sto o predloženim izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom.\nOkrugli sto je otvorila predsednica skupštinskog Odbora za zaštitu životne sredine, Ivana Stojiljković, ističući značaj ove teme i cilj primene zakonodavstva u ovoj oblasti – da otpad u Srbiji više ne bude otpad, već da postane resurs, kao i težnju da cirkularna ekonomija u Srbiji zaživi i omogući otvaranje zelenih radnih mesta.\nTokom uvodnih izlaganja je istaknut značaj saradnje Narodne skupštine Republike Srbije sa organizacijama civilnog društva u oblasti kakva je upravljanje otpadom.\nStav struke čuo se od profesora Hemijskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, dr Ilije Brčeskog, koji je naglasio da treba biti oprezan kada se sprovode naizgled napredna i pozitivna rešenja koja mogu da imaju prilično velike posledice po životnu sredinu. Aktivista Ekološkog pokreta Kosjerića, dr Ilija Vukadinović osvrnuo se na ozbiljne posledice koje produkti sagorevanja otpada imaju po ljudsko zdravlje i primetio kako u obrazloženju izmena zakona nije moguće videti bilo kakve procene posledica po životnu sredinu i zdravlje ljudi.\nOkrugli sto je okupio više od 60 predstavnika institucija, organizacija civilnog društva i predstavnika stručne javnosti. Okrugli sto je organizovan u okviru Programa podrške civilnom društvu u Srbiji u oblasti životne sredine – CSOnnect, koji realizuje REC uz finansijsku podršku Švedske međunarodne agencije za razvoj i saradnju (SIDA).


Izvor: B92, 25.Feb.2021, 21:25\n"Svi su se saglasili da nam treba digitalni sertifikat o vakcinaciji", rekla je Angela Merkel na konferenciji za novinare nakon samita EU, koji se održava u onlajn formatu, prenosi Rojters.\nNemačka kancelarka je dodala da će Evropskoj >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << komisiji biti potrebno oko tri meseca da razvije tehničku osnovu za takva dokumenta.\nItalijanski premijer Mario Dragi izjavio je danas da želi koordiniranu akciju Evropske unije za ubrzanje kampanje vakcinacije protiv kovida 19.\nU izjavi objavljenoj tokom samita lidera EU, novi italijanski premijer rekao je da za kompanije koje nisu uspele da isporuče obećane zalihe vakcina "ne bi trebalo da bude opravdanja", prenosi Rojters.\nDragi je takođe rekao da bi prvoj dozi možda trebalo dati prioritet u budućnosti, umesto zadržavanja doza za preporučene naknadne vakcinacije, kao što je to trenutno princip.\nLideri 27 zemalja članica EU potvrdili su na konferenciji da će zadržati "čvrsta ograničenja" javnog života i slobodnog kretanja dok se blok bori protiv pojave novih varijanti koje koče ekonomski oporavak.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron rekao je da će EU "dugoročno morati da živi sa ovim virusom".\nPredsedavajući samita, predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel rekao je da blok želi "veću predvidljivost i transparentnost" od farmaceutskih kompanija koje nisu isporučile ugovorene količine vakcina, rizikujući da EU ne ispuni svoj cilj da vakciniše 70 odsto svoje odrasle populacije do kraja leta.


Promocija Poštanskog adresnog kod Promocija Poštanskog adresnog kod – Personal magazin\nPromocija Poštanskog adresnog kod\n9. oktobar se slavi kao Svetski dan pošte. Osnivački kongres Svetskog poštanskog saveza održan je u Bernu od 15. septembra do 9. oktobra 1874. godine na kome su prisustvovale 22…\n9. oktobar se slavi kao Svetski dan pošte.\nOsnivački kongres Svetskog poštanskog saveza održan je u Bernu od 15. septembra do 9. oktobra 1874. godine na kome su prisustvovale 22 zemlje, među kojima i Kneževina Srbija. Svetski poštanski savez sada ima 192 zemlje članice, koje sačinjavaju jedinstvenu poštansku teritoriju i najširu distributivnu mrežu za fizički prenos pošiljaka.\nPROMOVISANJE I PRIMENA POŠTANSKOG ADRESNOG KODA (PAK)\nNastavlja se promocija Poštanskog adresnog koda (PAK) i 10. oktobra 2009. godine počinje emitovanje TV spota, u cilju upoznavanja građana i pravnih lica sa standardizovanom adresom, na RDU Radio Televiziji Srbiji. Pored ovog oglašavanja u narednom periodu građani će biti upoznati sa PAK-om putem dopisnica, štampanih medija i preko lokalnih i regionalnih TV stanica.\nPoštanski adresni kod (PAK) je niz od šest cifara koji je za razliku od prepoznatljivog petocifrenog poštanskog broja (koji definiše poziciju dostavne pošte), jednoznačno definiše najmanji nedeljivi deo teritorije za koji je pošiljka adresovana, odnosno niz cifara je zamenio naziv opštine, naselja i ulice.\nSvaka ulica, grupa zgrada, kuća i ulaz biće definisana jedinstvenim kodom koji će biti ažuriran u adresnom sistemu Republike Srbije. Sa PAK-om je omogućena i razmena podataka između više baza podataka u kojima adresni podatak predstavlja ključ razmene.\nPromocija Poštanskog adresnog kod was last modified: October 12th, 2009 by Redakcija\nPAKPošta Srbijepoštanski adresni kodSvetski dan poštewww.posta.rs\nImplementacija SAP rešenja u kompaniji “Peštan”


Tim Rid: Moguća spoljnopolitička neslaganja između Evrope i SAD\nO reagovanju Evrope na početne spoljnopolitičke nagoveštaje administracije predsednika Baraka Obame, za Glas Amerike govori vašingtonski dopisnik londonskog lista “Tajms”, Tim Rid.\nRid: “Nakon prve nedelje predsedničkog mandata Baraka Obame, jasno se ocrtava mogućnost podela i napetosti izmedju Evrope i Sjedinjenih Država oko nekih glavnih spoljnopolitičkih pitanja. U Briselu su se upravo sastali ministri inostranih poslova država Evropske unije i razmotrili pitanje preuzimanja zatvorenika iz zatvora u bazi Gvantanamo, koju Obama planira da zatvori u roku od jedne godine. Oni su veoma mlako reagovali na tu ideju, a britanski ministar inostranih poslova, Devid Milibend, odlučno je odbio da prihvati zatvorenike iz baze u Gvantanamu, kao i iz nekoliko evropskih zemalja.\nDruga sporna tema izmedju EU i SAD je Avganistan. Obama će imati teškoće da ubedi evropske saveznike da obezbede dodatne oružane snage i sredstva za borbu protiv Talibana i Al Kaide. Znam da bi predsednik Obama želeo da Britanija uputi 4-5 hiljada vojnika, dok britansko Ministarstvo odbrane privatno govori da ne želi da uputi više od 1.000 do 1.500 vojnika. Pitanje je šta ta igra brojevima znači.\nTreće, u pogledu izraelsko-palestinskog konflikta, evropska javnost ima više razumevanja za palestinsku stranu. Jasno je da su Obama i novi državni sekretar Hilari Klinton podržali pravo Izraela na samoodbranu, što uznemirava Evropljane, jer bi moglo da nagovesti dalje oružane konflikte.\nČetvrto je pitanje Irana, gde su tri evropske zemlje, Nemačka, Francuska i Britanija, zajedno sa UN, provele godine u pregovorima s Teheranom o njegovim nuklearnim ambicijama i u nekim evropskim krugovima postoji bojazan povodom Obaminih nagoveštaja da je spreman za direktne pregovore sa Iranom, što bi potisnulo u drugi plan dosadašnje evropske pokušaje.\nDakle, jasno je da već na samom početku mandata nove administracije, postoje razlike u gledištima Brisela i Vašingtona”.\nGlas Amerike: Da li vidite neke promene u stavovima Evrope i Sjedinjenih Država prema borbi protiv terorizma, kao jednom od ključnih problema našeg vremena?\nRid: “Sve u svemu - ne. Mislim da svi shvataju da je glavni bezbednosni problem ne samo za Ameriku, nego i za druge zemlje, dakle na globalnom nivou, islamski terorizam. U Britaniji imate i poseban problem domaćih terorista, odnosno ljudi koji su rodjeni u Velikoj Britanijii, ali privhataju ekstremne stavove. U svakom slučaju, želja za nastavkom borbe protiv terorizma će ostati jaka i nepromenjena”.\nGlas Amerike: Da li će Sjedinjene Države biti u stanju da ostanu prisutne i vrše politički i ekonomski uticaj u svetlu aktuelnih ekonomskih problema?\nRid: “Kao rezultat sadašnje ekonomske i finansijske krize, globalna ekonomska angažovanost Vašingtona je sada znatno ograničena, kako zbog problema na nacionalnom, tako i na globalnom nivou. Nemamo ni jednog stručnjaka u vladi ili van nje, koji može da predvidi u kojem će se pravcu ekonomija kretati ili da li će se i koliko njeno stanje pogoršati. Već postoje nagoveštaji da će Obamina odministacija, na primer, smanjiti ekonomsku pomoć inostranstvu zbog ekonomske situacije. Jasno je da je reč o globalnoj ekonomskoj krizi i da će ekonomski problemi morati da se rešavaju u Vašingtonu, ali i u drugim zemljama, posebno državama Eropske unije. Naravno, u Evropi postoji jaka želja da se uspostave bliski i prijateljski odnosi sa Obaminom administacijom i počne nova era saradnje. U svakom slučaju, Evropi je Amerika i dalje potrebna kao svetski policajac i kao lokomotiva svetske ekonomje”.


