Kongresmeni traže ispitivanje i veza Bele kuće sa Kremljom\nVodeći članovi Republikanske partije pridružili su se pozivima za detaljnu istragu protiv Majkla Flina\nPredstavnik većine u američkom Senatu Mič Mek Konel rekao je da će obaveštajna komisija Senata verovatno proveriti komunikacije između Majkla Flina, savetnika američkog predsednika za nacionalnu bezbednost u ostavci, i ruskog ambasadora u Vašingtonu.\n"Obaveštajni komitet se već bavi ruskom umešanošću u naše izbore. Verovatno je da će hteti da se pozabave ovim događajem, jer imaju takvu nadležnost", rekao je Mek Konel na konferenciji za štampu.\nVodeći članovi Republikanske partije pridružili su se pozivima za detaljnu istragu protiv Majkla Flina zbog njegove povezanosti sa Rusijom.\nOn je u ponedeljak podneo ostavku zbog tvrdnji da je, pre nego što je Donald Tramp stupio na dužnost, razgovarao sa ruskim ambasadorom u SAD Sergejem Kisljakom o američkim sankcijama protiv Rusije iako je tvrdio, kao i potpredsednik Majk Pens, da nije bilo reči o ukidanju pomenutih kaznenih mera. Pens je u jednom televizijskom intervjuu garantovao za Flina.\nFlin je kazao za “Dejli Koler” da “nije pređena linija” u njegovim razgovorima sa ambasadorom Kisljakom\nList Vošington post je u petak objavio da je Flin, na koga su pojedinci iz administracije gledali sa sumnjom zbog navodnih veza s Rusijom, pričao o sankcijama s ruskim diplomatom.\nOn je u ostavci naveo da je potpredsedniku Majku Pensu i drugima dao "nepotpune informacije" o svojim telefonskim razgovorima sa ambasadorom Rusije u SAD.\nPortparol Bele kuće Šon Spajser potvrdio je da je novi američki predsednik znao nekoliko nedelja unazad da je bilo problema s telefonskim pozivima Moskvi.\nMeđutim, Spajser insistira da Flin nije prekršio pravne procedure razgovarajući sa ruskim ambasadorom, već pre svega da je poljuljano poverenje predsednika i potredsednika Trampa i Pensa u njega kao savetnika.\nRepublikanski senator Džon Mekejn ocenio je da je ostavka Majkla Flina "zabrinjavajući pokazatelj disfunkcije trenutnog aparata za nacionalnu bezbednost", što pokreće pitanja o Trampovim namerama prema Rusiji.\nIstragu o navodnim vezama novog predsednika SAD i ruskih zvaničnika zatražili su i republikanski senatori Roj Blant i Džon Korin.\nMekejn: Flinova ostavka zabrinjavajući pokazatelj disfunkcije trenutnog aparata za nacionalnu bezbednost\nPredsednik Odbora Predstavničkog doma za obaveštajna pitanja Dejvid Nuns rekao je da bi voleo da istraži curenje informacija koje je dovelo do Flinove ostavke, navodeći da bi obaveštajne agencije trebalo da objasne zašto su njegovi razgovori snimani.\nTramp je imenovao penzionisanog generala Džozefa Keloga za vršioca dužnosti savetnika za nacionalnu bezbednost.\nAdam Šif, vodeći demokrata u Komitetu Predstavničkog doma za obaveštajne poslove, kazao je da se Tramp okrenuo protiv Flina samo zato što ovaj slučaj privlači mnogo medijske pažnje.\nZbog sve učestalijih pitanja o prirodi odnosa Trampove administracije sa Rusijom, pojedini američki kongresmeni, uključujući i republikance, pozivaju na istragu ne samo Flinovih aktivnosti već i veza Bele Kuće sa Kremljom u celini.\nPozivi na istragu u Kongresu dolaze u trenutku kada američki mediji sve učestalije pišu da su pojedini članovi Trampovog tima imali mnoštvo kontakata sa zvaničnicima ruskih obaveštajnih službi uoči predsedničkih izbora u SAD 8. novembra, mada nema dokaza ovih navoda.\nFlin: Nije pređena linija\nFlin je kazao u utorak za Dejli Koler da "nije pređena linija" u njegovim razgovorima sa ambasadorom Kisljakom. On tvrdi da je jedino bilo reči o 35 ruskih diplomata koje je Obamina administracija proterala 29. decembra kao deo paketa poslednjih sankcija koje su SAD uvele Rusiji. Istoga dana, Bela kuća je uvela kaznene mere ruskim obaveštajnim službama zbog njihovog navodnog hakovanja tokom američkih predsedničkih izbora.\n"Kazao sam: Vidite, znam šta se desilo. Sve ćemo razmotriti. Nikada nisam rekao nešto tipa: preispitićamo sankcije ili slično", kazao je Flin.\nMeđutim, Rojters javlja da transkript pokazuje da je Flin kazao Kisljaku da ako Rusija ne bude reagovala na najnovije sankcije Obamine administracije – na način kako je to činila u prošlosti – to može olakšati put ka široj debati o poboljšanju američko-ruskih odnosa kada Tramp stupi na dužnost.\nNakon objavljivanja poslednjih sankcija, ruski predsednik Vladimir Putin je povukao neuobičajeni potez pozvavši američke diplomate u Moskvi da se pridruže proslavi Božića u Kremlju.\nBela kuća je potvrdila da je FBI ispitivao Flina o njegovim razgovorima sa Kisljakom kao deo šire istrage o ruskom uticaju na američke predsedničke izbore. Ministarstvo pravde je obavestilo Belu kuću o protivrečnostima između Flinovih javnih izjava i onoga što se stvano dešavalo otkako je Tramp preuzeo dužnost.\nMoskva: Pravi cilj kampanje odnosi sa Rusijom a ne Flin\nRuski senator Aleksej Puškov izjavio je da je ostavka Majkla Flina, pravi skandal.\n"Optužbe da je vodio neovlašćene razgovore sa ruskim ambasadorom su potpuno neutemeljene, jer na taj način nije prekršio nijedan zakon ili nijedno pravilo. Rusija ne potvrđuje da su njih dvojica razgovarali o sankcijama, ali čak i da je to tako, to nije nikakav kriminal, ne radi se o odavanju podataka pod oznakom 'državna tajna' ili sličnim stvarima", rekao je Puškov.\nOn ističe da je to tipičan primer "agresivne kampanje ključnih američkih medija čiji je cilj ne Flin već odnosi sa Rusijom".\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov odbacio je danas navode o presretnutim telefonskim pozivima ruskih obaveštajnih zvaničnika i članova izbornog štaba Donalda Trampa.\nPeskov odbacio navode o presretnutim telefonskim pozivima ruskih obaveštajnih zvaničnika i članova Trampovog izbornog štaba\nList Njujork tajms objavio je da su Rusi kontaktirali Pola Manaforta, čoveka koji je kratko bio šef kampanje Donalda Trampa. Bivši i sadašnji američki obaveštajci u intervjuu za američki list nisu želeli da otkriju identitet drugog Trampovog saradnika koji je imao kontakte s Rusima.\nPeskov je rekao novinarima u Moskvi da se izveštaji "ne zasnivaju na dokazima i da ne ukazuju na prave činjenice".\nPeskov je, odgovarajući na saopštenje Bele kuće u kojem Tramp navodi da očekuje od Rusije da vrati Krim Ukrajini, rekao je da Kremlj nema namjeru da diskutuje sa stranim partnerima o teritorijalnom integritetu države.\nAmerički senatori traže moć veta na odluke Trumpa u vezi sankcija Rusiji


Praksa je najboji način za sticanje realniih znanja i pripremu za fakultet\nPraksa zauzima veoma važan deo u okviru nastavnog plana i programa srednje škole Artimedia. Tokom školovanja, pored klasične nastave, učenici razvijaju svoja znanja i veštine kroz učestvovanje na različitim projektima. Tokom tih projekata srednjoškolci zapravo kreiraju i realizuju filmove, pozorišne predstave, mini koncerte i emisije.\nStručno usavršavanje je najvažniji segment školovanja!\nOvako osmišljena praksa je nezaobilazni deo kreativnog učenja i usavršavanja u srednjoj školi Artimedia. Kroz projektnu nastavu i stručno usavršavanje, učenicima se omogućava da realizuju sve svoje ideje u delo. U tom poduhvatu kompletan proces im olakšava pomoć mentora, odnosno profesora koji prate njihov napredak i usmeravaju ih u svakom trenutku.\nPomenuta praksa i stručno usavršavanje imaju za cilj i da ohrabre učenike na samoinicijativnost prilikom razvoja ideja. Na ovaj način učenik se podstiče da kroz samostalna istraživanja i projekte bolje upozna sebe i pripremi se za posao kojim će se baviti u budućnosti.\nUpoznajte kreativne projekte na kojima učestvuju učenici\nPraksa je zamišljena na taj način da se nivo produkcije stavlja u drugi plan. Ono što nam je bitno jeste da tokom realizacije bilo kog projekta svaki učenik prođe proces od ideje do realizacije.\nTokom jedne školske godine učenička praksa podrazumeva pripremanje najmanje četiri kulturno umetnička događaja. Među njima su pozorišni komadi, poetsko književne večeri, koncerti, izložbe fotografija i projekcije snimljenih autorskih filmova, kao i predstavljanje izdanja školskog lista „Artimes“.\nŠkolska praksa po najvišim standardima realizuje se u moderno opremljenim i specijalizovanim prostorijama u okviru srednje škole Artimedia. Savremeni tonski studio omogućava srednjoškolcima da sinhronizuju animirane i igrane serije, komponuju i stvaraju muziku i još mnogo toga. Uz to, mladim talentima na raspolaganju su i kamere sa visokom rezolucijom, kako digitalne, tako i analogne. Ovu opremu učenici će moći da koriste kako bi realizovali različite filmove i emisije.\nCilj srednje škole Artimedia je da kroz ovakvu praksu učenicima omogući sticanje realnih veština i stručno usavršavanje u željenoj oblasti. Pored toga, učenici na ovaj način dobijaju i kompletnu sliku o svojim umetničko-stručnim afinitetima i sposobnostima. Sve to doprinosi tome da na kraju školovanja svaki učenik ima tačnu viziju oblasti u kojoj dalje želi da se obrazuje. Takođe, usvojena znanja kroz pomenutu praksu učenicima olakšavaju i upis na željeni fakultet ili započinjanje karijere.\nSvaki od projekata učenike upoznaje sa svim potrebnim resursima – od ideje do izrade koncepta, strategije i planiranja, do same realizacije projekta.


