10.05.2022 u 21:26\nUkrajina konfiskuje svu rusku imovinu\nKIJEV - Ukrajinska vlada odobrila je danas ukaz kojim se sva ruska imovina na teritoriji Ukrajine prenosi na državu, odnosno na Državno preduzeće „Nacionalni investicioni fond”. Premijer Denis Šmihal naveo je na svom Telegramm kanalu da će Kijev uzeti sve što Rusija poseduje u Ukrajini i iskoristi to da ojača vojsku, podrži ljude i obnovi zemlju. „I predsednik i vlada su više puta govorili da Rusija mora da plati za ono što je uništila u Ukrajini”, poručio je Šmihal, prenosi Ukrinform. On je dodao da Vlada nastavlja da radi sa međunarodnim partnerima kako bi imovina Rusije u drugim državama bila konfiskovana i prebačena za obnovu Ukrajine.\n06.05.2022 u 08:49\nPod lupom poreznika 13.000 građana čija je imovina znatno veća od prihoda\nPoreska uprava je od dana stupanja na snagu Zakona o utvrđivanju porekla imovine i posebnog poreza – 12. marta 2021. do danas – identifikovala 13.000 fizičkih lica čija je imovina daleko veća od prijavljenih prihoda. Za ovih godinu i više dana poreznici su obradila podatke o imovini i prihodima za više od 1,2 miliona fizičkih lica, potvrđeno je juče za „Politiku”. – Upoređivanjem podataka o uvećanju imovine sa prijavljenim prihodima, u ovom trenutku je identifikovano više od 13.000 fizičkih lica, čiji podaci zaslužuju punu pažnju Poreske uprave. To su oni koji su imali uvećanje vrednosti imovine od preko 150.000 evra u posmatranom periodu. Shodno aktuelnom zakonu uslov za pokretanje procesa kontrole je da se u prethodnom postupku učini verovatnim da u najviše tri uzastopne godine, fizička lica\n04.05.2022 u 11:21\nSrbija konačno rekla „stop” hrvatskoj otimačini\nPrivredni apelacioni sud (PAS) doneo je konačnu odluku da odbije priznanje strane sudske presude kojom je Privredna banka Zagreb tražila isplatu troškova postupka koji je Jugobanka vodila pred Trgovinskim sudom u Zagrebu. Time je konačno pokazano crveno svetlo hrvatskom pravosuđu, koje je dosad u mnogim slučajevima legalizovalo otimačinu imovine srpskih preduzeća u Hrvatskoj. To je takođe i poruka da ni druge presude hrvatskog pravosuđa neće biti priznate. Time će biti sprečeno da budžet Republike Srbije bude oštećen za ukupno oko dva miliona evra, i to samo u sporovima Jugobanke, budući da su njeni stečajni poverioci većinom korisnici budžeta. PAS je tokom prethodnih godina ukidao odluke Privrednog suda u Beogradu, kao prvostepenog, i vraćao ih na ponovno odlučivanje. Sada je konačno\n01.05.2022 u 10:13\nVolodin: Recipročno odgovoriti na zamrzavanje ruske imovine\nMOSKVA - Rusija bi trebalo da odgovori recipročno na zamrzavanje ruske imovine od strane nekih neprijateljskih zemalja, objavio je danas predsedavajući ruske Državne dume Vjačeslav Volodin, prenosi Tanjug. „Naše pravo je da preduzmemo simetrične mere prema preduzećima koja posluju u Rusiji, a čiji vlasnici dolaze iz neprijateljskih zemalja koje su protiv Rusije preduzele konfiskaciju imovine”, napisao je Volodin na društvenim mrežama, preneo je Rojters.\n24.04.2022 u 19:27\nUkrajina pregovara sa Zapadom o korišćenju zamrznute imovine Rusije\nVAŠINGTON - Premijer Ukrajine Denis Šmihal rekao je danas da ukrajinske vlasti pregovaraju sa SAD i drugim zapadnim zemljama o korišćenju ruske imovine koju je Zapad zamrznuo. Šmihal je objasnio da je zadatak i cilj pregovora da se pronađe rešenje kako da se zamrznuta sredstva Rusije iskoriste za finansiranje obnove Ukrajine. Ocenio je da je to „veoma važno međunarodno pitanje”, prenosi RIA Novosti. Stejt department i Bela kuća su u subotu saopštili da se Šmihal sastao sa državnim sekretarom Entonijem Blinkenom i američkim savetnikom za nacionalnu bezbednost Džejkom Salivenom u Vašingtonu, kako bi razgovarali o američkoj pomoći njegovoj zemlji i nastavku pritiska na Rusiju. Zapadne zemlje su nakon napada na Ukrajinu uvele oštre sankcije Rusiji, uključujući zamrzavanje deviznih\n16.04.2022 u 23:59\nPoziv institucijama RS da uknjiže imovinu\nOd našeg stalnog dopisnika Banjaluka – „Zakon o nepokretnoj imovini Republike Srpske ostao je na snazi i neophodno je u narednom periodu obezbediti njegovo sprovođenje”, izjavila je predsednica RS Željka Cvijanović. Pojasnila je da to podrazumeva službeničko delovanje na različitom nivou. Lideri vladajućih partija Srpske pozvali su institucije entiteta da počnu da sprovode Zakon o imovini RS, to jest da krenu u proces knjiženja državne imovine. Kako je navedeno posle sastanka lidera i predstavnika šest političkih partija, „vladajuće partije u Srpskoj ostaju pri političkim odlukama na osnovu kojih je donet Zakon o nepokretnoj imovini i zahtevaju od svih organa u Srpskoj, koji su za to operativno zaduženi, da ga provode”. Zvaničnici Vlade RS prethodno su konstatovali da je zakon\n15.04.2022 u 11:33\nSaliven: SAD ne planiraju da vrate zaplenjenu rusku imovinu\nMOSKVA – Vašington ne planira da vrati imovinu oduzetu ruskim biznismenima u okviru najnovijih sankcija uvedenih Moskvi zbog vojne operacije u Ukrajini, izjavio je američki savetnik za nacionalnu bezbednost Džejk Saliven, prenosi Raša tudej (RT). „Naš cilj nije da ih vratimo”, rekao je Saliven u govoru u Ekonomskom klubu Vašingtona, dodajući da će američke vlasti iskoristiti zaplenjenu imovinu „na bolji način”. „Postoje ovlašćenja koja mi imamo, a postoje i druga ovlašćenja koja bismo možda mogli da razvijemo, i to je nešto što aktivno razmatramo”, dodao je on, a prenosi Tanjug. Bela kuća je uvela nekoliko paketa sankcija Moskvi od 24. februara, kada je počela ruska vojna operacija u Ukrajini. U okviru kaznenih mera, američke vlasti su zaplenile rusku imovinu u inostranstvu koja\n14.04.2022 u 19:21\nDodik: Neka je proklet svaki Srbin koji bi u parlamentu BiH raspravljao o državnoj imovini\nBANjALUKA- Predstavnici vladajuće koalicije u Republici Srpskoj uputile su danas zahtev svim organima u ovom BH entitetu da provode Zakon o nepokretnoj imovini, kada taj stupi na snagu. Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik uputio je kletvu svakom Srbinu koji bi raspravljao o zakonu o državnoj imovini u Parlamentarnoj skupštini BiH. „Republički organi i organizacije imaju jasne odgovornosti u tom pogledu. Oni moraju znati da mi ne damo imovinu. Neka je proklet onaj od Srba koji ikada dođe u poziciju da raspravlja o zakonu na nivou BiH”, kazao je Dodik posle sastanka predstavnika vladajuće koalicije u Banjaluci. Prema njegovim rečima, ako se jednom stavi predmet, koji se zove imovina, na zakonodavnu nadležnost Parlamentarne skupštine BiH, koja, kako on navodi, nije nadležna,\n14.04.2022 u 09:56\nZaplenjena imovina Medvedčuka u Ukrajini\nMOSKVA - Državni istražni biro Ukrajine saopštio je da su zaplenjeni stanovi, kuće, automobili i zemljište u vlasništvu šefa političkog saveta ukrajinske partije „Opoziciona platforma - Za život” Viktora Medvedčuka i njegove supruge Oksane Marčenko. Navodi se da je okružni sud Lavova, na predlog Državnog istražnog biroa i kancelarije generalnog tužioca, zaplenio još 154 objekta pokretne i nepokretne imovine narodnog poslanika Ukrajine Viktora Medvedčuka i njegove supruge. Državni istražni biro precizira da je zaplenjeno 26 automobila, 30 parcela zemljišta, 23 kuće, 32 stana, 17 parking mesta i motorna jahta. Dodaje se da je zaplenjen i udeo u kapitalu u 25 kompanija, u vlasništvu Medvedčuka ili njegove supruge, preneo je Tanjug. Šef Službe bezbednosti Ukrajine (SBU) Ivan Bakanov\n09.04.2022 u 18:36\nDodik: Šmit ne može da ukine zakon o imovini RS\nOd našeg stalnog dopisnika Banjaluka – „Predsednica Republike Srpske Željka Cvijanović potpisala je zakone koji se odnose na imovinu na teritoriji tog entiteta i uputila ih na objavljivanje u Službeni glasnik RS”, rekao je Milorad Dodik, član Predsedništva BiH iz RS. Iz Kancelarije visokog predstavnika (OHR) u BiH odmah potom su naveli kako je taj zakon, to jest Zakon o nepokretnoj imovini koja se koristi za funkcionisanje javne vlasti, 5. aprila objavljen u Službenom glasniku RS, ali tvrde da on „ne rešava pitanje raspodele državne imovine”, o čemu, kako navode u saopštenju, treba postići dogovor na nivou BiH. Naime, Skupština RS usvojila je 10. februara Zakon o nepokretnoj imovini koja se koristi za funkcionisanje javne vlasti. Reč je o jednom od koraka koje vlasti tog entiteta\n03.07.2022 u 14:26\nU ponedeljak 4. jula Politika čitaocima poklanja auto-kartu\n03.07.2022 u 14:11\nNesreća u Pakistanu, dvadeset mrtvih, 13 povređenih\n03.07.2022 u 13:37\nDodik: Stradanje na Kozari ne sme biti zaboravljeno\n03.07.2022 u 13:35\nU Srbiji i sutra sunčano i veoma toplo\n03.07.2022 u 12:53\nVulin: Gospodo iz Milovih partija u mafijaškim organizacijama nema ni mišljenja\n03.07.2022 u 12:15\nSandej Tajms: Rat u Ukrajini podelio NATO na tri tabora


Večerašnji Bellator 241 otkazan nekoliko sati prije održavanja\n13. ožujka 2020. 21:42\nBellator 241 priredba ipak se neće održati. Priredba američke promocije bila je danas na rasporedu u Mohegan Sunu u Connecticutu, međutim čelni ljudi promocije odlučili su obustaviti borbe zbog pandemije koronavirusa.\n„Zdravlje i sigurnost svih uključenih u priredbe je bilo i bit će naš glavni prioritet. Nakon što smo pažljivo promotrili i procijenili situaciju po pitanju COVID-19 virusa, Bellator je odlučio odgoditi današnju priredbu“, napisao je Scott Coker na Twitteru.\nOriginalno priredba se je trebala održati u praznoj dvorani bez gledatelja iz sigurnosnih razloga, ali nekoliko sati prije borbe kompletna priredba je odgođena za neki drugi, još uvijek neutvrđeni datum.\nPriredbu je trebala predvoditi borba četvrtfinalna borba turnira perolake kategorije između Patricia Freirea i Pedra Carvalha.


Međunarodni trening „Borba protiv trgovine ljudima“\nU organizaciji Crvenog krsta Srbije, uz podršku UNITAS organizacije, u periodu od 27- 31.07.2018. godine u prostorijama Crvenog krsta Srbije u Beogradu održan je međunarodni trening „Borba protiv trgovine ljudima“.\nTrening je okupio učesnike i volontere iz Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Grčke, Italije, Makedonije i Albanije a prisustvovali su i predstavnici IFRC, EYCC, NGO "Novi put" Mostar, UNITAS i druge. Ispred Društva Crvenog krsta/križa BiH treningu su prisustvovali po jedan predstavnik Crvenog krsta Republike i CKFBiH, te predstavnik Odbora mladih Crvenog krsta i Crvenog polumjeseca Evrope i Centralne Azije iz BiH.\nUčesnici su imali priliku da se, kroz tematski pripremljene radionice, edukuju zahvaljujući timu za prevenciju trgovine ljudima Crvenog krsta Srbije. Tokom radionica su se upoznali sa osnovama i sadržajem programa, a kroz organizovan rad po grupama vršena je analiza filmova rađenih kao preventivni materijal. Svim učesnicima je podijeljen edukativni i informativni materijal koji će im pomoći da nastave sa razvijanjem programa u svojim nacionalnim društvima.\nUčesnici treninga su kroz prezentacije predstavili i aktivnosti mladih nacionalnih društava iz kojih dolaze i ta iskustva podijelili sa drugima.\nPosljednji dan treninga bio je posvećen pripremi i zajedničkom obilježavanju Svjetskog dana borbe protiv trgovine ljudima na Adi Ciganliji, gdje su učesnici treninga zajedno sa volonterima Crvenog krsta Srbije i predstavnicima drugih nevladinih organizacija, sproveli preventivnu kampanju u sklopu koje su organizovane i aktivnosti za djecu sa ciljem podizanja svijesti o ovoj problematici.\nU sklopu ovog međunarodnog treninga, organizovan je obilazak grada Beograda i zajednička svečana večera za sve učesnike.