U Nišu obeležena godišnjica odbrane SR Jugoslavije od NATO agresije - juGmedia\nIstorijskim časom u Domu Vojske Srbije pod nazivom „Da se ne zaboravi“ Klub generala i admirala obeležio je danas 19. godišnjicu odbrane SR Jugoslavije od NATO agresije.\nOrganizatori skupa su podsetili da su za vreme napada na Jugoslaviju, od 24. marta do 10. juna 1999. godine, NATO snage ubile 3.500 naših vojnika i civila, medju kojima je i 88 dece, dok pričinjena materijalna šteta iznosi oko 120 milijardi dolara\nPodsećajući na dane agresije na Jugoslaviju, nekadašnji komandant Prištinskog korpusa general Vladimir Lazarević je rekao da se na sutrašnji dan pre 19 godina, srpski narod po četvrti put u 20. veku našao pred iskušenjem za svoju sudbinu i to sam protiv svih. On je rekao da su ciljevi agresora bili monstruozni – „ubiti preko 20.000 Prištinskog korpusa i paralizovati privredni i politički sistem u zemlji“.\n„Bolesni umovi NATO stratega, takozvanog zapadnog sveta, 13. marta u Briselu doneli su odluku da nestane jedna zemlja na Balkanu, a da se stvore uslovi za formiranje nezavisne države Kosovo“, rekao je Lazarević.\nPrema njegovim rečima, NATO je vodio protiv naše zemlje sve vrste ratova, propagandno-psihološki, ekonomski, moderni rat svim mogućim konvencionalnim naoružanjem, nuklearni i hemijski rat niskog intenziteta.\n„Svetski analitičari tvrde da je za 78 dana rata, NATO upotrebio više bombi na Jugoslaviju nego Hitler za sve vreme Drugog svetskog rata„, rekao je Lazarević.\nKosovo je srpska Hirošim, tvrdi Lazarević,a pošto je tamo bačeno nuklearnih bombi ekvivalenta šest do osam bombi bačenih na Hirošimu.\n„Ubijali su prevashodno civile, a i sada ubijaju. Medicinski stručnjaci upozoravaju da je Srbija prva u Evropi po broju karcinoma, a da će posle 2020. godine u našoj zemlji od karcinoma godišnje oboljevati 70.000 lica, a 40.000 će umirati„, istakao je Lazarević.\nOn je kazao da su herojski otpor Treće armije i njenog Prištinskog korpusa naterali agresora da najpre odustane od svoje prvobitne strategije da Jugoslaviju porobi za tri do četiri dana, a potom da odustane i od opšteg napada na Srbiju, koji bi podrazumevao učešće oko 200.000 britanskih i američkih vojnika.\n„Junaci Treće armije, posebno Prištinskog korpusa svojim besprimernim herojstvom sprečili su NATO alijansu u nameri da okupira Srbiju i primorali je da traži angažovanje Ujedinjenih nacija i prekid rata„, izjavio je Lazarević.\nZa vreme NATO agresije, podsetio je Lazarević, poginulo je 568 pripadnika Prištinskog korpusa, što je 95 odsto svih gubitaka Vojske Jugoslavije.\nIstorijskom času u Domu Vojske Srbije u Nišu, prisustvovali su pored predstavnika vojske i policije, i predstavnici grada, Srpske pravoslavne crkve, predstavnici Društva srpsko-ruskog prijateljstva „Naisus“ i drugih udruženja gradjana.\nPrivredna delegacija Hrvatske posetila Niš\nNIŠ – Delegacija iz Hrvatske u kojoj su se nalazili privrednici, predstavnici Hrvatske privredne komore i ambasador Hrvatske u Srbiji Gordan Markotić…\nZa legalizaciju 10.000 objekata u Vranju\nVRANJE-Građevinska inspekcija u Vranju, popisala je blizu 10.000 objekata za legalizaciju na teritoriji grada u skladu sa Zakonom o ozakonjenju objekata…\nTRAGEDIJA Obesio se dvanaestogodišnjak!\nDIMITROVRGRAD - Dvanaestogodišnji dečak M.T. iz Željuše kraj Dimitrovgrada obesio u potkrovlju porodične kuće, potvrđeno u je Višem tužilaštvu…


Svečanosti na Kosovu: Održana parada Bezbednosnih snaga i Policije\nU centru Prištine održana je parada Bezbednosnih snaga i Policije Kosova, povodom proslave desetogodišnjice nezavisnosti, koju je svečano otvorio predsednik Kosova Hašim Tači.\nOn je rekao da je odlučan u tome da Kosovo dobije svoju vojsku, na šta su inače ove snage spremne.\n„Dugoočekivan trenutak ozvaničenja naše vojske kuca na vrata. Naši strateški partneri i NATO u potpunosti podržavaju taj proces“, kazao je Tači.\nPrethodno je Skupština Kosova održala je svečanu sednicu a povodom 10. godišnjice nezavisnosti Kosova na kojoj su istaknuta dostignuća ali i obaveze Kosova u narednim godinama.\nPredsednik Skupštine Kosova, Kadri Veselji, kazao je da je pre 20 godina malo ko verovao da Kosovo pože da postigne slobodu, ili kasnije i da postane država.\n„Ali, uspeli smo, jer smo znali šta želimo. Bili smo odlučni, i stvorili smo dobra prijateljstva na našem putu za slobodu. Oslobodilačka vojska Kosova sa Ademom Jašarijem te hiljade njenih boraca, te mirovni pokret Ibrahima Rugove, sinonim su te slobode“, kazao je Veselji na svečanoj sednici.\nSusret Roberta Karema (L), pomoćnika državnog sekretara za odbranu i bezbednost SAD-a i Kadrija Veseljija, (D) predsednika kosovskog parlamenta\nOn je dodao da je Kosovo izgradilo demokratsku i funkcionalnu državu, i da je ono danas sigurna kuća za sve građane, bez obzira na razlike. Kako je istakao, ekonomija države je u porastu, postoji finansijska stabilnosti, i Kosovo je jedna od retkih država koja je svojim sredstvima uspela da modernizuje infrastrukturu, moderniczuje puteve, obrazovanje i zdravstvo.\n„Izgradili smo odlične odnose sa susedima, sa Albanijom, Makedonijom i Crnom Gorom. Partner smo i podržavamo jedne druge i okončavamo sva međusobna otvorena pitanja. Radimo na tome da izgradimo dobru saradnju sa susedom na severu, Republikom Srbijom. Između sukoba i dijaloga sa Srbijom, izabrali smo ovo drugo, kao način pomirenja i međusobnom poštovanja dveju država“, kazao je Veselji.\nOn je dodao da će druga decenija Kosova biti decenija ekonomskog razvoja zemlje.\nSvečanoj sednici prisustvovao je i američki kongresmen, Eliot Engel. On je čestitao Kosovu rođendan, te istakao da nikada ne bi propustio ovaj istorijski trenutak – obeležavanje 10. godišnjice nezavisnosti Kosova. On je istakao da svake godine primećuje napredak na Kosovu, ali dodao da je pred Kosovom i dalje dosta posla.\nEngel je pozdravio dogovor predsednika Kosova i Crne Gore o demarkacije.\n„Nadam se da će svi poslanici Skupštine podržati to pitanje kako Kosovo ne bi više bilo jedina zemlja na Balkanu čiji građani ne mogu da putuju slobodno u EU. Neke odluke su teške i nekada izgledaju da nisu fer, ali za Kosovo je bitno da donese te odluke i ide napred“, poručio je Engel.\nOn je dodao da tokom narednih godina želi da sve zemlje priznaju Kosovo, i da ono postane članica EU, NATO i UN-a.\nTakođe je istakao da bi voleo da vidi da se Kosovo bavi borbom protiv korupcije, što će dovesti nove investitore.\n„Želo bih da vidim i da ova zemlja osnuje multietničku vojsku. Ova država treba da ima vojsku, a njeno osoblje stajaće rame uz rame sa američkim muškarcima i ženama u očuvanju mira širom sveta“, poručio je Engel.\nSkupštini se obratio i premijer Albanije Edi Rama navodeći da je Kosovo postiglo popriličan napredak u konsolidaciji i osnaživanju institucija.\nOn je dodao da će Kosovo i Albanija imati zajedničku spoljnu politiku a ne samo ambasade sa istim diplomatskim predstavništvima.\n„Zašto da ne i jednog predsednika, simbola nacionalnog jedinstva, i jednu nacionalnu politiku bezbednosti“, kazao je Rama.\nOn se ovom prilikom osvrnuo i na dijalog Kosova sa Srbijom, navodeći da je on istorijski, te da će Albanci i Srbi živeti zajedno u funkciji budućnosti, kao dva dobrosusedna naroda.\nSednici su prisustvovali gosti iz regiona, predsednik i premijer Albanije te lideri opozicije te zemlje, predsednik Skupštine Makedonije, bivši predsednik Hrtvatske, Stipe Mesić, bivši premijer Turske Ahmet Davutolu, te predstavnici stranih ambasada u Prištini.\nSrpski predstavnici ne prisustvuju aktivnostima povodom obeležavanja 10. godišnjice nezavisnosti.\nPrethodno je u okviru proslave desete godišnjice nezavisnosti Kosova posađeno 115 stabala u znak zahvalnosti državama koje su priznale nezavisnost Kosova, u Memorijalnom kompleksu "Adem Jašhari" u selu Prekaze počinje drugi dan programa povodom te godišnjice.\nOdržana je i konferencija "Decenija nezavisnosti". U Ministarstvu inostranih poslova predstavljena je "Knjiga nezavisnosti", s poslanicima koji su proglasili nezavisnost Kosova.\nPredsednik Kosova Hašim Tači će tokom popodneva u hotelu "Emerald" prirediti prijem i koktel za predstavnike institucija Kosova, strane goste i diplomatski kor.\nVideo RSE: Decenija radosti, patnje i ponosa\nU subotu je održana svečana sednica Vlade, bili su organizovani i ulični nastupi dečijih i folklornih ansambala u Prištini. U Nacionalnoj biblioteci Kosova otvorena je izložba.\nNa Trgu Skenderbega, besplatan koncert održala je svetski poznata pevačica poreklom s Kosova, Rita Ora.\nPredsednik Kosova Hašim Tači odlikovao je u subotu uveče Ritu Oru Jubilarnom Predsedničkom Medaljom povodom desetogodišnjice nezavisnosti Kosova.\n“Tokom ovih 10 godina nezavisnosti, Rita Ora je bila imidž Kosova svuda na svetu. Ona je svoju karijeru razvijala zajedno sa imenom i zastavom Kosova. Njen nastup ispred 300 hiljada gradjana sinoć povratio je radost i emocije od 17. februara 2008.”, napisao je Tači na Fejsbuku.\nUz predsednika SAD Donalda Trampa i državnog sekretara Reksa Tilersona, godišnjicu proglašenja nezavisnosti Kosovu izmedju ostalih su čestitali i bivši američki predsednici Bil Klinton i Džordž Buš, bivše državne sekretarke Medlin Olbrajt i Kondoliza Rajs i bivši komandant NATO snaga u Evropi, general Vesli Klark.\nVideo RSE: Koncert Rite Ore u Prištini\nDok su Albanci južno od Ibra u subotu proslavljali desetu godišnjicu nezavisnosti Kosova, Srbi na severu organizovali su protest i postavili postere na kojima je na srpskom, albanskom i engleskom bilo ispisano "10 godina okupacije Kosova i Metohije".


