Na hipodromu "Bakšaiške bare" u Bihaću danas poslijepodne održane su konjičke utrke u sklopu 14. međunarodnog "Memorijala Alija Izetbegović".\nPred nekoliko hiljada ljubitelja konjičkih utrka, te uz prisustvo brojnih delegacija, konjičke trke na hipodromu "Bakšaiške bare" u Bihaću i ove godine ispunile su sva očekivanja. Takmičila su se 42 najbolja grla iz Bosne i Hercegovine, Srbije i Hrvatske, a pobjednik takmičenja je grlo Kiss Me Kate, vlasnika Muriza Bašića iz Sanskog Mosta.\n"Ovo je drugi put kako osvajam pehar. Već deset godina bavim se konjima i ovo je pomalo očekivano", rekao je Bašić, koji je osvojio novčanu nagradu od 10.000 KM.\nO kvalitetu Memorijala govori podatak da je nagradni fond glavne utrke bio 20.000 KM, dok je ukupni nagradni fond takmičenja iznosio 39.000 KM, a održano je ukupno pet utrka.\nNagradu ovogodišnjem pobjedniku uručio je Bakir Izetbegović, član Predsjedništva BiH.\n"Svaki put je sve bolje organizovano, a manifestacija će svakako ostati u lijepom sjećanju. Čestitam pobjednicima i zahvaljujem se organizatoru", rekao je Izetbegović, koji je na "Bakšaiškim barama" boravio u društvu supruge Sebije.\nOvogodišnjoj manifestaciji prisustvovali su i predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić, predsjednik Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Šefik Džaferović, ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH Šemsudin Dedić, premijer USK Husein Rošić, kao i brojni drugi zvaničnici.\nObjavio: Ned, 20/08/2017 - 07:34\nBakir Izetbegović o Čoviću, Dodiku, Rusima, Vučiću i Hrvatskoj, kandidatu SDA za Predsjedništvo …\nŠepić: Ko god bio kandidat SDA za člana Predsjedništva SDA bit će poražen\nZašto Bakir bježi od podrške boračkih organizacija?\nBivši borci: Neka nam Izetbegovićevi i Čovićevi sateliti omoguće sjednicu ili izlazimo na ulice\nZvaničnici SDA uoči Konvencije položili cvijeće na mezar Alije Izetbegovića\nDodik: Tražim međunarodnu istragu o oružju u Federaciji, Izetbegović skreće pažnju s Erdoganovog mitinga\nSebija bi da sjedne u Bakirovu fotelju\nDodik: Bošnjački političari će "sahraniti Bosnu"


Vesti online / Vesti / Srbija / Brnabić: Misila sam da je Rama odgovoran, prevarila sam se\nPremijerka Srbija Ana Brnabić rekla je da je jedini cilj najnovijih izjava Edija Rame da politički spinuje i okrivi Srbiju za sve nerazumne odluke Prištine.\nAna Brnabić je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije rekla da je mislila da je albanski premijer Edi Rama odgovoran, ali da se, nažalost, prevarila.\n- Ja mislim da je posao Vlade, ako ste odgovorni, što sam mislila da jeste Edi Rama, da se bavite konkretnim stvarima i istinama koje će na najkonkretniji mogući način doprineti kvalitetu života građana - rekla je premijerka.\nKako je istakla, bez stabilnosti regiona nema bezbedne i stabilne zemlje u tom regionu.\nDodala je da ne voli da odgovara na "potpuno bezočne laži" i neosnovane tvrdnje, ali da je to ovaj put učinila s obzirom na tešku situaciju.\nPremijerka je rekla da je njena prva misao bila da su u Prištini u stvari prvo trebalo da se dogovore o tome šta će da im bude objašnjenje za uvođenje taksi na proizvode iz Centralne Srbije i BiH, pa onda da daju isto objašnjenje a ne da ga menjaju na svakih nedelju dana.\nPodseća da je prvo objašnjenje bilo da su takse odgovor na to što Srbija nije dozvolila članstvo tzv. Kosova u Interpolu.\n- Mislim da smo svi to čuli, i Srbija i ostale zemlje EU i međunarodna zajednica - rekla je premijerka.\nKako je rekla, kada su videli da to nema smisla i da ne pije vodu, onda su promenili objašnjenje da Srbija krši sporazum CEFTA.\n- Hajde da se dogovorimo zašto su uvedene takse, da bi mi mogli da odgovorimo na to. Da li je zbog Interpola ili jer je sporazum CEFTA prekršen od strane Srbije - navela je Brnabićeva.\nDodaje da joj je neverovatno da je Edi Rama otišao korak dalje i da je izjavio da se Priština žalila na kršenje sporazuma CEFTA od strane Srbije a da nije bilo reakcija sa druge strane.\n- Ako se Priština žalila, pokažite nam tu žalbu. Ovo je crno ili belo, ne postoji siva zona - ukazala je Brnabićeva ističući da je CEFTA sporazum jasan i nedvosmislen i da postoji zvanični formalni proces žalbe.\nNavodi i da se Srbija žalila 27. novembra, da je uputila zvaničan zahtev sekretarijatu CEFTA.\nAna Brnabić navodi da, ako nema dokaza da se priština žalila, onda je Edi rama svesno i namerno pokušao da obmane javnost u regionu i u EU.\nSRBIJA Brnabić: Srbija snažno posvećena evropskom putu