BalkanMagazin :: Brus bez struje zbog tv emisije\nBrus bez struje zbog tv emisije\npetak, 01. mart 2019 05:54\n(petak 01. mart, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nBeograd, 28.02. 2019 - zajednička sednica Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Srpske u Beogradu: Ana Brnabić, Radovan Višković\nŠef države i lider naprednjaka Aleksandar Vučić poručio je u Leskovcu da su počeli „koordinisani napadi iz regiona“, a stručnjaci njegove izjave ocenjuju kao autokratske. Brus je ostao bez struje jer predsednik opštine nije mogao drugačije da spreči sugrađane da vide optužbe na njegov račun za seksualno zlostavljanje. Lideri opozicije razgovarali su sa Mekalisterom. Nema tragova da je čaura ispred kuće novinara ispaljena iz oružja. Propali su pregovori Trampa i Kima. Neda Arnerić primljena je u bolnicu.\nPariz, 28.02.2019 - promocija modne kolekcije Fall-Winter 2019-2020: kolekcija - Off-White\n„Koordinisani napadi iz regiona“\n„Nećemo gaziti po našim kostima“, naslov je glavne najave na prvoj strani Novosti, kojim je citiran predsednik Srbije i SNS-a Aleksandar Vučić. On je u Leskovcu rekao da su „počeli koordinisani napadi iz regiona“. „Kriv sam što branim Srbiju, što obeležavamo ’Oluju’ i Jasenovac“, dodao je Vučić.\n„Mnogi ne žele jaku i stabilnu Srbiju, i onda sam im ja svima kriv. A zašto sam ja kriv – zato što Srbija nije više na kolenima, zato što ne idemo da se izvinjavamo, zato što vide da Srbija štiti svoj narod i ne da na sebe“, citira Politika Vučića iz Leskovca.\nLeskovac, 28.02.2019 - predsednik Srbije Aleksandar Vučić nastavio je danas kampanju "Budućnost Srbije" obilaskom Jablaničkog i sa premijerkom Anom Brnabić govorio na skupu u Leskovcu\nAutokratske izjave Vučića\nSagovornici Danasa o izjavi predsednika da je Srbija „sama i prepuštena sebi“, kažu da „Vučićeve poruke kao da su preuzete iz priručnika za diktatore“. Dragan Popović kaže da je osnovni element svake autokratije širenje priče o zaverama stranih faktora protiv zemlje i naroda kom autokrata pripada.\nBrus bez struje za vreme emisije\nLokalni moćnici ometali su gledanje TV emisije u kojoj je govorila jedna od žena koju je seksualno zlostavljao predsednik opštine iz redova SNS-a, piše Danas. „Isključili struju da Brus ne vidi Jutkinu bahatost“, naslov je teksta. Marija Lukić, bivša sekretarica predsednika opštine, ispričala je do detalja kako ju je Milutin Jeličić seksualno zlostavljao i maltretirao. Na upozorenja da će ga prijaviti, Jeličić je odgovarao da mu ne može ništa, jer ga štiti Aleksandar Vučić. Ceo grad je imao struju tokom emisije, samo je isključen Kulturni centar, gde se nalazi kablovska stranica operatera. Uprkos prijavama, Jeličić je i dalje predsednik opštine, navodi list.\nGrađani su bili sprečeni da vide ispovest Marije Lukić, piše Blic u tekstu pod naslovom „Jutkini ljudi celom gradu isekli kablovsku“.\nOpozicija sa Mekalisterom\nPredstavnici opozicije, koji su se juče sastali sa izvestiocem evropskog parlamenta za Srbiju Dejvidom Mekalisterom, poručili su da je opozicija ujedinjena u protestima „1 od 5 milona“ i zahtevima koji se tiču slobode medija, vladavine prava i fer izbora. Poslanica DS-a Aleksandra Jerkov rekla je da su Mekalisteru preneli osnovne zahteve protesta, koji se više od tri meseca održavaju u više od 80 gradova Srbije, a koji staju u jednu reč, a to je „sloboda“. „Dobili smo odgovor od Mekalistera, da ponekad neke stvari koje se nama predstavljaju u našim ‘neslobodnim’ medijima baš i nisu takve i da EU itekako kritikuje situaciju u parlamentu i medijima“, rekla je Jerkov. Predsednik SDS-a Boris Tadić rekao je da će njegova stranka nastaviti da protestuje zajedno sa drugim opozicionim strankama, uprkos tome što nije deo Saveza za Srbiju.\nNaslov u Informeru je „Mekalister ih oduvao, EU protiv bojkota izbora“. „Đilas, Tadić i ostali liderčići opozicije nisu imali nijedan dobar argument na sastanku sa izvestiocem EU za Srbiju“, navodi list.\nSrbi i Albanci jedni o drugima\nBlic objavljuje istraživanje o tome šta Srbi i Albanci misle jedni o drugima. Šef diplomatije Srbije Ivica Dačić kaže da dva naroda treba iskreno da razgovaraju o problemima. „Interesi nam nisu suprotstavljeni“, navodi on.\nMetak aktivirao plamen\nNema tragova koji ukazuju da je čaura pronađena ispred kuće novinara portala „Žig info“ prošla kroz mehanizam oružja, već je verovatno reč o zrnu koje se aktiviralo usled plamena, piše Politika. Čaura koja je nađena ispred zapaljene kuće novinara Milana Jovanovića u Grockoj nije ispaljena iz pištolja, već je na mestu požara ostala nakon što se metak aktivirao usled dejstva plamena. Utvrđeno je na osnovu tragova na čauri da ona nije mogla da bude ispaljena iz vatrenog oružja jer na njoj nema kapisle da bi se utvrdilo ispaljenje metka pištoljem, niti drugih tragova koji bi ukazali da je prošla kroz mehanizam oružja.\nPropali pregovori Kima i Trampa\nDonald Tramp i Kim Džong Un juče su naglo prekinuli samit u Vijetnamu, bez postignutog sporazuma o nuklearnom programu, pošto je šef Bele kuće odbio da Severnoj Koreji ukine sve sankcije. „Želeli su da ukinemo sve sankcije i mi to nismo mogli da uradimo. Ponekad morate da napustite pregovore i ovo je bio jedan od tih trenutaka“, izjavio je šef američke Bele kuće, a prenosi Politika. Tramp je ustao od okruglog stola iako bi mu, da je bilo dogovora, to veoma značilo u predsedničkoj kampanji, koja je uveliko počela i u kojoj su demokrate saslušavale njegovog bivšeg advokata baš za vreme samita u Hanoju.\nNjujork, 28.02.2019 - sednica Saveta bezbednosti UN povodom situacije u Venecueli: Vasily Nebenzya (Rusija)\nGlavna najava u Informeru je vezana za pogoršano zdravstveno stanje glumice Nede Arnerić. „Neda se nagutala tableta, lekari joj se bore za život“, naslov je teksta. „Otrovala se alkoholom i lekovima“, pišu Novosti. Blic objavljuje da je glumica primljena na VMA „u teškom stanju“. Srpski telegraf piše da je Neda Arnerić „drugi put pokušala samoubistvo“. Glumac Feđa Stojanović za Kurir kaže da je glumica imala „mračne epizode“.


Veskov: Sida i dalje veliki problem\nDirektorka u firmi "Kemoniks" kaže da se u Srbiji mnogo više sredstava ulaže u suzbijanje bolesti srca i malignih oboljenja\nNa nedavnoj 19. konferenciji o sidi i AIDS-u ovde u Vašingtonu, učestvovala je i jedna od direktora američke kompanije "Kemoniks" Dragana Veskov. U razgovoru za naš program dr Veskov je govorila o sidi u svetu i Srbiji i činjenici da je uprkos tridesetogodišnjim naporima i radu na sprečavanju, dijagnostici i lečenju ove bolesti, ona i dalje jedan od najvećih svetskih zdravstvenih problema.\nDr Dragana Veskov kaže da trenutno u svetu ima oko 40 miliona zaraženih virusom HIV. Ona međutim ukazuje da se u Africi već neko vreme ne menja broj obolelih i zaraženih, dok u Aziji i Istočnoj Evropi ne može da se uspostavi kontrola nad tom bolešću.\n“U Istočnoj Evropi se to dešava u rizičnim grupama, i te rizične grupe su narkomani, muškarci koji imaju seksualne odnose sa muškarcima, i žene koje prodaju seks. U Srbiji je registrovano nešto preko dve hiljade zaraženih. U Srbiji nema sredstava da bi se radilo aktivno otkrivanje broja novo-obolelih. Pošto je dugačak inkubacioni period, ljudi ne znaju da su zaraženi”.\nDr Veskov dodaje da se u Srbiji najveća zdravstvena pažnja posvećuje bolestima srca, krvotoka, i malignim obolenjima koja najčešće uzrokuju smrt. Zbog toga Ministarstvo zdravlja Srbije najveća sredstva ulaže u suzbijanje tih bolesti:\n“Postoji Globalni fond, organizacija oformljena početkom milenijuma, sa sedištem u Ženevi. Faktički Globalni fond daje novac za tri svetska problema, tu su tuberkuloza, sida i malarija. I Srbija dobija sredstva od Globalnog Fonda, da bi kupovala lekove za sidu. Kroz Globalni fond Srbija dobija lekove koji su jeftiniji”.\nDragana Veskov ukazuje da je na početku postojao samo jedan lek dok ih sada ima četrdesetak. Kako kaže, Svetska zdravstvena organizacija propisuje protokole za lečenje.\n“Obično, idu tri leka u kombinaciju. Znači pacijent se ne leči samo jednim lekom. Daje im se preporuka koji su to lekovi koje treba koristiti. Uvek postoje dve do tri kombinacije. Znači najmanje je devet lekova do deset u upotrebi u toj preporučenoj prvoj liniji tretmana”.\nDr Veskov objašnjava da posle nekog vremena virus postane otporanan i pacijenti moraju da pređu na novu kombinaciju lekova koji su skuplji. Ona napominje da pacijenti moraju da budu pod stalnom lekarskom kontrolom i često moraju da idu u laboratoriju da bi dali krv na kontrolu, da bi se što pre utvrdilo kada postanu rezistentni na neki lek. Onda im se prepisuje nova kombinacija lekova, kaže doktorka, da bi im se koncentracija virusa u krvi smanjila na nulu:\n“Onda se smatra da je pacijent u remisiji, da nema nikakvih znakova side. Mada, nikada se potpuno ne otresu virusa. Virus ostane sakriven, mahom u jetri, bubrezima i drugim organima, i ako se prestane sa terapijom, taj virus počne ponovo da se množi. Ne sme se zaboraviti da se uzme lek”.\nDragana Veskov navodi da je početkom ovog veka Svetska zdravstvena organizacija pokrenula kampanju da bi se što pre pronašao lek za sidu pa su razvijeni brojni lekovi za kontrolu širenja virusa. Ona zaključuje da je na početku lečenje side koštalo svakog pacijenta oko 30 hiljada dolara godišnje, a sada se na to troši samo oko tri stotine dolara.


Digitalno oglašavanje u SAD će ove godine prvi put nadmašiti tradicionalno - Bizlife.rs\n10:54 Beograd, 21/02/2019\nPotrošnja na digitalno oglašavanje ove godine će u Sjedinjenim Američkim Državama prvi put nadmašiti izdvajanja za oglase u tradicionalnim medijima, pokazalo je najnovije istraživanje specijalizovane firme eMarketer.\nIzdvajanja na digitalne oglase će ove godine u SAD porasti 19 odsto, na 129,34 milijarde dolara, uz udeo u ukupnoj potrošnji od nekih 54 odsto, procenjuju u eMarketeru.\nNajveći udeo u digitalnom oglašavanju imaće mobilni segment – čak dve trećine, odnosno oko 87,06 milijardi dolara, pokazuje izveštaj.\n“Zbog postojanog preusmeravanja pažnje potrošača na digitalne platforme oglašivači su se našli na prekretnici – prisiljeni su da se okrenu digitalnim medijima kako bi postupno povećali doseg i prihode”, rekla je direktorka firme Monika Peart.\nTako bi se potrošnja na televizijske oglase ove godine trebala smanjiti za 2,2 odsto na 70,83 milijardi dolara, s obzirom da neće biti “krupnih” događaja poput Olimpijskih igara ili svetskih prvenstava, procenjuju u eMarketeru.\nSmatraju da će predsednički izbori u SAD u 2020. verovatno dovesti do rasta televizijskog oglašavanja, ali da će se posle toga silazni trend nastaviti.\nOglašavanje u štampanim medijima ponovo će ove godine zabeležiti snažan pad, za dodatnih 17,8 odsto.\nmarketing oglašavanje digitalno tradicionalno


Set mera SNS za unapređenje izbornog procesa: Građani će moći da provere da li im je glas zloupotrebljen - Infobrif\nObjavljeno 21.09.2019. u 20:48 poslednja izmena 21.09.2019. u 21:21\nBEOGRAD – Srpska napredna stranka predložila je set mera za unapređenje izbornog procesa. Jedna od mera je, između ostalih, da će građani moći da provere da li je u biračkoj knjizi, ako nisu glasali, ostalo prazno mesto ili je njihov glas zloupotrebljen.\nOvo je deo seta mera koje je juče posle sastanka vlasti i opozicije predstavio ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović. Šesti okrugli sto održan je juče na Fakultetu političkih nauka, a Stefanović je najavio i da će u ponedeljak obelodaniti konačan predlog.\n„To su mere za koje su spremni da se obavežu da će ih implementirati u narednom, kratkom roku. Rezultat su ne samo dijaloga koji je u toku, već i onog koji vlast vodi sa OEBS i ODIHR, od 2003. godine. Suštinski će unaprediti način odvijanja izbora, kao i sve koje treba da podrže izborni proces na način da se ozbiljno izborimo protiv slabosti i nepravilnosti i koje su postojale i 2008. i 2012. godine, jer želimo najčistiji izborni proces“, rekao je Stefanović.\nIstakao je da rade sa OEBS-om od 2012, ali kroz pooštravanje kaznene politike, davanje više nadležnosti Agenciji za borbu protiv korupcije, kao i kroz konkretne mere koje će omogućiti zabranu funkcionerske kampanje, u smislu pritisaka na zaposlene u javnim preduzećima, korišćenja resursa javnih preduzeća, zloupotreba javnih skupova…\n„Taj set mera ne predlaže samo izmene zakona već i obuku i načine kako će se tehnički sprovoditi određene mere. Građani će tako moći, između ostalog, da provere da li je u biračkoj knjizi, ako nisu glasali, ostalo prazno mesto ili je njihov glas zloupotrebljen. To je rešeno tako što će nakon glasanja ta knjiga biti odvojena od glasačkih listića, a obe vreće će biti zapečaćene. Hoćemo da razgovaramo sa svima, da obezbedimo bolje izborne uslove i svi su dobrodošli, uključujući i Dejvida Mekalistera“, rekao je Stefanović i dodao da će učiniti sve da se popune mesta nedostajućih članova REM-a.\nDirektor Fondacije za otvoreno društvo Milan Antonijević, i jedan od organizatora okruglog stola, rekao je da su učesnici dijaloga na FPN dobili dokument vladajućih SNS i SPS.\n„Postoje dva roka koja su data, šta može biti urađeno za 30 i 60 dana, što govori o ozbiljnosti situacije“, rekao je Antonijević.\nAntonijević je rekao da će dokument biti dostavljen svima, bez obzira na to da li su učestvovali u okruglim stolovima ili su se u međuvremenu „isključili“.\n„Ono što karakteriše ovaj dokument je to što se Vlada obavezuje i podseća ministarstva na obavezu sprovođenja zakona koji postoje, što na neki način govori da je ocenjeno da se zakoni ne sprovode i da se pospešuje potpuno drugačiji rad ministarstva“, rekao je Antonijević.\nIzborni processet meraSNS