Radojičić sa predstavnicima Fondacije „Fridrih Ebert“ | Banjaluka.net\nGradonačelnik Banje Luke Igor Radojičić, razgovarao je danas u Gradskoj upravi sa sa predstavnicima Fondacije „Fridrih Ebert“. U otvorenom i prijateljskom razgovoru, Radojičić je upoznao goste o važnim projektima koji se trenutno realizuju u Banjoj Luci, sa posebnim akcentom na kandidaturu našeg grada za Evropsku prestonicu kulture 2024. godine.\n– Konstatovali smo da postoji dobra saradnja između Fondacije „Fridrih Ebert“ i Grada. Nema razloga da tako i ne nastavimo u budućnosti, a Grad Banja Luka je otvoren za svaku vrstu saradnje u različitim oblastima – rekao je Radojičić.\nRadojičić je poželio mnogo uspjeha u daljem radu odlazećem direktoru Fondacije Marijusu Mileru Henihu, te poželio srdačnu dobrodošlicu novom direktoru Peteru Hurelbrinku.\nFondacija „Fridrih Ebert“ zalaže se za kooperativni dijalog između osoba koje nose političku odgovornost i civilnog društva. Uz pomoć lokalnih, regionalnih i državnih partnera, a ova fondacija u Bosni i Hercegovini organizuje radionice, seminare, predavanja i internacionalne konferencije.


Radno vrijeme svima do 23 sata: Vlast u Sarajevu ograničila privatna okupljanja na deset osoba - Srpskainfo\nKrizni štab Ministarstva zdravlja Kantona Sarajevo za praćenje i analizu situacije izazvane korona virusom donio je novu naredbu koja je u primjeni od sutra.\nPoseban novitet je zabrana svih okupljanja u grupama većim od 30 osoba, privatnih okupljanja u grupama većim od deset osoba te organizacija radnog vremena poslovnih subjekata do 23 sata.\nBez zakazivanja u Kozarskoj Dubici: Do sada vakcinisano više od 3.500 građana\n– Zabranjuje se organizacija muzike uživo u ugostiteljskim objektima za smještaj, ishranu i piće, naređuje se obavezno propisno nošenje zaštitnih maski preko usta i nosa za zaštitu respiratornog sistema, u zatvorenom i otvorenom prostoru osim za djecu mlađu od sedam godina života, učenike osnovnih škola od prvog do petog razreda tokom obavljanja nastave u učionicama. osoba sa invaliditetom i djecu sa smetnjama u razvoju i osoba koje obavljaju fizičku sportsku i rekreativnu aktivnost u okviru sportskih objekata – navodi se u naredbi, piše Klix.\nNaređuje se i obavezno propisno pridržavanje zaštitne mjere fizičkog rastojanja od dva metra u zatvorenom i otvorenom prostoru.\n– Naređuje se organizacija radnog vremena u periodu od pet do 22.00 sata svim vrstama ugostiteljskih objekata za ishranu i piće bez obzira da li posluju samostalno ili u okviru drugih objekata u kojima se obavlja privredna djelatnost (benzinske pumpe stanice, objekti za smještaj i dr.), priređivačima igara na sreću (kladionice, automat klubovi, kazina, i dr.), svim tržnim centrima uz obavezno prisustvo covid redara u okviru radnog vremena – napisano je.\nTakmičarske aktivnosti sportskih organizacija i sportista isključivo bez prisustva publike, uz poštovanje svih epidemioloških mjera koje je propisao Krizni štab Ministarstva zdravlja Kantona Sarajevo;\nNema ublažavanja mjera u Kantonu Sarajevo: Biće promjena u izvođenju nastave\nMOGUĆE UVOĐENJE I TREĆE BLOKADE U ovoj zemlji manje zaraženih, vlasti sumnjaju da je OVO razlog


AUSTRIJSKI ISTORIČARI: Poćorekovo pismo je beznačajno, nije bilo plana za rat\nAUSTRIJSKI ISTORIČARI: Poćorekovo pismo je beznačajno, nije bilo plana za rat\nAustrijski istoričari negiraju tvrdnje da su postojali planovi za početak Prvog svetskog rata 13 meseci pre sarajevskog atentata.\n„Pismo nije ništa značajno“, reagovao je jedan od poznatijih austrijskih eksperata na temu Prvog svetskog rata Manfrid Rauhenštajner, povodom pisma koje je u Andrićgradu predstavljeno pre nekoliko dana.\nPismo je bečki vojni guverner BiH Oskar Poćorek uputio tadašnjem ministru finansija Austrougarske monarhije Leonu Bilinskom, 28. maja 1913. godine, a prepis je predstavljen u odeljenju za istoriju Kamengrada. Direktor Arhive Srbije Miroslav Perišić je rekao da je to pismo višestruko značajno za sve one koji se bave proučavanjem Prvog svetskog rata, jer otkriva ne samo namere ratnih krugova Beča da ga povedu, već i stavove vladajućih krugova prema Srbima, Hrvatima i muslimanima i njihove medjusobne odnose, a posebno na politiku Beča prema Srbima u Bosni i Srbiji, kao i prema pobornicima ideje ujedinjenja Južnih Slovena.\n„Poćorekovo pismo je dokument koji spada u primarne istorijske izvore, jer je nastalo onog momenta kada se dogadjaj desio i ono je jedan od najznačajnijih istorijskih izvora za izučavanje pitanja krivice i odgovornosti za početak Prvog svetskog rata“, rekao je Perišić.\nBečki dnevnik „Kronen cajtung“ ukazuje da je Perišić predstavio novinarima samo prevod pisma.


Armija Rusije zauzela vodeće pozicije u svetu po novim obrascima vojne tehnike - Vojska i vojna industrija\nNaslovna / Vojska i vojna industrija / Armija Rusije zauzela vodeće pozicije u svetu po novim obrascima vojne tehnike\nArmija Rusije zauzela vodeće pozicije u svetu po novim obrascima vojne tehnike\nPrema rezultatima 2017. godine Rusija je postala lider po opremanju vojske novom tehnikom. O tome govore podaci nezavisnih ekspertskih agencija, saopštio je 1. agusta novinarima zamenik ministra odbrane Rusije general armije Dmitrij Bulgakov.\nBulgakov je konstatovao da je u poslednjih pet meseci u okviru modernizacije vojske u eksploataciju uvedeno preko 25 hiljada jedinica nove oklopne i automobilske tehnike, kao i više od 4 hiljade savremenih obrazaca raketno-artiljerijskog naoružanja. ”Ukupno po datim nomenklaturama Rusija, smatraju nezavisne ekpertske agencije, 2017. godine stala je na čelo rejtinga” – istakao je on.\nBulgakov je podvukao da je ukupno uzeto u naoružanje 80 obrazaca savremene tehnike iz oblasti materijalno-tehničke podrške, udeo nove tehnike doveden je do 50%. Prema njegovim rečima, nivo ispravnosti tehnike dostiže 98%.


GRADONAČELNIK BEOGRADA RADOJIČIĆ: Rešavamo ekološke probleme, ne može preko noći | Happy BSC portal\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je danas da ekološki problemi ne mogu da se reše "preko noći" jer su to višedecenijski problemi sa kojima se suočavaju i gradovi u regionu, ne samo Beograd, ali i istakao da su po tom pitanju već ostvareni rezultati.\nOn je tako odgovorio na pitanje novinara šta je konrektno preduzeto i dokle se stiglo sa rešavanjem problema zagađenosti u glavnom gradu.\nU ponedeljak bez vode delovi Zvezdare i Novog Beograda\nBEOGRAD: Inspekcija izvršila nadzor u Glamočkoj ulici\nOpština Palilula pozvala roditelje da prijave mališane za paketiće\nPROČITAJTE JOŠ: NOĆ U BEOGRADU: Hitna pomoć intervenisala 147 puta!\nRadojičić je rekao da su pitanja ekologije veoma značajna i da ne mogu da budu rešena preko noći, te podsetio da je to pominjao više puta.\n-To su stvari koje su se decenijama akumulirale i ceo region ima slične probleme-rekao je Radojičić.\nGovoreći o rešavanju ekoloških problema, istakao je da je u svakoj oblasti pojedinačno dat doprinos i da Grad ima plan, te da će nastaviti svakog dana da radi na rešavanju tih problema.\nPodsetio je da je u saradnji sa EBRD-om urađena strategija u oblasti ekologije za period od deset godina jer se, ponovio je, ekološki problemi se ne mogu rešiti za mesec, dva, tri.\n-U tom planu, koji smo više puta pominjali, tačno po stavkama ima šta smo radili, šta radimo, koji su kriterijumi, kako ćemo dalje da rešavamo probleme- naveo je Radojičić.\nNajavio je da će u narednom periodu u Beogradu biti postavljeno još 20-ak mernih stanica za merenje kvaliteta vazduha.\n-Generalno, to što je vazduh lošiji u mnogim gradovima, deo je i klimatskih promena s obzirom na to da toplotna inverzija koja se često dešava u velikim gradovima ne dozvoljava da vazduh cirkuliše- naveo je Radojičić.\nPROČITAJTE JOŠ: BEOGRAD POBEĐUJE: Vesić najavio bolje vodosnabdevanje za naselje Senaja (GALERIJA)\nIzmeđu ostalog, rekao je da će u cilju smanjenja zagađenja životne sredine biti nabavljeno 10 električnih i 100 novih autobusa na gas, ali i dodao da je u prethodnom periodu samo kroz jednu akciju u Beogradu zasađeno više do 2.000 stabala.\nKada je reč o individualnim ložištima, naveo je da je jedno od rešenja projekat toplovod Obrenovac-Beograd, čija je realizacija u planu, te dodao da je deo rešenja i širenje gasovodne mreže u centralnim i ostalim opštinama na teritoriji prestonice.\nGradonačelnik je pomenuo i da je u Beogradu u poslednjih desetak godina ugašeno više do 1.300 kotlarnica.\nSuzbijanje krpelja sa zemlje sutra na više lokacija