Czinger – lepotan koji osvaja svet hiperautomobila - Lux Life luksuzni portal\nCzinger – lepotan koji osvaja svet hiperautomobila\nSpreman za premijeru na ženevskom sajmu automobila, ovaj model kreiran od karbona, delimično je predstavljen u novom videu i fotografijama…\nMikrokosmos proizvođača hiperautomobila ima dominantni soj elitnih brendova, koji se povremeno susreću sa nadasve konkurentnim startup kompanijama. Ovog puta, izazivač potiče iz Sjedinjenih Američkih Država, tačnije iz Los Anđelesa, a nudi neverovatni nivo egzotike.\nPredstavljen u video snimku pre svog zvaničnog debija, koji će se održati tokom ženevskog sajma automobila, Czinger 21C obećava vrhunsku tehnologiju, hibridni pogon visokih performansi i tri sedišta, sa centralno pozicioniranim vozačkim sedištem. Pored toga, on predstavlja promenu paradigme u načinu na koji se vozila dizajniraju, razvijaju i proizvode, kako stoji u zvaničnoj izjavi brenda. I dok možda nijedno vozilo neće moći da se približi pijedestalu na kom se nalazi McLaren F1, ali smo sasvim sigurni da je Czinger najbliži tome.\nOsnivač i CEO brenda, Kevin Zinger, bio je odgovoran za lansiranje Divergent Blade, superautomobila sa 720 konjskih snaga, sa tandemskim sedištima i detaljima kreiranim tehnologijom 3D štampanja. Ovog puta, specifikacije hardvera još uvek nisu sasvim otkrivene.\nPrema navodima, kompanija će sve detalje saopštiti kada se datum zvaničnog lansiranja bude približio. Ipak, gledajući slike modela, možemo zaključiti da poseduje kompleksnu šasiju koja kombinuje cevaste karbonske komponente koje bi se savršeno uklopile sa najlepšim italijanskim četvorotočkašima. Oštar, opčinjavajuć i opak, Czinger izgleda zaista savršeno. Uverite se i sami uz pomoć naše galerije i snimka ispod teksta:\nPoljska radionica kreirala unikatni Yamaha model\nNovi Teslin model S P90D munjevito brz\n24.02.2020 U pokretu - Automobili\nJannarelly Automotive otkriva specijalna izdanja koja ostavljaju bez daha\nTvorac automobila po meri iz Dubaija, Jannarelly Automotive, proslavlja svoj zvanični ulazak na britansko tržište, predstavljajući ne jedan, već pet specijalnih UK modela svog veli...\n» Novi Teslin model S P90D munjevito brz\n» Najskuplje saobraćajne nesreće na svetu\n» GLAMUROZNI DODGE\n» 10 NAJSKUPLJIH MOTORA NA SVETU\n» Zastrašujući 2017 Porsche Panamera 4 E-Hybrid


Ministarstvo odbrane Rusije: Povećan broj letova NATO aviona iznad Crnog mora\nObaveštajna avijacija NATO-a je za poslednja 24 sata povećala broj letova pored granica Rusije u Crnomorskom regionu, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nU Ministarstvu odbrane su saopštili da su na radarima pratili američki avion E-8S iznad Crnog mora. Pored njega, juče su primećena još tri izviđačka aviona država-članica NATO-a.Kako su pojasnili u Ministarstvu odbrane, reč je o strateškom, izviđačkom avionu RC-135, Ratnog vazduhoplovstva SAD, koji je poleteo sa aviobaze na ostrvu Krit u Grčkoj i približio se ruskoj granici na 30 kilometara. Drugi avion je P-8A „Posejdon“ koji je poleteo sa aviobaze na Siciliji (Italija), približio se ruskoj granici na 70 kilometara. Treći je bio francuski izviđački avion S-160G „Gabrijel“ koji je poleteo sa aviobaze u Rumuniji i približio se državnim granicama Rusije na 30 kilometara.\nrusija, nato, crno more, američki izviđački avioni\n16:40 10.11.2021 (Osveženo: 17:00 10.11.2021)\nIzviđačka avijacija NATO-a povećala je broj letova duž ruske granice iznad Crnog mora, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\n„Oružane snage Rusije nastavljaju da prate situaciju u crnomorskom regionu. Tokom poslednja 24 sata izviđačka avijacija država-članica NATO-a značajno je povećala intenzitet letova duž granica Rusije u crnomorskom regionu“, navodi se u saopštenju.\nU Ministarstvu odbrane su saopštili da su na radarima pratili američki avion E-8S iznad Crnog mora. Pored njega, juče su primećena još tri izviđačka aviona država-članica NATO-a.\nKako su pojasnili u Ministarstvu odbrane, reč je o strateškom, izviđačkom avionu RC-135, Ratnog vazduhoplovstva SAD, koji je poleteo sa aviobaze na ostrvu Krit u Grčkoj i približio se ruskoj granici na 30 kilometara. Drugi avion je P-8A „Posejdon“ koji je poleteo sa aviobaze na Siciliji (Italija), približio se ruskoj granici na 70 kilometara. Treći je bio francuski izviđački avion S-160G „Gabrijel“ koji je poleteo sa aviobaze u Rumuniji i približio se državnim granicama Rusije na 30 kilometara.\n„Još jedan strateški izviđački avion U-2, Ratnog vazduhoplovstva SAD, koji je poleteo iz Velike Britanije, primećen je iznad teritorije Ukrajine. On se približio granici Rusije na udaljenosti od oko 60 kilometara“, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane Rusije.


Domaću privredu čeka 200.000 strana novih propisa - PKS-RPK Novi Sad\nPrivredna komora Srbije (PKS) pokušava da pripremi domaće firme da budu konkurentne i spremne za jaku tržišnu utakmicu koja vlada na svetskom tržištu i učestvuje u pripremama oko 200.000 strana novih propisa da bi se srpske kompanije prilagodile zahtevima i potrebama globalnih trendova, izjavio je 13. novembra 2015. godine predsednik PKS Marko Čadež.\nOtvarajući dvodnevnu međunarodnu konferenciju “PRilika 2015 – uhvati dobar PRavac”, iz oblasti odnosa sa javnošću i poslovnih komunikacija, Čadež je ocenio da ne postoji branša koja se tako brzo menja kao što je to oblast poslovnih komunikacija.\n“Ono što nam je falilo to su upravljači tog sadržaja, neko ko će da stvori novu vrednost, da komunicira i pruži usluge kompanijama koje od nas traže”, kazao je predsednik PKS i dodao da u saradnji sa Vladom Srbije, Komora vodi dijalog sa partnerima na međunarodnom planu u cilju poboljšanja ambijenta za poslovanje i lakšeg prodora domaće privrede na globalno tržište.\nKonferenciju “PRilika 2015 – uhvati dobar PRavac”, održavala se 13. i 14. novembra na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu.\nDvodnevna međunarodna konferencija u organizaciji Društva Srbije za odnose s javnošću (DSOJ) okupila je komunikacijske i profesionalce iz oblasti odnosa sa javnošću iz Srbije i regiona i bila posvećena aktuelnim pitanjima u oblasti struke.