Autor:\tRedakcija April 15, 2019\t0\nSarajevo, 15. april 2019. (MINA) – Reisu-l-ulema Islamske zajednice u BiH dr. Husein ef. Kavazović na poziv Ministarstva vakufa i islamskih pitanja od 14. do 17. aprila boravi u radnoj posjeti Državi Katar.\nDanas 15. aprila, sastao se sa ministrom Ministarstva vakufa i islamskih pitanja gospodinom Gajsom bin Mubarekom el-Kuvarijem kojem se još jednom zahvalio na podršci koju ovo ministarstvo i Država Katar pružaju Bosni i Hercegovini i Islamskoj zajednici. Na sastanku u zgradi Ministarstva posebno je istaknuto obostrano zadovoljstvo realizacijom projekta izgradnje ali i ceremonijom otvaranja zgrade Gazi Husrev-begove biblioteke. Tokom sastanka razgovaralo se i o nastavku saradnje između Ministarstva i Islamske zajednice na svim poljima.\nU pratnji reisu-l-uleme u zvaničnoj posjeti Kataru borave direktor Vakufske direkcije Islamske zajednice u BiH, dr. Senaid Zajimović, rukovodilac Ureda za društvenu brigu pri Rijasetu IZ u BiH, Ibrahim Malanović, te Vesim Subhi, stručni saradnik za odnose sa muslimanskim državama.\n« Obnovljena Šarena džamija u Travniku Radna posjeta direktora Hodžića fakultetima Islamske zajednice »


Prezentacija studije o odnosima između kosovskih proizvođača i lanaca maloprodaje | Promoting Private Sector Employment\nPrezentacija studije o odnosima između kosovskih proizvođača i lanaca maloprodaje\n12. oktobra 2017. godine, Proizvodni Klub Kosova je organizovao konferenciju na visokom nivou sa glavnim ciljem intenziviranja javno-privatnog dijaloga radi poboljšanja odnosa između lokalnih proizvođača, prerađivača i lanaca maloprodaje.\nObraćajući se učesnicima konferencije, Premijer Kosova Ramush Haradinaj izjavio je da vlada koju on vodi namerava da pronalazi “instrumenata koji će lokalne proizvođače postaviti u jednaku situaciju sa proizvođačima iz regiona i šire”.\nPremijer Haradinaj i Predsednik proizvodnog kluba Kosova Astrit Shabani, potpisali su Memorandum o osnivanju Kancelarije proizvođača pod pokroviteljstvom kabineta Premijera.\nDrugi deo konferencije bio je posvećen detaljnoj prezentaciji nalaza i preporuka istraživačke studije “Odnosi između proizvođača i trgovaca na malo” koju je sproveo Institut Riinvest i podržala Švajcarska agencija za razvoj i saradnju. Glavni cilj ove studije je procena preovladajućih pitanja na Kosovu između maloprodajnih lanaca i lokalnih proizvođača /prerađivača, sa posebnim naglaskom na sektor prerade hrane i preporučuje efikasne mere za sprečavanje nepoštenih poslovnih praksi koje mogu ugroziti lokalne proizvođače.


KO HOĆE U SUPERLIGU LETI IZ SVIH TAKMIČENJA! UEFA se oglasila i najavila DRASTIČNE kazne! - Informer\nEvropska kuća fudbala oglasila se povodom priča o Superligi\nSve više se trese evropsko tlo zbog promena u fudbalu. Ometnici su rešeni da formiraju Evropsku Superligu, a UEFA se grčevito bori da se to ne desi.\n- UEFA i čelnici La Lige, Premijeršipa i Serije A su dobili informacije da pojedini engleski, španski i italijanski klubovi planiraju da objave početak zatvorenog takmičenja, takozvane Superlige. Ako bi se to dogodilo želimo jasno poručimo da će UEFA i ovi nacionalni savezi i lige, ali takođe i FIFA i svi naši članovi biti ujedinjeni u nastojanjima da stopiraju ovaj cinični projekat. Ovo je projekat koji se zasniva samo na interesu tih klubova u vremenu kada je društvu solidarnost potrebna više nego ikad. Razmotrićemo sve mere koje su nam dostupne na svim nivoima, pravnim i sportskim, da sprečimo da se ovo takmičenje dogodi. Fudbal se zasniva na otvorenim takmičenjima i sportskim zaslugama i ne može biti drugačiji. Kao što je ranija najavila FIFA i šest konfederacija, pomenutim klubovima biće zabranjeno da igraju bilo koje domaće, evropsko ili svetsko takmičenje. Igračima ovih klubova može biti uskraćena prilika da predstavljaju svoje reprezentacije. Zahvaljujemo se klubovima u drugim zemljama, posebno Francuskoj i Nemačkoj, koji su odbili da potpišu ovaj dokument za Superligu. Pozivamo sve ljubitelje fudbala, navijače i političare da nam se pridruže u borbi protiv ovog projekta koji je najavljen. Ovo uporno bavljenje isključivo zastupanjem sopstvenih interesa malog broja klubova traje predugo. Dosta je bilo s tim - navodi se u saopštenju UEFA.\nUEFA već neko vreme radi na promeni formata Lige šampiona, a promocija novog je zakazana na ponedeljak, koji bi trebalo da počne da se primenjuje od sezone 2024/25.\nFudbal sport Liga šampiona UEFA Evropska Superliga


Poznati australijski motivacioni govornik srpskog porekla Nik Vujičić promovisao je svoju novu knjigu „Ostanite jaki“ o vršnjačkom nasilju, u izdanju Vulkan izdavaštva.\nPrema rečima autora, knjiga „Ostanite jaki“ govori o pravim vrednostima, ljubavi i poštovanju ljudi jednih prema drugima i dodao da se nada da će inspirisati promene u školama i dati više nade mladim ljudima.\n„Ko god da ste i koliko god da imate godina nikad se nećete sresti sa mogućnostima i novim šansama u životu bez protivljenja, maltretiranja sa strane i odbijanja“, rekao je Vujičić.\n„Ne možemo da izbegnemo bol, kao ni izazove i iskušenja, ali možemo da naučimo iz njih“, rekao je Vujičić.\nU knjizi, Vujičić „daruje“ strategije pomoću kojih se mogu razviti sistem za odbranu od nasilnika kako bi se nosili sa tim problemom tako što ćete postati jači, i spolja i iznutra.\nVulkan izdavaštvo već je objavio tri Vujičićeve knjige, „Živeti slobodno“, „Nezaustavljiv“ i „Ljubav nađe put“, kao i knjigu Nikovog oca Borisa Vujičića.


Zbog visokih temperatura apel poslodavcima da zaštite radnike - Portal 072info\nZbog visokih temperatura apel poslodavcima da zaštite radnike\n23. Juna 2017. Vrijeme objave: 15:40 sati\nMinistarstvo rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske apelovalo je danas na sve poslodavce da, zbog izuzetno visokih temperatura vazduha, izvrše preraspodjelu radnog vremena i tako zaštite zdravlje radnika, javlja Anadolu Agency (AA).\nKako se navodi u saopštenju ministarstva s obzirom da u zakonodavstvu RS-a nisu propisani minimalni zahtjevi u pogledu uslova rada radnika na otvorenom u nepovoljnim mikroklimatskim uslovima – kao što je velika vrućina, a ni pri kojim bi uslovima poslodavci trebali da obustave radove jer postoji opasnost po život i zdravlje radnika, Milenko Savanović, ministar rada i boračko-invalidske zaštite pozvao je poslodavce RS-a da radno vrijeme na otvorenom prilagode vremenskim uslovima i tako zaštite zdravlje svojih radnika.\n“Nesporno je da učestale vrućine utiču na zdravlje radnika, posebno onih koji rade na otvorenom i duže vrijeme su izloženi suncu zbog obaveza prema poslu, zbog čega dolazi do pada koncentracije u radu i mogućnosti povrjeđivanja radnika”, naveo je Savanović.\nApelovao je na poslodavce da primjene međunarodni standard ISO 7243 koji definiše uslove i kriterijume izvođenja radova u uslovima visokih teperatura, a čija je jedna od mjera izbjegavanje rada u najtoplijem dijelu dana. Pozavo je poslodavce da izvrše preraspodjelu radnog vremena, te da se radnici ne nalaze na otvorenom u najtoplijem dijelu dana te napomenuo da i za rad u zatvorenim prostorijama treba obezbijediti rashlađivanje prostorija kako bi se zaštitilo zdravlje radnika.\nPreporuke za poslodavce u skladu sa mežunarodnim standardom, kako se navodi u saopštenju ministarstva su organizacija posla, što obuhvata preraspodjelu radnog vremena, rotacija poslova, izbjegavanje rada u najtoplijem dijelu dana, odnosno od 11 do 15 časova, uvođenje dodatne radne snage kod ekstremnih uslova, osiguranje odgovarajuće rashlađene prostorije za odmor, te nošenje lagane zaštitne odjeće i obuće.\nSavanović je uvjeren da će preraspodjelom radnog vremena poslodavci prepoznati svoj interes i istovremeno pokazati razumijevanje i solidarnost sa zaposlenim, a na taj način zaštiti zdravlje svojih radnika.\nNSBiH: Ne možemo tolerisati narušavanje pravila jer odgovaramo UEFA-i


Uz „Dunav osiguranje“ do uspešne proizvodnje - Biznis i Finansije\nHome\tPromo\tUz „Dunav osiguranje“ do uspešne proizvodnje\nUz „Dunav osiguranje“ do uspešne proizvodnje\n„Intenzivno razvijamo ovu vrstu osiguranja i premija raste iz godine u godinu. Ove godine uspeli smo da ostvarimo premiju od 750.000 KM i očekujemo da će naredne godine biti duplo veća nego sada“, kaže Popović. Ističe da na teritoriji Hercegovine imaju nekoliko velikih osiguranika, te da je uglavnom reč o poljoprivrednicima koji imaju zasade višnje, ali i o nekoliko vinara. Cilj radionice je, kaže, da im ukažu na činjenicu da osiguranje nije trošak već investicija, i da će se njihov trud sigurno isplatiti ukoliko svoju proizvodnju zaštite od brojnih rizika. Istakao je i da u saradnji sa Agrarnim fondom\nGrada Trebinja nastoje da poljoprivrednicima putem projekata približe usluge osiguranja, a velika prednost je i to što resorno ministarstvo subvencioniše premije sa 50 odsto. Popović kaže da u saradnji s tim fondom u Trebinju pripremaju ponudu osiguranja za narednu sezonu, koja će biti od velike koristi, naročito manjim poljoprivrednicima. Iako je u Hercegovini fokus na osiguranju vinograda, vinove loze, kako stabla tako i ploda, ali i same imovine. Kompanija „Dunav“ takođe pruža i mogućnost osiguranja ostalih voćarskih kultura, ali i stočnog fonda. Popović ističe da je prošle godine visina štete samo na jednom zasadu pod višnjama iznosila čak 100.000 evra.\nNema uspešne poljoprivredne proizvodnje bez osiguranja\nVažno je da proizvođači imaju nekog ko će stati iza njihove poljoprivredne proizvodnje


Redakcija 30.10.2020 08:20\nAmerički bruto domaći proizvod je u trećem kvartalu ove godine porastao za rekordnih 33,1 posto u odnosu na isti period prošle godine, izvijestilo je Ministarstvo trgovine.Tromjesečje prije ovog smatralo se najgorim u američkoj historiji (imali su pad od 31,4 posto), no nakon što su krenula postepena otvaranja u saveznim državama počeli su da se bude i ljudi i trgovina. To je dovelo do najvećeg porasta američke privrede od 1947. godine, otkako vlada prikuplja te podatke.\nPrethodni rekord je zabilježen nakon Drugog svjetskog rata, u prvom kvartalu 1950. godine i bio je to privredni rast od 16,7 posto, piše CNBC.\nPrve procjene američkog Ministarstva trgovine govore da je privreda u velikoj mjeri nadoknadila ogromne gubitke koje su zabilježili tokom početnog vala pandemije i lockdowna.\nInteresantno je da podaci dolaze pet dana uoči američkih izbora s obzirom na to da ovakvi rezultati idu u prilog Donaldu Trumpu, pogotovo jer ga je suparnički kandidat Joe Biden kritikovao da je zemlju odveo u propast zbog lošeg upravljanja krizom.\nČinjenica je da brojevi pokazuju da se američka ekonomija doista snažno oporavila nakon što su ukinute restriktivne mjere, to je naravno primijetio i Trump što je i prokomentarisao na svom Twitteru.\nPrethodni članakItalijansko selo Santo Stefano plaća ljudima da dosele\nNaredni članakĆevapi na 30. mjestu najboljih tradicionalnih jela na svijetu, na ljestvici i Sarajevo


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Firma Veselinovića i Radoičića kupila “Novi Pazar put”\nKompanija “Inkop” iz Ćuprije, na čijem čelu su kontroverzni biznismeni, braća Zvonko i Žarko Veselinović, kao i Milan Radoičić, kupila je “Novi Pazar put”, saznaje radio Sto plus.\nPromena vlasništva, o kojoj se mjesecima u Novom Pazaru govorilo, zvanično je zabilježena i u Agenciji za privredne registre gdje je “Inkop” 6. januara upisan kao vlasnik 100 odsto kapitala jedne od najvećih kompanija u ovom dijelu Srbije.\nPrije nego je “Novi Pazar put” i zvanično dobio nove vlasnike došlo je i do promjene na čelu te kompanije, jer je početkom novembra za direktora postavljen Aleksandar Grbović, bivši upravnik Kazneno-popravnog zavoda Niš.\nTo preduzeće, kao dio konzorcijuma, dobilo je posao izgradnje deonice Ljig – Preljina, na Koridoru 11, vrijedan 60 miliona eura.\nNjegovi vlasnici povezivani su sa raznim aferama, a protiv njih su vođeni brojni sudski postupci zbog izvršenja različitih krivičnih dijela.\nLitl born 9. Januara 2020. At 19:17\nTo mi iz Pazara znamo jos od ljetos.