Novi Sad, Odžaci, Pančevo, Prokuplje, Mladenovac\nU ovom trenutku imamo potrebu za novim Kontrolorima kvaliteta u Novom Sadu, Pančevu, Odžacima i Prokuplju\nInternational Quick Service Group d.o.o. je vodeća kompanija u pružanju usluga kontrole kvaliteta u automobilskoj proizvodnji. Mi smo outsourcing firma i stručnjaci smo u pružanju usluga 100% vizuelne selekcije i dorade komponenti za potrebe dobavljača delova, proizvođača komponenti, kao i za potrebe proizvođača automobila. Sedište naše kompanije nalazi se u Poljskoj u gradu Gliwice. Domet naših poslovnih aktivnosti je cela Poljska i Evropa. Naša kompanija osnovana je 2003. godine sa 100 % poljskim…


Konstituisan Kantonalni izborni štab SDA TK - Stranka Demokratske Akcije Gradski Odbor Tuzla\nKonstituisan Kantonalni izborni štab SDA TK\nBy admin Vijesti Komentari isključeni za Konstituisan Kantonalni izborni štab SDA TK\nKantonalni izborni stab Stranke demokratske akcije Tuzlanskog kantona (KIŠ TK) je 23. maja 2018. godine u Tuzli održao svoju konstituirajuću sjednicu, čime su i zvanično počele pripreme SDA na ovom kantonu za predstojeće Opće izbore u BiH.\nPredsjednik Kantonalnog izbornog štaba SDA TK Bego Gutić, kazao je da sastav izbornog štaba garantira efikasnu i modernu izbornu kampanju koja će glasačima pružiti mogućnost da prepoznaju prednosti Stranke demokratske akcije u odnosu na konkurente.\nČlanove izbornog štaba između ostalog čini nekoliko univerziteskih profesora, stručnjaka u raznim disciplinama, kao i vrsnih poznavalaca stranačkog rada i djelovanja na terenu iz svih općinskih organizacija ove stranke u TK .\nPredsjednik Kantonalnog izbornog štaba SDA TK, Bego Gutić naglasio je da Kantonalni odbor ove stranke ozbiljno pristupa pripremama za izbore.\nSmatra da je uz realnu analizu potencijala koje SDA ima sasvim sigurno da će uprkos svim turbulencijama ova politička partija na izbore izaći snažnija i jedinstvenija nego ikad.\nUz predan rad i jasno definisane zadatke programske platforme stranke, očekujemo da SDA na Tuzlanskom kantonu ostvari pobjednički rezultat, poručio je Gutić.\nNa sjednici Kantonalnog izbornog štaba obratio se predsjednik Kantonalnog odbora SDA TK Amir Fazlić, koji je dao punu podršku radu izbornog štaba i istakao da ima puno povjerenje u tim koji će zajedno sa svim općinskim organizacijama SDA na Tuzlanskom kantonu ostvariti pobjedu na predstojećim izborima.\nKantonalni izborni stab čine:


TotalCar.rs » Sigurnija vožnja uz “pametne” karte\ngradski prevoz, karte, novo, Srbija\nModernizacija – Pored “pametnih” kartica uvodi se i satelitsko praćenje svih vozila, kao i preciznije informisanje putnika. Sadašnje povlastice za vožnju važiće do kraja godine, kada bi trebalo da zaživi novi elektronski sistem “Bus plus.\nIzdavanje personalizovanih elektronskih smart kartica počeće narednog ponedeljka, 29. avgusta, a savremeni sistem “Bus plus” zaživeće u svim vozilima javnog gradskog prevoza do kraja godine. Umesto čekanja u redu za povlasticu i markicu ili poništavanja karata u dotrajalim automatima, za vozila GSP-a uskoro će vam biti potrebna samo “pametna” kartica koja posao obavlja za manje od sekunde, a vožnju ćete moći da platite u banci, hipermarketu ili na nekom od 800 drugih prodajnih mesta. Povećaće se tačnost polazaka, bezbednost putovanja, ali ne i njegova cena.\nAparati za identifikaciju elektronskih kartica biće do kraja godine postavljeni u 1.516 autobusa, 187 tramvaja, 139 trolejbusa i devet kompozicija BG voza, čime će profunkcionisati novi, elektronski sistem za naplatu karata i upravljanje vozilima u javnom prevozu. Da bi se Beograđani na vreme spremili za ovu promenu, u Direkciji za javni prevoz rešili su da”pametne” kartice puste u prodaju već od 29. avgusta.\nUz karticu popusti za kupovinu\nPersonalizovane karte izdavaće se i dopunjavati na 24 mesta, među kojima su neka od dosadašnjih prodajnih mesta GSP i “Laste”, kao i prodavnice “Tempa” i filijale MTS-a i Erste banke. Dopuna i izdavanje nepersonalizovanih elektronskih karata i papirnih elektronskih karata biće dostupna na čak 800 mesta širom Beograda. Vlasnici kartica će imati i niz drugih pogodnosti u benefit programu, poput različitih popusta pri kupovini i drugih vrsta povlastica kod partnera u programu.\nGodišnje 50 miliona evra\n– Cilj svega jeste smanjenje troškova prevoza, a povećanje efikasnosti, jer grad godišnje kroz subvencije za prevoz izdvaja 50 miliona evra. Ovim sistemom obezbedićemo veću sigurnost, kako putnika tako i vozača, a dobićemo i precizne podatke gde se u svakom trenutku koje vozilo nalazi, da li postoje problemi i koliko je određena linija opterećena – kaže gradski menadžer Aleksandar Bjelić i naglašava da se cene neće menjati najmanje šest meseci nakon uvođenja novog sistema.\nSistem nazvan “Bus plus” bazira se na najsavremenijim svetskim tehnologijama, kojima će se obezbediti elektronsko praćenje vozila, ali i vozača i kontrolora, kao i frekvencije putnika po svakoj liniji. Znatno će biti poboljšano i informisanje putnika, na deset najprometnijih stajališta biće uskoro postavljen displej sa podacima o prevozu, a kasnije će se informacija dostavljati i preko SMS-a.\n– Omogućićemo sugrađanima da dobiju i informacije o vremenu čekanja na sledeće vozilo, kašnjenju i opterećenosti pojedinih linija. Sve informacije će se slivati u Operativno-kontrolni centar, koji će biti srce sistema, i koristiće se za planiranje mreže linija, redova vožnje i tarifne politike. Sistem će onemogućiti zloupotrebe, prevare, falsifikovanje karata, neplaćanje prevoza i efikasno davati informacije o kontroli prihoda – tvrdi pomoćnik direktora Direkcije za javni prevoz Goran Stanojević.\nBolja naplata i kontrola\nKada sistem zaživi postojaće četiri vrste karata, dve plastificirane i dve papirne. Od plastike će biti elektronske beskontaktne smart kartice, i to personalizovana, koja će sadržati ime i fotografiju korisnika i po funkciji zameniti povlastice, i nepersonalizovana, koja će važiti na ime za određeni broj vožnji, sa mogućnošću dopune, poput pripejd katica za mobilne telefone. Cena ovih kartica biće 250 dinara i važiće tri godine.\nZa putnike koji javni gradski prevoz koriste retko i u ograničenom vremenu, poput turista, postojaće mogućnost da kupe papirnu smart kartu, čije će izdavanje koštati 40 dinara, a maksimalni iznos koji će putnici na nju moći da uplate biće 500 dinara. Njen rok važenja je tri meseca, a i ova karta u sebi sadrži čip pa će se sa nje dobijati identični podaci kao i sa plastičnih karata.\nKao poslednja opcija predviđena je papirna karta koja se kupuje kod vozača i važi samo jednu vožnju. Samo putnici sa ovim kartama neće morati da se “čekiraju” u vozilu, dok će svim ostalim, uključujući i one sa mesečnom pretplatom, kojih je oko 450.000, nova obaveza biti da prilikom ulaska u javni prevoz karticu približe na par centimetara od čitača koji će validaciju obaviti za oko pola sekunde.\nKontrolu novih karata pomoću prenosivih uređaja za proveru pored kontrolora vršiće i komunalni policajci. Oni će moći da naplate doplatnu kartu na licu mesta ili direktno sa kartice, kao i da odštampaju kaznu. Najbitnija razlika u odnosu na sadašnju kontrolu je ta da će kontrolor po ulasku u vozilo blokirati validatore, tako da neće biti “poništavanja” u zadnji čas.\nBus plus u brojkama\n6.397 validatora za očitavanje kartica\n1.851 kompjuter ugrađen u vozila\n800 mesta za izdavanje i dopunu svih ostalih kartica\n24 mesta za izdavanje personalizovanih kartica\nAutor: Radomir Cvetković/Izvor: Press