Aerodrom Banja Luka: Planiramo letove za Beč, Cirih i Minhen – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nAerodrom Banja Luka: Planiramo letove za Beč, Cirih i Minhen\n“Aerodromi RS” planiraju uspostavljanje avio-saobraćaja prema regionalnim centrima, i to prije svega prema Beču, Cirihu i Minhenu, rekao je direktor ovog preduzeća Miroslav Janjić.\nU planu poslovanja “Aerodorma RS” za 2016. godinu navedeno je da je jedan od prioriteta i planova i uspostavljanje avio-saobraćaja prema regionalnim centrima.\n– Planiramo uspostavljanje avio-saobraćaja prema evropskim destinacijama odakle će naši putnici imati bolje konekcije u odnosu na postojeće. Na kraju, putnici su ti koji govore šta žele i prema kojim destinacijama žele da lete najčešće – rekao je Janjić i dodao da je uspostavljanje avio-saobraćaja prema regionalnim centrima stalno opredjeljenje ARS.\nO uspostavljanju novih avio-linija, Janjić kaže da pregovaraju i sa “Er Srbijom”, kao i sa drugim partnerima.\nARS planiraju da u ovoj godini, u skladu sa Ekonomskom politikom RS, izrade i Prostorno-plansku dokumentaciju, otpočnu gradnju kargo objekta, te prošire putnički terminal i nabave aerodromsku opremu koja nedostaje.\n– Takođe je u planu zadržavanje statusa međunarodnog aerodroma, održavanje maksimalne otvorenosti aerodroma, te sertifikacija zaposlenih – navedeno je u planu.\nU ARS su kazali da će na osnovu Odluke Narodne skupštine RS pristupiti i izradi Prostornog plana za područje posebne namjene za period do 2035. godine.\nPreduzeće Aerodromi RS planira da ovu godinu završi sa dobiti od 304.500 maraka, te da realizuje 1.070 letova.\n– Takođe, u planu je prevoz 21.000 putnika, te 3.120 tona tereta – navedeno je u Planu poslovanja ARS.\nAerodromi RS i ove godine će, kao i u 2015. godini, zapošljavati 62 radnika za čije je plate planirano izdvojiti 1,16 miliona KM. Plan poslovanja Aerodroma RS za period od 2016. do 2018. godine biće razmatran na Skupštini akcionara ARS, koja je zakazana za 22. januar.\nMiroslav Janjić rekao je da će Aerodrmi RS nastojati da ponovo uvedu svakodnevno liniju na relaciji Beograd Banjaluka.\n– Trenutno tri puta sedmično ima let na relaciji Banjaluka – Beograd – rekao je Janjić.


Interna komunikacija u fokusu interesovanja – Personal magazin\nDruga međunarodna konferencija Društva Srbije za odnose s javnošću održaće se u Zrenjaninu od 7. do 9. oktobra. Susret PR profesionalaca ove godine posvećen je internim odnosima s javnošću, a…\nDruga međunarodna konferencija Društva Srbije za odnose s javnošću održaće se u Zrenjaninu od 7. do 9. oktobra. Susret PR profesionalaca ove godine posvećen je internim odnosima s javnošću, a glavna tema biće interna komunikacija, veoma zahtevna i, po pravilu, najmanje regulisana oblast komunikacije unutar korporacija. Predavači su istaknuti stručnjaci iz Švedske, Slovenije, Hrvatske i Srbije. Uz uvek zanimljive radionice, učesnicima će biti predstavljeni i neki od pobednika na konkursu za izuzetna dostignuća u oblasti odnosa s javnošću – “PRiznanje 2010”.\nNepisano je pravilo, posebno u menadžementima kompanija da se pod “odnosi sa javnošću” podrazumevaju dobre komunikacije sa “spoljnim svetom” – potrošačima, institucijama, partnerima… Malo vremena, pažnje i razumevanja ostaje za upravljanje komunikacijskim odnosima “u kući”, a praksa pokazuje da se baš na razumevanju ove potrebe često zasniva i dobra reputacija kompanije. Činjenica da je svaki zaposleni potencijalno sjajan promoter ili potvrda verovanja da “niko ne može da vas ocrni kao neko iz kuće”, ukazuje i na potrebu da se ozbiljna pažnja posveti upravo komuniciranju unutar korporacija. Interni odnosi sa javnošću zato su za PR profesionalce uvek “vruća” tema i polje u kojem su sva dobra iskustva dragocena.\nInterna komunikacija u fokusu interesovanja was last modified: September 23rd, 2010 by Redakcija\nInterna komunikacijaPRpr.org.rsPRiznanje 2010


Magla širom Srbije otežava saobraćaj – Nadlanu.com\nMagla širom Srbije otežava saobraćaj\nBEOGRAD, 31. decembra 2010. (Beta) – Magla praćena jakim jutarnjim mrazem smanjuje vidljivost i otežava saobraćaj na gotovo celom području Srbije, najgušća je duž klisura i rečnih tokova, a na pojedinim deonicama vidljivost je smanjena na 30 do 50 metara, saopštio je u petak ujutro Auto-moto savez Srbije.\nZbog novogodišnjih praznika se očekuje jak intenzitet saobraćaja, pa se vozačima preporučuje da putovanja planiraju od 10 do 16 sati kada će vidljivost biti bolja, a očekuje se i porast dnevnih temperatura.\nNa putevima prvog prioriteta nema snega na kolovozu, kolovoz je suv, a u zonama sa maglom moguća je pojava poledice.\nNa putevima drugog prioriteta u regionima Vranja, Niša, Valjeva, Novog Pazara, Kragujevca, Zrenjanina, Zaječara, Kruševca, Užica, ČaČka i Ivanjice ima snega na kolovozu u raskvašenom stanju pa je neophodna oprezna vožnja zbog stvaranja poledice.\nU višim planinskim predelima, preko planinskih prevoja i na prilazima zimskim turističkim centrima ima do pet centimetara snega i leda na kolovozima pa je neohodna upotreba zimske opreme.


Plakari - Linea Milanović\nIako su klasični plakari u poslednje vreme ređe zastupljeni, i dalje su neizbežan deo svakog enterijera zbog manjeg prostora koji zahtevaju. U sklopu opremanja, Linea Milanović nudi izradu visokokvalitetnih plakara po meri sa klasičnim otvaranjem vrata, a koji prati poslednje svetske trendove. Klasični plakari po meri mogu biti ugradni plakari, delimično ili neugradni. Svaki od ova tri tipa može da ispuni zahteve dobre i kvalitetne organizacije prostora.\nPlakari po meri se najcesce izrađuju u kombinaciji belog univera u unutrašnjosti, dok frontovi i vidne stranice mogu biti u nekom od mnogobrojnih dezena univera, ali i medijapana, furniranog prirodnim drvetom ili farbanog u zeljenu boju.