Od petka NOVE RESTRIKTIVNE MERE stupaju na snagu u Grčkoj\nZbog povećanja broja zaraženih, a i povećanog broja turista koji tokom leta boravi u Grčkoj, vlasti ove zemlje, prinuđene su da, zbog slabe vakcinacije građana, uvedu nove mere zbog sprečavanja širenja koronavirusa.\n13.07.2021. - 08:04h\nNove restiktivne mere u Grčkojfoto: By Nikolaos Tamvakis / Shutterstock\nGodinu i po dana od početka pandemije koronavirusa, Grčka ima vakcine koje su odmah dostupne svakom građaninu u svakom delu zemlje. Međutim, odziv građana je slabiji od očekivanog.\nDva problema, sprečavaju brzi i konačni izlazak iz pandemije, a to su pojava agresivne mutacije delta soja koronavirusa i procenat građana koji još uvek ne želi da se vakciniše. Ovo je navelo vlasti da uvedu novi paket mera, koje će stupiti na snagu u petak.\n"Stav nekih neće ponovo zatvoriti zemlju. Mnogima će dati slobodu. I zaštita za sve. Jer nije Grčka u opasnosti, već nevakcinisani Grci", rekao je u saopštenju premijer.\n"Oni koji to ne budu učinili biće suspendovani s posla najkasnije do 16. avgusta", piše u saopštenju.\nDo kraja avgusta svi zatvoreni prostori, noćni klubovi, bartovi, bioskopi ni pozorišta primaće isključivo vakcinisane posetioce. Njima će takođe biti ograničeno koliko osoba mogu da prime u jednom trenutku.\n"Svi vakcinisani građani, moći će da preko digitalne aplikacije dobiju potvrdu o vakcinaciji koju će morati da pokažu zaposlenima u objektu", piše u saopštenju premijera.\n"Vreme je da se svi ujedinimo kako bismo ulepšali našu stvarnost. Tada ćemo otkriti da zajednička pravila ne dele, već ujedinjuju", piše na kraju saopštenja.\nnove restriktivne meregrčka


Održana 37. redovna sjednica Federalnog štaba civilne zaštite\nNa današnjoj 37. redovnoj sjednici Federalnog štaba civilne zaštite, kojom je predsjedavala zapovjednica, zamjenica federalnog premijera i ministrica finansija Jelka Milićević, prihvaćen je Izvještaj o radu u 2019. godini i Program aktivnosti Federalnog štaba civilne zaštite u 2020. godini.\nUsvojen je i Plan stručnog osposobljavanja i obučavanja za zaštitu i spašavanje, Plan korištenja sredstava posebne naknade za zaštitu od prirodnih i drugih nesreća i Odluka o realizaciji finansijskog plana Federalnog štaba civilne zaštite u 2020. godini.\nNa današnjoj sjednici usvojena je i Odluka o dodjeli priznanja Federalnog štaba civilne zaštite za 2019. godinu, Zaključak o obilježavanju 1. marta - Dana civilne zaštite Federacije BiH, Odluka o dodjeli priznanja i nagrada civilne zaštite pojedincima i kolektivima i Odluka o finansiranju svečanog obilježavanja 1. marta - Dana civilne zaštite.\nNa svečanoj sjednici Federalnog štaba civilne zaštite, koja će biti održana 11. marta 2020. godine, zaslužnim pojedincima, institucijama i organizacijama bit će uručena prigodna priznanja.\nPrisutni članovi Federalnog štaba civilne zaštite upoznati su s pojavom novog virusa COVID 19 (coronavirus 2019-nCoV) koji je Svjetska zdravstvena organizacija 30. januara 2020. godine proglasila javnozdravstvenim vanrednim stanjem od međunarodnog značaja.\nInformaciju su prezentovali Marina Bera i Davor Pehar, članovi Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva za daljnje praćenje situacije i poduzimanje mjera s ciljem sprečavanja i ranog otkrivanja eventualnog slučaja bolesti izazvane novim korona virusom na teritoriji Federacije BiH, kao i koordiniranja aktivnosti između nadležnih institucija.\nInformacija je sadržavala opće informacije o pojavi novog korona virusa na globalnoj razini s preporukama Odbora za sve zemlje, regulativu iz oblasti zaštite građana od zaraznih bolesti, te postupanje Federalnog ministarstva zdravstva, Zavoda za javno zdravstvo FBiH i drugih nadležnih institucija i ustanova.\nFederalni štab civilne zaštite, koji ima mehanizam koordinacije na području Federacije Bosne i Hercegovine, upoznat je sa informacijom, a svoje aktivnosti uskladit će sa zaključcima Vlade Federacije BiH.\nOva uprava će, u skladu s tim, pripremiti analizu potrebnih materijalno-tehničkih sredstava koja se mogu staviti na raspolaganje za ovakve namjene, kako u Federalnoj upravi civilne zaštite, tako i u kantonalnim upravama civilne zaštite kako bi bili prikupljeni podaci o postojanju resursa za ove namjene i na području kantona, saopćeno je iz Federalne uprave civilne zaštite.


Ko nije patriota, platiće kaznu! | Autonomija\n„Sva vozila neka dođu do 19h danas u firmu, da uzmu zastavicu za kola, biće kod portira, ko ne bude uyeo zastavicu i ko ne navija za Srbiju platiće kaznu od 1.000 dinara. Uprava“ – ovo je poruka koju su dobili vozači novosadskog Nacionalnog taksija od svog vlasnika. Sve to u predvečerje „istorijskog duela“ Srbije i Australije.\nPretpostavljamo da su svi taksisti otišli po zastavicu, te da su zdušno navijali, pa nećemo nikada uspeti da saznamo da li je u pitanju bila neslana šala ili dodatak sveopštoj manijakalno-depresivnoj atmosferi stvorenoj oko učešća naše reprezentacije na Svetskom prvenstvu u fudbalu.


Bugarski političari nikada nisu podržavali LGBT zajednicu, Srbija je modernija – GayEcho\nPolitičari u Bugarskoj nikada nisu pokazali podršku pripadnicima LGBT zajednice, a čini se da je čak i susedna Srbija, koja nije članica EU, u tom smislu modernija, navedeno je u članku na portalu sofiaglobe.com.\nU članku je navedeno da je homofobija u Bugarskoj raširena pojava od društva do parlamenta.\n“Čak i sused Bugarske, Srbija, koja nije zemlja EU, deluje kao modernija u tom smislu. Prva žena na mestu premijera Srbije, Ana Brnabić, koja je takođe prva javno deklarisana gej osoba na čelu vlade u toj zemlji, nedavno je prisustvovala gej paradi”, piše sofiaglobe.com.\nPremijerka Srbije rekla je novinarima 17. septembra uoči početka Parade ponosa u Beogradu da je “Vlada Srbije tu da za sve građane – kako većine, tako i manjine, pokaže da poštuje različitosti”.\nParadi ponosa u Beogradu priključili su se, osim Ane Brnabić, ministri Branko Ružić i Zoran Đorđević, gradonačelnik Siniša Mali, poverenica Brankica Janković, predsednik Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović, nemački ambasador Aksel Ditman, britanski ambasador Denis Kif, šef kancelarije Unicefa u Srbiji Mišel Sen-Lo i drugi.\nOdržavanje Parade ponosa u glavnom gradu Bugarske, Sofiji svake godine podržavaju ambasadori zemalja zapadne Evrope, kao i američke i izraelske kolege, međutim za sada, nijedan bugarski zvaničnik nije prisustvovao toj manifestaciji.\nPortal sofiaglobe.com navodi i da su tri bugarske nevladine organizacije počele sa pružanjem besplatnog savetovanja roditelja dece koja su pripadnici LGBTI zajednice.\nDirektor Fondacije Glas Simeon Vasilev rekao je za taj sajt da su on i njegove kolege “čuli mnoge srceparajuće priče od LGBT prijatelja”.\n“Od pojedinih je zatraženo da napuste svoje domove posle izjašnjavanja, a drugi su bili žrtve agresivnog ponašanja. Pojedini roditelji u Bugarskoj su čak pokušali da ‘leče’ svoju LGBT decu”, rekao je Vasilev.\nNevladine organizacije u Bugarskoj ocenjuju da je govor mržnje protiv pripadnika LGBT zajednice veoma rasprostranjen u toj zemlji.\n« Godišnje oko 70 ljudi u Beogradu se zarazi HIV infekcijom\nEvropski sud razmatra priznavanje gej brakova »


e-novine.com - Optužnica za paljenje ambasade SAD\nOptužnica za paljenje ambasade SAD\nTužilaštvo u Beogradu podiglo je optužnicu zbog paljenja Ambasade SAD u Beogradu 2008. godine protiv samo 12 osoba, kojima se na teret stavlja krivično delo izazivanja opšte opasnosti, iako je u neredima učestvovalo više od hiljadu huligana\nSredinom aprila 2012. godine Viši sud u Beogradu odredio je pritvor za 11 osoba osumnjičenih za paljenje ambasade. Jedan osumnjičeni, koji je bio maloletan u to vreme, pušten je da se brani sa slobode. Dan ranije, Viši sud u Novom Sadu odredio je pritvor i pokrenuo istragu protiv dvojice osumnjičenih, koji su u vreme izvršenja krivičnog dela bili maloletni.\nViše javno tužilaštvo prethodno je podnelo zahtev za sprovođenje istrage protiv 15 osumnjičenih za izazivanje nereda i paljenje ambasade.\nOsumnjičeni su 21. februara 2008. godine, po završetku mitinga "Kosovo je Srbija", zajedno sa većom grupom nepoznatih osoba, kamenicama, bakljama i drugim predmetima gađali Ambasadu SAD razbijajući prozore i vrata, pa su tako zapaljene prostorije Ambasade. U paljenju je poginuo jedan od učesnika nereda - Zoran Vujović iz Novog Sada, koji je izbegao sa Kosova 1999. godine.\nTužilaštvo je više od godinu dana pribavljalo dokaze, među kojima su i snimci stranih ambasada u Beogradu, na osnovu kojih su identifikovani učesnici nereda, a među osumnjičenima ima osoba poznatih po incidentima na sportskim manifestacijama.\nUpozorenje Svetske banke\nDalje zaduživanje vodi u bankrot


Radulj: Biće uložena žalba na presudu Suda BiH – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Radulj: Biće uložena žalba na presudu Suda BiH\nGlavni pravobranilac Republike Srpske Slobodan Radulj najavio je ulaganje žalbe na prvostepenu presudu Suda BiH kojom se utvrđuje pravo svojine – vlasništvo BiH na nekretnine koje se nalaze na području Han Pijeska.\nRadulj je rekao Srni da će žalba Apelacionom sudu BiH biti uložena najkasnije do 8. avgusta, te naglasio da su ovom presudom prekršeni zakoni i odluke visokog predstavnika u vezi sa zabranom raspolaganja, odnosno utvrđivanja vojne imovine.\nOn je naveo da ranije nije bilo ovakvih presuda, već samo jedna slična tužba u vezi sa vojnom imovinom u Bileći, ali koju je drugi sudija istog suda odbacio.\n„Prema izjavi mog zamjenika u Istočnom Sarajevu, sve vrijeme vođenja rasprave u sudu, prisutan je bio i oficir NATO-a koji je dolazio na suđenje sa pravobraniocem BiH. Mislim da je svaki komentar o tom pitanju izlišan“, naglasio je Radulj.\nOn je naveo da je Sud BiH ovu presudu donio 3. jula.\npresuda slobodan radulj sud bih žalba\nDanas 18 novozaraženih Zvorničana