Vreme 1330 - Ekonomske i finansijske posledice: Bez panike\nPAD FUNTE: Banka Barklis\nNagli pad akcija banaka i britanske funte je očekivan. Šta će biti dalje, niko ne zna\nNakon vesti da je Velika Britanija izglasala izlazak iz Evropske unije preovladao je osećaj šoka. Stepen zbunjenosti se pojačavao, pogotovo nakon izjave premijera Dejvida Kamerona da podnosi ostavku u oktobru i da će tek njegov naslednik voditi pregovore o izlasku. Samo pre godinu dana isti taj Dejvid Kameron je odneo ubedljivu pobedu na izborima, kao prvi premijer Konzervativne partije koji je uspeo da uspostavi jednopartijski kabinet od 1992. godine. London je samo dan nakon izbora nove vlade u proleće 2015. proglašen za ekonomski centar sveta, nadmašivši Njujork za nekoliko poena kao najpovoljnija destinacija za poslovne poduhvate, što je uticalo na rast vrednosti nekretnina u opsegu 20 do 30 posto na godišnjem nivou. Odmah nakon objavljivanja rezultata referenduma, vodeće agencije za nekretnine su saopštile da su tekući prodavci stavili svoje odluke na stendbaj u strahu od pada cena.\nPosle Brexita nameće se pitanje šta će biti sa finansijskom industrijom u Londonu, da li će pad ekonomske aktivnosti dovesti do gubitka poslova i smanjene aktivnosti klijenata usled nejasne situacije u periodu koji nastupa. Pregovori o izlasku će potrajati najmanje dve godine, nakon kojih će uslediti dugi pregovori o novom ekonomskom režimu.\nBANKE NAJAVLJUJU ODLAZAK: Vodeće finansijske institucije su najavile mogućnost premeštanja radne snage u druge evropske gradove. "Morgan Stenli", jedna od vodećih američkih banaka, samo nekoliko sati nakon objavljivanja rezultata spomenula je Frankfurt kao potencijalnu destinaciju, dok je HSBC, jedna od najvećih britanskih banaka, koja vuče korene iz Azije, spominjala Pariz.\nS ekonomske tačke gledišta, finansijske institucije ne moraju čak ni da premeštaju radnu snagu, dovoljno je premestiti opise poslova i zaposliti lokalnu ili regionalnu radnu snagu. Ta bojazan od pojave tehnoloških viškova trenutno vlada britanskom prestonicom. Ukoliko prilikom dogovora o razvodu VB ne zadrži pristup jedinstvenom evropskom tržištu, zasigurno je da će klijenti vodećih finansijskih institucija, poput multinacionalnih evropskih korporacija, tražiti alternative u partnerima koji mogu da obavljaju poslove bez dodatnih kriterijuma, kao na primer bescarinsko kretanje robe i usluga u okviru jedinstvene ekonomske zone.\nMeđutim, poslodavci globalnih finansijskih institucija pre donošenja takvih strateških odluka moraju uzeti u obzir prava radnika u drugim evropskim metropolama. U kapitalističkom Londonu je bilo jednostavno: ukoliko radnik ne ispuni plan i program u okviru svoje pozicije, čeka ga paket u fizičkom i u ekonomskom smislu reči – jedan paket sa stvarima sa kojima može da napusti prostorije kompanije, dok drugi paket obuhvata otkaznu otpremninu koja pokriva mesečnu platu za godinu radnog iskustva. U evropskim zakonodavstvima pravima radnika je posvećena veća pažnja. Nije jednostavno ugasiti određenu granu poslovanja na osnovu loših rezultata ili pada produktivnosti. To može zadati dodatnu glavobolju menadžerima finansijskih institucija, jer se može reflektovati na finansijske rezultate poslovanja kompanija.\nRELATIVNO STABILNO: Na početku prve radne nedelje nakon ulaska u novu realnost, evidentno je da nema panike u finansijskom sistemu. Zabeleženi pad cena akcija britanskih banaka, koje su izgubile 40 milijardi tržišne vrednosti na dan kad su objavljeni rezultati, sasvim je očekivan. Blok za izlazak je očigledno potcenio negativne posledice. Na primer, Kraljevska banka Škotske je spasena tokom svetske ekonomske krize intervencijom vlade Ujedinjenog Kraljevstva, dakle kroz budžet vlade, indirektnom podrškom poreskih obveznika. Ova finansijska institucija je u ponedeljak 27. juna izgubila 6,5 milijardi tržišne vrednosti padom vrednosti svojih akcija, dok su akcije najveće britanske banke Barklis istog dana suspendovane za trgovinu usled velike volatilnosti i pada od 30 odsto vrednosti.\nPad funte od 15 odsto takođe je bio u okviru očekivanog. Stiče se utisak da je nakon turbulencija u jeku svetske finansijske krize 2008. godine, globalni finansijski sistem postao prilično pripremljen za svaku novu kriznu pojavu. Kao primer naučene lekcije treba navesti da je Banka Engleske (Bank of England) već jutro posle referenduma obezbedila dodatna sredstva u iznosu od 250 milijardi funti kako bi zagarantovala stabilnost bankarskog sistema. Britanske banke trenutno poseduju preko 600 milijardi kvalitetnih likvidnih aktiva i sve su prošle stres-test centralne banke u slučaju ovakvog referendumskog rezultata.\nDanas se žitelji Londona pitaju šta će biti sa cenama robe i usluga koje se uvoze iz Evropske unije. Ukoliko Britanija izađe iz jedinstvenog evropskog ekonomskog prostora, usled dodatnih uvoznih tarifa doći će do porasta cena uvozne robe, pretežno hrane, elektronike i automobila. To će dovesti do porasta inflacije u sistemu. Ukoliko do te inflacije dođe, Banka Engleske će morati da poveća kamatne stope, koje su na istorijski niskom nivou već gotovo jednu deceniju (0,5 odsto). To će dovesti do porasta troškova servisiranja stambenih i drugih kredita na kojima počiva srednja klasa. Zato se organizuju protestne šetnje i peticije kako bi London dobio specijalni status pridruženog člana ujedinjenih država Evrope.\nProces uspostavljanja novog međunarodnog ekonomskog sistema biće dug i kompleksan. Najveću korist od toga će imati pravnici. Na kraju krajeva, Švajcarska, koja je deo Evropske ekonomske unije, decenijama je radila na uspostavljanju bilateralnih dogovora u raznim domenima sa zemljama članicama, što znači da ne postoji gotov model koji se može prepisati i primeniti na novonastalu situaciju.\nAutor je investicioni bankar, predavač na Zagrebačkoj školi ekonomije i menadžmenta (ZSEM) i saradnik u Said Business školi pri Univerzitetu Oksford\nTehnološki beg od Brexita


Junaci vinograda - Klet Brda\nŽiveti sa zemljom\nVinogradarstvo je u Brdima način života. Skoro svaka briška porodica obrađuje manji vinograd, u kojem su posađene i trešnje i masline. Zašto to radimo? Zato što su tako živeli naši očevi, dedovi i pradedovi. Ljubav i duboka predanost našoj prekrasnoj Zemlji duboko je usidrena u srcu svakog Brica i ništa joj ne može nauditi.\nU proseku, svaka porodica obrađuje površinu od 2-3 ha, uglavnom na strmim padinama, gde ne postoji mogućnost navodnjavanja ili mašinskog rada. Upravo zbog toga većina poslova u vinogradima mora biti obavljena ručno – sa velikom pažnjom posvećenom prirodnim ciklusima, što takođe znači i pažljivo praćenje kvaliteta. Iako je to zahtevno i nije uvek ekonomski održivo, imaju zemlja, vinogradarstvo i vino neverovatnu emotivnu vrednost.\nKapljanje tradicije i vetar savremenosti\nTajna, kako brinuti o vinogradu, prenosi se sa kolena na koleno – neusiljeno, prirodno, sa strpljenjem i ljubavlju. Proces smene generacije u vinogradu je dugotrajan, jer mlađi moraju postepeno da osvoje tradicionalne veštine predaka, da ih prihvate – u međuvremenu stiču nova znanja u obrazovnim ustanovama. Mogli bismo reći da je proizvodnja grožđa i vina u Brdima stalno kapljanje tradicije, koje se poboljšava savremenim znanjem.


Najavljena dogradnja objekta Fakulteta tehničkih nauka u Čačku\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 11.Jun.2020, 16:03\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević najavio je danas u Čačku dogradnju objekta Fakulteta tehničkih nauka u tom gradu, kroz izgradnju nove lamele, kao i rekonstrukciju i energetsku sanaciju postojećeg objekta.\nŠarčević je kazao da je započet projekat proširenja zgrade fakulteta, kao i da će taj objekat biti proširen za 3.000 kvadrata.\n"Čačak postaje grad znanja i nauke, dokaz za to je i novi Tehnološki park", izjavio je Šarčević, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << navedeno je u saopštenju Ministarstva.\nMinistar prosvete pohvalio je rad fakulteta i visoke škole tokom nastave na daljinu zbog epidemije korona virusa i ocenio da su se nastavnici, profesori i studenti brzo prilagodili takvom načinu rada.\nŠarčević je zajedno sa čelnicima grada posetio i Medicinsku školu, kao i Osnovnu školu "Ratko Mitrović".\n"Sa vama, kao strukovnom školom, možemo da se hvalimo. Vidim da ste iskoristili svaki metar, kako bi učenicima omogućili praksu koja im je potrebna", rekao je ministar.\nNakon obilaska Medicinske škole, Šarčević je ukazao na to da je potrebno da se obnovi računarska oprema i najavio da će ta škola dobiti novu kompjutersku opremu.\nU Osnovnoj školi "Ratko Mitrović" u toku je potpuna rekonstrukcija objekta, a sredstva je obezbedila Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima.\nTokom rekonstrukcije biće urađeni i sportski tereni, a prema ministrovim rečima, to je važno za mlade generacije koje dolaze kako bi imale sve neophodno za sportske aktivnosti.\n"U poslednje četiri godine za rekonstrukcije škola i domova za smeštaj učenika i studenata utrošeno je 300 miliona evra", istakao je ministar i najavio da će biti novih grantova za poboljšanje infrastrukture obrazovnih ustanova.\nGradonačelnik Čačka Milun Todorović naglasio je da postoji sjajna\nsaradnja Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i grada Čačka i kao jedan od dokaza za to naveo izgradnju učeničkog i dogradnju studentskog doma.\nTodorović je naveo da lokalna samouprava zajedno sa Ministarstvom ulaže u infrastrukturu osnovnih i srednjih škola, kao i visokoškolskih ustanova.\nMinistar Šarčević posetio je danas i Osnovnu školu "Mito Igumanović" u Kosjeriću.\nU razgovoru s direktorima osnovnih i srednjih škola, predsednikom opštine i predstavnicima školske uprave, Šarčević je dogovorio da u srednjoj školi i dalje ostanu dva odeljenja ekonomskog tehničara.\nTokom posete Tehničkoj školi u Požegi, Šarčević je naveo da se taj centar proslavio svojim radom, dodaje se u saopštenju Ministarstva.\nŠarčević: Od septembra predmet Digitalni svet u prvom razredu\nIzvor: NoviMagazin.rs, 12.Jun.2020, 15:07\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević najavio je da će od septembra u prvi razred osnovne škole biti uveden predmet "Digitalni svet"...Kako je saopštilo resorno ministarstvo, Šarčević je posle obilaska obrazovnih ustanova u Užicu naveo da je Srbija jedna od retkih...