Crnu Goru, kao i većinu zemalja zapadnog Balkana, očekuje dugotrajni ekonomski oporavak od pandemije koronavirusa, i naša zemlja očekuje izdašniju podršku Evropske unije kako bi se što prije normalizovala ekonomska situacija - saopštio je Aleksandar Kašćelan, gradonačelnik Prijestonice Cetinje i član Upravnog odbora Zajednice opština Crne Gore, na bilateralnom sastanku sa predsjednikom Regionalnog vijeća Veneta iz Italije Robertom Ćambetijem.\nKašćelan i Ćambeti su, u svojstvu kopredsjedavajućih Zajedničkog savjetodavnog odbora Komiteta regiona EU i Crne Gore (ZSO Crna Gora), održali drugi bilateralni online sastanak, organizovan u saradnji Zajednice opština Crne Gore i Komiteta regiona EU.\nKopredsjedavajući su razmijenili najnovije informacije o stanju sa koronavirusom u Italiji i Crnoj Gori i konstatovali da se situacija popravlja, izražavajući nadu da će vakcinacija doprinijeti bržem završetku pandemije.\nKašćelan je podsjetio da je Prijestonica Cetinje pripremila treći paket mjera pomoći privredi i građanima koji su pogođeni pandemijom, navodeći da je želja lokalne uprave da preduzeća opstanu i prebrode izazove, kako se nada, „posljednjeg talas epidemije“. Takođe je ocijenio da je najveći izazov za predstojeću turističku sezonu još uvijek nepovoljna epidemiološka situacija, ali i ukazao da se na nivou lokalnih samouprava i države koordinirano sprovode aktivnosti kako bi se stanje poboljšalo.\nNa sastanku je razgovarano i o pripremi naredne sjednice Zajedničkog savjetodavnog odbora, koja će se održati sredinom juna ove godine. Za sjednicu ZSO-a su predložene i teme od kojih se jedna odnosi na to kako unaprijediti sektor turizma nakon pandemije, a druga na koji način zajednički privući sredstva iz EU fondova za sektor turizma, kao i za revitalizaciju kulturnih i umjetničkih dobara.\n"Nadam se da će obje strane Jadranskog mora imati nesmetan oporavak od posljedica izazavanih krizom Covid-19 i da će se naše ekonomije brzo oporaviti. U narednim mjesecima imaćemo priliku da se sretnemo u Veneciji kako bismo konkretno razgovarali o procesu evropskih integracija Crne Gore", zaključio je Ćambeti i pozvao delegaciju crnogorskih opština da posjeti Veneciju, kako bi se dogovorile zajedničke akcije i razmotrile mogućnosti za dalju saradnju.\nZajednički savjetodavni odbor između Komiteta regiona EU i Crne Gore formiran je odlukom Savjeta za stabilizaciju i pridruživanje Crne Gore i EU. Glavni cilj osnivanja je promovisanje dijaloga i saradnje između regionalnih i lokalnih vlasti EU i lokalnih vlasti Crne Gore. Ovakvim vidom saradnje crnogorske lokalne vlasti se pripremaju za budući rad u okviru EU nakon članstva. Zajednički savjetodavni odbor čine 8 članova Komiteta regiona EU i 8 gradonačelnika/predsjednika opština iz Crne Gore.


Danilović: Neophodna hapšenja zbog Kotora\nCrnogorski ministar unutrašnjih poslova Goran Danilović rekao je danas da je dobro što se počelo sa određenim akcijama u vezi bezbjednosne situacije u Kotoru, ali da niko ne može biti zadovoljan dok pojedine osobe ne budu privedene pravdi\nSpecijalna antiteroristička jedinica već nekoliko dana, na ulicama Kotora i ulazima u grad, privlači mnogo više pažnje nego kulturne i turističke znamenitosti ovog drevnog grada. Kontrole, pretresi, hapšenja...samo su odgovor na dugotrajući rat kriminalnih klanova, počet još krajem 2014. godine, kada je u režiji Crnogoraca nestao tovar sa 200 kilograma kokaina u Valensiji.\nU samo dva posljednja mjeseca, jedno ubistvo, sedam pokušaja ubistva i paljevina najveće kotorske diskoteke, bili su zvono za uzbunu. Pogotovo zato što je sa misterioznim nestankom kokaina u Španiji povezano sedam ubistava u Crnoj Gori i van nje.\nZbog neovlašćenog postavljanja kamera na javnim mjestima kojima su kriminalni klanovi kontrolisali grad, te zbog još 10 predmeta ubistva, pokušaja ubistva i posjedovanja oružja, Specijalno tužilaštvo treba da utvrdi da li se radi o sukobu organizovanih kriminalnih klanova.\nSve bi ovo bilo čak i uobičajeno za crnogorske prilike gdje sukobi kriminalaca nijesu nikakva novost, da se ne radi o gradu koji je na pragu turističke sezone i u koji u jednom danu dođe i po 10 hiljada turista, posebno sa kruzera. U TO organizaciji, međutim, uprkos svemu očekuju dobru sezonu.\nCrnogorski ministar unutrašnjih poslova Goran Danilović rekao je da je dobro što se počelo sa određenim akcijama u vezi sa bezbjednosnom situacijom u Kotoru, ali da niko ne može biti zadovoljan dok pojedine osobe ne budu privedena pravdi. Danilović je to rekao u razgovoru sa grčkim ambasadorom u Podgorici Sotiriosom Atanasiusom, koga je zanimala bezbjednosna situacija u Kotoru.


Kontejneri za elektronski otpad Trgovačkoj školi – Personal magazin\nPovodom Svetskog dana obrazovanja o zaštiti životne sredine „Piraeus” banka je, u saradnji sa opštinom Stari grad, Trgovačkoj školi danas donirala kontejnere za prikupljanje elektronskog otpada. Mirjana Božidarević, predsednica opštine…\nPovodom Svetskog dana obrazovanja o zaštiti životne sredine „Piraeus” banka je, u saradnji sa opštinom Stari grad, Trgovačkoj školi danas donirala kontejnere za prikupljanje elektronskog otpada. Mirjana Božidarević, predsednica opštine Stari grad, Biserka Ristić, profesorka Trgovačke škole zadužena za ekološku sekciju, kao i Miroslava Nešić Bikić, rukovodilac Odeljenja za marketing i odnose sa javnošću „Pireus” banke, zajedničkom akcijom su napunili kontejnere starim računarima, diskovima, mobilnim telefonima i drugim\nelektronskim otpadom. Tim povodom je održan i kratki javni čas na temu ekologije i društveno odgovornog ponašanja kompanija, pojedinaca i institucija.\n– Opština Stari grad se već 20 godina aktivno bavi zaštitom životne sredine na svojoj teritoriji. Svake godine Savet za ekologiju organizuje edukaciju dece na temu zaštite životne sredine. U toku prošle godine sproveden je projekat odlaganja elektronskog otpada u svim osnovnim školama na teritoriji opštine. Postavljeni su kontejneri i organizovana je edukacija dece volontera koji animiraju ostale đake da donose elektronski otpad i odlažu ga na pravo mesto. Ove godine je planirano postavljanje kontejnera i u srednjim školama i ovo je početak novog projekta sa srednjoškolcima – rekla je, između ostalog, Mirjana Božidarević.\n– „Piraeus” banka je svesna uticaja koje svaki pojedinac, ali i kompanija ima na životnu sredinu, kao i da su ekonomske posledice nereagovanja na ekološke promene ogromne. Zato smo mi odlučili da se, umesto pasivnog posmatranja, vrlo aktivno uključimo u očuvanje životne sredine i da na ličnom primeru, ali i projektima poput ovog damo svoj doprinos očuvanju životne sredine i racionalizaciji trošenja resursa. Takođe, verujemo da dajemo dobar primer i podsticaj drugim kompanijama da se aktivno uključe u projekte za očuvanje naše planete – istakla je Miroslava Nešić Bikić, rukovodilac Odeljenja za marketing i odnose sa javnošću „Pireus” banke, koja je dodala da je u ovoj banci za šest godina prikupljeno dve tone papira za reciklažu, čime je „spasen život” 34 stabla drveta.\nKontejneri za elektronski otpad Trgovačkoj školi was last modified: January 27th, 2011 by Redakcija\nObjavljeni rezultati konkursa za finansiranje naučnih projekata


Ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot izjavio je da ne postoji plan Zapada o Kosovu i Metohiji, niti plan u 11 tačaka, te da nema koordinisanog prijedloga članica Kvinte.\nOn je kao "fantaziju medija" okarakterisao tvrdnje koje su se pojavile u javnosti da su države Kvinte - SAD, NJemačka, Francuska, Britanija i Italija na sastanku u Vašingtonu usvojile razrađen plan pritisaka i ucjena čiji je krajnji cilj slom Srbije, odnosno odvajanje Srbije i Rusije.\n"Normalna diplomatska praksa je da se zemlje koje imaju slične stavove sastaju s vremena na vrijeme da bi razmijenile mišljenja i uskladile svoju politiku. Međutim, ne postoji plan Zapada o Kosovu, nema koordiniranog prijedloga članica Kvinte i ne postoji plan u 11 tačaka. Sve su to fantazije maštovitih medija", rekao je Skot za "Blic".\nOn je naveo da je cilj dijaloga u Briselu o Kosovu normalizacija odnosa, ali da bi bilo koji dogovor opstao on mora da bude plod pregovora lidera Beograda i Prištine.\n"SAD su saglasne sa svojim evropskim saveznicima i partnerima da bi cilj dijaloga u Briselu trebalo da bude sveobuhvatna normalizacija odnosa primjenom pravno obavezujućeg dokumenta. Ali, kao što smo to istakli mnogo puta do sada, da bi takav dogovor izdržao test vremena, on mora proisteći direktno iz pregovora političkih lidera Prištine i Beograda", rekao je Skot.


Najavljena je rasprava i o ulozi najviših zakonodavnih institucija u državama članicama EU u rješavanju ukrajinske krize\nA. Č. 28.03.2022\nBRDO KOD KRANJA Zvizdić učestvuje na Konferenciji predsjednika parlamenata zemalja EU\nZvizdić: Učestvovat će na Konferenciji predsjednika parlamenata zemalja EU\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Zvizdić učestvovat će na Konferenciji predsjednika parlamenata zemalja Evropske unije, koja se danas i sutra održava u Sloveniji na Brdu kod Kranja.\nKako je najavljeno uoči Konferencije, predsjednici parlamenata država članica Evropske unije (EU) i država iz najbližeg susjedstva EU, koje učestvuju u procesu proširenja, raspravljat će u dvije sesije o ulozi parlamenata u vanrednim situacijama i okolnostima, kao i o ulozi parlamenata u ubrzavanju proširenja EU na region zapadnog Balkana.\nTokom ove Konferencije, biće razmotrene i mogućnosti intenziviranja međuparlamentarne saradnje i razmjene dobrih praksi s ciljem očuvanja i jačanja demokratskih kapaciteta parlamenata u budućim vanrednim situacijama, saopćeno je iz Parlamentarne skupštine BiH.\nMarfi i Zvizdić: Jedna od tema sastanka je bio izborni integritet\n23.03.2022 u 15:26\nZvizdić sa zastupnikom Bundestaga Juratovićem razgovarao o općim izborima u BiH\n18.03.2022 u 12:54\nDenis Zvizdić Slovenija Konferencija


Saradnja BiH i Srbije: Obuka spasilaca za hitne intervencije - Portal 072info\nSaradnja BiH i Srbije: Obuka spasilaca za hitne intervencije\nUz podršku Evropske unije, u Sarajevu je održana prva promocija projekta “Poboljšanje spremnosti za hitne intervencije i koordinirani odgovor u pograničnom području Srbije i BiH”, čija je vrijednost 375.712 eura, a trajat će 21 mjesec.\nProjektne aktivnosti bit će realizirane u Zlatiborskom okrugu u Srbiji, a u BiH u Brčkom, Foči, Orašju, Bijeljini, Sarajevu, Trnovu, Hadžićima.\nSpasilac Gorske službe spašavanja Srbije Branislav Ćurčin rekao je da su u okviru projekta već nabavili motorne sanke, kvad vozilo, prikolicu za povrijeđene i dio medicinske opreme, što će im znatno olakšati funkcioniranje u budućnosti.\n– Zajedničke obuke koje ćemo provoditi s kolegama iz BiH doprinijet će da budemo spremniji za svaku eventualnu vanrednu situaciju u budućnosti – rekao je Ćurčin.\nDijana Rađo iz Gorske službe spašavanja, Stanica Sarajevo, istakla je značaj zajedničkog djelovanja u pograničnoj oblasti, kao i važnost dobro obučenih spasilaca u oblastima spašavanja iz voda i sa planina.\nDženadin Veladžić iz Gorske službe spašavanja Federacije BiH kaže da gorske službe iz republika bivše Jugoslavije već 10 godina intenzivno sarađuju i nada se da će ovaj projekt pomoći da ta saradnja bude podignuta na viši nivo.\nSenad Kovačević iz Civilne zaštite Hadžići rekao je da bi gorske službe spašavanja trebale biti više prepoznate u sistemu civilne zaštite, dok je Adnan Osmanović iz Gorske službe spašavanja Distrikta Brčko naveo da će saradnja podići i svijest u javnosti o pitanjima civilne zaštite.\nKako je naveo Nenad Lečić iz Planinarskog udruženja “Tara”, u okviru ovog projekta već su nabavili opremu za Planinarski dom u Rastištu, a zahvaljujući tom uvjeti za boravak su podignuti na znatno viši nivo.\nOsim specifičnih ciljeva projekta, plan je da se podigne svijest stanovništva kako se treba ponašati u slučaju velikih prirodnih katastrofa, ali i da se doprinene širenju volonterizma.\nPrethodni članakSamoa, Kiribati i Novi Zeland ušli u 2022. godinu\nSljedeći članakZa dobar ručak u Istanbulu danas je dovoljno desetak maraka, a za kafu 2,60 KM