Nacionalna turistička organizacija Crne Gore organizuje studijsku posjetu MICE i specijalizovanih tuoperatora iz Poljske koji borave u Crnoj Gori od 30. septembra do 3. oktobra.\nTokom posjete destinaciji turoperatori su imali priliku da se upoznaju sa turističkom ponudom Crne Gore kroz obilaske atraktivnih lokaliteta i inspekcije hotelskih kapaciteta.\nPlanirani obilazak je obuhvatao posjetu Šipčanika, Cetinja, NP „Lovćen“, Boke Kotorske, Budve, kao i inspekcije hotela „Hilton Podgorica“, „Verde Complex“, „Regent Porto Montenegro“, „The Chedi Luštica“, TN „Slovenska plaža“, „Falkensteiner“ i „Splendid Conference & Spa”.\nU okviru njihove posjete u Budvi je održana i poslovna radionica za članove Crnogorskog kongresnog biroa. Predstavnici domaće turističke privrede su imali priliku da razgovaraju sa predstavnicima udruženja turoperatora i vazduhoplovnih agencija „AviaReps“ i poljske avio-kompanije „LOT” kao i agentima turoperatora: eTravel, BP Stare Miasto, Horyzonty, Gala Travel, Why Not Travel, FCM Travel Solutions, Orlando Travel, Primapol i Esky. Na radionici je\nOd početka godine, zaključno sa avgustom samo u kolektivnom smještaju u Crnoj Gori je boravilo gotovo 34 000 poljskih turista koji su ostvarili preko 153 000 noćenja što je rast od 19,41 % u odnosu na prethodnu godinu.\nNacionalna turistička organizacija Crne Gore do kraja godine planira različite PR aktivnosti na poljskom tržištu, organizaciju individualnih dolazaka blogera iz Poljske kao i nastup na Međunarodnom sajmu turizma „TT Varšava“.\nStudijska posjeta specijalizovanih poljskih turoperatora Crnoj Gori realizovana je uz podršku „AviaReps-a” i poljske avio-kompanije “LOT”.


Izmenama zakona komunalna policija kao milicija dobija veća ovlašćenja i mogućnost rada bez uniforme | Insajder\nIzmenama zakona komunalna policija kao milicija dobija veća ovlašćenja i mogućnost rada bez uniforme\nNacrt zakona o komunalnoj policiji, prema analizi Insajdera, predviđa veća ovlašćenja od dosadašnjih, promenu imena, ali i mogućnost da pojedini komunalni policajci mogu obavljati „određene“ poslove u civilu – bez službene uniforme.\nNakon skoro četiri godine najava predstavnika vlasti da će izmeniti zakon koji se odnosi na komunalnu policiju, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave pokrenulo je javnu raspravu o Nacrtu zakona o komunalnoj miliciji, kako će se ubuduće zvati ova služba. Pripadnici ove gradske službe ubuduće će, kako predviđa Nacrt zakona, imati ovlašćenja i da zaustavljaju automobile.\nKomunalna policija Foto: Srđan Ilić\nKomunalna policija formirana je krajem 2010. s ciljem da na gradskim ulicama zavede komunalni red. Tada najavljeni kao “zeleni redari koji će menjati Srbiju nabolje”, ubrzo su, zbog brojnih incidenata, stekli imidž bahatih komunalaca. U najvećem broju slučajeva dokazana su i prekoračenja ovlašćenja.\nIstovremeno, predstavnici vlasti najavljivali su izmene zakona i ograničenje ovlašćenja. Novi nacrt, međutim, predviđa da se spisak ovlašćenja ove gradske službe proširuje.\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o komunalnoj miliciji biće održana od 15. februara do 6. marta 2019. godine, a u okviru nje, u saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština, 28. februara biće održan okrugli sto u Centru „Sava“ u Beogradu.\nTako će, ukoliko bude usvojen ovakav zakon, komunalna milicija osim dosadašnjih zadataka, pružati i asistencije u izvršenjima službi u jedinicama lokalne samouprave, a pomoć službama pružaće na osnovu odobrenja načelnika komunalne milicije. Ovo znači da će komunalci ubuduće pomagati gradskim službama pri isključenju struje, vode…\nKomunalni milicajci takođe će moći i da zaustavljaju vozila iako po Zakonu o bezbednosti saobraćaja na putevima i Pravilniku, to može obavljati samo saobraćajna policija.\nNaslov člana 23 Nacrta zakona suprotan je aktuelnom Zakonu o bezbednosti saobraćaja jer se navodi da je još jedno od ovlašćenja komunalne policije “zaustavljane i pregledanje lica, predmeta i vozila”.\nOvaj član predviđa da će ubuduće komunalni milicajac, osim pretresa lica zatečenog u kršenju propisa iz delokruga komunalne milicije, moći da zaustavi i pregleda i vozila koji su u neposrednoj blizini ili pod nadzorom lica koje pregleda.\nKako navode u Ministarstvu lokalne samouprave za Insajder, ovakvo rešenje doneto je u okviru Radne grupe u kojoj su se nalazili i pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova gde je dogovoreno da se svi aktuelni propisi pravno usaglase sa novim Nacrtom.\nMilicajci bez uniforme na poslovima po nalogu načelnika\nJoš jedna od novijih stvari koju donosi Nacrt zakona o komunalnoj policiji je i da svoj posao komunalni milicajci mogu obavljati i u civilu. Naime, kako se navodi “poslove komunalne milicije mogu obavljati i komunalni milicionari bez službene uniforme sa oznakama, po pisanom nalogu načelnika komunalne milicije”.\nKoje poslove, na koji način kao i pod kojim uslovima će komunalni milicajci raditi bez službene uniforme sa oznakom nije u zakonu detaljnije opisano što svakako otvara prostor za brojne zloupotrebe ove službe koja ima i deo policijskih ovlašćenja.\nNa pitanje Insajdera, čime se garantuje da ovaj član zakona neće biti zloupotrebljen, u Ministarstvu navode da su mehanizmi kontrole i nadzora uspostavljeni.\n“Nadzor i kontrola rada (i unutrašnja kontrola), izveštavanje o radu kao i posebno utvrđena disciplinska odgovornost i provere bezbednosnih smetnji i psihofizičkih sposobnosti komunalnih milicionara su mehanizmi koji bi trebalo da obezbede da zloupotrebe ovlašćenja budu minimalne“, navodi Ministarstvo za lokalnu samoupravu u odgovoru Insajderu.\nNa pitanje koje poslove će milicajci obavljati u civilu imajući u vidu da to nije definisano zakonom, Ministarstvo kaže da se Nacrtom zakona ne izdvajaju pojedinačni poslovi koji bi mogli da se obavljaju u civilu, ali da je svrha uspostavljanja ovakve mogućnosti u rutinskom obavljanju nadzora na uobičajenim mestima, kao što je ulična prodaja i slično.\nPolicija postaje milicija\nJoš jedna novina koju donosi Nacrt je promena imena komunalna policija u komunalna milicija i to zbog nedavno usvojenog Zakona o izmenama Zakona o policiji kojima je utvrđeno da pravo na upotrebu naziva "policija", ima isključivo Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo odbrane.\nZato je Ministarstvo, sudeći po obrazloženju za donošenje ovog Nacrta koje se navodi na kraju teksta, izabralo da se naziv ove službe izmeni u naziv komunalna milicija.\nIako se, po uporednoj praksi država u okruženju, ova služba naziva “komunalni redari” , Ministarstvo je, vodeći se činjenicama da služba ima i deo policijskih ovlašćenja, odlučila da se komunalni policajci od sada zovu komunalni milicajci.\n“Zadržavajući deo policijskih ovlašćenja, prema Nacrtu ovog zakona, naziv ove službe bi trebalo da i dalje oslikava ovu njihovu glavnu karakteristiku tako da je predloženo da to bude komunalna milicija koja, kao tradicionalni naziv ukazuje na policijska ovlašćenja”, navodi Ministarstvo u obrazloženju.\nKomunalnu miliciju osnivaće i opštine\nMinistarstvo kao razlog za izmenu zakona koji se odnosi na komunalne policajce navodi potrebu da se komunalna milicija obrazuje i u opštinama zbog ocena da su u dosadašnjem funkcionisanju opština uočene znatne teškoće u održavanju komunalnog reda i obezbeđenju efikasnog izvršavanja zakona iz oblasti komunalne delatnosti.\n“Organizovanje ovakve službe i njeno funkcionisanje u opštinama doprineće kako sprečavanju prekršaja komunalnog reda, tako i preventivno delovati na sprečavanje tih prekršaja. Na ovaj način se opštinama omogućuje da, u saradnji sa policijom i drugim subjektima, preuzmu i realizuju sopstveni deo odgovornosti za komunalni i drugi red u opštini, a time i za bezbedan i miran život svojih stanovnika” , navodi Ministarstvo, između ostalog, kao obrazloženje za izmene Zakona.\nNovo zapošljavanje komunalnih milicajaca?\nInače, od donošenja Zakona o komunalnoj policiji ovu službu nemaju svi gradovi u Srbiji.\nU Beogradu je komunalnih policajaca najviše - oko 300, i to u skladu sa dosadašnjim zakonom da se jedan komunalni policajac zapošljava na 5.000 građana.\nOve odredbe u novom nacrtu zakona o komunalnoj policiji nema što praktično otvara prostor da se novi broj ovih službenika zaposli.\nNa pitanje Insajdera zbog čega je ukinut član Zakona koji je ograničavao broj komunalnih milicajaca, u Ministarstvu kažu da je to učinjeno kako bi se omogućilo da svaka jedinica lokalne samouprave, koja se odluči da uspostavi ovu službu, prilagodi broj komunalnih milicionara svojim potrebama i mogućnostima.\n„Ovo je posebno značajno, jer se mogućnost formiranja službe komunalne milicije sada otvara i za opštine (ne samo za gradove za koje je bio primeren broj 1 na 5000 građana). Takođe, i iz razloga što su na snazi drugi propisi koji uređuju maksimalan broj zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave, pa nije neophodno da je broj zaposlenih u jednoj službi posebno uređuje“ , dodaje Ministarstvo.\nInače, izmene i dopune zakona koji se odnose na komunalnu policiju najavljivali su nadležni godinama unazad. Većina ovih izmena našla se i u Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnoj policiji koji je početkom 2016. usvojila Vlada ali koji nije stigao do poslanika. Ovakve izmene koje su predviđale povećanje broja ali i ovlašćenja komunalnim policajcima u oblasti saobraćajnih prekršaja podržao je i tadašnji gradonačelnik Siniša Mali.\nInsajder: Komunalna policija – zaštićena od odgovornosti?\nKomunalnu policiju od osnivanja, krajem 2010. godine, prate brojni incidenti od fizičkih obračuna sa građanima prilikom kontrole nelegalne ulične preprodaje, posedovanja BusPlus karti, pa i do privođenje aktivista nevladinih organizacija i udruženja i sprečavanja novinarskih ekipa da obavljaju svoj posao.\nIstovremeno, Insajder je otkrio brojne nezakonitosti i nelogičnosti u radu Komunalne policije Grada Beograda.\nTako je, kako smo otkrili, Komunalnoj policiji čija je nadležnost da kontroliše ali i da kažnjava većinu privatnih firmi koje krše komunalni red, dozvoljeno i da prima donacije od istih tih privatnih firmi, a do nedavno su nezakonito koristili službene palice od metala, iako je važećim propisima striktno predviđeno da službena palica mora biti izrađena od gume.