Zalog produktivnosti | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 6 > Zalog produktivnosti\nNagrada bez povećanja plate\nU situacijama kada saradnik traži veću platu, treba biti iskren: reći mu kakva je situacija u preduzeću, zašto trenutno nema novca za povećanje plata, ukazati mu na njegove vrednosti i korist koju firma ima od njega. Ukoliko mu je zahtev opravdan, jednostavno treba reći: „Ti zaslužuješ povišicu, ali ja trenutno nemam dovoljno novca da bih ispunio tvoj zahtev. Reci mi šta bi ti voleo trenutno da radiš, šta bi ti olakšalo život, na koji način firma još može da ti pomogne...?“\nMnogi vlasnici malih i srednjih preduzeća osećaju veliku teskobu kada moraju da razgovaraju sa zaposlenima o povećanju plate. Dan koji počinje rečenicom: „Gazda, meni treba veća plata, jer više radim nego ranije, radim komplikovanije poslove i sl.“ za većinu poslodavaca znači još jedno u nizu nerviranja, koje se nije moralo desiti. Međutim, šta je tu je. Zaposleni traži povišicu, i na njegov zahtev se mora odreagovati. I zato u mnogim firmama, vlasnici neprestano traže načine da pomognu zaposlenima, ali da pritom, ta pomoć, ne uključuje i novac, odnosno povećanje plate.\nPojedini stručnjaci za ljudske resurse smatraju da kreativnost može pomoći poslodavcima da zadrže zaposlene na radnom mestu, da pritom budu zadovoljni, a da im ne povećaju platu. Naravno, obe strane, i zaposleni i poslodavac, žele da izbegnu situaciju u kojoj će rešenje biti to da para za povišicu nema, i da se tako stavi „tačka“ na zahtev zaposlenog. Takva odluka, često može dovesti do gubitka proverenog, odanog, iskusnog saradnika, a to je jako loše za firmu.\nZadržite nezadovoljnog saradnika\nNeki stručnjaci za ljudske resurse predlažu da u takvim situacijama treba biti iskren prema saradniku, reći kakva je situacija u preduzeću, zašto trenutno nema novca za povećanje plata, ukazati na njegove vrednosti i korist koju firma ima od njega...\nUkoliko je zahtev saradnika opravdan, jednostavno treba reći: „Ti zaslužuješ povišicu, ali ja trenutno nemam dovoljno novca da bih ispunio tvoj zahtev. Reci mi šta bi ti voleo trenutno da radiš, šta bi ti olakšalo život, na koji način firma još može da ti pomogne...?“\nStručnjaci predlažu da je u takvim trenucima jako dobro imati „brainstorming“ sa saradnikom koji bi iznedrio tri do četiri konstruktivna predloga šta bi moglo da mu se ponudi, kako bi se osećao bolje. Na primer, da može da ostane nekoliko dana duže na odmoru ili da petkom kasnije dolazi, a ranije odlazi sa posla.\nMenadžeri koji pregovaraju sa zaposlenim, moraju da pretpostave koje su to pogodnosti koje bi on prihvatio. Možda nekoliko dana duže provedenih na odmoru odgovara jednom, ali ne i nekom drugom saradniku. I zato je važno proceniti šta je to što bi u datom trenutku, saradniku koji je nezadovoljan platom odgovaralo, i pregovore usmeriti u tom smeru.\nMobilni telefon, kao kompenzacija\nMenadžer jednog uspešnog preduzeća je morao da pomogne svom saradniku koji je bio nezadovoljan platom. Zbog pomeranja na tržištu, njegovo preduzeće je moralo biti oprezno sa vanrednim troškovima koji su mogli da se pojave. Upravo tih dana, jedan od njegovih prodavaca mu je tražio veću platu, ali to je moglo da poremeti finansije samog preduzeća, koje je već imalo velike izazove zbog promena na tržištu. Rešenje: našli su se na pola puta - menadžer je saradniku dao službeni mobilni telefon. Menadžer je znao da njegov saradnik može da uradi mnogo dobrih stvari i to u trenutku kada je njegovom preduzeću najpotrebniji, ali je morao da reaguje i na zahteve tržišta. Tako je njegov saradnik barem privremeno bio zadovoljan, jer je video da ga je menadžer saslušao i u datom trenutku, pomogao koliko je mogao. To nikako ne znači da mu neće povećati i platu, kada se za to budu stvorili realni uslovi.\nSlužbeni telefon je često dobro početno rešenje za zaposlenog koji traži povišicu. Kompanije često imaju popuste kada kupe veći broj telefona, koji su u „mreži“ (a samim tim i cena razgovora „u mreži“ je znatno jeftinija). Ukoliko zaposleni može sada da razgovara preko mobilnog telefona, a da ne plaća račun, već će u svom „budžetu“ osetiti tu malu promenu. Sa druge strane, kompaniji je taj trošak znatno manji, nego da je zaposlenom povećana plata. Ovo je jedan od načina, da bar na neki period, zadržite dobrog saradnika.\nKreativnost je u ovakvim situacijama veoma bitna. Na primer, ako ste vlasnik jednog preduzeća, možete se dogovoriti sa vlasnicima drugih preduzeća o eventualnim popustima koje ćete međusobno odobravati. Tako će vaši zaposleni, po nižoj ceni moći da nabavljaju robu ili ostvaruju usluge. Sa druge strane, i vaše, ali i ostala preduzeća će dobiti veći broj mušterija, zahvaljujući ovom dogovoru i popustima.\nU svakom slučaju, vlasnici preduzeća moraju biti sigurni da njihovi saradnici dobijaju adekvatnu platu. Ukoliko to nije slučaj, a ništa se ne radi na rešavanju ovog problema, biće u opasnosti da izgube svoje saradnike. Na duži rok, to im može biti znatno skupo, iako u međuvremenu dobiju nove radnike. Ipak su troškovi obuke i uhodavanja novih radnika, dosta skupi. I računica uglavnom pokazuje da se vlasnicima preduzeća više isplati da sačuvaju stare zaposlene, ukoliko dobro obavljaju posao, naravno, nego da unajmljuju nove.\nUvek je dobro objasniti saradnicima da će dobiti povećanje plate, kada se i posao razvije. Zapamtite, postarajte se da i održite svoje obećanje kada vam u poslovanju krene znatno bolje.\nU rubrici Menadžerski panel, možete pročitati još nekoliko načina na koje menadžeri uspešnih kompanija u Srbiji nagrađuju svoje zaposlene, a da to nije samo povećanje plate.


Formirali smo tim za spas građevinske industrije - Beogradski sajam\nMeđunarodni sajam građevinarstva, koji se održava 39. put, otvoren je na Beogradskom sajmu i trajaće do subote, 20. aprila. Na manifestaciji koja se održava pod sloganom „Oduvek i zauvek graditi“, ove godine se predstavlja 833 izlagača, od kojih 254 dolazi iz 22 zemlje. Tri države – Češka, Slovenija i Turska, svoju građevinsku industriju i potencijale predstavljaju kroz nacionalne izložbe.\nGovoreći na svečanom otvaranju, Velimir Ilić, ministar građevinarstva i urbanizma, rekao je da se srpsko građevinarstvo već neko vreme nalazi u veoma teškoj situaciji, što se pre svega odnosi na putarska preduzeća. Zbog toga je Vlada Srbije na svojoj poslednjoj sednici donela odluku o osnivanju radne grupe koja treba da preduzme hitne mere u cilju sanacije ovakve situacije. Tim za spas građevinske industrije Srbije, naglasio je Ilić, činiće predstavnici više ministarstava – građevine, saobraćaja, finansija i privrede, rada i socijalne politike, pravde i regionalnog razvoja.\nMinistar građevinarstva i urbanizma najavio je da će se prvi sastanak sa građevinskim firmama i sindikatima najverovatnije održati u četvrtak, na kome će svi zajedno pokušati da utvrde koliki su dugovi ovog sektora i na koje načine se oni mogu izmiriti. Pored dugova, ovu privrednu granu najviše su pogodile neuspešne privatizacije i stečajevi koji traju godinama, tako da je plan i da se u rešavanje ove problematike uključi i Agencija za privatizaciju.\n← YTONG na Sajmu sazidao porodičnu kuću\nDodeljene nagrade i priznanja “Korak u budućnost” →


11. 05. 2015. Francuski humanitarac Arno Gujon dobio srpsko državljanstvo\nMinistar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović uručio je danas francuskom humanitarcu Arnou Gujonu rešenje o prijemu u državljanstvo Republike Srbije i lična dokumenta, zahvalivši mu na pomoći ugroženom srpskom stanovništvu na Kosovu i Metohiji.\n„Gotovo deceniju Arno Gujon pomaže srpskim enklavama na Kosovu i Metohiji i brine se o ugroženima. Sa svojim timom iz nevladine organizacije „Solidarnost za Kosovo“ osmišljava akcije, angažuje i animira francuske firme i različite pojedince da doniraju pomoć, a potom je transportuje i nosi ugroženim Srbima na Kosovu i Metohiji“, objasnio je Stefanović.\nMinistar je istakao da je ljubav prema našoj zemlji Gujon pokazao nebrojeno puta i dodao da je on čovek velikog srca, koji je svoju sudbinu povezao sa sudbinom srpskog naroda i nastanio se u našoj državi.\n„Želim da mu se zahvalim za svu humanost i brigu o našim građanima i veliko mi je zadovoljstvo što mi je pripala čast da mu uručim ličnu kartu, pasoš i rešenje o prijemu u državljanstvo“, rekao je Stefanović.\nZahvalivši se Vladi Srbije i ministru Stefanoviću što su prepoznali njegov rad i uvažili želju da postane deo srpskog naroda, Gujon je istakao da rešenje o prijemu u državljanstvo Republike Srbije doživljava kao priznanje najviših državnih organa za decenijski humanitarni rad.\n„Život nam otvara mnoge puteve, a na nama je da izaberemo jedan od njih. Izabrao sam onaj koji mi se čini pravim putem“, rekao je Gujon naglasivši da su hrabrost i plemenitost Srba sa Kosova i Metohije, uprkos nemaštini u kojoj žive, pravi primer za sve ostale.\n„Upoznao sam srpski narod u teškim trenucima. Upoznao sam ga tamo gde je najizvorniji, ali ujedno i najugroženiji. Sada kada se oblaci razmiču nad Srbijom, želim da sa njim ostanem u toj budućnosti, koja će biti bolja“, rekao je Gujon.


Teheran bi mogao da prihvati okvir za nuklearni sporazum\nIranska državna televizija navodi da će Teheran prihvatiti generalni okvir sporazuma o uranijumu postignut pod pokroviteljstvom Ujedinjenih nacija, ali će tražiti neke "važne promene".\nPomenuta mreža je izvestila o današnjem razvoju dogadjaja navodeći da su komentare izneli neimenovani funkcioneri vezani za iranski nuklearni pregovarački tim. Ta mreža takodje navodi da će Iran ponuditi zvanični odgovor na predlog UN-a u roku od 48 sati.\nPredlog Medjunarodne agencije za atomsku energiju predvidja da Iran šalje svoj uranijum u inostranstvo radi obogaćivanja do niskog nivoa. Taj plan ima za cilj da spreči Teheran da obogaćuje uranijum do tačke kad može biti korišćen za proizvodnju nuklearnog oružja.\nU medjuvremenu, predsednik Mahmud Ahmadinedžad je rekao da će Iran nastaviti svoj program. On dodaje da kad jedan "ilegalni režim" ima nuklearno oružje nije moguće da drugim zemljama bude oduzeto pravo da imaju "nuklearnu energiju za korišćenje u mirnodopske svrhe".


NY TIMES: Tehnološka industrija u Srbiji je najbolji lek za ekonomsku stagnaciju | Telegraf - Najnovije vesti\n27. avgust 2018 | 15:39 » 15:14\nKakva je tehnološka budućnost Srbije?\nIako smo mali igrač u globalnom, pa čak i svetu Zapadne Evrope, Srbija sada generiše 10 odsto domaćeg bruto dohodka od informacionih tehnologija.\nIzvoz tehnologije do sada je dostigao vrednost od jedne milijarde evra, što je porast od skoro 100 miliona evra iz 2017. godine, i ona se sada nalazi u top tri najvrednije stvari koje izvozimo, pored kola i poljoprivrednih proizvoda, sudeći po ministru finansija Siniši Malom.\nSrpske kompanije proizvode softver za brojne industrijske grane, od poljoprivrede do medicine, ali i cloud aplikacije i online igre, a tu su i kol centri i centri za pomoć korisnicima, piše New York Times.\nMeđutim, nalazimo se na veoma kompetitivnom tržištu na koje novac dolazi od strane stranih investitora i veliki broj mlaih kompanija bori se za svoj deo ovog unosnog kolača.\nPod premijerkom Anom Brnabić, Srbija je počela da pruža i veću podršku startap sceni i ulaže velike napore kako bi ubedila što većih broj kompanija da započnu svoje operacije i u Srbiji.\nKao deo strategije, Srbija privlači strane investitore niskom cenom rada, ali i subvencijam akoje iznose 10.000 evra po zaposlenom.\n"Informacije i vrhunska tehnologija, kao i digitalna agenda, predstavljaju budućnost ekonomije. Srpski IT sektor je proizvod naše inteligencije, moramo da nastavimo da treniramo što veći broj ljudi koji će mu se pridružiti", izjavio je predsednik Aleksandar Vučić za Reuters.\nVelike kompanije, uključujući tu Microsoft, IBM i Intel, već su otvorile centre za razvoj u Srbiji ili su deo posla prebacile na lokalne kompanije nudeći plate koje su do 3 puta veće od prosečne zarade u Srbiji. Ipak, i te visoke plate su i dalje ispod proseka zemalja EU.\nGoogle je pružio podršku rastućoj startap sceni povezivanjem svog Google Developers Launchpada, koji je razvijen kako bi se pružila pomoć zajednicama i startapima, sa beogradskom tehnološkom zajednicom Startit.\nIpak, analitička kuća PricewaterhouseCoopers upozorava da Srbija mora da se izbori sa sve većim odlaskom njenih najbistrijih umova, aktivira i pokrene brojne inovacije i poboljša svoje regulative i zakonodavstvo, digitalne veštine ljudi i prilično zastareli školski sistem.\nStotine hiljada edukovanih mladih ljudi napustilo je Srbiju od 2000. godine, a taj egzodus se i sada nastavlja. Svake godine Srbiju napusti u proseku oko 30.000 ljudi koji se najčešće upućuju ka EU.\nIako u Srbiji postoje tehnološke kompanije koje zapošljavaju ljude sa mnjim stručnim spremama i znanjem u svojim kol centrima ili onlajn podršci, najveći broj njih operiše u znatno stručnijim sferama tehnološkog sveta.\nStartap Nordeus je kreator čuvene igre "Top eleven Football Manager" i stvoren je u Srbiji, dok je FishingBooker opisan kao Airbnb za sve koje zanimaju pecaroške ture.\nStrawberry Energy je startap koji proizvodi pametne solarne klupe koje pružaju WiFi i mogućnost punjenja mobilnih uređaja na javnim mestima, a sudeći po kompaniji, njeni proizvodi prisutni su u 17 zemalja.\nOčekuje se da će ekonomija Srbije ove godine porasti za 4 odsto, što je porast od 2 odsto u odnosu na proteklu godinu.\nNeto izvoz svih servisa porastao je za 23.2 odsto u prvoj polovini 2018. godine, a glavni pokretač predstavljaju informacione i komunikacione tehnologije, kao i poslovni servisi.\n"Domaća tehnološka industrija ne samo da može da nezavisno, već i kroz veze sa industrijom, da doprinese značajnom rastu", izjavio je Saša Đogović, ekonomista beogradskog Instituta za istraživanje tržišta.\nU tehnološkom sektoru Srbije u 2017. godini postojalo je 2.000 kompanija, što je znatno više u poređenju sa 2006. godinom kada ih je bilo 700.\nIako PricewaterhouseCooper očekuje dalji rast tehnološkog sektora u Srbiji od preko 20 odsto na godišnjem nivou, ekspanziju u velikoj meri koči nedostatak kvalifikovanih ljudi.\nUniverziteti školuju inženjere, ali procenjuje se da je Srbiji potrebno barem još 15.000 njih kako bi se ispunile ambicije da ne budemo samo jeftin centar za autsorsovanje.\nKako bi ispravila ovaj problem, država je odvojila 65 miliona evra za naučne i tehnološke centre i planira da investira 70 miliona evra u nove kompjutere i poboljšanu internet vezu u školama.\nA veliki podsticaj mogla bi da bude i odluke da kursevi softverskog programiranja postanu obavezni u osnovnim školama.\nSudeći po svemu, tehnološka budućnost Srbije je više nego svetla.\nOtkriveni svi razlozi zašto vlasnici Android telefona prelaze na iPhone\nTagovi: Ana Brnabić, Internet, IT, izvoz, Programiranje, Siniša Mali, Softver, Srbija, startap, Tehnologija