Vreme 1131 - Evropa – Kriza socijaldemokratije: Crveni i zver\nEvropa – Kriza socijaldemokratije >\nCrveni i zver\ndr michael ehrke\nDa su socijaldemokratske i socijalističke partije u dubokoj krizi moglo je da se vidi i na kongresu Socijalističke internacionale u Kejptaunu, održanom krajem prošle nedelje, kome je prisustvovao i predsednik Demokratske stranke Boris Tadić. Koliko je duboka kriza identiteta evropskih socijaldemokrata? Da li imaju odgovor na neoliberalistički pristup rešavanju problema svetske ekonomske i finansijske krize? Šta evropske socijaldemokrate spaja, a šta ih razdvaja, da li socijalna država izumire i da li su evropske socijaldemokratske partije u stanju da se bore za svoje izvorne vrednosti\nStvari ne stoje dobro za evropsku socijaldemokratiju. Socijaldemokrate su na vlasti u samo šest od 27 država Evropske unije, tek se 20 procenata poslanika u Evropskom parlamentu ubrajaju u socijaldemokrate. Pobeda Fransoa Olanda u Francuskoj uliva, doduše, novu nadu, ali je isuviše rano da se konstatuje obrt političkog klatna. Jer, kriza evropske socijaldemokratije se ne ogleda u prvom redu u parlamentarnim većinama i osvajanju vlasti, ona se pre svega manifestuje u gubitku političko-kulturološke hegemonije. Kriza evropske sicijaldemokratije je, drugim rečima, kriza socijaldemokratskog diskursa. Pod "diskursom" ne podrazumevamo izrađene političke programe, već "pogled na svet" – šta treba smatrati ispravnim, razumnim i primerenim (Benjamin Mikfeld, Stari i novi putevi iz velike krize, Denkwerk Demokratie, avgust 2012). Diskursi redukuju kompleksnost, oni definišu "opšti interes", proizvode očekivanja, iz njih proizlaze obećanja, oni lociraju duboko ukorenjene strahove, nadu i poglede na svet, često u vezi sa političkim mitovima i velikim i malim pričama. Pritom, realnopolitički odnos snaga i diskursna hegemonija vremenski mogu da budu relativno daleko razdvojeni. Tako je šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka skoro u čitavoj Evropi dominirao socijaldemokratski diskurs, iako su većinu vlada činile konzervativne partije. Na prelasku u drugi milenijum bilo je obrnuto: u većini evropskih zemalja na vlast su došle socijaldemokratske partije, ali je uprkos tome dominantan diskurs bio neoliberalan. Većina tih socijaldemokratskih partija – kao Laburistička partija pod Tonijem Blerom ili Socijaldemokratska partija Nemačke pod Gerhardom Šrederom – svoju politiku su prilagodile vladajućem neoliberalnom diskursu (pod sloganom "treći put"). A u Nemačkoj se sa energetskom prekretnicom 2011. godine – sa izlaskom iz atomske i energije fosilnih goriva – iznenada probio "zeleni" diskurs, iako su zeleni po snazi tek treća po redu politička partija.\nU postojećim okolnostima borba za političko-kulturološku hegemoniju u Evropi vodi se oko definicije evropske krize i određivanja puteva, kojima bi iz krize trebalo da se izađe. U tom okršaju je konzervativnim-neoliberalnim snagama pošao za rukom zadivljujući potez. Činilo se da je izbijanje globalne finansijske krize 2007-2008. godine neoliberalnom načinu razmišljanja zadalo težak udarac: deregulacija finansijskih tržišta koju su sproveli neoliberali dovela je do špekulativnog haosa koji je pretio da čitavu svetsku privredu povuče u ambis. Nezavisno od partijsko-političkog opredeljenja sve evropske vlade na krizu su odgovorile etatističkom politikom, to jest podržavljenjem, ili pak preuzimanjem (bail-out) banaka i "kenzijanskim" spasavanjem konjukture. Tek dve godine kasnije se globalna privredna i finansijska kriza pretvorila u "krizu evra", to jest u dužničku krizu evropskih država. Države su navodno živele "iznad svojih mogućnosti" i neodgovorno se zaduživale. U toj konstataciji su neoliberali prividno našli potvrdu za svoj osnovni motiv – da države treba da se drže podalje od privrede i da se ne mašaju u funkcionisanje slobodnih tržišta. Izlazak iz krize dosledno se vidi u politici stroge državne štednje, koja – po cenu duboke recesije – počiva na demontiranju države i razgradnji osnovnih socijalnih dostignuća (kao što su sindikalna prava).\nKO KOGA VARA: Neoliberalan motiv nije ponovo ojačao zahvaljujući svom ekonomskom utemeljenju: ekonomski gledano je definicija krize pogrešna, jer (sa mogućim izuzetkom Grčke) nije zaduživanje država izazvalo krizu, već prezaduženost banaka, preduzeća i privatnih domaćinstava, za koje su onda države morale da podmeću leđa. Snaga tog motiva krije se u tome što se stanje evropske makroekonomije poistovećuje sa privrednim razumevanjem "običnih građana" – u Nemačkoj su metafora za to čuvene "švapske domaćice" – i što se tako u zemljama na severu evrozone izaziva osećaj da su prevareni i da ih i dalje varaju, kada ono što plaćaju odlazi u "rupu bez dna". U igru se uvodi i prividno socijalni element: neki Španci su daleko bogatiji od većine Nemaca koji sada treba da plaćaju za to, da španski superbogataši i dalje ne bi morali da plaćaju poreze. Na drugoj strani – u južnim zemljama evrozone – politika stroge štednje poima se kao spoljna prisila – naročito od strane Nemačke – koja pogotovo pogađa one koji u prošlosti jedva da su živeli "iznad svojih mogućnosti" – radnike, penzionere i korisnike socijalne pomoći. Neoliberalna definicija krize i izlaska iz krize unutar Evrope automatski izaziva nesolidarnost koja razara "evropski projekat", ma kako on bio koncipiran.\nŠta evropska socijaldemokratija suprotstavlja ovom neoliberalnom tumačenju i kriznoj politici? Po pravilu se argumentuje da se uzroci za prezaduženost država kriju u zakazivanju tržišta, te da je po uvođenju zajedničke valute neophodna zajednička koordinacija privredne i finansijske politike. "Zajednička koordinacija" je, međutim, projekat budućnosti, dok aktuelna kriza zahteva brzo rešavanje problema. Pritom, naizgled tehnički izraz "koordinacija" prikriva suštinu, a to je da je EU i dalje savez nacionalnih država, koje su jedna drugoj konkurencija. U slučaju sukoba preference nacionalnih država imaju prednost nad evropskim, a i socijaldemokratske partije su pre svega ukorenjene u nacionalnim državama. Socijaldemokratija, doduše, za razliku od neoliberalnog diskursa s pravom zahteva evropsku solidarnost, ali čim bi ona u krizi postala konkretna – u obliku zajedničke garancije za dugove, evroobveznica ili u formi kupovine državnih obveznica od strane Evropske centralne banke – socijaldemokratija, pre svega na severu evrozone, imala bi savršen recept da izgubi sledeće izbore.\nSocijaldemokratski diskursi u Evropi počivaju na nacionalnoj osnovi. Navešću četiri takva diskursa, koji su – iako mogu da budu kontradiktorni – prisutni u evropskoj socijaldemokratiji, mada u različitim zemljama imaju različitu težinu.\nNACIONALNA SOCIJALDEMOKRATIJA: Prvi diskurs je nacionalan. On se zasniva na ponosu na dostignuća sopstvene nacije u prošlosti, ili na očuvanju istog do danas uprkos globalizaciji. U Nemačkoj taj nacionalni diskurs ima produktivističku crtu i može da se svrsta pod naslov Made in Germany. Tu izbija ponos na mesto u kome se industrija nalazi, koja spoljnoprivredni uspeh povezuje sa visokim socijalnim standardima – visoka produktivnost, visok kvalitet, visoka primanja. Taj diskurs je usmeren kako protiv "anglosaksonskog" finansijskog kapitalizma tako i protiv istočnoazijskog "jeftinog uvoza".\nU Francuskoj je nacionalni diskurs socijaldemokratije više državno-politički određen, on naglašava slavnu prošlost, civilizacijska dostignuća i visokotehnološki domet koji pre svega podstiče država. Nemačke i francuske socijaldemokrate mogle bi da budu saglasne što se tiče nekada idealizovanog "rajnskog" kapitalizma, što znači kapitalizma koji koordiniraju velika preduzeća, banke, sindikati i država. U skandinavskim zemljama i Holandiji temelj nacionalnog socijaldemokratskog diskursa su visok društveni standard i politički sistem blizak građanima. Ovaj niz bi mogao da se nastavi i precizira. Tek, u okviru tog diskursa evropska kriza se dovodi u vezu sa tim da je sopstvena zemlja pod pritiskom globalizacije navodno morala da odstupi od svojih vrlina (u Nemačkoj se relativno povoljna situacija dovodi u vezu sa tim da zemlja nije odstupila od svojih vrlina), da je morala da se pokori diktatu anglosaksonskog finansijskog kapitalizma.\nKRITIKA GLOBALIZACIJE: Drugi diskurs kritikuje globalizaciju. On polazi od toga da je nekada bilo "zlatno doba" u kome je kapitalistička zver bila zatvorena u kavez socijaldemokratske regulative. U to zlatno doba kapitalizam su pratili socijalna dostignuća, razgrađivanje nejednakosti i suodlučivanje zaposlenih. Ali je onda osamdesetih godina prošlog veka zver provalila iz kaveza i opustošila državne regulatorne i sigurnosne sisteme. Zadatak socijaldemokratije je sada da ponovo uhvati monstruma, da kapitalizam "pripitomi" ili "obuzda". Pritom je suštinski zadatak socijaldemokratije da ponovo stvori uslove za "dobar rad", to jest za dobro plaćen, individualno zadovoljavajuć i socijalno obezbeđen rad. Taj zadatak može da se ispuni kada se ponovo uspostavi primat politike nad tržištem.\nU slučaju Evrope taj diskurs može da se razdvoji. Prva opcija je da je EU instrument tržišta i globalizacije i da samo nacionalna država sa regenerisanim nadležnostima može ponovo da uspostavi pripitomljen, politički i socijalno regulisan kapitalizam. Druga opcija zagovara dalji razvoj ili promenu EU u "socijalnu uniju", koja bi trebalo da preuzme i izjednači socijalne nadležnosti nacionalnih država. Za taj diskurs je postojeća kriza logičan rezultat razvoja proisteklog iz neoliberalizma. Rastuća nejednakost u prihodima je s jedne strane smanjila masovnu potražnju (i time podstrek na investicije u realnu privredu), a s druge strane uticala na nagomilavanje enormnih privatnih bogatstava, koja su se u potrazi za profitom upuštala u sve riskantnija ulaganja.\nZELENI DISKURS: Treći diskurs je zelen. Za razliku od većine zelenih partija on ne kritikuje privredni rast, već u "ekološkom prekomponovanju industrijskog društva" vidi najvažniji izvor privrednog razvoja. Naročito se u Nemačkoj zeleno-socijaldemokratski diskurs dovodi u vezu sa "produktivističkim" diskursom Made in Germany: polaže se nada da će preokret u energetskoj politici u Nemačkoj (ili Evropi) pokrenuti tehnološko-industrijski razvoj, koji će zemlji (ili kontinentu) omogućiti da se potvrdi na globalnom tržištu, naročito u odnosu na nove igrače kao što su Kina i Indija.\nNasuprot tome, u većini južnoevropskih zemalja (uključujući i Francusku) "zeleni" diskurs je u socijaldemokratskim partijama slabo izražen ili prosto ne postoji. Dok Nemačka do početka nove dekade hoće potpuno da ukine atomsku energiju, u Francuskoj nuklearna industrija važi za nacionalni simbol, od koga ni levica ne želi da odustane. "Zeleni diskurs" ne tematizuje eksplicitno aktuelnu krizu, već je vidi u svetlu opštije krize "doba fosilnih goriva". Izlaz je u fundamentalnoj tehnološkoj promeni paradigme, koja, doduše, ne dovodi suštinski u pitanje osnovne institucije kapitalističkog društva.\nPOSTMATERIJALISTIČKI PRISTUP: Četvrti diskurs je postmaterijalistički. On polazi od toga da "bolji život" ne zavisi od rastućeg snabdevanja materijalnim dobrima i komercijalnim uslugama, već od zadovoljavajućih društvenih odnosa, funkcionalne čovekove sredine i širokim mogućnostima političke participacije (što, na primer, traži Piratska partija u Nemačkoj). Individualni i društveni život ne treba više da se podređuje diktatu tržišta, "dobar rad" se u okviru ovog diskursa odvojio od plaćenog rada i dobio formu samostalne delatnosti. Tako se ni socijalna sigurnost ne vezuje više za plaćenu delatnost, već je garantovana bezuslovnim osnovnim prihodom za sve građane. Centralno mesto zauzima javnost, naspram diktata privatizacije neoliberalizma. Neki zastupnici ovog diskursa zahtevaju i renacionalizaciju privatizovanih postrojenja (komunalne infrastrukture, saobraćajne mreže, snabdevanja energijom), koja bi ih oslobodila od prinude profitabilnog poslovanja.\nNi postmaterijalistički diskurs ne tematizuje eksplicitno aktuelnu krizu, već u njoj samo prepoznaje logičan proizvod načina vođenja privrede kojom dominiraju tržišta i profit suprotno interesima ljudi. U suštini, zahtevi ovog diskursa naginju promeni sistema; ali on ne nudi neki novi sistem koji bi mogao da zameni stari.\nUSAGLAŠAVANJE KONCEPTA: Ova četiri diskursa, ili njihove delove, ne zastupaju isključivo socijaldemokrate, već u modifikovanoj formi i druge političke partije kao što su zeleni, partije levo od socijaldemokratije, a u budućnosti možda i Piratska partija u Nemačkoj; ali ne učestvuju samo političke partije u ovim diskursima već i sindikati, organizacije civilnog društva, naučne institucije, mediji, crkve, interesna udruženja, omladinski pokreti itd. Zajedno te organizacije i institucije čine progresivnu "diskursnu alijansu", što ne isključuje da predstavljeni argumenti i iščekivanja ne stoje u suprotnosti jedni sa drugima, ali se i dopunjuju i preklapaju. Na evropskom nivou pojedini nacionalni diskursi socijaldemokratije još mogu da budu i međusobno suprotstavljeni, ili da u najmanju ruku naglašavaju različite stvari.\nNa koji način pojedini diskursi i delovi diskursa mogu da se stope u lako razumljiv "pogled na svet" koji se naslanja na duboko ukorenjenu nadu, strahove i odnos prema vrednostima "običnih ljudi", u pogled na svet o tome šta je dobro, razumno i primereno?\nZajednički imenitelj socijaldemokratskih diskursa je zalaganje za rad. To važi čak i za "zeleni" diskurs, koji ne uzdiže zaštitu prirode kao vrhovni imperativ, već pre svega hoće i da stvori nova radna mesta. To zalaganje se diferencira po nacionalnim socijaldemokratskim tradicijama. U zemljama severne Evrope dominira koncept da lokalni rad osposobi za globalnu konkurenciju, uz, u skladu sa očekivanjima, veliko materijalno obeštećenje; u južnoevropskim zemljama (uključujući Francusku) za socijaldemokratiju je važnije da rad konfrontiran sa kapitalizmom rastereti od očekivanja. Budućnost socijaldemokratije u Evropi zavisiće od toga da se oba koncepta uzajamno usaglase.\nAutor je Direktor kancelarije Fondacije "Fridrih Ebert" u Beogradu\nSamit Nesvrstanih u Iranu >\nMnogo želja i još više straha


EU pomogla sa 279 miliona eura, a ključna poglavlja pred blokadom - CdM\nEU pomogla sa 279 miliona eura, a ključna poglavlja pred blokadom\nCrna Gora je tokom sedmogodišnjeg perioda, od 2014. do 2020. godine, kroz nacionalne programe IPA II na raspolaganju imala 279,1 milion eura pomoći, ali, uprkos tome, ključna poglavlja u pristupnim pregovorima su pred blokadom, a nema nikakvih nagovještaja kada će pregovarački proces biti završen, piše Dan.\nKako je istakao, bez obzira na sredstva uložena u jačanje vladavine prava (izmjena zakonskog okvira i slične stvari- tek da posluže kao lijepa fasada kojom je valjalo skrenuti pažnju evropskih partnera sa suštine), ono što je uporno izostajalo u periodu od 2014. do 2020. jeste politička volja, nužan preduslov za postizanje bilo kakvog vidljivog rezultata u oblasti vladavine prava.\n“Događaji u postizbornom periodu, odjeci i reagovanja u vezi sa izmjenama zakona o tužilaštvu, samo dodatno uvjeravaju u to. Ako se pažljivije pogleda, postaje očiglednije da se radi ne o revanšizmu nove administracije koja beskrupulozno pravi kadrovske izmjene bez obzira na kriterijume, nego prije o sukobu dva načina mišljenja: paradigme koja je bila vladajuća tri decenije i pristupa koji je u potpunosti svjestan svih devijacija, ograničenosti i upornog izostajanja bitnijih rezultata, a koje pomenuta paradigma previđa ili, jednostavno, nije u stanju dato sagleda. Primjera takozvane distribucije pravde, u kojima bivaju sankcionisani nižerangirani državni činovnici ma koliko i elementarna logika nalagala da se ispitaju tragovi do onih iznad u hijerarhiji ima previše da bi se stvorio i privid zadovoljenja pravde”, kazao je Čolaković za Dan.\nTagsBožidar Čolaković Evropska unija poglavlja 23 i 24 pomoć pregovori vladavina prava\nTacno tako. Pravo u centar, neka se konacno kaze istina.\nSpajić: Tel Aviv je blokiran, vojska je svuda\nVuksanović Stanković Radunoviću: Drago mi je da se Vaša supruga oslobodila od Vas


Vlast da bude odgovornija u pogledu evropske perspektive Crne Gore – Crnogorska\nVlast da bude odgovornija u pogledu evropske perspektive Crne Gore\nVlada Crne Gore trebalo bi da konsultuje predstavnike nevladinih organizacija (NVO), koje su nosioci evropskih vrijednosti, prilikom imenovanja novog glavnog pregovarača sa Evropskom unijom (EU) i izbora novog ministra za evropske poslove, ocijenjeno je iz Crnogorske.\nPotpredsjednik Crnogorske Zoran Mugoša smatra da je posjeta predsjednika Evropske komisije Žana-Kloda Junkera Podgorici bila prilika da predsjednik Vlade javno obeća da će Crna Gora ispuniti sve obaveze kako bi postala članica EU i prije 2025. godine.\n“Ne razumijemo zašto je ova šansa za takvu vrstu obećanja propuštena”, kazao je Mugoša.\nOn je pozvao vlast da bude odgovornija u pogledu evropske perspektive Crne Gore i da posao pristupanja EU posmatra šire od interesa stranaka koje je čine.\n„U imenovanju novog glavnog pregovarača sa EU, kao i prilikom izbora novog ministra za evropske poslove, Vlada treba da se konsultuje i sa relevantnim akterima u društvu i sa akademskom zajednicom, a prije svega sa predstavnicima onih NVO koje su nosioci evropske ideje i evropskih vrijednosti u Crnoj Gori“, smatra Mugoša.\nOn je rekao i da proces evropske integracije Crne Gore nadilazi partijske nagodbe i političke kalkulacije i da nosioci vlasti praktičnim djelovanjem treba da pokažu da to razumiju.