Članice Evropskog parlamenta postigle su u decembru dogovor da se emisije štetnih gasova iz automobila do 2030. godine smanje za 37,5 odsto u odnosu na 2021. godinu.\nEmisije iz manjih komercijalnih vozila trebalo bi da se u istom razdoblju smanje za 31 odsto.\n"To ugrožava radna mesta 13 miliona radnika u industriji i moglo bi destabilizirati neka evropska društva", izjavio je u nedeljnom intervjuu za list "Figaro" izvršni direktor PSA Karlos Tavares, čelni čovek Evropskog udruženja proizvođača automobila (ACEA).\nOn je izrazio zadovoljstvo zbog francusko-nemačkog plana o subvencijama za razvoj evropske industrije baterija za električne automobile i za smanjenje zavisnosti proizvođača iz EU o azijskoj konkurenciji kroz gradnju dve nove fabrike baterija.\nPSA je razmotrio taj projekat, utvrdivši da su početni kapitalni troškovi ogromni i da bi pronalaženje lokacije za fabrike, mogao biti težak zadatak s obzirom na evropska regulatorna ograničenja.\n"Ako evropski proizvođači do 2020, 2025. i 2030. godine ne prodaju dovoljno električnih automobila, platiće ogromne kazne. To nas prisiljava da kod azijskih dobavljača rezervišemo značajan broj baterija. Kada sam 2013. godine došao u PSA, kinesko je tržište smatrano poslednjom nadom za kompaniju, ali danas imamo 80 odsto prihoda u Evropi ", naglasio je on, prenosi Poslovni dnevnik.


Mercedes preuzima udeo u proizvođaču baterija ACC\n26 Sep 2021 - 11:00 Vesti Link\nMercedes-Benz je objavio da će preuzeti trećinu udela u proizvođaču baterijskih ćelija Automotive Cells Company (ACC), zajedničkom poduhvatu čiji osnivači su francuske firme Stellantis i TotalEnergies.\nCilj partnerstva je razvoj ćelija i baterijskih modula kao i pomoć Evropi da zadrži centralnu poziciju u autoindustriji, čak i u električnoj eri, izjavio je u saopštenju izvršni direktor Mercedes-Benza i njegove krovne kompanije Daimler Ola Kaellenius.\nIz Daimlera dodaju da će baterijske ćelije proizvoditi 95 posto od recikliranih materijala, u skladu s ciljem o dostizanju ugljenično neutralnog lanca snabdevanja do 2039. godine. ACC će Mercedes-Benz snabdevati baterijskom tehnologijom od sredine decenije, navode.\nPrema sporazumu Daimler će, kažu, u projekat iduće godine uložiti oko 500 miliona evra, dodajući da se očekuje da će njegova ukupna ulaganja ostati ispod milijardu evra (1,2 milijarde dolara).\nACC je takođe pribavio 1,3 milijarde evra francuskog i nemačkog kapitala, a kako bi dostigao ciljani kapacitet od 120 gigavatsati do kraja decenija, biće potrebno da pribavi sedam milijardi evra putem prodaje deonica, kredita i subvencija.\n"Zajedno s ACC-om razvićemo i efikasno proizvoditi baterijske ćelije i module u Evropi, izrađene prema specifičnim Mercedes-Benzovim zahtevima", rekao je Kaellenius. "Ovo novo partnerstvo nam omogućava da osiguramo snabdevanje i iskoristimo ekonomiju razmera".\nACC je osnovan u septembru 2020. kao zajednički poduhvat francuskih firmi Stellantisa i TotalEnergiesa a već je povezan s Nemačkom kroz dve milijarde evra ulaganja u fabriku baterijskih ćelija u Kaiserslauternu, koja bi trebalo da počne s proizvodnjom 2025.godine.


Većina hoće čip u ličnoj karti Većina hoće čip u ličnoj karti – Personal magazin\nTokom prve nedelje u Beogradu podneto 229 zahteva, a samo 19 građana tražilo novu ličnu kartu bez biometrijskih podataka\n[Politika 23.04.2008] Tokom prve nedelje izdavanja novih ličnih karata zahteve za dobijanje ličnih dokumenata u vidu plastične kartice podnelo je 229 građana. Njih 210 saglasilo se da u novom dokumentu ima čip sa memorisanim biometrijskim podacima, dok je svega 19 građana bilo protiv toga, navodi se u odgovorima MUP-a Srbije na pitanja „Politike”, dostavljenim pisanim putem. U periodu od 14. do 18. aprila zahtevi za izdavanje biometrijskih ličnih karata primani su samo u Beogradu, a od prekjuče to je moguće širom Srbije.\nIako se koristi nova tehnika, u MUP-u tvrde da će se i pri izdavanju prvih ličnih karata, za koje su predati zahtevi prošle nedelje u Beogradu, ispoštovati zakonski rok za njihovo izdavanje.\n– Najčešći problemi su tehničke prirode i u vezi su sa novim načinom rada i neće uticati na poštovanje zakonskog roka od 15 dana za izdavanje lične karte – tvrde u MUP-u Srbije.\nPrijem zahteva za nove lične karte obavlja se u prostorijama policijskih stanica, konkretno u šalter salama za takozvane upravne poslove (lične karte, pasoši, vozačke, saobraćajne dozvole…), a u mnogim stanicama postoje takozvani foto-boksovi gde se uz prijem zahteva vrši i uzimanje biometrijskih podataka (fotografija, otisci prstiju i potpis).\nU dopisu MUP-a Srbije navodi se da će i oni koji imaju trajne lične karte na, sada već starom, obrascu u obliku knjižice morati do 27. jula 2008. godine, do kada važe takva lična dokumenta, da izvade nove biometrijske lične karte. Građani kojima su stare lične karte istekle zbog boravka na radu u inostranstvu, budući da u ambasadama i konzulatima Srbije ne postoji oprema za uzimanje biometrijskih podataka, moći će zahteve za lične karte da podnesu u policijskim stanicama po mestu prebivališta ili boravišta u Srbiji.\nNeophodno je da, kao i ostali građani, podnesu na uvid ličnu kartu ili neku drugu ispravu iz koje se može utvrditi identitet, izvod iz matične knjige rođenih (u slučaju promene prezimena prilikom sklapanja braka i izvod iz matične knjige venčanih), uverenje o državljanstvu Republike Srbije, fotografiju 50 puta 50 milimetara koja nije starija od šest meseci i koja verno prikazuje lik, kao i dve uplatnice (za obrazac lične karte i troškove tehničke izrade).\nZakonom o ličnoj karti predviđena je mogućnost da je u hitnim slučajevima (lečenje, bolest ili smrt člana porodice, neodložan službeni put) ili „iz drugih opravdanih razloga ako su za to ispunjeni uslovi”, nadležni organ dužan da ličnu kartu izda u roku kraćem od 15 dana.\nVećina hoće čip u ličnoj karti was last modified: November 5th, 2008 by Redakcija\nDelegacija MTID u poseti Preduzetničkom centru Obrenovac\nJasmin Aug 26, 2008 at 23:20\nA zasto u Novom Pazaru mora da se ceka po tri meseca na nova dokumenta, kad na vas sajt pise da se biometrijska dokumenta izdaju u roku od petnaest dana od dana predavanja.