Vlasnik firme koja seče drveće po Košutnjaku je gradski urbanista\nIzgradnja sportske dvorane na Košutnjaku ponovo je u žiži. Posle žalbi i protesta građana nezadovoljnih zbog seče drveća, prvi put se oglasio gradski urbanista. Marko Stojčić za N1 tvrdi da je na Košutnjaku posečeno samo 17 stabala, a u činjenici da je baš on dobio posao projektovanja, i to dok je bio član Komsije za planove, ne vidi problem.\n“Objekat je postavljen urbanistički baš tako da zaobilazi drveće, naravno da nije moguće sve”.\nTako glavni gradski urbanista i čovek čija je firma radila projekat za izgradnju sportske dvorane, objašnjava ono što se prethodnih dana dešava na Košutnjaku. Dok su nezadovoljni građani ispraćali kamione pune palih borova, hrastova i lipa, zvanični podatak Ministarstva građevinarstva je da je posečeno 19 stabala.\n“Sada se ta cifra povećava sa novih 13 stabala. U okviru samog gradilišta dosta stabala je potkopano i počinju da se suše. To znači da će i to biti posečeno”, kaže Vesna Milojević.\nGradski urbanista demantuje i građane i Ministarstvo građevinarstva. U priču unosi potpuno nove podatke o broju posečenih stabala.\nN1: Meštani pominju cifru od 60?\n“Ne, 16 ili 17, mislim da je 17. Od tih 17 ja ne znam tačno sada, postoji taj njihov izveštaj koliko tih stabala svakako je moralo da se ukloni. Recimo da je polovina, tako da za tako veliki i važan objekat osam ili devet stabala, moja procena je, ne mora svako da se složi sa mnom, da je ovo veća korist nego šteta”, kaže gradski urbanista Marko Stojčić.\nNezadovoljnim Beograđanima štetu, firmi gradskog arhitekte izgradnja sportske dvorane donela je korist. Stojčićev atelje Arhitekton, kao jedini učesnik tendera, dobio je posao izrade projekta, vredan 25 miliona dinara.


Brnabić: Srbija neće morati da prizna Kosovo da bi ušla u EU\nPremijerka Ana Brnabić izjavila da je predsednik EP nedvosmisleno rekao da Srbija neće morati da prizna nezavisnost Kosova da bi ušla u EU.\nAna Brnabić i Miro Cerar (Foto Tanjug)\n"To što smo čuli u smislu pravno obavezujućeg sporazuma nije ništa novo, to smo čuli i ranije, o tome je pričao i predsednik Vučić, o tome je pričala i ministarka Joksimović...", rekla je Brnabić odgovarajući na pitanja novinara u zajednickcom obraćanju medijima sa premijerom Slovenije Mirom Cerarom.\n"Mislim da je nedvosmisleno rekao predsednik EP Tajani, a to je da Srbija neće morati da prizna nezavisnost Kosova da bi ušla u EU. Čini mi se da je to jasna i nedvosmislena poruka", rekla je Brnabić.\n"Normalizacija sa Prištinom i nalaženje dugoročno održivog odnosa sa Prištinom obaveza je nas kao političara koji vodimo Srbiju", istakla je.\nPodvukla je da joj je drago što predvodi vladu i što živi u zemlji čiji je predsednik dovoljno hrabar i odgovoran političar da želi da pokrene ovo pitanje i pokuša da ga reši, da ga ne bi ostavljao budućim generacijama.\nNa isto pitanje novinara odgovarao je i slovenački premijer Miro Cerar, koji je izjavio da Slovenija izuzetno poštuje i snažno podržava svako nastojanje za nastavak dijaloga Beograda i Prištine i za obezbeđivanje stabilniosti u ovom delu regiona.\n"Cenim svaki napor predsednika Srbije (Aleksandra Vučića), srpske vlade, pa i druge strane, što bi vodilo tome da se stabilizuju prilike", rekao je Cerar.\n"Mislim da EU mora da nastavi sa aktivnom ulogom kako bi se olakšalo uključivanje u ovaj proces jer je to jedini put da se postigne stabilizacija stanja, da možemo da se posvetimo integracionim procesima koji su najvažniji", dodao je slovenački premijer.\nSlovenački predstavnici na sednicama SE, istakao je, naglašavaju kako je važno da se Srbija uključi u saradnju sa EU i drugim državama u regionu, jer je to faktor stabilnosti i ključan deo procesa približavanja Srbije i drugih država zapadnog Balkana EU.\n"Svi ćemo jednom biti u jednoj porodici - EU. Slovenija će političkim putem biti aktivna i u EU i u bilateralnim procesima i unapređivaće proces dijaloga", zaključio je Cerar.\n21.01.2021 U Kuršumlijskom Domu zdravlja vakcinacija građana sa Kosova (394)\n21.01.2021 Milion evra za nadoknadu štete od poplava (231)\n21.01.2021 Jevtić: Povratak i ekonomsko osnaživanje glavni prioriteti (208)\nJanuar 2021 11 (303)


Otvoren konkurs za gradske stipendije za srednjoškolce i studente - Portal 105.rs\nNaslovnaZrenjaninZR VestiOtvoren konkurs za gradske stipendije za srednjoškolce i studente\nOtvoren konkurs za gradske stipendije za srednjoškolce i studente\nZrenjanin, Gradska kuća; Foto: 105.rs\nGrad Zrenjanin je raspisao konkurs za dodelu studentskih i učeničkih stipendija. Rok za prijavu je 31. januar 2022. godine.\nPravo na stipendiju imaju učenici srednjih škola i studenti koji se školuju u okviru državnih ustanova, državljani su Srbije i prvi put su upisani u razred ili na godinu u tekućoj školskoj godini. Kada su studenti u pitanju važno je da se finanasiraju iz budžeta države, osim u izuzetnom slučaju ukoliko se prekinuo kontinuitet između drugog i trećeg stepena. U vezi sa ovim možete više pročitati u tekstu konkursa na zvaničnoj stranici grada.\nTakođe, kao posebna grupa sa posebnim uslovima se navode učenici srednjih škola i studenti iz osetljivih društvenih grupa. Između ostalih u ovu grupu ulaze deca koja žive u stanju socijalne potrebe, deca bez roditeljskog staranja, pripadnici romske nacionalne manjine, lica sa invaliditetom i dr.\nIzmeđu ostalih kriterijuma za dodelu ovih stipendija stoji da je učenik prvog razreda srednje škole nosilac diplome “Vuk Karadžić” ili da je u osnovnoj školi, od V do VIII razreda, imao uspeh između 4,80 i 5,00. Kada su studenti prve godine u pitanju gleda se uspeh iz srednje škole koji mora biti takođe između 4,80 i 5,00. Kada su u pitanju stariji studenti, u tom slučaju se gleda uspeh tokom prethodnih godina studija koji podrazumeva prosek ocena najmanje 9,00. Za učenike i studente iz osetljivih grupa važe nešto blaži kriterijumi.\nSvi učenici kojima bude bila odobrena gradska stipendija dobijaće svakog meseca 5.400 dinara, a studenti 8.400 dinara tokom deset meseci.\nRok za podnošenje prijave uz kompletnu dokumentaciju je 31. januar.\nDetaljnije informacije kao i kompletan spisak dokumentacije koja je potrebna za prijavu nalazi se na zvaničnoj stranici Grada Zrenjanina, u odeljku Oglasi i konkursi. Takođe, svi zainteresovani se mogu obratiti svakog radnog dana u Odeljenje društvenih delatnosti (kancelarija broj 10) ili na broj telefona 023 315 01 83.


Ivica Dačić: AMERIKA je stvorila političkog MONSTRUMA u Prištini i sad mora da ga kontroliše | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tIvica Dačić: AMERIKA je stvorila političkog MONSTRUMA u Prištini i sad mora da ga kontroliše\nMonstrum može nekad da pomisli da ima više snage nego što je realno, ali je nemoguće da Priština ne posluša Vašington, kaže ministar spoljnih poslova.\nSavetnik za nacionalnu bezbednost SAD Džon Bolton pozvao je Kosovo i Srbiju da iskoriste priliku da reše svoje dugotrajne nesuglasice i krenu ka pridruživanju Evropskoj uniji, ocenivši da je sada „pravo vreme da dve strane postignu sporazum„.\n– SAD su spremne da pomognu i jednima i drugima kako bi se dostigao istorijski cilj – poručio je Bolton nakon sastanka s kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem u Beloj kući.\nDžon Bolton – foto: Reuters\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić kaže za Kurir da je to potvrda da SAD iskreno žele dogovor dve strane.\n– Ali moraju da pritisnu Prištinu da bi do toga došlo – napominje šef diplomatije.\nPrethodno je i državni sekretar SAD Majk Pompeo pozvao kosovske vlasti da ukinu takse za robu iz Srbije i BiH. Uprkos tome, iz Prištine su uzvratili da od ukidanja takse nema ništa po cenu pada vlade sa Ramušem Haradinajem na čelu.\nMajk Pompeo – foto: EPA/ Micjael Reynold\nDačić kaže da pozitivno gleda na kritike koje su Vašington i EU uputile Prištini zbog odluke o povećanju taksi, ali želi da vidi „konkretan efekat„.\n– Ne misli valjda neko da ćemo mi sada pričati o drugim temama iz dijaloga dok se takse ne ukinu – rekao je on i istakao da takse na srpsku robu moraju biti ukinute, a da Beograd ne interesuje kako će se to dogoditi.\nŠib: Gubimo vreme\nAmbasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib rekao je da je važno da se što pre nastavi dijalog Beograda i Prištine uz posredovanje EU, kao i da je Nemačka spremna da pomogne Srbiji na putu ka članstvu u EU.\nTomas Šib – foto: Vlada Srbije\n– Trenutno dijalog nije u dobrom stanju, u zastoju je, nažalost, gubimo vreme, a toliko je još pitanja za diskusiju i rešavanje – rekao je Šib i dodao da je proces proširenja EU jedan od njegovih prioriteta kao ambasadora u Srbiji i da je u njegovom mandatu ključno da podrži Srbiju na putu ka EU.\n– Onaj ko je porodio tog političkog monstruma u Prištini, mora da reši problem i kontroliše svoje čedo. Nema tu dvostrukih igara, ili ćete ga kontrolisati, ili nećete. Taj monstrum može nekada da pomisli da ima više snage nego što je realno, ali je nemoguće da Priština ne posluša šta joj kaže Vašington – naveo je ministar i istakao:\n– Mislim da je to farsa, to da oni ne poslušaju Vašington, mislim da je to nemoguće. Mada niko ne može biti siguran kada porodi monstruma kako će se on ponašati, jer on ponekad misli da je jači od onoga ko ga je stvorio.\nAmerikaIvica DačićKosovoMajk PompeosporazumSRBIJA\nKONAČNO: Usvaja se Zakon o poreklu imovine političara i funkcionera\nPrvi pik sa NBA drafta zaprepašćen Bobijem Marjanovićem: Ovaj veliki momak me je razvalio – VIDEO