Izvor: DANuBeogradu.rs, 15.Jun.2021, 11:52\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave saobraćajne policije, od 16. do 22. juna 2021. sprovodiće akciju pojačane kontrole saobraćaja. Akcija će biti usmerena na otkrivanje prekršaja upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci. U okviru akcije, u subotu, 19. juna, po prvi put će biti realizovana i akcija pod nazivom „Alcohol and Drugs Marathon“, kada … Članak Saobraćajna policija: Akcija pojačane kontrole saobraćaja od 16. do 22. juna 2021. se pojavljuje prvo na Dan u Beogradu.\nU organizaciju boravka za decu „Onica“, u subotu, 19. juna 2021. od 16.00 do 19.00, biće održan šesti „Onica bazar“ u Brsjačkoj 8. Biće prikupljan novac za pomoć učeniku Osnovne škole „Jelena Ćetković“ Sergeju Milićeviću. Na manifestaciji, koja okuplja veliki broj posetilaca voljnih...


Jedna od najčešćih pitanja na skupovima je zašto Western Union ili MoneyGram ne koriste Bitkoin. Kada bi koristili, eliminisali bi potencijalnu opasnost od mladih bitkoin startapa za transfer novca, koji pokušavaju da uzmu deo njihovog kolača.\nTeoretski, Western Union bi mogao da razvije neku od verzija koje su u široj upotrebi poput Bitsparka iz Hong Konga, Payphila iz Južne Koreje ili BitPesa iz Keniji i dovede u problem sve na čemu su radili tri godine.\nNajkraći odgovor je da Western Union-u ne treba bitkoin u sadašnjem infantilnom stanju. S druge strane, ako i kada bitkoin dostigne punoletstvo svet više neće trebati Western Union.\nGigant iz Kolorada se često od strane bitkoin poredi zajednice sa praistorijskom životinjom i iako je to malo gruba karakterizacija, nije sasvim nepravedna kada se uzme u obzir koliko dugo postoji.\nWestern Union je star 165 godina, a od 1870. vrši transfer novca u SAD. Njihova rana dominacija se vezuje za usklađivanje njihovog nacionalnog telegrafskog monopola sa slanjem uputstva za transfer novca od grada do grada na skoro isti način na koji to danas čine API (Application program interface) za plaćanja.\nDanas njihova mreža obuhvata preko 500.000 objekata koji se nalaze u 200 zemalja, gde je obrađeno preko 261 milion transakcija u 2015.\ngodini. Kada govorimo o tehnologiji, ovaj gigant vredan 10 milijardi dolara je pokrenuo sopstveni komplet geostacioniranih satelita, pod nazivom Westar, sredinom 70-ih godina prošlog veka da bi olakšao svoju internu komunikaciju.\nU skorije vreme, njegove WUConnect platforme omogućavaju prenos sredstava korisnicima mesindžera i društvenih medija koristeći interfejse nihovih omiljenih aplikacija, uključujući Viber i WeChat.\nWestern Union na Vajberu\nDa bi ispitali kako to funkcioniše, autor teksta, koji je na Filipinima, je potražio 20 dolara od prijatelja u San Francisku pomoću Vajber aplikacije.\nNa žalost, bila je naknada za uslugu od 4 dolara plus četiri posto foreksova skrivena taksa za konverziju u filipinski pezos.\nProsečan novčani iznos koji se transferiše u svetu je 200 dolara, tako da cenovna struktura podrazumeva trošak od 12 dolara ili 6 posto ukupno.\nNepokretan transfer novca\nNajpraktičniji način da koristimo bitkoin je mehanizam poravnanja između udaljenih kompanija za transfer novca. Obe kompanije treba da izvrše konverziju BTC-a u ime svojih klijenata.\nTo je strategija koju koriste partnerske firme kao što su Bitspark iz Hong Konga i BloomSolutions sa Filipina. Pošiljaoca obradi jedna kompanija, primaoca druga, raspodelom zadataka na ovaj način omogućavaju da se obe kompanije spezijalizuju u njihovim mestima (državama), a korišćenjem bitkoina rizik od poravnanja čine minimalnim.\nU slučaju Western Uniona, strana pošiljaoca i strana primaoca su u vlasništvu iste kompanije, što znači da poravnanje ne mora da se izvrši na transparentnoj javnoj mreži kao što je Blokčein. Western Union je dovoljno veliki da može da koristi svoju internu mrežu, balansirajući velike gotovinske rezerve između svih zemalja u kojima se nalaze njihove poslovnice.\nKada saljemo novac iz San Franciska u London, dolari uplaćeni od strane pošiljaoca nikad ne moraju da napuste SAD. Western Union treba samo da povuče funte iz svojih rezervi u Ujedinjenom Kraljevstvu i plati primaocu, a to može da se obavi momentalno i bez troškova. Isto tako, kada želite da pošaljete gotovinu iz Londona u SAD, Western Union treba samo da povuče dolare iz svojih rezervi u SAD, funte ostaju u zemlji.\nNa ovaj način, novac se ne kreće između dve zemlje, Western Union samo treba da prilagodi svoj bilans u svakoj od država. Ovu strategiju “neto-balansiranja” koristi poznati finteh (finansijske tehnologije) startap Transferwise za transfer novca i čak može biti i jeftiniji od bitkoina.\nNedostatak je u tome što je teško organizovati rad u zemljama sa slabom fluktuacijom sredstava i jednosmernim tokovima novca. Na primer, balansiranje između Velike Britanije i Filipina bi bio izazov, pošto ima na stotine hiljada Filipinaca koji šalju novac iz Velike Britanije kući svakog meseca i svega nekoliko Britanaca koji to isto rade iz Manile.\nShodno tome, Transferwise-ovom servisu za transfer novca iz Velike Britanije na Filipine je potrebno dva dana i ima nepredvidiv kurs. Čini se da je i 50 miliona vrednom startapu problem da te finansijske tokove učini efikasnim.\nČak i ako bi Western Union imao nekakav interes da ‘uposli’ bitkoin, to bi bilo na programibilan način kako bi trenutno fino podesio gotovinske rezerve u preko 200 zemalja u kojima ima svoje poslovnice. Trenutno neregulisan status kriptovaluta je rizičan za trgovanje, posebno za preduzeća čije se poslovanje vezuje za SAD.\nSvaka transakcija novca je pod lupom više vladinih agencija u više zemalja, s tim u vezi je teško i zamisliti da bi kompanije koje se bave transferom novca u svoju ponudu dodale i bitkoin.\nMeđutim, to ih ne sprečava da ga drže na oku. U aprilu 2016. godine, istaknuti Blokčein investitor Digital Currency Group je objavio da se Western Union pridružio najnovijoj rundi i kao investitor i kao savetnik. Za sada, izgleda da je to stepen njihovog učešća.\nNapomena: Autor je jedan od osnivača BloomSolutions.\nDirektor 'Western Union-a' poručuje da firma neće dodavati opciju transfera kriptovaluta u skorijoj budućnosti