Nova trka u naoružanju na Pacifiku - "Izumo" i "Kaga" postaju nosači aviona - Izazov\nNova trka u naoružanju na Pacifiku – „Izumo“ i „Kaga“ postaju nosači aviona\nRadio-televizija Srbije\t 10. oktobra 2021. 17:32\nOno što se najpre dugo nagađalo, pa onda i najavljivalo, polako postaje stvarnost. Japanska mornarica krenula je u modifikaciju svoja dva nosača helikoptera u nosače avione, na čijim palubama će se šepuriti američki lovci-bombarderi pete generacije F-35B, koji mogu da sleću vertikalno.\nNaime, početkom ovog meseca dve letelice tog tipa u sastavu Marinskog korpusa SAD sletele su na japanski nosač helikoptera "Izumo", što je bio prvi praktični test mogućnosti da dve pomorske platforme istoimene klase budu iskorišćene kao pokretna baza za borbene avione.\nNa "Izumu" je upravo bila završena prva faza radova na preuređenju u nosač aviona, što je, između ostalog, podrazumevalo pokrivanje palube premazima koji će je učiniti otpornom na visoke temperature koje se javljaju usled rada avionskog motora i trenja koje nastaje pri kočenju aviona koji sleću.\nTreba reći da je, po izveštavanju američkih medija, Japan poručio 42 letelice F-35B, koje mogu da uzleću na vrlo ograničenom prostoru, od kojih će verovatno ukupno 24 do 28 biti raspoređene na, do sada, nosačima helikoptera, a uskoro nosačima aviona "Izumo" i "Kaga".\nRazarač koji je ustvari nosač aviona\nTi avioni američke proizvodnje trebalo bi da budu isporučeni 2023. i 2024. godine, do kada će biti završena druga faza radova na modifikaciji pomenutih japanskih brodova, čime će se drastično povećati njihova vatrena moć i radijus delovanja.\nKada je "Izumo", prvi od ta dva velika broda, porinut 2013. godine, zvanično je bio proglašen "višenamenskim razaračem", ali su mnogi vojni analitičari već tada isticali da bi prikladnija klasifikacija bila "nosač helikoptera", jer je bilo predviđeno da na njega bude smešteno desetak letelica s rotorima, kao i da zbog svoje veličine i oblika poletno-sletne staze, to plovilo vredno milijardu i po dolara može da bude pretvoreno u (laki) nosač aviona u budućnosti.\nKategorizacija tog broda dugog 248 metara kao razarača bila je, zapravo, jedna vrsta političkog zamaha čarobnim štapićem koji je trebalo da od nosača helikoptera koji će jednog dana postati nosač aviona, magično napravi nešto benignije i za domaću i svetsku javnost prihvatljivije, jer Japanu njegov pacifistički ustav donesen neposredno nakon vojnog kraha u Drugom svetskom ratu, onemogućava posedovanje ofanzivnog oružja kakvo nosači aviona definitivno jesu.\nKako se i očekivalo, kasnije (2018), japanska vlada je donela odluku da se "Izumo" i "Kaga" modifikuju i pretvore u nosače aviona, što se pravdalo rastom kineske vojne moći i učestalim ulascima brodova kineske obalske straže u vode oko spornih ostrva Senkaku (Diaoju), na koje obe države polažu pravo, a Japan kontroliše, i koja su geografski prilično udaljena od glavnih ostrva dalekoistočne carevine.\n"Izumo" i "Kaga", koji potiskuju čak 19.500 tona vode i kreću se brzinama do 30 čvorova (oko 55 kilometara na sat), tako će uskoro postati prvi japanski nosači aviona još od Drugog svetskog rata.\nTa ostrvska država, inače, poseduje još dva manja, klasična nosača helikoptera klase "Hjuga", potiska 13.500 tona, što znači da će, kada F-35B pristignu, imati solidnu silu za odvraćanje potencijalnih agresora i mogućnost da projektuje moć daleko od svojih granica.\nInače, japanska vlada planira kupovinu ukupno 147 borbenih aviona F-35 u više varijanti, a do sada je potvrđena porudžbina njih 105, po ceni od 23,1 milijardi dolara.\nCena gasa se konačno sputila ispod 1.000 dolara\nUčenik otvorio vatru u školi u Rusiji, nema povređenih


Mali: Đilas ima račune na Mauricijusu od 5,7 miliona evra i u Švajcarskoj od 620.000 evra – Borba\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je da su Večernje novosti došle do dokumenata koji potvrđuju da Dragan Đilas ima račune na Mauricijusu od 5,7 miliona evra i u Švajcarskoj od 620.000 evra.\nMali je, povodom saznanja do kojih su došle Novosti o aferi Đilasovih računa na Mauricijusu, rekao da je utvrđeno da je na ime Dragana Đilasa registrovana firma “Ascanius LTD” i da je on ovlašćeni korisnik računa u “Deutsche bank” na Mauricijusu, sa dva računa.\nNa jednom računu ima 5,730 miliona evra, na drugom računu ima 0 mauricijuskih rupija.\n“Upoznao sam se sa ovim i apsolutno sam šokiran vlasničkom strukturom, u pitanju su egzotična ostrva, i više banaka i računa”, naveo je Mali.\nPodseća da je predsjednik Aleksandar Vučić rekao, pošto je Đilas tvrdio da nema račune, da ne bude da poslije ispadne kako ih u stvari ima i koristi.\nKada je riječ o računu u Švajcarskoj, utvrđeno je da Đilas ima firmu “Multikom open AG” u Švajcarskoj sa računom od 620.147 evra, čiji su korisnici Dragan i Gojko Đilas.\nMali je istakao da je dokazano da Đilas obmanjuje građane i da će tu biti posla za nadležne organe, prije svega, Tužilaštvo, Upravu za spriječavanje pranja novca i Poresku upravu.\n“Ovo je važna poruka, pošto postoji interesantna veza između Đilasa i Šolaka”, rekao je Mali.\nMali je naveo da je Đilas 2014. godine, mjesec dana prije nego što je otišao sa funkcije predsjednika Demokratske stranke, fiktivno prodao kompaniju “Direct media” jednom Bugarinu, a da je novac za kupovinu u iznosu od 17,7 miliona evra, prema dokumentima koje su objavile Novosti, obezbijedio Dragan Šolak.\nMali je rekao da je bugarski biznismen kompaniju “Direct media” 2015. godine prenio na kompaniju “Ascanius LTD” iz Holandije, koja je, kako je objasnio, u vlasništvu kompanije “Ascanius” iz Luksemburga.\n“Ascanius LTD” je kompanija gdje je korisnik i vlasnik računa Dragan Đilas na Mauricijusu. To su nevjerovatne transakcije i transferi van očiju građana Srbije i van očiju poreskih organa gdje oni transferišu desetine miliona evra, rekao je Mali.\nMinistar je rekao da to pokazuje da su Đilas i Šolak u poslovnim odnosima od 2014. godine, a da ti odnosi kulminiraju 2018. godine kada je, kako je rekao, Šolakova “United group” formalno kupila “Direct media” od “Ascanius”.\nU bilansima te kompanije u 2018. godini i 2019. godini je više od 52 miliona evra profita od prodaje “Direct media”. Gdje je poslije toga novac otišao, za neku je narednu istragu, naveo je ministar.\nMali je naglasio da je na nadležnim organima da urade svoj dio posla i izrazio uvjerenje da će to i učiniti.\nMali je naveo da nije slučajno što Đilas i Šolak, kako je rekao, godinama pokušavaju da sruše Aleksandra Vučića jer su, dodaje, u pitanju desetine, možda čak i stotine miliona evra.\n“Jasna je njihova namjera da sruše ovu vlast, da se vrate na vlast i da zarađuju ovoliki novac kao prije Vučića. A kroz ovakve pipke, desetine računa, ostrva, ne može se reći da bi pošten čovjek ušao u tako nešto, osim ako nema nameru da nešto krije ili ako nepošteno nije došao do toga”, rekao je Mali.\nU Francuskoj rođena beba koja ima antitijela na koronavirus


DRAGANA MIRKOVIĆ se povlači iz javnosti zbog Tonijeve operacije | Pink M\nDRAGANA MIRKOVIĆ se povlači iz javnosti zbog Tonijeve operacije\nPjevačica je odlučila da se na neko vrijeme povuče iz javnosti.\nDATUM: 21.04.u 13:04\nFolk zijezda Dragana Mirković naredne tri nedjelje povući će se iz javnosti i to iz vrlo opravdanog razloga, da bi bila uz svog supruga Tonija koji će u narednih nekoliko dana imati hiruršku intervenciju na krvnim sudovima.\n– Tonijeva operacija zakazana je u Beču na jednoj od najboljih evropskih klinika, a Dragana je odlučila da sve vrijeme prije i poslije zahvata bude dvadeset četiri sata uz svog supruga. Svi koji ih poznaju znaju da su Dragana i Toni izuzetno vezani, gotovo nikada se ne razdvajaju, te je bilo i očekivano da u ovakvoj situaciji stavi sve obaveze po strani i posveti se njegovom što bržem oporavku – rekao je izvor blizak superzvijezdi, a ovu informaciju potvrdila nam je i sama Dragana.\n– Moja želja i potreba je da budem uz Tonija i svoju djecu u sljedećem periodu, i sigurna sam da je to nešto što će svako razumjeti. Zbog svega ovoga propustiću dva dana snimanja „Pinkovih zvezda“ kao i premijeru novog dueta sa Danijelom Đokićem, ali biće vremena da se sve to nadoknadi. Postoje trenuci u životu kada su prioriteti jasni, a ovo je sigurno jedan od takvih trenutaka. Hvala svima na podršci i razumijevanju, uvjereni smo da će sve ovo proći brzo i u najboljem redu – rekla je Dragana, koja će prvi javni nastup imati na velikom koncertu zakazanom u tuzlanskoj dvorani „Mejdan“, za koji vlada toliko ogromno interesovanja da je već tokom prvih sedam dana prodato više od polovine predviđenih ulaznica.\nTAGOVI:dragana mirkovićoperacijaPovlači se iz javnosti\nGOREO ČIKAGO: Dragana održala koncert za pamćenje, 500 ljudi ostalo ispred hale (FOTO+VIDEO)\nNJEN NOS VIŠE NIJE OVAKAV: Morala sam da ga operišem (FOTO+VIDEO)\nFOLK ZVIJEZDA SPREMNA DA POKORI AMERIKU: Dragana Mirković počinje veliku koncertnu turneju (FOTO)\nNOVAK GODINAMA STRAHUJE ZA SVOJU MAJKU: Krila sam od sina da sam operisana (FOTO)