Preko 200 medicinskih naučnih časopisa poziva na hitnu akciju u cilju rešavanja klimatske krize Preko 200 medicinskih naučnih časopisa poziva na hitnu akciju u cilju rešavanja klimatske krize\nMedicinski stručnjaci upozoravaju da svet ne može da čeka da se pandemija završi, pa da onda krene da se bavi klimatskim promenama\n07/09/2021 autorka: Milica Simonović\n0 izvor: bmj.com\nU ponedeljak 6. septembra je u preko 200 medicinskih naučnih časopisa širom sveta objavljen isti uvodni članak, koji je sastavilo 18 urednika, a u kome se pozivaju donosioci odluka da ograniče rast srednje globalne temperature na 1,5 °C, zaustave uništavanje prirode i zaštite zdravlje ljudi. Ovaj članak objavljen je ciljano uoči zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u septembru i dvadeset šeste konferencije Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama (COP26) u novembru, u Glazgovu.\n„Zdravstveni radnici već decenijama skreću pažnju da povećanje srednje globalne temperature i uništavanje prirode narušava zdravlje ljudi, kao što se trenutno i dešava. Naučne činjenice su nedvosmislene, povećanje globalne temperature za 1,5 °C iznad predindustrijskog proseka i nastavak gubitka biodiverziteta povećavaju rizik za nastajanje katastrofalne štete po zdravlje ljudi, koja neće moći da se preokrene”, navodi se u uvodnom članku i dodaje:\n„Bez obzira na to što je svet opravdano preokupiran pandemijom Kovida-19, ne možemo da priuštimo da čekamo da pandemija prođe da bismo smanjili emisije (gasova sa efektom staklene bašte)”.\nU članku se naglašava da nijedno povećanje srednje globalne temperature ne može da bude dobro, kao i da se smrtnost povezana sa visokim temperaturama u poslednjih 20 godina, kod ljudi starijih od 65 godina, povećala za više od 50 odsto. Naime, visoke temperature imaju brojne negativne efekte na zdravlje čoveka, a najugroženiji su stariji, deca, etničke manjine, siromašnije zajednice i oni koji već imaju hronična oboljenja.\n„Ohrabrujuće je što mnoge vlade, institucije i preduzeća postavljaju ciljeve za postizanje neto nultih emisija, uključujući i ciljeve za 2030. Troškovi obnovljive energije brzo opadaju. Mnoge zemlje nastoje da zaštite makar 30 odsto svetskog okeana i zemljišta do 2030”, komentarišu se pozitivni pomaci u članku, ali i dodaje da ta obećanja nisu dovoljna:\n„Da bi se postigli ovi ciljevi, vlade moraju da naprave fundamentalne promene u društvenoj i ekonomskoj organizaciji i načnu življenja. Trenutna strategija podsticanja tržišta da se prljave tehnologije zamene čistim nije dovoljna. Vlade moraju da podrže redizajn transportnih sistema, gradova, proizvodnje i distribucije hrane, tržišta za finansijska ulaganja, zdravstvenih sistema i još mnogo čega”.\nVisoke temperature imaju brojne negativne efekte na zdravlje, a najugroženiji su stariji, deca, etničke manjine, siromašnije zajednice i oni koji već imaju hronična oboljenja\nKao najveću pretnju za zdravlje čoveka urednici ovih uglednih naučnih časopisa prepoznaju potencijalni neuspeh rukovodioca država da ograniče globalno zagrevanje za dodatnih 1,5 °C i neuspeh u obnavljanju prirode. Posebno se naglašava odgovornost i dužnost bogatijih zemalja da pomognu zemljama u razvoju u borbi sa klimatskim promenama.\n„Zdravstveni stručnjaci bili su na prvoj liniji borbe sa Kovidom-19 i sada su ujedinjeni u upozorenju da će povećanje srednje globalne temperature iznad 1,5 °C i dopuštanje kontinuiranog uništavanja prirode doneti sledeću, daleko smrtonosniji zdravstvenu krizu”, rekla je Fiona Gadli, glavna urednica naučnog časopisa British Medical Journal (BMJ), kao i jedna od autorki pomenutog članka.


Atlas opšta bolnica među retkim akreditovanim privatnim bolnicama u Srbiji • Atlas Opšta Bolnica\nAtlas opšta bolnica među retkim akreditovanim privatnim bolnicama u Srbiji\nDana, 26. oktobra 2016. godine vd direktor Agencije za akreditaciju zdravstvenih ustanova Srbije Vladimir Arsenović uručio je sertifikat o akreditaciji dr Igoru Georgijevu, direktoru opšte bolnice Atlas.\nAtlas opšta bolnica je među jedinim privatnim bolnicama u Srbiji postigla najviši stepen usaglašenosti sa akreditacionim standardima i dobila je sertifikat o stečenoj akreditaciji na period od tri godine.\nZahvaljujemo se i čestitamo celom timu Atlas opšta bolnica na izuzetnom radu, zahvaljujući kojima smo stekli ovaj sertifikat!\nZAŠTO BITI AKREDITOVAN?\nUstanova koja je dobila akreditaciju je dokazala Agenciji za akreditaciju zdravstvenih ustanova Srbije da poseduje:\n• Detaljne procedure upravljanja rizicima u okviru čitave organizacije koji obezbeđuju maksimalnu sigurnost pacijentu-klijentu\n• Sveobuhvatan sistem kvaliteta koji aktivno traga za problemima tokom pružanja usluga i nastoji da ih ispravi\n• Usaglašenost u svim ključnim aspektima zdravstvene zaštite na način kako to propisuje Agencija za akreditaciju zdravstvenih ustanova Srbije.\nKada organizacija dobije akreditaciju to ne garantuje da neće imati nikakve propuste, već da ukoliko se i kada takvi propusti dogode, ona poseduje uspostavljen sistem koji ih otkriva, ispravlja i nastoji da obezbedi da ne dođe do njihovog ponavljanja.\nPrednosti koje zdravstvena ustanova stiče akreditacijom su sledeće:\n• Unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite postavljanjem optimalnih i dostižnih ciljeva ispunjenja akreditacijskih standarda.\n• Formiranje baza podataka zdravstvenih ustanova koje uspešno ispunjavaju određene standarde i kriterijume.\n• Smanjenje troškova zdravstvene zaštite kao rezultat unapređenja kvaliteta pružanja usluga i bezbednosti pacijenata.\n• Obezbeđivanje trening programa i dodatnog usavršavanja, kao i pružanje konsultantskih usluga rukovodstvu i osoblju za poboljšanje načina rada i uvođenje „dobre prakse“ u oblasti zdravstvene zaštite.\n• Povećanje poverenja javnosti u kvalitet zdravstvene zaštite.\n• Smanjenje mogućnosti nastanka rizika i povećanje bezbednosti pacijenata i zaposlenih.


Velika Britanija je rešila da napusti EU, SAD su izabrale predsednika koji "navija" za bregzitovce, a populisti koji su učestvovali na izborima u Francuskoj i Nemačkoj predstavljali su jasnu opasnost za evropske integracije.\nViše nego iko drugi, francuski predsednik Emanuel Makron je u centru ovog preokreta. NJegov postizborni govor u maju ispraćen je himnom EU - Betovenovom "Odom radosti" - što je jak simboličan gest. Od tada Makron je pokrenuo ili predložio jednu inicijativu za drugom u cilju jačanja institucija EU preuzimajući vodeću ulogu u evropskoj spoljnoj politici. Sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel koja se bori da formira vladu nakon septembarskih opštih izbora sve oči sada su uprte u Makrona.\nTokom protekle godine, evropski lideri prihvatili su da Evropa mora preuzeti više odgovornosti za svoje poslove. Posle velikog susreta sa Trampom na samitu G7 u Italiji u maju, Merkelova je sumirala osećanje koje većina evropskih lidera sada deli. "Mi Evropljani moramo se boriti za našu budućnost i sudbinu", kazala je tokom kampanje. "Mi Evropljani istinski moramo uzeti sudbinu u svoje ruke".\nTreći faktor je Putinova Rusija, koja nastavlja da se meša u zapadne izbore i deluje agresivno u Ukrajini. Jednom rečju BTP efekat - Bregzit, Tramp, Putin - ubedio je čak i skeptične Evropljane da je neophodna saradnja na nivou EU.\nU isto vreme, EU se iznenada pojavila kao zastupnik liberalnog svetskog poretka. U septembru je stupio na snagu sveobuhvatni Ekonomski i trgovinski sporazum (CETA) između EU i Kanade. Od tada, EU se približila finalizaciji čak mnogo važnijeg trgovinskog sporazuma sa Japanom, a posebno sa zemljama osnivačima Mercosur - Argentina, Brazil, Paragvaj i Urugvaj. Britanija možda ide, ali ostatak sveta se izgleda zalaže za dogovor sa EU.\nU zemljama dunavske regije - Mađarskoj, Austriji i Bavarskoj, nacionalizam je u usponu. I u Italiji malo ko bi se usudio da iznese bilo kakvo solidnije predviđanje šta će se dogoditi na narednim izborima, koji moraju biti održani pre 20. maja 2018.\nOvaj je najgora moguca kombinacija Trampa i Vucica. Samo gledajte sta ce biti u sledece dve godine.


Skandal: Bivša žena Majklu Daglasu traži milione : Crveni tepih\nSkandal: Bivša žena Majklu Daglasu traži milione\nGlumca Majkla Daglasa nakon što se izborio sa opakom bolešću sada očekuje “bitka” sa bivšom suprugom Dajandrom koja traži da joj isplati 50 miliona dolara.\nSamo što je prošla dodela Zlatnih globusa na kojoj se Daglas zablistao i uspešno oporavio od raka grla, zadesili su ga novi problemi jer njegova bivša žena traži da joj isplati polovinu prihoda koji je zaradio na svom poslednjem filmu “Wall Street: Money Never Sleeps”.\nDajandra ga je tužila još prošle godine jer, kako tvrdi, u njihovom bračnom ugovoru u slučaju razvoda piše da će Majkl sa njom podeliti i prihod od svakog svog filma. U ugovoru navodno postoji i klauzula koja kaže da se deli novac i od filmskih nastavaka, pa bi u tom slučaju novi “Wall Street” pripadao toj kategoriji, Iako je prošle godine sudija odbio Dajandrinu tužbu.\nMajkl nije hteo da razgovara sa svojom nekadašnjom ženom jer je bio u lošem zdravstvenom stanju, a ona mu je poželela brz oporavak i rekla da će odložiti suđenje do njegovog izlečenja.\n“Činjenice ovog slučaja su takve da se nadamo da više nikada nećemo videti Dajandru Daglas”, izjavio je advokat Majkla Daglasa i dodao kako se glumac trenutno posvetio svojoj porodici i svom zdravlju kao i da ne želi da se zamara nepotrebnim problemima.


Svet: KINA ODGOVORILA TRAMPU Više tarife na još 60 milijardi dolara uvoza iz SAD - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nKina je počela da primenjuje više tarife na još 60 milijardi dolara uvoza iz SAD-a, usled eskalacije trgovinskog konflikta oko tehnološke politike, budući da je američki predsednik Donald Tramp početak ove nedelje označio kao rok za uvođenje novih carina na 200 milijardi dolara vredne kineske robe.\nKineska Opšta uprava carina je saopštila da je danas u podne po lokalnom vremenu počela da naplaćuje dodatne tarife od pet do 10 odsto na više hiljada američkih proizvoda, prenosi agencija AP.\nPeking odbacio Trampove zahteve\nPodizanje kineskih carina vremenski koincidira sa Trampovim planiranim povećanjem tarifa na 200 milijardi dolara kineske robe koje treba da stupe na snagu, ali iz vlade SAD-a nema potvrde da su počeli s naplatom viših nameta.\nVlada u Pekingu je odbacila Trampove zahteve da odustane od državnih planova za razvoj robotike i drugih tehnoloških industrija za koje kineski trgovinski partneri tvrde da krše obaveze o otvaranju tržišta Kine.\nPored toga, Kina je u subotu otkazala planirane trgovinske pregovore sa SAD, tako da ove nedelje neće poslati vicepremijera Liua Hea u Vašington, nakon što je američka administracija uvela kineskim vojnim agencijama sankcije zbog nabavke ruskih borbenih aviona i raketa zemlja-vazduh.\nSporne i transakcije sa Rusijom\nNa meti sankcija našli su se kinesko odeljenje za razvoj opreme i njegov direktor Li Šangfu zbog "značajnih transakcija" sa ruskim državnim izvoznikom oružja Rosoboroneksport, preneo je BBC, podsetivši da se Peking nije pridružio sankcijama Zapada Moskvi 2014.\nAmerička administracija stavila je na crnu listu još 33 kineskih državljana i subjekata koji sarađuju sa ruskom vojskom i obaveštajnom službom.