Glupo je da sva pametna brojila budu iz uvoza 24 Dec 2014 - dnevnik\nDa li će potrošene kilovate u Srbiji meriti nova uvezena brojila ili ona proizvedena u našoj zemlji za sada se ne zna, ali tender za nabavku brojila za „Elektoprivredu Srbije“ i dalje privlači pažnju javnosti, pre svega pitanje mogu li na njemu učestvovati domaći proizvođači i kolika je verovatnoća da posao dobiju. Da podsetimo, posao je veoma vredan – oko 350 miliona evra, a ići će na teret EPS-a, a ne potrošača. Uz to, uvođenje „pametnih brojila” finasira se i kreditom Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicione banke od 80 miliona evra.\nSigurno je da u Srbiji ima proizvođača koji mogu proizvesti i plasirati pametna brojila uz poštovanje svetskih standarda, a to je nedavno kazao i predsednik Grupacije proizvođača opreme za merenje struje pri Privrednoj komori Srbije Jovan Vujasinović. Po njegovim rečima, domaći proizvođači okupljaju 11 domaćih proizvodnih kompanija u celoj Srbiji, s više od 600 zaposlenih i 20 miliona evra prihoda na godišnjem nivou, a dobijanje tog posla omogućilo bi otvaranje oko 1.500 novih radnih mesta. On ističe da je reč o tenderu kojim je neophodno pružiti podršku domaćoj proizvodnji. Vujasinović je rekao i da bi četiri kompanije u potpunosti mogle zadovoljiti potrebe tržišta i proizvesti pametna brojila po svetskoj tehnologiji – „Sitel”, ćerka kompanije „Mikroelektronika” iz Banjaluke, EVG u vlasništvu bivšeg košarkaša Dejana Bodiroge, „Enel” Dragana Vasiljevića iz Beograda i „Meter end kontrol” koji je u sastavu „Rudnap grupe” Vojina Lazarevića, koji je ušao među prvih pet kompanija u svetu za proizvodnju „pametnih brojila”. Predstavnik kompanije „Enel” Dragan Vasiljević nedavno je rekao da domaći proizvođači obično ne dobijaju posao na tenderima koje finansiraju međunarodne finansijske institucije te da je potrebna politička podrška i podrška Vlade da bi ga dobili.\nIz EPS-a ističu da i dalje stoje iza stava da domaći proizvođači brojila nisu onemogućeni da učestvuju na tenderu za nabavku IT i merne infrastrukture, uređaja i integracija, a koji samo delom uključuje i nabavku električnih pametnih brojila. Naprotiv, ukazuju u EPS-u, domaći proizvođači brojila mogu zadovoljiti tehničke uslove.\nInače, projekat „EPS metering“, čiji je deo ta nabavka, finansira se iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicione banke, s kojima je potpisan ugovor o zajmu u trećem kvartalu 2010. godine. Tender je objavljen 15. decembra, nakon odobrenja EBRD-a, a otvaranje ponuda predviđeno je za 4. mart 2015. godine.\nIz EPS-a ukazuju na to da je glavni preduslov za odobravanje zajma – poštovanje odredbi EBRD-a, koje se odnose na propisivanje opštih uslova i pravila prilikom pripreme tenderske dokumentacije. I pored vrlo striktnih pravila EBRD-a, EPS je uspeo da umanji opšte evaluacione kriterijume, recimo za godišnji promet, da bi se omogućilo učešće što više ponuđača. U slučaju da ponuđač koji može ponuditi deo usluga ili opreme navedenih u tenderskoj dokumentaciji, a ne može ispuniti opšte evaluacione uslove, može učestvovati na tenderu kao podizvođač.\nNa kraju, iz EPS-a kažu i da po pravilima EBRD-a nije dozvoljena teritorijalna diskriminacija, što podrazumeva da EPS nije bio u mogućnosti da zabrani stranim kompanijama da učestvuju na tom tenderu.\nNeprestano praćenje toka struje\nUgradnjom novog najsavremenijeg brojila za očitavanje potrošnje struje EPS će moći da prati potrošnju struje pa i gubitke od elektrana ili mesta gde se struja uvozi. To će omogućiti neprestano praćenje toka struje i znaće se koliki su gubici na svakoj trafostanici, što, kako je nedavno kazao direktor EPS-a Aleksandar Obradović, nikada nije bio slučaj. Po njegovim rečima, svaki potrošač će, kao i sada, imati svoje brojilo, ali savremenije, kao mobilni telefoni sa softverom koji pruža mnoge pogodnosti.