Vučić: Zaboravite na blokade saobraćajnica, nema ništa od toga | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tVučić: Zaboravite na blokade saobraćajnica, nema ništa od toga\nDržava Srbija dozvoliće svaku vrstu protesta čak i nenajavljenog, možete da probijete i ogradu ako hoćete, ali da upadate na privatan posed i u javne kompanije ne možete, da tučete ljude ne možete – rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u današnjem obraćanju uživo iz Predsedništva posle razgovora sa srpskim članom i predsedavajućim Predsedništva BiH.\nUpitan da prokomentariše najavu da će abolirati pojedine učesnike opozicionih protesta, kao i najavu jednog od opozicionih lidera Boška Obradovića u kojoj je najavio „neka se spremi Pink„, te najavu Vuka Jeremića da će blokirati saobraćajnice, Vučić je rekao:\n– Moja namera je bila a nemam tu vrstu ovlašćenja, čime su se bavili i mnogi mediji… Pojedini u protestima su prekršajno kažnjeni, a pojedini u pretkrivičnom postupku, a ja imam pravo na pomilovanje u krivičnom za ljude koji su napisali žalbu, ali ne i u prekršajnom…\n– Molim te mlade ljude… i te roditelje da pažljivo saslušaju šta imam da im kažem… Mladi ljudi uvek su prepuni energije i želje da nešto menjaju… neko ih je pozvao da učestvuju u šetnji, a onda ih je poveo na RTS i uveo ih u nasilje… A ti koji su ih poveli, oni se kriju iza drugih… Oni sebe umeju da sačuvaju, sklone se, paze šta će da urade… – kazao je Vučić dodajući da je potom svew to preuzeo na sebe, da krivica ne padne na tu decu jer tako rade lideri i odgovorni ljudi.\n– Hajde deco, vi koji se borite za svog druga, hajde vi da nas dovedete na vlast… A kad je gusto oni se sklone… Da vide ti ljudi i ti roditelji kako su zloupotrebljeni…\nOn je podsetio i na dan posle upada na javni servis, kad se ispred zgrade Predsedništva okupilo samo 1.500 umesto najavljivanih 10.000 učesnika protesta.\nTada su, kako je rekao, Đilas, Obradović i Jeremić rekli da se neće maći odatle, a onda su otišli na drugo mesto gde su isto tako rekli da odatle neće otići, ali ni tu se nisu zadržali „jer im je važnije bilo da odu da jedu…„\n– Đilas je pre nekoliko godina tražio ne višednevne nego višegodišnje kazne za napad na RTS kad je bio gradonačelnik i te ljude tada nazivao ekstemistima – podsetio je Vučić.\nVučić je izjavio da država neće dozvoliti upad na tv Pink i blokadu saobraćajnica što su najavili lideri opozicije.\n– Ljudi jel ste vi normalni, da uđete na privatnu imovinu, na privatan posed, u tuđu kuću, da tučete ljude na privatnom posedu… Televizija Pink je privatna imovina, vi hoćete da upadate ljudima u kuće. Zamislite da neko od nas kaže da je sledeća na redu televizija koja nam se ne sviđa, pa linčovali biste nas“, rekao je Vučić novinarima posle susreta sa predsedavajućim Predsedništva BiH Miloradom Dodikom.\nPredsednik države je kazao da će se država ponašati „blago“, odnosno da neće zabranjivati šetnje i neprijavljene skupove. „Ali ne možete da upadate na privatni posed i javne kompanije, ne možete da nosite sekire i testere, jer to su stvari oko kojih nema igre“, poručio je Vučić.\nJedan od lidera Saveza za Srbiju Boško Obradović najavio je blokadu pomenute televizije, dok je Vuk Jeremić najavio radikalizaciju protesta uz građansku neposlušnost.\nAleksandar VučićBoško ObradovićDragan Đilaspredsednik SrbijeProtestiRTSVuk Jeremić


Nema glasanja, samo zabava: „Evrovizija“ ipak 16. maja - Sputnjik Srbija\nNema glasanja, samo zabava: „Evrovizija“ ipak 16. maja\n09:37 03.04.2020 (osveženo 12:03 03.04.2020) Preuzmite kraći link\nDevojke iz grupe „Hurikejn“ ipak će zapevati „Asta la vista“ na 65. „Evrosongu“. Naime, Evropska radio-difuzna unija je, u saradnji sa holandskim javnim servisom, saopštila da će „Pesma Evrovizije“ biti održana u subotu 16. maja od 21 čas s ciljem da se svetu omogući da vidi predstavnike 41 zemlje i da se svi dobro zabave.\nTo znači da ovogodišnji „Evrosong“, koji je otkazan 18. marta zbog pandemije korone, nema takmičarski karakter, odnosno pobednik se neće birati, a svi izvođači, među kojima su i srpske predstavnice „Hurikejn“, predstaviće se iz studija u svojoj zemlji.\nRTS je pokazao interesovanje za prenos posebnog evrovizijskog programa koji će okupiti sve planirane, ali i stare učesnike, prenose „Novosti“.\n„Pokušaćemo da 16. maja ujedinimo Evropu jedinstvenim televizijskim programom“, rekao je izvršni supervizor „Evrosonga“ Jon Ola Sand i pozvao sve emitere koji su hteli da pošalju predstavnike na ovogodišnju „Evroviziju“, da emituju ovu emisiju u duhu jedinstva i zajedništva.\nPesma Evrovizije, Evrovizija


Poslednjeg dana oboreno 3 državna rekorda\nPoslednjeg dana državnog prvenstva Srbije za kadete, omladince i apsolutno oborena su tri nova državna rekorda i to: Milica Ostojić (PK Beograd) na 1.500 kraul u vremenu od 17:07.81, potom apsolutna štafeta PK Proletera (muški) na 4x100 mešovito u vremenu 3:40.28 kao i kadetski rekord koji je postavila kadetska štafeta PK Proletera u istoj trci 4x100 mešovito. Najviše zlatnih medalja u apsolutnoj kategoriji osvojio je PK Proleter (izveštaj), a kompletne rezultate sa prvenstva možete preuzeti OVDE. Najvredniji rezultat ostvario je Čaba Silađi na 100m prsno 943 FINA boda (izveštaj). Foto galeriju sa trećeg dana prvenstva pogledajte u prilogu (Autor: Dragan Nedimović)...\nDrugi dan državnog sa dva nova rekorda\nDrugi dan prvenstva Srbije za KOA u Zrenjaninu proteklo je u znaku obaranja dva državna rekorda u disciplinama 4x200 slobodno (7:36.93) PK Proleter (u muškoj kategoriji) i 4x200 slobodno (8:27.17) PK Beograd (u ženskoj kategoriji). Najvredniji rezultat po FINA bodovina isplivao je Čaba Silađi na 50 prsno u vremenu 0:27.55 što je ukupno 911 bodova. Kompletne rezultate i zapisnik o osvojenim medaljama pogledajte OVDE a rezultate možete pronaći OVDE. Foto galeriju sa drugog dana takmičenja pogledajte u nastavku...\nPSS video kanal - Najzanimljivije trke prvenstva Srbije KOA\nPrvog i drugog dana Zimskog prvenstva Srbije 2010 (KOA) koje se održava u Zrenjaninu u organizaciji PK Proleter, donelo je pored 5 novih državnih rekorda i zaista izvanredne trke u pojedinim disciplinama, posebno se to odnosi na štafete, ali i u pojedinačnim nastupima. Tehnička ekipa PSS video kanala, na čelu sa Draganom Nedimovićem, ovde vam priređuje tri najzanimljivije trke I i II dana Prvenstva i to: 100 m slobodno (muški), 100 m delfin (muški) i 50 slobodno muški.\nPrijava za državno prvenstvo za mlađe pionire\nPrijavni fajl za državno prvenstvo za mlađe pionire koje će se održati takođe u Zrenjaninu za sledeći vikend 27.- 28.03.2010 preuzmite OVDE.


Neplaćene takse „Er Srbije“ kao 6 njenih profita › Made-in-Germany.rs\nNevladina organizacija usmerena na borbu protiv korupcije „Transparentnost Srbija“ (TS) navodi da je ukupan iznos taksi kojih se „Aerodrom Beograd“ odrekao u korist aviokompanije „Er Srbija“ za devet meseci u 2014. godini, šest puta veći od profita tog avioprevoznika ostvarenog u istom periodu.\nTS je stoga ocenila da je takvo odricanje „sporno sa stanovišta kontrole državne pomoći“, prenosi agencija „Beta“.\nNaime, „Er Srbija“ juče je saopštila kako je u 2014. godini ostvarila neto profit od 2,7 miliona eura, kao i da je zabeležila značajan rast u brojnim poslovnim pokazateljima. U tekstu na Fejsbuku TS navodi da ova kompanija dobija državnu pomoć na osnovu ugovora zaključenog između Vlade Srbije i aviokompanija „Etihad“ i „JAT“ o formiranju preduzeća „Er Srbija“.\nTu državnu pomoć odobrila je Komisija za kontrolu državne pomoći, 21. februara 2014. godine u postupku naknadne kontrole.\nKako TS dalje navodi, pored drugih oblika državne pomoći, kao što su subvencije i državni zajmovi, ovim ugovorom je predviđeno i da Vlada Srbije obezbedi odricanje od prihoda od aerodromskih taksi na „Aerodromu Beograd“ tokom 2014. i 2015. godine. Vlada Srbije je na sednici 11. decembra 2014. utvrdila Nacrt sporazuma o otpustu duga između Akcionarskog društva Aerodrom „Nikola Tesla“ i Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj „Er Srbija“. Tada je aerodromu preporučeno da otpusti dug „Er Srbije“ u iznosu od 1.517.334.583,42 dinara (oko 17 miliona dolara po kursu na dan fakturisanja), a TS se pita „postoji li uopšte odobrenje za ovakvu državnu pomoć“.\nKomisija za kontrolu državne pomoći dala je saglasnost na ugovor koji predviđa državnu pomoć Vlade Srbije preduzeću „Er Srbija“, ali se u ovom slučaju prihoda ne odriče vlada, već „Aerodrom“, u kome je Vlada Srbije jedan od akcionara. TS stoga smatra da „Vlada Srbije može kao akcionar samo da preporuči usvajanje sporazuma o otpustu duga, ali ona nije ta koja daje državnu pomoć. Državnu pomoć daje „Aerodrom“, a o dozvoljenosti te državne pomoći Komisija za kontrolu državne pomoći nije raspravljala“.\nInače, Beogradski aerodrom „Nikola Tesla“ objavio je u poslednjem saopštenju da je u poslovnoj 2014. godini ostvario neto dobit od 27.034.163 eura, što predstavlja rekord za 52 godine poslovanja.\n„Euro skaj pas“ Er Srbije za presedanja na dugim linijama\nDogovorena izgradnja prvog srpskog intermodalnog terminala\nOd MiG na 06/03/2015 / Finansije, Investicije, Transport, Usluge / Ostavite komentar\nPomor divljači u lovištu Nove Crnje