Timočki Zodijak: Dnevni horoskop za 25. maj 2022.\nDruštvoHoroskopTimočki Zodijak: Dnevni horoskop za 25. maj 2022.\n25/05/2022 | 08:14\nMars ove srede prelazi u znak Ovna, pa je ovaj period izuzetno značajan za sve rođene u znaku Ovna. Stižu korenite promene, uz pomoć ogromnog priliva dobre energije, koja budi nadahnjuje i daje optimizam i sreću. Izuzetno dobar period za sve znakove, zdravlje savršeno, finansije nikad bolje. Povoljan period za realizaciju mnogih zamisli je pred vama, ne ustručavajte se da se upustite u rizik.\nPrethodni članakTemperatura kao usred leta, uveče moguća kiša\nSledeći članakGrad Bor obuhvaćen projektom „Čista Srbija”, uskoro izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda


RTS :: Novi ekološki pogon u Železari za čistiji vazduh Smederevaca\nDruštvo Novi ekološki pogon u Železari za čistiji vazduh Smederevaca\nutorak, 22. dec 2020, 06:00 -> 06:05\nOd jula naredne godine Smederevci će disati čistiji vazduh. Do tada će, obećavaju u železari "Hbis Srbija", u pogon pustiti novo ekološko postrojenje koje će emisiju štetnih gasova i drugih materija svesti i ispod evropskih granica.\n"Mi se trenutno nalazimo u početnoj fazi montiranja opreme, uglavnom su završeni svi građevinski radovi. Očekujemo da postrojenje sa hladnim probama krene najkasnije u junu, a sa proizvodnjom od 1. jula 2021. godine", navodi Vladan Mihailović, izvršni direktor za proizvodnju u "HBIS Srbija".\nKineski vlasnik tvrdi da uvodi najsavremeniju tehnologiju - elektro-filterima eliminiše štetne gasove, sprečiće raznošenje praškastih materija i napraviti pogon za odsuporavanje dimnih gasova.\n"Ovo postrojenje je projektovano da maksimalno ima emisiju od 20 miligrama po kubnom metru samim tim ćemo dva i po puta manje emitovati nego što i zakon Republike Srbije dozvoljava. Ne samo na polju vazduha veliki napredak će da bude i na polju otpadnih voda", objašnjava Ljubica Dreik, direktorka Sektora za zaštitu životne sredine u "HBIS Srbija".\nMilovan Tasić, generalni direktor za investicije u "HBIS Srbija" navodi da će sva presipna mesta na svim transporterima biće opremljena dodatnim trasporterima za prečišćavnje otpadnih gasova i da će ih na čitavoj liniji aglomeracije biti ukupno sedam.\n"Biznis Plan za 2021. podrazumeva rad jedne visoke peći. Međutim našu odluku ćemo preispitati tokom drugog i trećeg kvartala i u zavisnosti od situacije na tržištu i novih kvota Evropske unije moguće je da se ova odluka promeni", navodi Vladan Mihailović, izvršni direktor za proizvodnju u "HBIS Srbija".\nZbog kvara na trafostanici deo Novog Beograda, Čukarice i centra ostao bez struje


Srpska lista: Ni posle 2000 dana nećemo odustati | Radio Kosovska Mitrovica\nSrpska lista: Ni posle 2000 dana nećemo odustati\n10. October, 2018 15:34 |\nPovodom dve hiljade dana otkako je Priština preuzela obavezu da formira Zajednicu srpskih opština, a Evropska unija to garantovala svojim potpisom, Srpska lista je danas organizovala skup sa početkom u 12.44 časova na platou trga Braće Milić u Kosovskoj Mitrovici.\nPrisutnima se na početku obratio gradonačelnik Severne Mitrovice i predsednik Srpske liste Goran Rakić:\n“Danas smo se ovde sastali da obeležimo neslavan jubilej Evropske Unije, da ih potsetimo da 2000 dana čekamo da se ostvari ono na šta se Priština obavezala a oni iz Brisela nam garantovali. Danas smo poštovani braćo i sestre na ovaj skup došli da pokažemo da nismo i nećemo dozvoliti da zaborav prekine sporazum o Zajednici srpskih opština. Dve hiljade dana i dve hiljade laži nakon što je potpisan sporazum, iz Prištine se jasno poručuje da oni neće ispoštovati dogovor a od nas se čuju zahtevi da mi od sporazuma ne odustajemo. Nažalost iz Evrope se ne čuje ništa” rekao je Rakić i dodao:\n“Gospodo iz Prištine srpski narod nije ušao u ovaj proces da bi se vi ponašali kao da ste za švedskim stolom pa da možete birati sta ćete od sporazuma birati i sprovesti. Formiranje Zajednice srpskih opština je pokazalo svo licemerje politike nad našim narodom. Članovi Srpske liste dve hiljade dana insistiraju da neko kaže Prištini da mora da ispuni svoj deo dogovora i dozvoli Zajednicu srpskih opština. Nažalost, naši zahtevi su neostvareni, jer kada su Srbi i njihova pravda u pitanju, oni ne postoje. Ne postoje ni garancije Evropske unije. Prošlo je 2000 dana a koliko još treba da prođe da bi neko u Prištini čuo glas iz Brisela ili da se Priština sama smiluje i ispuni svoje obaveze. Biću iskren sa vama, mi od formiranja Zajednice srpskih opština nikada nećemo odustati ali kada se sve sabere, više je nego jasno da u ovim okolnostima Albanci to neće uraditi i za to imaju podršku dela međunarodne zajednice. Mi od odbrane naše istine i prava ne možemo i ne smemo odustati jer bi to značilo odustajanje od svih nas da opstanemo i ostanemo svoji na svome. A sa ovog mesta poručujemo i Briselu i Prištini – Možete kako hoćete a dokle ćete, to ćemo videti” poručio je Rakić.\nPotpredsednik Srpske liste Dalibor Jevtić poručio je da Zajednica srpskih opština nije pretnja bilo kome i da oni koji na taj način govore traže politički izgovor jer nemaju odgovor na druga pitanja koja su važnija.\n“Ono zbog čega smo se danas okupili ovde je neslavan jubilej 2000 dana od kada je preuzeta obaveza da se formira nešto što će omogućiti svima mogućnost boljeg života. Dve hiljade dana i dve hiljade propuštenih šansi da izgradimo poverenje . Glavno pitanje se postavlja upravo onima koji su bili garant potpisanog sporazuma – Briselu koji ćuti, valjda zato što i oni nisu jaki i sposobni da ono što su garantovali bude sprovedeno u delo. Isto su tako govorili mnogo godina pre kada su formirane opštine sa srpskom većinom. I tada su se protivili a kada su opštine formirane niko o tome nije govorio. Zato danas jasno poručujemo, prestanite sa izgovorima, budite makar malo politički hrabri i obaveze sprovedite u delo. Zajednica srpskih opština nije institucija koja će se formiranjem brinuti samo o građanima koji žive u većinsko srpskim opštinama, već je to institucija koja će brinuti o Srbima svuda tamo gde žive a gde su u velikoj manjini. Zato je Zajednica srpskih opština šansa da Srba u budućnosti bude više. Šaljemo jasnu poruku da je za nas, i kao političke predstavnike Srba život važniji od svake politike i da mi nećemo zbog života zloupotrebiti naše pozicije već ćemo se uvek boriti upravo za ono sto je život. Na kraju svima onima koji žele da na bilo koji način ugroze mir svima koji se trude da ovo malo poverenja i dalje ugrožavaju poručujemo da ćemo se boriti protiv toga svim sredstvima i nikada nećemo odustati od naših prava a samim tim nećemo odustati od života na prostoru Kosova i Metohije” istakao je Jevtić.\nPrisutnima se obratio i gradonačelnik Gračanice Srđan Popović:\n“Odgovornost je na mnogima ali najviše na Evropskoj uniji, zato vam gospodo iz međunarodne zajednice sa ovog mesta poručujemo da snagom svog autoriteta sprečite stvaranje jednonacionalnog društva. Zahtevamo da uložite napore i omogućite formiranje Zajednice srpskih opština. Srpski narod na Kosovu i Srpska lista spremna je da preuzme odgovornost. Želimo Zajednicu srpskih opština jer će nam ona pomoći da zajedničkim radom usvojimo mere za unapređene života naših građana a posebno povratnika i da širimo saradnju sa drugim opštinama” kazao je Popović.\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić poručio je prisutnima da srpski narod na KiM nije naseo na provokacije ali i da strpljenje ima svoj kraj:\n“Zahvaljujući mudroj politici predsednika Aleksandra Vučića ali i Srpskoj listi, uspeli smo da na provokacije ne odgovaramo kako bi neprijatelji srpskog naroda želeli. Uspeli smo da kod nas promenimo ono sto je bilo najteže, da budemo mudri i strpljivi. Ipak i to strpljenje ima svoj kraj. Dve hiljade dana i dve hiljade laži koje svakodnevno slušamo. Znate kada neko kaže da su Albanci protiv formiranja Zajednice srpskih opština, to znači da su protiv toga da imamo pravo da odlučujemo ko će da nam vaspitava i obrazuje decu, gde ćemo se lečiti, kako ćemo ekonomski uzdizati ovaj narod i na kraju kako ćemo uređivati naša sela i gradove. Integracija jeste lepa reč ali ako neko u Prištini misli da pod integracijom sprovede asimilaciju srpskog naroda, to nije moguće bilo ni pod bombama, a neće moći ni danas. Želim da vam poručim da svako ko misli da može srpski narod da ponizi, već je napravio grešku. To bi bar predstavnici ambasada koje su ratovali u prvom i drugom svetskom ratu trebali da znaju” zaključio je Simić.


Vesti online / Vesti / Srbija / Real razbio Barsu, neverovatni Kampaco\nKraljevski klub je upisao deseti trijumf i na drugom mestu izjednačio se sa moskovskim CSKA, dok su Katalonci zabeležili treći uzastopni poraz i sa skorom 6-6, koliko ima i Emporio Armani, na šestoj su poziciji.\nAktuelni šampion Evrope odigrao je neverovatno prvo poluvreme, koje je krunisano neverovatnom trojkom Fakunda Kampaca, i na odmor je otišao sa ogromnih +23 (53:30).\nMadriđani su poenima Gabrijela Deka u 25. minutu imali maksimalnih 64:37, a tim Svetislava Pešića je serijom 12:0 pokazala znake života i najavila eventualno neizvesniju završnicu.\nIpak, košarkaši Reala nisu želeli ništa da prepuste slučaju, ponovo su dodali gas, zaigrali odgovorenije u odbrani i sigurnom igrom osigurali prvi trijumf protiv Barselone posle dva uzastopna poraza.\nMadriđani su posle trojke Tompkinsa u 38. minutu ponovo došli do maksimalnih 27 poena viška (87:60) i velikom rivalu naneli još jedan težak poraz u El klasiku. Real je prošle sezone u Barseloni slavio 101:74, u sezoni 2016/17. takođe u Kataloniji je bilo 102:63...\nNajefikasniji u Realu bili su Tompkins sa 17, Rendolf sa 16, Kerol sa 15 i Tavares sa 12 poena, dok su u poraženoj ekipi odskočili Ertel sa 16 i Pengos sa 11 poena.


Svedočio nekadašnji načelnik milicije u Zvorniku\nSvedočeći pred većem za ratne zločine Okružnog suda u Beogradu, nekadašnji načelnik stanice milicije Zvornik Marinko Vasilić kazao je da policija nije učestvovala u prisilnom preselenju Bošnjaka u selo Kozluk i naveo je da je saznao da je Jovo Mijatović, poslanik Srpske demokratske stranke, u razgovoru sa meštanima dogovorio termine njihovog preseljenja jer im se nije mogla garantovati bezbednost.\nVasilić je takođe naveo da je za ubistvo 19 Bošnjaka u Domu kulture Čelopek saznao iz, kako je rekao, gradskih priča u trenutku kada je već napustio miliciju u julu 1992. godine. On je ispričao da je čuo da se u Čelopeku nešto dešavalo, da su pripadnici pojedinih paravojnih formacija ulazili u Dom kulture i maltretirali zatočene Bošnjake, ali i dodao da ne zna ko je naredio i sproveo zatvaranje tih ljudi. Svedok je kazao da su Bošnjaci u Čelopeku bili u nadležnosti policije čiji je komandant bio Anđelko Vasiljević.\nOpisujući situaciju u Zvorniku, Vasilić je naveo da je u to vreme u gradu i okolini bilo mnogo paravojnih formacija uključujući i Srpsku dobrovoljačku gardu Željka Ražnatović Arkana, da je stanje bilo konfuzno i da je praktično nemoguće bilo kontrolisati bezbednost i ponašanje paravojnih jedinica.


Novi Akcioni plan za suzbijanje sive ekonomije – NovostiDana.rs\nBeograd, 17. maj 2017. – Koordinaciono telo za usmeravanje aktivnosti na suzbijanju sive ekonomije Vlade Republike Srbije usvojilo je danas novi Akcioni plan za 2017. i 2018. koji predviđa povećanje broja mera i intenziviranje aktivnosti resornih institucija na smanjenju obima nelegalne trgovine, neprijavljenog rada i utaje poreza.\n– Kako bi Nacionalni program dao očekivane rezultate, u godinama pred nama moraćemo da posvetimo više pažnje merama u oblasti fiskalne politike, reforme parafiskalnih nameta i unapređenja fiskalizacije. Cilj je da kroz primenu Nacionalnog programa sprovedemo reforme i radimo na edukaciji i promeni svesti građana i privrede, ali i državnih službenika, koje će podstaći odgovorno ponašanje na svim nivoima – izjavio je ministar finansija i predsedavajući Koordinacionog tela Dušan Vujović, na drugoj proširenoj sednici održanoj u Palati Srbija.\n– Pokrenuli smo aktivnosti na izradi serijala koji će građanima pružiti najvažnije informacije o sivoj ekonomiji. Takođe, planiramo različite vrste aktivacija mladih kroz kvizove i konkurse na društvenim mrežama i preko sajta uzmiracun.rs. Sve to biće uvod u novi ciklus nagradne igre koji planiramo za jesen jer je cilj da u Godinama borbe protiv sive ekonomije kontinuirano usmeravamo pažnju na ovaj problem i motivišemo građane i privredu da se pridruže naporima Vlade Srbije – najavila je ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić.\n– Tokom 2018. počinju s radom posebna odeljenja tužilaštava koja će se baviti istragom finansijskog kriminala i sarad nja sa inspektorima je veoma važna. Privreda očekuje sistemsko unapređenje u ovoj oblasti, imajući u vidu dosadašnje skromne rezultate u dinamici rešavanja predmeta i osuđivanja počinilaca tako da je rizik nezakonitog rada bio minimalan – rekao je Pitić\nPovezanoAKCIONI PLAN, siva ekonomija