Tuzlanski kanton lider u oblasti provođenja politika prema mladima - RTV SLON\nVlada TK prihvatila je Informaciju o stanju u oblasti mladih u Tuzlanskom kantonu za 2021. godinu. Cilj ove Informacije je da objedini sve zvanične podatke o mladima i koji govore o njihovom položaju na području Tuzlanskog kantona, ali i da se ustanove njihove navike, stavovi i problemi sa kojima se suočavaju.\nDrugi cilj je istraživanje sa svrhom praćenja stanja i eventualnih promjena koje se ubrzano dešavaju, analiza rezultata provedenih politika. Kako se navodi u informaciji, u 2021. godini Ministarstvo je imalo nekoliko programa namijenjenih podršci mladima.\nMeđutim, važno je istaći da pored sredstava koja se izdvajaju iz budžeta Ministarstva i drugi resori, odnosno ministarstva u sklopu svojih programa imaju aktivnosti koje se odnose na mlade.\nKada je u pitanju Ministarstvo kulture, sporta i mladih fokus aktivnosti bio je na subvencioniranju kamata na kredite za stambeno zbrinjavanje mladih, subvencioniranju troškova mladima za smještaj i boravak djece u predškolskim ustanovama i finansiranju i sufinansiranju projekata omladinskih udruženja.\nOno što se može izvući kao zaključak jeste da u Tuzlanskom kantonu postoji kontinuitet rada u proteklih nekoliko godina, te da je Tuzlanski kanton upravo zbog tog kontinuiteta gotovo sve od propisanog minimuma mjera iz Zakona o mladima implementirao. To ga čini jednim od lidera u FBiH u provođenju politika prema mladima, a pored implementiranih mjera iz zakona realizovan je niz drugih projekata.\nSve navedeno predstavlja dobru osnovu da se uz povećanje sredstava, što je već u određenoj mjeri urađeno rebalansom Kantonalnog budžeta, to stanje dodatno unaprijedi, te pomogne mladima u savladavanju izazova koje sa sobom donosi moderno društvo.\nU tom smislu, jedan od ključnih dijelova Informacije su smjernice za unapređenje položaja mladih i razvoja programa u oblasti mladih u 2022 godini, a koje su usklađene sa Strategijom prema mladima Tuzlanskog kantona 2020.-2024.\nPrethodni članakIzmjena režima saobraćaja u ulici Patriotske lige zbog obilježavanja 25. maja\nSljedeći ČlanakFK ‘Tuzla City’ donirao 5.000 KM FK ‘Guber’ Srebrenica


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Grade hidroelektranu, ne konsultuju CG / print=true\nBUK-BIJELA 01. 09. 2017. 16:17 >> 00:02 16\nGrade hidroelektranu, ne konsultuju CG\nRepublika Srpska samo što nije počela da gradi hidroelektranu Buk-Bijela. Nedavno su potpisali ugovor o dodjeli koncesija za izgradnju i korišćenje, a u ovom trenutku rade na obezbjeđivanju sredstava za gradnju.\nU Elektroprivredi Republike Srpske, za TVCG je rečeno da buduća elektrana neće uticati na životnu sredinu u našoj drzavi, konkretnije na rijeku Taru.\n"Akumulacija tih hidrocentrala uopšte ne ulazi na teritoriju Crne Gore, već je sva na teritoriji Republike Srpske", kazao je Željko Ratković iz Direkcije za investicije Elektroprivrede Republike Srpske.\nOn je naveo da eksperti i studija koja je izrađena govore da izgradnja hidroelektrane neće uticati na biljni i životinjski svijet na teritoriji Crne Gore.\nSa druge strane, bivši načelnik Foče, Zdravko Krsmanović, tvrdi da projekat kako je napravljen, štiti energetske lobije i ne brine o ekološkim posljedicama.\n"Mislim da hidroelektranu Buk-Bijela ne treba graditi na način o kojem se sad priča, to se uvijek rješava u četiri oka. Obično to rade energetski lobiji sa vlastodršcima i obično su građani isključeni iz procesa odlučivanja. Uvijek se odlučuje na bazi kilovata i dolara, a uopšte se ne odlučuje na bazi interesa ekologije rijeke i građana koji žive na tim rijekama", istakao je Krsmanović.\nIz našeg Ministarstva ekonomije je saopšteno za TVCG da Taru štiti deklaracija iz 2004. godine, ali i da ih nije niko kontaktirao niti uputio upite ili predloge po pitanju tog projekta, ali u konačnom da očekuju da budu konsultovani.\n"Do ovog trenutka Ministarstvo ekonomije nije dobilo konkretne upite ili predloge po pitanju ovog projekta, ali očekujemo da će Vlada Crne Gore biti konsultovana onda kada neka od susjednih zemalja odluči da pokrene aktivnosti vezano za njegovu realizaciju", saopšteno je iz Ministarstva ekonomije.\nU nevladinom sektoru su i u ovoj fazi sigurni da procjena uticaja na životnu sredinu nije dobro urađena i da niko ne može da tvrdi da neće biti negativnih uticaja na Taru.\nIzvršna direktorica NVO Green home, Nataša Kovačević, naglasila je da ti uticaji nijesu obrađeni.\n"Ne postoje grafički prikazi u samoj studiji procjene uticaja, odnosno eleaboratu, dokle će zaista biti granica. Pominju se i neke mjere za koje smatramo da više i nijesu toliko popularne, kao što je recimo unošenje tuđinskih vrsta koje mogu da genetski oštete i zagade naše vodotoke", kazala je Kovačević.\nZbog toga, u NVO Green home smatraju da procjena uticaja nije urađena na dobar način.\n"Mi ne možemo da kažemo da neće biti negativnih uticaja, kao što to ne mogu da kažu nadležni u BiH. Mora mnogo ozbiljnije da se pristupi ovom problemu, posebno kada je riječ o raspodjeli voda, posebno kada je riječ o zaštiti prirode. Ne smijemo da zaboravimo da je riječ o području koje je zaštićeno sa međunarodnog i nacionalnog nivoa", istakla je Kovačević.\nPrilog Tanje Debeljević, TVCG:\nNataša Kovačević hidroelektrana NVO Green Home Hidroelektrana Buk Bijela Rijeka Tara\nPravac razvoja CG da budu čiste tehnologije\nEvropskim direktivama do smanjenja plastičnog otpada\nStanje na Tari sve alarmantnije\nCG zelena tačka na mapi Evrope\n22. 04. 2019. 5


ZAKON O DOBROBITI ŽIVOTINJA: Dužnost svakog građanina RS jeste da spreči i prijavi ministarstvu nadležnom za poslove veterinarstva ili ministarstvu nadležnom za unutrašnje poslove, sve oblike zlostavljanja životinja i ugrožavanja njihovog života, zdravlja i dobrobiti. Ubijanje i zlostavljanje životinja je krivično delo predviđeno članom 269 Krivičnog zakonika. Ovo delo se goni po službenoj dužnosti što znači da je MUP nadležan i dužan da postupi po prijavi\nVeliki broj ljudi bio je svedok mučenja, zlostavljanja ili u krajnjem slučaju ubijanja životinje. Kako prepoznati da se radi o zlostavljanju i šta se pod tim podrazumeva, da li je obaveza građana da prijave zlostavljanje životinja i kome bi ga trebalo prijaviti, samo su neka od pitanja koja nam se u tom trenutku nameću.\n-U Srbiji je prisutno zlostavljanje životinja u velikoj meri, kako zbog odsustva organa koji ne deluju preventivno na građane, ne vrše dovoljno kontrolu i ne sprovode sankcije, ali i zbog nedostatka svesti građana o potrebama koje određena vrsta životinje ima, ne uzimajući u obzir njenu prirodu, karakteristike i osobine - navode iz neformalne grupe građana Pravnici za životinje.\nSve dok ljudi budu nabavljali pse zbog čuvanja objekata i držali ih na lancu, dopuštali njihovo nekontrolisano razmnožavanje i prolazili nekažnjeno kad god ih odbace – biće i napuštenih životinja i problema, koji do sada u Srbiji nijedan grad nije uspeo da reši.\nZakon o dobrobiti životinja ("Sl. glasnik RS", br. 41/2009 - dalje: Zakon) predviđa da je zlostavljanje životinje svako postupanje ili nepostupanje sa životinjama kojim se namerno ili iz nehata izaziva bol, patnja, strah, stres, povreda, narušava genetska celovitost životinje i izaziva smrt.\nZlostavljanje može biti fizičko zlostavljanje životinje, kao što je: batinanje, šutiranje, bičevanje, seksualno nasilje, prisiljavanje na rad ili obuku koji prevazilaze izdržljivost životinje, neodgovarajući načini hvatanja i obuzdavanja, sprovođenje intervencija na životinjama suprotno odredbama ovog Zakona i svesno reprodukovanje jedinki koje pate od naslednih bolesti; i psihičko zlostavljanje životinje, odnosno onemogućavanje životinji da zadovolji svoje osnovne potrebe u ponašanju, da iskoristi prostor za odmor i zaklon, razjarivanje životinje primenom fizičke sile, drugim životinjama ili nadražajima koji joj nisu svojstveni, nanošenje straha, patnje i prouzrokovanje osećaja dosade i nesigurnosti, kao i sprečavanje životinje da uspostavi socijalnu vezu sa životinjama iste vrste.\nDa li postoji obaveza građana da prijave zlostavljanje i kom organu bi trebalo da se obrate?\n- Zakon u članu 3 kaže da je: dužnost svakog građanina Republike Srbije da spreči i prijavi ministarstvu nadležnom za poslove veterinarstva ili ministarstvu nadležnom za unutrašnje poslove, sve oblike zlostavljanja životinja i ugrožavanja njihovog života, zdravlja i dobrobiti. Zlostavljanje i ubistvo životinje treba prijaviti MUP-u Republike Srbije kao i Republičkoj veterinarskoj inspekciji.\nUbijanje i zlostavljanje životinja je krivično delo predviđeno članom 269 Krivičnog zakonika ("Sl. glasnik RS", br. 85/2005, 88/2005 - ispr., 107/2005 - ispr., 72/2009, 111/2009, 121/2012, 104/2013, 108/2014 i 94/2016). Za ovo delo se goni po službenoj dužnosti što znači da je MUP nadležan i dužan da postupi po prijavi.\nPrema Zakoniku o krivičnom postupku ("Sl. glasnik RS", br. 72/2011, 101/2011, 121/2012, 32/2013, 45/2013 i 55/2014) ako postoje osnovi sumnje da je izvršeno krivično delo za koje se goni po službenoj dužnosti, policija je dužna da preduzme potrebne mere da se pronađe učinilac krivičnog dela, da se on ili njegov saučesnik ne sakriju ili pobegnu, da se otkriju i obezbede tragovi krivičnog dela i predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz.\nTakođe, policija bi trebalo da prikupi sva obaveštenja koja bi mogla biti od koristi za uspešno vođenje krivičnog postupka. Reč je o krivičnom delu koje se goni po službenoj dužnosti, ali ako javni tužilac odustane, postupak se može nastaviti po privatnoj tužbi.\n- Građani se mogu obratiti i Veterinarskoj inspekciji jer su u slučaju zlostavljanja životinja po Zakonu o dobrobiti životinja i oni nadležni. Republička veterinarska inspekcija vrši nadzor nad primenom Zakona o dobrobiti životinja, te se svi prekršaji iz navedenog zakona prijavljuju veterinarskoj inspekciji pri Ministarstvu poljoprivrede šumarstva i vodoprivrede.\nPravnici za životinje objasnili su da se Zakon o dobrobiti životinja iz 2009. godine nije pokazao u toj meri kao značajna prekretnica, niti je označio kraj nehumanom tretmanu prema značajnom broju životinja.\nDa bi se situacija promenila, neophodno je temeljno i sistemsko otklanjanje agresivne svesti, efikasno i dosledno sprovođenje Zakona, kontinuirani i opšti nadzor i evaluacija, kao i unapređenje uočenih propusta.\nIzvor: Vebsajt B92, 06.03.2017.


Od nedjelje 16. maja Bosna i Hercegovina i Srbija nisu više na listi „visokorizičnih” već na spisku „rizičnih” zemalja, kada je u pitanju korona-virus, objavljeno je na internet-sajtu njemačkog instituta Robert Koch, prenosi DW.\nPored BiH i Srbije, sa liste visokorižnčnih područja skinute su sada još Kosovo i Sjeverna Makedonija, a Crna Gora je skunuta 9. maja. Na listi visokorizičnih od zemalja iz regiona ostale su i dalje Hrvatska i Slovenija.\nStepen rizika zemalja odnosno područja utvrđuje se na osnovu incidencije, odnosno broja novozaraženih na 100.000 stanovnika u periodu od sedam dana. Liste se sastavljaju na osnovu zajedničke odluke referentnog njemačkog inistuta Robert Koch i tri Savezna ministarstva – zdravlja, spoljnih i unutrašnjih poslova.\nOd 13.05.2021., kako piše na sajtu Ambasade Njemačke u Beogradu, važe odredbe Direktive o ulasku u tu zemlju u uslovima pandemije COV-19.\nPo toj Direktivi, između ostalog, za ulazak u Njemačku je potrebno imati – ili potvrdu o revakcinaciji ili negativan test na prisustvo virusa (antigenski ili PCR) ili potvrdu o preležanom Cov-19.\nU Njemačkoj se priznaje vakcinacija vakcinama Biotech/Pfizer, Moderna, AstraZeneca ili Johnson i Johnson. Revakcinisanim se smatraju lica koja su primila drugu dozu vakcine, odnosno jednu dozu kad je u pitanju vakcina Johnosn i Johnson. Radi se isključivo o vakcinama koje je do sada priznala Evropska agencija za lijekove, EMA. Neophodno je da je prošlo najmanje 14 dana od posljednje potrebne pojedinačne doze.


Izvoz IT usluga iz Srbije bi već za tri godine mogao da premaši dve milijarde evra: Počela Digitalna nedelja (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n3. april 2019 | 13:15\nIzvoz IT usluga iz Srbije bi već za tri godine mogao da premaši dve milijarde evra: Počela Digitalna nedelja (FOTO)\nIzvoz IT usluga u Srbiji u prošloj godini dostigao je novi rekord- od 1,135 milijardi evra i po deviznom prilivu je nadmašio najveće srpske izvoznike - italijanski Fijat i Železaru Smederevu sa novim kineskim vlasnikom\nSrbija se ubrzano menja i sve što nam se u prošlosti činilo kao nedostižno postaje realnost i izvoz IT usluga bi već za tri godine mogao da se udvostruči i premaši dve milijarde evra, izjavio je danas ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović na otvaranju međunarodnog skupa "International Day", u okviru Digitalne nedelje Srbije.\nPopović je istakao da se Srbija ubrzano menja zahvaljujuć kompetencijama naših inženjera.\n- Izvoz IT usluga u Srbiji u prošloj godini dostigao je novi rekord- od 1,135 milijardi evra i po deviznom prilivu je nadmašio najveće srpske izvoznike - italijanski Fijat i Železaru Smederevu sa novim kineskim vlasnikom - dodao je ministar.\nOn je naveo da je taj rekord oboren uz rast izvoza od čak 26 odsto u odnosu na 2017. godinu u kojoj je izvoz IT usluga vredeo 899 miliona evra.\nPopović - Foto: Tanjug/Zoran Zestic\nDigitalna ekonomija, ističe, ima sve veću uslogu u promeni strukture u BDP-u Srbije.\n- Nema nikakve dileme da će i ove godine IT sektor biti jedan od ključnih faktora rasta BDP-a, pored poljprivrede i građevinarstva, a ako se nastavi tempo iz prošle godine, izvoz IT usluga bi već za tri godine mogao da se udvostruči i premaši dve milijarde evra - naveo je on.\nMinistar je dodao da je jedan od prioritetnih zadataka vlade da snažan i globalno kompetitivan inženjerski i IT sektor stavi u funkciju razvoja srpske industrije.\n- Vlada Srbije nema nikakve dileme po pitanju budućeg ekonomskog razvoja Srbije. On mora da bude zasnovan na digitalizaciji i jačanju naše prerađivačke industrije ili još konkretnije onih sektora koje obuhvata pojam manufacturing - naglasio je Popović.\nPosle ekonomske krize koja je pogodila svet 2008. kada su razvejane sve iluzije da svetska ekonomija može da se dominantno zasniva na sektoru usluga, umesto na realnoj proizvodnji sve razvijene zemlje od Amerike, preko Evrope do Rusije, donele su nove strategije razvoja bazirane na renesansi njihovih industrija.\nProgram nove industrijske politike Evrope, podsetio je, bazira se na četiri stuba- tehnologije, finansije, tržište i ljudski resursi, a evropski strukturni fondovi obima 200 milijardi evra su usmereni ka izgradnji nove industrijske infrastrukture.\n- Strateški program za naučnu zajednicu Evrope Horizont 2020, jedan od tri ključna prioriteta, posvetio je temi koja je hrabro nazvana Industrial Leadership, sa alociranim budžetom do 18 milijardi evra - istakao je Popović.\nPodsetio je da je pokrenut grandiozni panevropski program European tećnology platforms sa 38 takozvanih individualnih tehnoloških platformi fokusiranih na specifične tehnološke domene.\nZatim dva programa privatnog i javnog partnerstva: PPP Factories of the future za čiju operacionalizaciju je formirana Efra agencija sa sedištem u Briselu i PPP Eurobotics koji je razuđenu evropsku naučnu i industrijsku infrastrukturu u oblasti robotike, fokusirao u jednu panevropsku instituciju sa jasno definisanom misijom globlanog liderstva u oblasti robotike.\nFormiran je European Institute od inovation and tećnology koji tzv. Knowledge and innovation communities sistematski (KIC) deluje u prostoru formiranja integrisanih istraživačkih struktura u sprezi sa obrazovanjem i biznisom, a fokusiranih na ključne oblasti industrijskih tehnologija - digitalizacija, energija i materijali.\n- Kada se osvrnemo na sve ove programe, jasno je koliki napor čini Evropa da pokrene reverzni proces vraćanja fabrika u njen ekonomski prostor - dodao je ministar.\nPočela "Digitalna nedelja" - Foto: Tanjug/Zoran Zestic\nSlično je i na nacionalnim nivoima, gde treba izdvojiti: program koji razvija Francuska - Industry Du Future, program Nemačke - industrija 4.0, Engleske - Katapult, Italije - Piano industria 4.0 i Švedske - Smart industry.\n- Vredno je spomenuti napore koje ostvaruje naš važan politički, ekonomski i tehnološki partner Kina, koja ima opsežan plan za transformaciju svoje ekonomije iz vodeće ekonomije u ekonomsku super silu do 2049. godine, na stogodišnjicu Velike kineske revolucije - dodao je Popović.\nProgram Made in China 2025. suštinski ruši sve stereotipe o Kini kao naciji niskih tehnologija, ističe.\n- Naprotiv, Kina se gigantskim koracima duboko tehnološki transformiše. Svaki treći robot proizveden u svetu završi u nekoj kineskoj fabrici, a nema nijednog relevantnog svetskog proizvođača robota koji nema proizvodni pogon u Kini. Robotika i veštačka inteligencija su ključni prioriteti progama Made in China 2025. - naglasio je ministar.\nTakođe je naveo primer i Japana koji sa svojom izuzetnom industrijom hrabro ulazi u realizaciju svog nacionalnog prioriteta: Industrja 5.0 odnosno Society 5.0 koji je vrlo indikativan po svojim prioritetima jer jasno pokazuje nameru Japana da uđe u četvrtu fazu Porterovog modela industrijskog razvoja - ekonomija blagostanja.\n- Kada je reč o Srbiji naš ključni kompetitivni resurs za industrijski razvoj jeste jako inženjerstvo. Srbija ima kvalitetan i jako diverzifikovan obrazovni sistem, sa obrazovanim kapacitetima po glavni stanovnika, koji je svrstavaju u sam vrh Evrope - kazao je ministar Popović.\nU oblasti visokotehnološkog obrazovanja Srbija raspolaže sa četiri univerzitetska centra: Novi Sad, Beograd, Kragujevac i Niš, koji su gotovo idelano geografski raspoređeni i čine magistralu znanja Srbije.\nPrecizirao je da se samo na univerzitetima u Beogradu danas na svim nivoima obrazovanja školuje više od 100.000 studenata.\n- Od tog broja na 17 fakuteta iz STEM oblasti školuje se više od 42.000 studenata. Među njima više od 33.000 studenata studira inženjerstvo na 11 inženjerskih fakulteta koji pokrivaju sve inženjerske discipline, od poljoprivrede, pa do elektronike i mašinstva - kazao je on.\nPopović ističe da je to nesumnjivo ogroman potencijal za pokretanje vrlo intenzivnih i ekstenzivnih inovacionih procesa u svim oblastima manufacturing industrije, uključujući i industriju hrane.\n- Kabinet koji vodim od samog početak radi na programima digitalizacije i robotizacije industrije na programima koji polazeći od ekonomskih, društvenih i kulturoloških specifičnosti Srbije imaju za cilj da koncepte kao što je industrija 4.0 efektivno i na dugoročno održivim osnovama primene u Srbiji. U ovom trenutku radimo na programu formiranja mreže regionalnih centara inovacione i tehnološke kompetitivnosti - rekao je Popović.\nTakođe, u procesu je pilot projekat formiranja Centara tehnološke kompetitivnosti za kibernetsko - fizičke proizvodne sisteme.\n- U procesu formiranja je takođe i ministarsk Savet za digitalnu inovaciju industrije Srbije, a u planu je i izgradnja nacionalnog Centra za robotiku - dodao je ministar.\nDistributivne tehnologije kao što su virtuelno fizički sistemi, Internert of things, Big data, Cloud sistemi , Algoritmi i veštačka inteligencija, aditivne tehnologije, simulacije, napredna robotika, virtuelna i proširena realnost, ističe, mogu da se razvijaju u razvojnim centrima i fabrikama u Srbiji.\nPopović i Mondoloni - Foto: Tanjug/Zoran Zestic\nNaglasio je da imamo najbolje teničke fakulteta južno od Beča, kao i sjajne talentovane mlade inženjere i straživače i dokazane tehnološke kompanije u globalnim okvirima.\n- I što je veoma važno, viziju i političku volju da sa najvišeg državnom nivoa podržimo proces izgradnje industrije 4.0 i uspostavljanje najboljeg ambijenta za razvoj inovacija i digitalne ekonomije u našoj zemlji - ističe ministar.\nSrbija se sučava sa izazovima od kojih su neki sistemski, kao na primer, promena percepcije inovacije i njeno izmestanje iz ekskluziviteta nauke u sferu ekonomije i njeno približavanje industriji, u cilju jačanja peformansi srpske ekonomije u svim njenim sektorima, pa i u poljoprivredi i industriji hrane, naveo je Popović.\nDrugi izazovi su finansiranje, izgradnja sistema rizičnog - venture kapitala i analitika finansiranja.\nTreći izazovi, kako kaže, zadiru u domen kulture i obrazovanja, kao i podizanja preduzetničkog duha.\nPopović ističe da je Srbija zainteresovana da to sve budu teme za saradnju sa Francuskom.\n- Fokusirajući se na Agritech kao osnovni tematski okvir današnjeg skupa želim da ukažem da Srbija ima poseban interes, pre svega, za biotehnologije, ali i robotiku, pametnu automatizaciju, satelitske tehnologije i veštačku inteligenciju. Srbija želi da industrijalizuje svoju poljoprivredu modernim osnovama, na platformi 4.0.\nTo znači, objasnio je Popović, da primarana i sekundarna proizvodnja u sektorima industrije hrane moraju da budu bazirane na primeni industrijskih IKT tehnologija i industrijskog Internet of things...\n- Da na srpskim njivama i proizvodnim linijama u fabrikama većina procesa bude robotizovana i automatizovana primenom pametne automatizacije i veštačke inteligencije i da se i da se kao što to radi naš vodeći agritech institut Biosens, praćenje napredovanja biljnih kultura na srpskim njivama, kao i optimizacija troškova bazira na podacima sa satelistkih snimaka.\nMinistar dodaje da Srbija želi da inovacije u poljoprivredi budu jedna od najvažnijih komponenti inovacionog ekosistema Srbije.\n- Za sprovođenje ovakvih ambicioznih, ali sasvim realnih planova, potrebna su nam partnerstva sa Evropom, Amerikom Rusijom, Kinom, ali i bilateralna partnerstva, kao što je sa prijateljskom Francuskom - zaključio je Popović.\nKonferencija u Palati "Srbija" - Foto: Tanjug/Zoran Zestic\nDIGITALIZACIJA SRBIJE I FRANCUSKE U PROCVATU\nAmbasador Francuske u Srbiji Frederik Mondoloni izjavio je danas na otvaranju “International day” u okviru Digitalne nedelje, da su Srbija i Francuska, imajući u vidu dostignuća u oblasti digitalne industrije, u procvatu.\nOblast u kojoj dve zemlje najviše sarađuju je digitalna poljoprivreda.\nMondoloni je zahvalio Vladi Srbiji i ministru za inovacije i tenološki razvoj Nenadu Popoviću na saradnji i izrazio zadovoljstvo što će se kompanije iz regiona upoznati sa francuskim tehnologijama i dostignućima u oblasti digitalizacije.\n- Digitalni ekosistem u Srbiji i Francuskoj je u procvatu. Pored velikih francuskih kompanija u ovoj oblasti, od kojih neke posluju u Srbiji, imamo i više od 10.000 startapova, a digitalni sektor čini 5,5 odsto BDP-a Francuske i eksponencijalno raste - rekao je Mondoloni.\nMondoloni - Foto: Tanjug/Zoran Zestic\nKaže da Vlada u Francuskoj intenzivno radi na unapređenju digitalnog sektora, ali smatra da bi trebalo da bude angažovanija u inostranstvu, kako bi šira javnost bila upoznata sa dostignućima francuskih kompanija.\nOn je rekao da u Srbiji postoje vrhunski inženjeri, 2.000 IT kompanija, tehnički instituti koji obučavaju nove inženjere u oblasti veštačke inteligencije, blok čejna, sajber bezbednosti…\n- Jedna od oblasti gde Srbija i Francuska primenjuju digitalnu tehnologiju je poljoprivreda. Pored digitalne, imamo i dugu poljoprivrednu tradiciju, jer godinama učestvujemo na Sajmu poljoprivrede u Novom Sadu, gde smo i prošle godine predstavili primenu digitalizacije u poljoprivredi i to je bio veliki uspeh - ukazao je Mondoloni.\nGovoreći o Inicijativi “Frenč stek”, ambasador je objasnio da je to digitalna zajednica koja okuplja francuske IT kompanije koje svoje znanje i proizvode šire u inostranstvo.\n- Inicijativa predstavlja plodnu digitalnu zajednicu koja razmenjuje informacije između svojih članova i olakšava prikupljanje sredstava od investitora. Dobila je svoju oznaku i u Srbiji i zvaće se Frenč stek Beograd, a predstavljaće digitalni most između Srbije i Francuske - rekao je Mondoloni.\nKaže da je Francuska voljna da razvija saradnju sa Srbijom u svim oblastima, naročito da jača ekonomsku i političku saradnju, a tome će, kaže, doprineti i predstojeća poseta francuskog predsednika Emanuela Makrona koja je najavljena za jul.\nDigitalna nedelja u Srbiji se obeležava od 1. do 7. aprila.\nNa današnjoj manifestaciji biće učesnici iz Srbije, Francuske, Nemačke, Češke, Slovačke, Južne Koreje, Kanade, SAD, Ruske Federacije, Kine, Kazahstana i drugih država.\nPrvi radni sastanak okruglog stola Srbije i Nemačke na temu inovacija, digitalizacije, istraživanja i nauke, održaće se takođe u Palati Srbija.\nIstog dana, po prvi put u Srbiji će zasedati Odbor za digitalizaciju Evrokomore na kojem će se razgovarati o benefitima digitalizacije na ekonomiju Srbije i regiona.\nSutra će početi Drugi digitalni samit Zapadnog Balkana na kojem će biti oko 3.000 učesnika.\nPaladijum vredniji od zlata\nOd sledeće godine i mi ćemo jesti kvalitetniju čokoladu: Odlučeno koliko lešnika mora da ima đanduja i koliko mleka ide u mlečnu čokoladu\nEkonomska prognoza Bečkog instituta do 2021: U Srbiji sve manje radne snage, neke zemlje "ovakav gubitak stanovništva nisu zabeležile ni u ratu"\nTagovi: Ambasada Francuske, Ambasador Francuske, Digitalizacija, Digitalna nedelja, Digitalni samit, Frederik Mondoloni, IT, IT sektor, ministar bez portfelja, Nenad Popović, Vlada Srbije