Niški aerodrom dobio vozilo za odleđivanje. Najavljene i nove invensticije\nPočetak/Ekonomija/Niški aerodrom dobio vozilo za odleđivanje. Najavljene i nove invensticije\nNiški aerodrom je dobio vozilo za odleđivanja aviona i zaštitu od zaleđivanja kada prolaze kroz oblake sa povečanom vlažnošću što je od posebnog značaja za bezbedno izvršavanje letova. Prema rečima pomoćnika ministra za građevinsrstvo, saobraćaj i infastrukture, Zorana Ilića, koji je ovim povodom boravio na niškom aerodromu, vozilo je plaćeno 53 miliona dinara, a Vlada Republike Srbije je za tu namenu opredelila 70 miliona dinara.\nSva ta sredstva biće korišćena za potrebe opremanja niškog aerodroma. Ilić je kazao da je od prelaska niškog aerodroma u državno vlasništvo Vlada Srbije uložila u taj aerodrom 256 miliona dinara.\n„Pored ovih 53 miliona koja su upotrebljena za kupovinu ovog vozila dato je još nekih 10 miliona da se vozilo snabde potrebnim derivatima i tečnostima za odleđivanje aviona, a nakon toga i njegovu zaštitu protiv zaleđivanja“, kazao je Ilić.\nOn je dodao da je odvojen i deo sredstava koja treba da pomognu menadžmenu aerodroma da zaštite pistu od zaleđivanja i njeno uređenje.\nPomoćnik ministra Zoran Ilić je novinare upoznao i sa investicionim programom i novim investicionim ciklusam koji je vredan pet milijardi dinara.\n„Ono što je važno za građane Niša to je elektrifikacija i rekonstrukcija pruge Niš- Dimitrovgrad i izmeštanje pruge, odnosno izgradnje obilaznice, iz Niša. Za taj deo posla, a ima veze i sa aerodromom, pripremljeno je 268 miliona evra“, kazao je Ilić.\nOna je istako da će izmeštanje pruge iz grada biti od značaja i za aerodrom.\n„Sa severozapadne strane aerodroma, neposredno uz sam završetak piste prolazi pruga. Ona ne dozvoljava ni bezbedan rad uređaja koji je već instaliran na aerodromu, a on je namenjen dovođenju aviona do piste.Potrebno je izgraditi još jedan sistem da bi aerodrom najbezbednio mogao da funkcioniše u skladu sa svetskim standardima, a to je sistem svetlosnog obeležavanja koji će već ove godine biti realizovan i kompletiran. Izmeštanjem kraka pruge koji ide ka severu moći će pista da bude produžena za nekih 300 metara. Završetak izmeštanja pruge je planiran za 2021.godinu i investitor na tom poslu biće infrastuktura Železnica. Pista će posle produžetka imati 2.800 metara što će podići i nivo bezbednosti pri poletanju i sletanju aktuelnih letelica, ali i vazduhoplova koji su iz klase širokotrupnih vazduhoplova. Do 2023.godine možemo da očekujemo ulaganja i u produžetak piste“, istako je Ilić.\nKada se radi o zgradi terminala već duže se govori o tome da su njeni kapaciteti nedovoljni. I proširenje i povećanje kvadrature biće uvećano.\n„Perpektiva niškog aerodroma je sasvim solidna i on će i dalje zadovoljavati potrebe građana Niša i ovog regiona“, dodao je Ilić.\nOd vraćanja aerodroma na upravljanje Repubici Srbiji do sada je opredeljeno 256 miliona dinara, 70 je već dato za vozilo za odeleđivanje i sprečavanja zaleđivanja vazduhoplova, a 110 miliona je već uplaćeno na račun operatera.\n„Od tih sredstava i posla koji očekujemo od razliku od onoga kako je to ugovoreno ranije, iz SMATSA su zahtevali da se otkupi dva hektara zemlje po ceni nižoj od tržišne. Grad je bio isprovociran i maltene prihvatio da zemlju proda za iznos od nekih 40 miliona dinara. Mi smo sada dogovorili da zakupimo ta dva hektara, da SMATS plaća negde između 50 i 80 hiljada mesečno na period od 30 godina. To znači da bi za godinu dana to bilo milion evra što je neuporedivo više nego što bi bila cena da je zemljište prodato. Samo od zakupa bi godišnje imali dva puta više nego što je bila predviđena suma koja je trebalo da se isplati aerodromu za prodaju. To bi trebalo i da se desi ovih dana.“\nPlanira se i izgradnja novog tornja koji će vredeti oko pet i po miliona evra. Početak radova je planiran u julu 2020.godine završetak u decembru 2021.godine.\n„Za onoliko sredstava koje uplaćuje Republika grad je oslobođen svojih obaveza, a naš niški aerodrom radi, funkcioniše, podiže kapacitete, povećava broj putnika,a uvodimo i nove linije,obavljamo one koje su bile ukinute. To su informacije koje su značajne za grad i za ceo region“, kaže gradonačelnik Niša Darko Bulatović. „I biće povećan kapacitet aerodroma i sve će to doći zato što je stvoren sistem da se to ostvari, a mi smo kao grad deo jedinstvenog sistema naše države i njene politike i samo tako možemo da uspemo. I danas smo ovde na našem, na niškom, na srpskom aerodromu“, istako je Bulatović.\nPrema rečima direktora aerodroma Dušana Kneževića za dalji razvoj ove vazdušne luke potrebne su i nove investicije.\n„Zgrada terminala je mala jer je projektovana za 100 000 putnika, a revidiranjem je ustanovljeno da može da primi i 200 000 putnika na godišnjem nivou, a kao što znate prošle godine smo imali preko 300.000 putnika“, istako je Knežević. „Da bi mogli da primimo veći broj putnika terminalna zgrada nam je neophodna“.\nOn je dodao da je sasvim evidentno da država želi da ulaže u niški serodrom.\n„Prvi primer toga je kupovina vozila koje će formalo biti u upotrebi od četvrtka. Zimska sezona je kritična sezona u radu aerodroma i kako bi se obezbedila pozudanost sistema ovakvo vozilo je uslov“, istako je Knežević. „Važan projekat je i ugradnja svetlosne signalizacije za precizan prilaz aviona. Na meteorološke uslove ne možemo da utičemo, ali postojanje ovog sistema obezbediti bezbedno sletanje aviona“, zaključio je direktor aerodroma Dušan Knežević.\nAerodrom Konstantin Veliki Darko Bulatović Dušan Knežević Niški aerodrom vozilo za odleđivanje Zoran Ilić\nModernizacija aerodroma Konstantin Veliki


Vlada Srbije i kineska kompanija „Čajna roud end bridž korporejšn“ (CRBC) potpisale su danas ugovor o projektovanju i izgradnji brze saobraćajnice Novi Sad-Ruma, putnog Fruškogorskog koridora, vrednosti 606 miliona evra.\nPlanirano je da radovi počnu sledeće godine.\nVlada Srbije je polovinom septembra odobrila ugovor za izgradnju Fruškogorskog koridora, 47,7 kilometara autoputa s četiri trake širine po 3,5 metara, ali bez zaustavnih traka.\nSaobraćajnica koja će spajati autoputeve ka Šidu i Subotici imaće i tunel kroz Frušku goru od 3,5 kilometara, najduži u Srbiji, i most preko Dunava od 1,8 kilometara.\nFruškogorski koridor povezaće Novi Sad, Irig i Rumu, a izmestiće prolazak teretnih vozila preko Fruške gore i kroz Irig.\nUgovor su u Predsedništvu Srbije, u prisustvu predsednika Aleksandra Vučića, potpisali ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović i direktor CRBC Džang Sjaojuen.\nVučuć je kazao da će Fruškogorski koridor biti otvoren za saobraćaj do 15. marta 2024. godine.\n„To su rekordni rokovi sa ovako tešku deonicu, s mostom i dugim tunelima“, kazao je on.\n„Nadam se da ćemo imati dovoljnu stopu rasta da sve platimo i pokrijemo naredne godine“, rekao je Vučić, ali dodao: „uspećemo ovo da finansiramo, a da ne podižemo stopu javnog duga u odnosu na bruto domaći proizvod“.\nOn je kazao da će se sa CRBC pregovarati i o izgradnji takozvane „horizontalne magistrale“ od Bačkog Brega preko Sombora do Kikinde koja će, takodje kao brza saobraćajnica, povezati Bačku sa severom Banata.\nTime bi se, uz izgradnju 57 kilometara auto-puta Beograd-Zrenjanin, kako je dodao, Vojvodina „premrežila putevima“.\nVučić je naveo da se sa CRBC razgovara i o mogućoj rekonstrukciji brze pruge Beograd-Niš.\nPodsetio je da je EU obećele grant od 50 odsto sredstava za tu prugu i da se čeka odgovor, a „ne bude li ga, mi ćemo da gradimo prugu sa kineskim prijateljima. CRBC je dao izvanrednu ponudu za prugu Beograd-Niš“, rekao je Vučić.\nNaglasio je da bi se time Niš spojio s Budimpeštom i Bečom, vozovi bi pri brzini od 200 kilometar na sat stizali od Beograda do Niša za sat i 15 minuta. Izgradnja te pruge bi koštala više od dve milijarde evra.\nPredsednik je ponovio da će do kraja naredne godine biti završena kanalizaciona mreža i izgradjene fabrike za prečišćavanje otpadnih voda u Nišu i Kragujevcu, što će ukupno koštati 550 miliona evra.\nTi gradovi će dobiti i regionalne deponije smeća, kao i Pančevo, Subotica, Sombor, Sremska Mitrovica, Užice, Vranje, Kraljevo, Kragujevac, Požarevac i Pirot.\nVučić je kazao da se u 72 opštine u centralnoj Srbiji planira izgradnja kanalizacije i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda.\nDirektor kompanije CRBC Džang Sjaojuen je kazao je da je njegov tim radio više od godinu i po na pripremi projekta Fruškogorskog koridora i da će se CRBC truditi da na vreme i kvaltetno završi radove i time pomogne planu razvoja Srbije do 2025. godine.\nPodsetio je i da je njegova kompanija prva kineska koja je došla u Srbiju i „voljni smo da još više radimo sa srpskim kompanijama“, kazao je on i izrazio nadu da će još više kineskih kompanija doći da radi u Srbiji.\nAmbasadorka Kine u Srbiji Čen Bo je istakla da je dans potpisani ugovor još jedan doprinos podizanju saradnje dve države, uprkos pandemiji.\n„CRBC je prva kineska kompanija koja se bavi infrastrukturom u Srbiji i uspešno je završila nekoliko projekata, a uverena sam da će ispuniti ugovorne obaveze i ovog puta“, rekla je ona.\nIstakla je i da će Ambasada Kine i dalje pomagati svim kompanijama iz Kine u saradnji sa srpskim partnerima.


Razvoj koji je uravnotežen i održiv\nRadimo i stvaramo partnerstva za budućnost\nKlimatska akcija CEDEFa traje skoro dve decenije i posledica je ubrzanih klimatskih promena širom sveta. Povećana emisija gasova se efektom staklene bašte donela je klimatske katastrofe koje su oduzele preko 1 000 000 života u svetu, stvorile poremećen balans u životnoj sredini, kao i socijalnu i ekonomsku nesigurnost. Potrebno je primeniti Pariski klimatski ugovor, pokrenuti ambiciozno finansiranje mera za ublažavanje i adaptaciju, i vršiti neprekidnu edukaciju i promenu svesti građana. Verujemo u intergeneracijsku pravdu koja se zasniva na očuvanju resursa za dolazeće naraštaje. Neophodne su dugoročne mere za obnovljivu i čistu energiju, energetsku efikasnost, zaštitu vode, zemlje, vazduha i resursa kako bi se obezbedio harmoničan razvoj ljudskog društva i bolja budućnost za sve.\nCEDEF smatra da je kvalitetno obrazovanje nužan uslov temeljnog razvoja svakog društva, a predstavlja i jedan od ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih nacija. Okruženja za učenje i kvalitet edukacije često kasne za brzim globalnim promenama i zahtevima koje postavlja 4. industrijska revolucija. Kapaciteti tradicionalnih obrazovnih sistema nisu prilagođeni celoživotnom učenju koje je jedini oblik izvesnog dugoročnog napretka. Osim toga, savremeni kulturni obrasci nedovoljno podstiču izvrsnost i nemaju adekvatan odgovor za pun razvoj kapaciteta nadarenih pojedinaca i timova. Neophodna je konkretna akcija javnog i privatnog sektora koja ovaj jaz treba da ispuni relevantnim i kvalitetnim obrazovanjem koje podstiče celoživotnu primenu.\nInvesticije u nove razvojne projekte, nove tehnologije i znanje imaju mnogostruke efekte i prednosti u ekonomskom i društvenom razvoju. Stvaraju osnov za kulturu neograničene kreativnosti, stvaralaštva i inovacija. Investicije koje su povezane sa kvalitetnim obrazovanjem kao i sa klimatskom akcijom podstiču ekosistem ideja i ljudi koje uzimaju u obzir uzajamnu povezanost interesa kompanija, zaposlenih, šireg društvenog i prirodnog okruženja. To je plodno tle za rast lidera održivog razvoja, kompanija i lokalnih samouprava, projekat koji godinama podstiče i razvija CEDEF uz podršku relevantnih ministarstava.