Predsednica Kosova primila EU parlamentarce – Fokus.ba\nPredsednica Kosova primila EU parlamentarce\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga primila je danas u Prištini delegaciju Komiteta za spoljne poslove Evropskog parlamenta (AFET), koju predvodi potpredsednica Evropskog parlamenta Ulrike Lunaček. U delegaciji su i šef AFET-a, Elmar Brok, kao i evroposlanici Lars Adaktuson, Kristijan Dan Preda, Afzal Kan, Tonino Picula i Jozo Radoš.\nPredsednica Jahjaga je delegaciju upoznala sa dešavanjima u zemlji, uz naglasak na proces reformi koji je u toku i koji je povezan sa ispunjavanjem kriterijuma za viznu liberalizaciju i potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i asocijaciji sa EU, saopšteno je iz Predsedništva Kosova.\nIzazovi Kosova su slični sa izazovima svih zemalja regiona, čiji je cilj integracija u Evropsku uniju, kazala je Jahjaga, naglasivši da su kosovske institucije posvećene prevazilaženju tih izazova i stvaranju boljih uslova za život svih građana.\nOna je istakla angažovanje kosovskih institucija u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije i uspostavljanju reda i zakona, te je konstatovala da je Kosovo primer za region u iskazanom pristupu prema globalnim izazovima, kao što su ekstremizam i radikalizam.\nKosovska predsednica je sa evroposlanicima razgovarala i o procesu dijaloga sa Srbijom. On je ponovila da je važna implementacija postignutih sporazuma, ocenivši da postoji zastoj u primeni tih sporazuma u praksi. Takođe je još jednom potvrdila stav institucija Republike Kosovo za izgradnju dobrih susedskih odnosa sa svim zemljama regiona, uključujući i Srbiju.\n“Govoreći o transformaciji Bezbedonosnih snaga Kosova u Oružane snage Kosova, predsednica je naglasila da je odluka o stvaranju oružanih snaga doneta nakon što je u tesnoj saradnji sa NATO-om urađen pregled bezbedonosnog sektora”, navodi se u saopštenju.\nPotpredsednica Evropskog parlamenta i članica Komiteta za spoljne poslove Evropskog parlamenta Ulrike Lunaček izrazila je stalnu podršku EP-a jasnoj evropskoj perspektivi Kosova.\nDelegacija Komiteta za spoljne poslove Evropskog parlamenta (AFET) imaće odvojene sastanke i premijerom Kosova Isom Mustafom i ministrom pravde Hajredinom Kučijem i ministrom za evropske integracije Bekimom Čolakuom, te predsednikom Skupštine Kosova, Kadrijem Veselijem i predsednicima relevantnih odbora i poslaničkih grupa.\n“Mađarska ne želi da zatvori granice, već da ih zaštiti”\nDelegacija EU u BiH izrazila saučešće porodici poginulog pilota


VUČIĆEVA PORUKA IZ SRPSKE: Pokušaće da nas dele, moramo da se držimo zajedno | Happy BSC portal\n- Možemo da živimo u više država, ali narod je jedan i jedinstven. Ne smemo da zaboravimo da pripadamo istom rodu, i nosimo isto prezime, da moramo da čuvamo svoje kuće i ognjišta, jer time štitimo budućnost - kazao je Vučić nakon što mu je jedna učenica poželela dobrodošlicu.\n- Moći ćete da kupite CNC mašinu za mašinsku školu. Zapamtio sam tu mašinu, jer je mnogo važna. Tamo gde smo je uvodili, donosili i kupovali, uvek su gledali stranci da naprave fabrike u blizini, jer su imali dobre radnike - objasnio je on.\n- Srećan sam što sam čuo od direktora vest da je ove godine upisano 10 prvačića više nego prošle godine. Nadam se da će tako biti i iduće i narednih godina - dodao je Vučić.\n- Obećali smo Drvaru pre nepunih pet meseci da ćemo da otvorimo malu fabriku i otvorili smo je. Plate nisu prevelike, ali ako imate drugog zaposlenog u kući, lakše je, možete da planirate budućnost - ukazao je on.\n- Ne moraju svi da završavaju fakultete, visoke škole. Završite ovu školu, a onda na posao, da budete pošteni i odgovorni grajani RS, a pre svega odgovorni prema svojoj porodici. Veoma sam ponosan i hvala na divnoj dobrodošlici. Uvek sam srećan kada sam sa našim narodom - rekao je Vučić, i podsetio da je njegov otac nedaleko od ovog grada, iz Čipuljića kod Bugojna.\n- Ko zna ko će od vas možda da bude predsednik Srbije ili predsednik vlade u budućem periodu - rekao je on.\nBrnabić predstavila mere privredi: Ići ću po Srbiji i pričati sa svim privrednicima!


Vreme 1620, NED – Unapređenje demokratije u Srbiji\n“Učešće opozicije na predstojećim izborima može da ozbiljno promeni stvari u smislu izlaznosti, a samim tim i drugačije raspodele mandata na parlamentarnim izborima i u Beogradu, dok će predsedničko mesto zasigurno ostati Vučićevo vlasništvo”, kaže za “Vreme” Naim Leo Beširi, direktor Instituta za evropske poslove. “Beograd je jedino mesto gde se može desiti promena”\nOn je Isus, on je preambula, on je stradalnik, Australija je njegova Albanija, ali se nije povinovao, nije se povukao, stradao je planski da bi, valjda, negde sutra vaskrsao. Ovakav narativ o Đokoviću je preovladavao u srpskim tabloidima. Čeka se njegovo objašnjenje\nVladimir Đukanović je jedan od glavnih glasnogovornika Vučićevog disciplinovanja naprednjaka. Štaviše, ono što je ovaj poslanik SNS a izjavljivao i pisao o svojim saborcima iz stranke verovatno niko iz opozicije nikada nije izgovorio – a samo u poslednjih godinu dana povezao je vrh naprednjaka i sa Belivukovim klanom, i sa “Jovanjicom”, i sa nezakonitim bogaćenjem, i sa učešćem u navodnoj pripremi atentata na predsednika Vučića, i sa šurovanjem sa stranim ambasadama, i sa kupovinom diploma…\nNauka je reagovala munjevito, vakcine protiv kovida bile su spremne i puštene u upotrebu brže nego bilo koja vakcina ikada ranije. Sećamo se lekara koji su, oslanjajući se na prethodna iskustva, govorili kako su potrebne godine da bi se ispitala pouzdanost vakcine, a njihovo dejstvo se, zakeranjima uprkos, pokazalo nesumnjivim: vakcina spasava živu glavu. Nespremnim se, međutim, pokazalo mišljenje, zakazala su tumačenja korone: naša svest je koronu dočekala nespremna\nUprkos svim hvalospjevima vlasti kako je srpski zdravstveni sistem u nikad boljem stanju, neki detalji ukazuju na drugačiju, ne toliko fascinantnu sliku. Medicinska pomoć na licu mesta, koja u Srbiji nije ni hitra, a ni toliko hitna, jedan je od takvih. Loša zakonska regulativa, ali i nedostatak ljudstva i vozila, doveli su do toga da je dobiti hitnu pomoć, prevashodno u Beogradu, skoro pa nemoguća misija\nDa li je moguće da se niko tokom skoro 25 godina otkako se pojavilo izdanje “Dosijea”, a sve ističući vrednost rukopisa Miroslavljevog jevanđelja za srpsku kulturu, nije upitao kako to da je fototipsko izdanje najznačajnije knjige naše kulture uradila privatna izdavačka kuća, a ne država? Zašto se država odrekla prihoda koji bi imala od ovog izdanja? Ako je rukopis objavljen u Johanesburgu, kako znamo koliki mu je tiraž, i da li se i po kojoj ceni prodaje u svetu a sve bez kontrole države\nVreme 1620, Otvorena vrata pravosuđa


Vek diplomatskih odnosa Srbije i Danske\nM. K. 6. juna 2017. 07:53\nPovodom obeležavanja 100 godina diplomatskih odnosa Republike Srbije i Kraljevine Danske, u Domu Vojske Srbije održana je svečanost sa koje su upućene poruke prijateljstva i istaknuta želja za još boljom saradnjom dve zemlje.\nNa sinoćnoj svečanosti obratili su se ministar odbrane Zoran Đorđević i otpravnik poslova Ambasade Danske u Beogradu Morten Skovgard Hansen.\nĐorđević je rekao da je uz značajno istorijsko i kulturno nasleđe koje obe države poseduju, veoma podsticajna vekovna saradnja koja promoviše razmenu na svim nivoima.\n„Prijatelji se podržavaju i stoga koristim ovu priliku da vam zahvalim na vašoj podršci. Kao ministar odbrane, ponosan sam na činjenicu da je naša saradnja u oblasti odbrane u vrhu prioriteta Ministarstva odbrane, kao i da su, i pored svih najava smanjenja podrške projektima za stabilizaciju i reformu sistema odbrane, naše kolege iz Kopenhagena našle način kako da se višegodišnji projekti nastave i kako da se isti završe“, rekao je Đorđević.\nOn je naglasio da je u vreme najvećeg uticaja ekonomske krize koja je pogađala svet, Kraljevina Danska uložila više od dva miliona evra direktnih investicija za reformu sistema odbrane Srbije, objavljeno je na sajtu Ministarstva odbrane.\n„Verujem da bi saradnja mogla da bude još bolja ukoliko u narednom periodu uspemo da našu vojno-ekonomsku saradnju uspostavimo i podignemo i na viši nivo“, kazao je Đorđević.\nMorten Skovgard Hansen istakao je saradnju u oblasti odbrane u kojoj je sproveden važan projekat izgradnje kapaciteta u „odličnoj saradnji sa Ministarstvom odbrane Srbije“.\n„A danas, Srbija je sve više partner u internacionalnim mirovnim misijama i na to možete biti ponosni. Siguran sam da će odnosi naše dve zemlje nastaviti da napreduju“, poručio je on.\nSvečanost u Domu Vojske uveličali su i članovi Danskog prinčevskog ansambla i Umetničkog ansambla Ministarstva odbrane Republike Srbije „Stanislav Binički“.\nSamo juče u porodilištu u Pasjanu rođeno osam beba\nLokalizovani požari kod Kosova Polja\nAMSS: Manje vozila na putevima u Srbiji, oprez zbog radova


Milinčićeva: Nema važnijeg mesta u svetu za Srpsku i Srbiju od Moskve /video/ - 29.11.2021, Sputnik Srbija\nMilinčićeva: Nema važnijeg mesta u svetu za Srpsku i Srbiju od Moskve /video/\nGostovanje na važnoj adresi koje je najavio Milorad Dodik, srpski član Predsedništva BiH, jeste Moskva i ruski predsednik Vladimir Putin, istakla je Ljubinka... 29.11.2021, Sputnik Srbija\n„Nema važnijeg mesta u svetu za Srpsku i Srbiju od Moskve. Dodik će razgovarati sa Putinom, da dobije još jednom potvrdu da Rusija čvrsto stoji uz Srpsku i Dejtonski sporazum“, istakla je Milinčićeva.U dosadašnjim razgovorima Putina i Dodika uvek je predsednik Rusije započinjao konverzaciju: „Kako mogu pomoći?“Ona se osvrnula i na nedavni susret predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Vladimira Putina.„Razgovarano je o mnogim pitanjima, pa isto tako i o Republici Srpskoj. Morate imati na umu da su o toj temi razgovarala dva velika prijatelja Republike Srpske, Putin i Vučić. Normalno je da je dominantno pitanje bilo gas, čije će povoljnosti osetiti i stanovnici u Republici Srpskoj“, dodala je Milinčićeva.U zapadnim krugovima, pre svega SAD i Nemačkoj, sve češće se spominje reč sankcija, upućena prema Srpskoj.„Sankcije se uvode da spreče normalno funkcionisanje države. Morate znati da to mogu određene države uvesti, ali da tako nešto nikada neće proći u Savetu bezbednosti UN. Rusija može to da nadoknadi, jer je velika i moćna i može da zaštititi svoje prijatelje“, dodala je Milinčićeva.Pogledajte ekskluzivni intervju Milorada Dodika za Sputnjik pred put u Moskvu:\nmilorad dodik, republika srpska (rs), ljubinka milinčić, region – politika, region\n12:37 29.11.2021 (Osveženo: 13:28 29.11.2021)\nGostovanje na važnoj adresi koje je najavio Milorad Dodik, srpski član Predsedništva BiH, jeste Moskva i ruski predsednik Vladimir Putin, istakla je Ljubinka Milinčić, glavna urednica redakcije Sputnjik Srbija, gostujući u Jutarnjem programu RTRS.\n„Nema važnijeg mesta u svetu za Srpsku i Srbiju od Moskve. Dodik će razgovarati sa Putinom, da dobije još jednom potvrdu da Rusija čvrsto stoji uz Srpsku i Dejtonski sporazum“, istakla je Milinčićeva.\nU dosadašnjim razgovorima Putina i Dodika uvek je predsednik Rusije započinjao konverzaciju: „Kako mogu pomoći?“\n„Sigurno će biti i sada takvo pitanje i to je razlika od Zapada. Zauzvrat Rusija nikada ništa nije tražila. Rusija ne traži ništa što je protivno međunarodnom pravu“, kaže Milinčićeva.\nOna se osvrnula i na nedavni susret predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Vladimira Putina.\n„Razgovarano je o mnogim pitanjima, pa isto tako i o Republici Srpskoj. Morate imati na umu da su o toj temi razgovarala dva velika prijatelja Republike Srpske, Putin i Vučić. Normalno je da je dominantno pitanje bilo gas, čije će povoljnosti osetiti i stanovnici u Republici Srpskoj“, dodala je Milinčićeva.\nU zapadnim krugovima, pre svega SAD i Nemačkoj, sve češće se spominje reč sankcija, upućena prema Srpskoj.\n„Sankcije se uvode da spreče normalno funkcionisanje države. Morate znati da to mogu određene države uvesti, ali da tako nešto nikada neće proći u Savetu bezbednosti UN. Rusija može to da nadoknadi, jer je velika i moćna i može da zaštititi svoje prijatelje“, dodala je Milinčićeva.\nPogledajte ekskluzivni intervju Milorada Dodika za Sputnjik pred put u Moskvu:


Apple navodno ima za cilj da predstavi potpuno autonomni automobil 2025. godine\nPočetnaVestiBiznis ITBiznis IT vestiApple navodno ima za cilj da predstavi potpuno autonomni automobil 2025. godine\n19.11.2021 09:15 | 0 Biznis IT\nApple možda privodi kraju još jednu (ne)uspešnu fazu dugog razvoja svog električnog automobila. Izvori Bloomberga tvrde da Apple sada prebacuje svoju pažnju na potpuno samovozeći automobil, a ne samo na konvencionalno vozilo sa poluautonomnim karakteristikama. Novi vođa projekta Kevin Linč želi da prvi model vozi sam, rekli su upućeni.\nKompanija navodno ubrzava svoje planove kako bi se uskladila sa novim ciljem. Tamo gde je Apple nedavno ciljao lansiranje za pet do sedam godina, izvori su rekli da sada ima za cilj 2025. ili samo četiri godine. Međutim, veruje se da je plan „fluidan“ i da se vrti oko toga da li će Apple na vreme završiti svoj puni autonomni sistem. Apple je navodno završio veliki deo "osnovnog posla" na procesoru automobila.\nPogledajte još: Appleov program samouslužnih popravki omogućiće vam da sami popravite iPhone i Mac računare\nTipsteri su takođe sugerisali da je Apple imao na umu „idealan“ enterijer sa sedištima koja podsećaju na salone za putnike, informativno-zabavnim sistemom osetljivim na dodir u sredini i bez volana ili pedala. Mod za brzo preuzimanje kontrole je takođe opcija, dodali su izvori.\nApple je odbio da komentariše navode. Novi prioritet bi mogao da pomogne projektu koji je doživeo delimičan neuspeh, uključujući odlazeće rukovodioce i nervozne partnere. Kompanija bi mogla da parira ili pobedi trenutne proizvođače automobila koji planiraju da ponude punu ili skoro punu autonomiju otprilike u isto vreme, kao što je WV. Međutim, potpuna samostalna vožnja ima mnogo izazova, uključujući teško predvidljiv saobraćaj i vremenske probleme poput snega.\nMediaTek predstavlja novi 4nm flagship čipset sa Arm Cortex-X2 jezgrom\nApple će morati da pređe na USB C, što ne mora da bude loša stvar 24.05.2022 16:37 0\nElectronic Arts na prodaju, Apple, Amazon i Disney zainteresovani 24.05.2022 14:29 0\nApple auto ili kompjuterski miš na točkovima? 23.05.2022 11:36 0


Ministar energetike Rusije: Vrata OPEK+ ostaju otvorena - 10.03.2020, Sputnik Srbija\nOPEK+ i dalje postoji i radiće u skladu sa Poveljom o dugoročnoj saradnji, u okviru koje je predviđeno zajedničko reagovanje na situaciju na naftnom tržištu u... 10.03.2020, Sputnik Srbija\n„Pre svega, želim da kažem da vrata nisu zatvorena. To što sporazum neće biti produžen nakon 1. aprila ne znači da nadalje ne možemo sarađivati sa zemljama članicama OPEK-a, ali i onima koje to nisu. Nastavićemo saradnju u skladu sa Poveljom koja je potpisana prošle godine”, istakao je Novak u izjavi za televiziju „Rusija 24”.\nOn je još dodao da „u slučaju potrebe, raspolažemo različitim sredstvima, uključujući i smanjenje i povećanje proizvodnje, kao i postizanje novih sporazuma. Redovni sastanci OPEK+ na kojima će biti procenjena situacija na tržištu su planirani u maju-junu”.\nNovak se osvrnuo i na predlog naftne kompanije „Saudi Aramko” da kupcima nafte omogući popust od 6-8 dolara po barelu.\nOn je dodao da je jučerašnji pad cene izazvao paniku na tržištu, ali se sada situacija malo stabilizovala.\n„Naš trenutni zadatak je da operativno reagujemo na ovu situaciju na tržištima u cilju maksimalnog nivelisanja posledica i nastavka praćenja situacije”, naglasio je ministar.\nOn je dodao da će ponovno uspostavljanje kotizacija nafte potrajati nekoliko meseci.\nPodsetimo, članice OPEK+ nisu uspele da se u petak 06. marta dogovore ni o promeni parametara sporazuma o smanjenju proizvodnje nafte, a ni o produžetku sporazuma. Zbog toga se od 01. aprila obaveze o ograničavanju proizvodnje nafte ukidaju.\nOva dešavanja su prouzrokovala pad cena nafte, koji je u ponedeljak iznosio 30 odsto.\nInače, jula prošle godine članice OPEK+ su jednoglasno usvojile Povelju o dugoročnoj saradnji. Članice su glasale za pridruživanje odluci OPA-a o produživanju sporazuma za devet meseci uz zadržavanje kvota iz starog sporazuma.


SASTANAK RUSKIH I NEMAČKIH ZVANIČNIKA – Televizija srpske dijaspore\nNemački i ruski zvaničnici sastaće se sledećeg meseca u pokušaju da smanje političke tenzije oko Ukrajine\nVisoki nemački i ruski zvaničnici sastaće se sledećeg meseca u pokušaju da smanje političke tenzije oko Ukrajine, rekao je danas za Rojters izvor iz nemačke Vlade.\nSavetnik nemačkog kancelara Olafa Šolca za spoljnu politiku, Jens Plotner i ruski pregovarač za Ukrajinu Dmitrij Kozak dogovorili su se da se sastanu posle telefonskog razgovora, održanog u četvrtak, saopštili su izvori koji su zatražili da ostanu anonimni.\nBerlin izražava više sumnji od Vašingtona u to da Rusija zaista planira da napadne Ukrajinu i želi da deeskalira tenzije, rekla su Rojtersu dva izvora iz Vlade.\nCilj nemačke strane ostaje postizanje brzog ponovnog aktiviranja Normandijskog formata, izjavio je izvor iz nemačke Vlade.\nŠef poslaničke grupe SPD u Bundestagu Rolf Mucenih u izjavi Rojtersu rekao je da ova partija nije “naivna” i da zna s kim ima posla, i dodao da i dalje veruje da bi ovakav angažman mogao da pomogne u deeskalaciji situacije oko Ukrajine.\nU poslednjih mesec dana obavljeno je više telefonskih razgovora između zapadnih lidera i ruskog predsednika Vladimira Putina, zbog tenzija nasatalih gomilanjem ruskih trupa na ukrajinskoj granici i straha od moguće invazije.\nOtkako je ovog meseca preuzeo dužnost, Šolc je naglasio potrebu za dijalogom sa Rusijom oko njenog vojnog jačanja na ukrajinskoj granici, ali se i pridružio zapadnim saveznicima u upozorenjima na moguće sankcije Moskvi u slučaju invazije, navodi Rojters.


Džef Bezos o budućnosti u svemiru\n30. novembar, 04:52\nNA ZEMLJI ĆE OSTATI SAMO ODABRANI - LJUDI ĆE SE RAĐATI U SVEMIRU! Milijarder tvrdi da će ovako izgledati BUDUĆNOST 24 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n"Ovo mesto je posebno, ne možemo ga uništiti", rekao je osnivač Amazona o našoj planeti.\n"Milioni ljudi će se vremenom preseliti sa Zemlje u svemir. A to je vizija 'Blue Origin'-a – milioni ljudi koji rade u svemiru", rekao je on, misleći na svoju firmu.\n"Vekovima će se većina ili mnogo ljudi roditi u svemiru. Biće to njihov prvi dom. Oni će se roditi na ovim kolonijama, oni će živeti na ovim kolonijama. Oni mogu da posete Zemlju kao što biste vi posetili Nacionalni park Jelouston", predvideo je Bezos.\nOn je rekao da će i same kolonije 'imati reke, šume i divlje životinje', što je verovatno izvelo njegov govor iz domena futurologije i okrenuo optimističnoj naučnoj fantastici. Amazon je neslavno snalažljiv kada je u pitanju stiskanje svojih radnika za svaki pad produktivnosti. Zato je sličan ružičasti opis "fabričkih gradova Amazona" koji rešavaju ekonomsku nejednakost u SAD naišao na užas, kada ga je predložio kolumnista Blumberga u septembru.\n"Ova Zemlja može da izdrži, recimo, 10 milijardi ljudi do određenog stepena. Morali bismo zaista naporno da radimo da bismo shvatili kako da to uradimo bez degradacije planete… Sunčev sistem može da izdrži trilion ljudi", rekao je on.\n"To nije bilo lako dobiti", rekao je o svom pojavljivanju u igranom filmu "Zvezdane staze: Dalje" iz 2006. "Insistirao sam na ulozi sa govorom, što je zakomplikovalo ceo scenario", rekao je on.\nU filmu, Bezos je nosio vanzemaljske proteze i imao je jednu rečenicu: "Govori normalno". Rekao je da je „zakucao“, izazvavši smeh publike.


Niška televizija » Poljoprivrednicima dodeljeni ugovori za dobijanje podsticajnih sredstava (VIDEO)\nPoljoprivrednicima dodeljeni ugovori za dobijanje podsticajnih sredstava (VIDEO)\nObjavljeno 08.11.2013. 15:15\nTagovi: Društvo, Niš, Poljoprivreda\nSto pedeset i jedan proizvođač iz Niša potpisao je ugovore sa resornom gradskom Upravom za dobijanje podsticajnih sredstava preko niškog Fonda za razvoj poljoprivrede.\nU ovoj godini za ove namene izdvojeno je ukupno 11,7 miliona dinara, koji će poljoprivrednicima biti dodeljeni do kraja godine. To je samo jedan od načina da se zadrže mladi na selu što je i prioritet grada u narednom periodu, rekao je, prilikom uručenja ugovora, gradonačelnik Niša prof dr Zoran Perišić.\nDvadesetčetvorogodišnja Maja Petrović jedna je mladih poljoprivednika koji su ove godine preko Uprave za poljoprivredu dobili podsticajna sredstva za razvoj svoje proizvodnje. Kako kaže, ovo je prvi put da je dobila novac iz gradskog budžeta za bolje uslove rada na svom seoskom imanju u Popovcu.\nIma i onih poljoprivrednika koji godinama razvijaju svoju primarnu proizvdnju, i kako kažu, pomoć Grada im svakako znači za obnovu zastarele mehanizacije.\nSva registrovana poljoprivredna gazdinstva dobila su sredstva u visini polovine njihove investicije bez PDV-a, a iznosi subvencija su u zavisnosti od programa za koji su poljoprivrednici konkurisali od 20.000 do pola miliona dinara.\nOvogodišnje subvencije predviđene su za podizanje višegodišnjih zasada, nabavku mehanizacije i sistema za navodnjavanje, kao i opreme za preradu mleka i pakovanje meda, kaže načelnik Uprave za poljoprivredu i razvoj sela Saša Stoiljković.\nPoljoprivrednim fondom za poboljšanje kvaliteta života i ekonomskog razvoja na seoskom području ove godine predviđeno je ukupno jedanaest i po miliona dinara.\nRadnici „Gasprom“ pumpe čistili obalu Nišave (VIDEO)\nSvaka pohvala na posticajnim srestvima ali bi trebalo da se pridrzavaju ugovorom da se kupuje ono sto je namenjeno I da grad ispati srestva u roku sto je definisano ugovorom


Velika nagrada Meksika - Blic Sport\nVozač Red Bula Holanđanin Maks Ferštapen ostvario je najbrže vreme u kvalifikacijama za Veliku nagradu Meksika, ali će danas, ipak, startovati tek sa četvrte pozicije.\nFORMULA 1 Rikardo u Meksiku kreće sa pol pozicije, drugi Ferštapen, Hamilton treći\nDanijel Rikardo, vozač Red Bula, osvojio je ove subote pol poziciju pred trku Formule 1 za Veliku nagradu Meksika.\nFORMULU 1 NE ZAUSTAVLJA NI ZEMLJOTRES Nema odlaganja trke u Meksiku\nTrka Formule jedana za Veliku nagradu Meksika biće održana u već određenom terminu, 29. oktobra, iako je ranije ove nedelje Meksiko Siti pogodio jak zemljotres, saopštili su organizatori.\nHamiltonu pol pozicija u Meksiku\nVozač Mercedesa Luis Hamilton startovaće sa pol pozicije u trci Formule jedan za Veliku nagradu Meksika, pošto je u današnjim kvalifikacijama ostvario najbolje vreme.\nMeksiko Siti domaćin trke Formule 1 2015.\nMeksiko Siti biće domaćin trke Formule 1 za šampionat sveta 2015. godine, a trke će biti organizovane tokom pet sezona.\nNju Džersi, Meksiko i Južna Koreja ispali iz kalendara Formule 1\nMeđunarodna automobilska federacija (FIA) isključila je iz kalendara Formule jedan za 2014. godinu trke u Nju Džersiju, Meksiko Sitiju i južnokorejskom Jeongamu.