Općini Velika Kladuša 43.195 KM za projekt „Izgradnja retencije za prihvat poplavnog vala iz rijeke Kladušnice“ - Općina Velika Kladuša\nU ponedjeljak, 02. decembra potpisani su Ugovori o finansiranju, odnosno sufinansiranju projekata iz ekoloških naknada za 2019. godinu između Ministarstva za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša i predstavnika gradova i općina Unsko-sanskog kantona. Vrijednost potpisanih ugovora je 285.000 KM i odnose se na implementaciju projekata kojima su lokalne zajednice aplicirale po pozivu za dodjelu ekoloških sredstava u 2019. godini. Među potpisnicama ugovora je i Općina Velika Kladuša koja je aplicirala sa projektom „Izgradnja retencije za prihvat poplavnog vala iz rijeke Kladušnice“. Ministarstvo za građenje, prostorno uređenje i zaštitu Unsko-sanskog kantona ovaj projekt će sufinansirati sa 43.195 KM, a rok za njegovu realizaciju je 6 mjeseci od doznačavanja sredstava.\nPotpisani su i Ugovori o finansiranju, odnosno sufinansiranju projekata iz ekoloških naknada za 2019. godinu između Ministarstva za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša i predstavnika javnih preduzeća i ustanova, te neprofitnih organizacija. Vrijednost ovih ugovora je 262.946 KM. Projekti koji će biti finansirani, odnosno sufinansirani su iz oblasti zaštite okoliša i odnose se između ostalog na saniranje, poticanje izbjegavanja i smanjivanja nastajanja otpada, prikupljanje, recikliranje, ponovnu upotrebu, obradu i odlaganje svih vrsta otpada, jačanje tehničkih kapaciteta komunalnih preduzeća, uređenje javnih zelenih površina, zbrinjavanje otpadnih voda; unapređenje i izgradnja infrastrukture za zaštitu okoliša, te na poboljšanje energetske efikasnosti.\nTagovi: Općina Velika KladušaVlada USK


Zvezda će biti najbolja kada je najvažnije? - Sportske.net\nZvezda će biti najbolja kada je najvažnije?\nKošarkaš Crvene zvezde Nikola Jovanović rekao je večeras da će crveno-beli pokušati da se revanširaju Himkiju za poraz i prvog dela Evrolige, kao i da mu mnogo znači što je na poslednjih par utakmica imao veću minutažu.\nAlimpijević pred Himki: ''Zvezda nema prednost u ovakvom ritmu''Dženkins i Marković: "Uvek je lepo vratiti se u Beograd"Bolden pod znakom pitanja za ZvezduNema stajanja - Himki stiže u Beograd, karte puštene u prodajuAlimpijević: "Igrači su pokazali da imaju obraz"\nZvezda će u utorak dočekati Himki u 18. kolu Evrolige, u kom će pokušati da ostvari osmu pobedu u tom takmičenju.\n"Himki je veoma ozbiljan protivnik s nekoliko ozbiljnih pojedinaca, čiji su predvodnici Aleksej Šved i Stefan Marković. Na njih ćemo naravno staviti najveći akcenat i pokušati da im se revanširamo za meč iz Rusije", rekao je Jovanović novinarima u hali "Aleksandar Nikolić".\nJovanović je na poslednjih nekoliko utakmica imao veću minutažu usled blaže povrede Pere Antića.\n"Znači mi dosta, posebno ona iz Istanbula protiv Efesa. Moja igra je pre svega podređena timu. Želim da doprinesem što bolje u napadu i odbrani. Tako će biti i sutra, želim da privedemo utakmicu kraju u našu korist", rekao je on.\nZvezda je juče u Beogradu lako i ubedljivo pobedila Cedevitu u ABA ligi i tako se vratila na drugo mesto na tabeli.\n"Bilo je malo pritiska posle poraza od Budućnosti i Efesa i usled teškog rasporeda, ali normalno je da se desi pad. Imamo oscilacija u igri, ali bićemo najbolji kada je najvažnije. To smo već i pokazali", kazao je Jovanović.\nMladi centar Zvezde zahvalio se navijačima na podršci na poslednjih nekoliko utakmica i pozvao ih na sutrašnju duel protiv Himkija.\nKošarkaš crveno-belih Matijas Lesor rekao je da u sutrašnjoj utakmici očekuje pobedu.\n"Očekujem pre svega pobedu, ali i da odigramo dobru odbranu. Pokazali smo juče protiv Cedevite da možemo, radili smo to i pre, a siguran sam i da možemo da postavimo čvrstu i dobru odbranu sutra", rekao je Lesor.\nOn je ocenio da je Zvezda u prvoj utakmici kada je poražena od Himkija bila konkurentna.\n"U prvoj utakmici smo bili konkurentni s njima, takmičili smo se, a posebno u prvom poluvremenu. Znamo kakav su tim, ali spremni smo da odigramo na visokom nivou. Nisam umoran, najmladji sam u ekipi i spreman sam da sutra dam maksimum", zaključio je Lesor.\nUtakmica između Zvezde i Himkija igraće se u utorak od 19.00 u hali "Aleksandar Nikolić".


Ambasador SAD u Zimbabveu osporava legitimitet Robertu Mugabeu\nPredsednik Zimbabvea, Robert Mugabe, izjavio je da će drugi krug predsedničkih izbora u njegovoj zemlji biti održan u petak, kako je i planirano, uprkos povlačenju opozicionog lidera Morgana Cvangiraija.\nObrativši se danas okupljenima u Harareu, Mugabe je rekao da neće odbiti da pregovara sa opozicijom, ali da vlada mora da prodje, kako je rekao, «zakonski proces» drugog kruga izbora.\nOpozicioni Pokret za demokratske promene navodi da je danas dostavio izbornoj komisiji saopštenje o povlačenju sa izbora.\nOpozicioni lider Morgan Cvangirai je u nedelju najavio povlačenje sa izbora, rekavši da nasilje protiv njegovih sledbenika čini izbore nemogućim.\nCvangirai je prekjuče potražio utočište u holandskoj ambasadi gde se i dalje nalazi. U današnjem telefonskom intervjuu za Glas Amerike on je izjavio da se još uvek ne oseća bezbednim, uprkos činjenici da mu je komesar policije Zimbabvea pružio uveravanja o ličnoj bezbednosti.\nU medjuvremenu, američki ambasador u Zimbabveu apelovao je na zemlje u regionu da proglase vladu Predsednika Mugabea nelegitimnom.\nTo za sada nije učinila ni jedna afrička vlada, mada je nekoliko izrazilo zabrinutost zbog nasilja i povlačenja opozicije iz drugog kruga izbora u petak. Britanija je prva saopštila da ne priznaje Mugabeovu vladu, istakavši da je predsednikova stranka izgubila na parlamentarnim i predsedničkim izborima u martu i sprečila slobodno i pravedno održavanje drugog kruga predsedničkih izbora.


Sastanak parlamenta uprkos odluci vojnog saveta\nEgipatski parlament sastao se danas uprkos ranijem naređenju Vrhovnog vojnog saveta o njegovom raspuštanju\nEgipatski parlament tokom današnje kratke sednicexEgipatski parlament tokom današnje kratke sednice\nEgipatski većinski islamistički Parlament je danas zasedao, uprkos naređenju vojske i Vrhovnog suda.\nKratkotrajna sednica Donjeg doma je održana nekoliko dana pošto je predsednik Muhamed Morsi izdao dekret kojim se to telo ponovo uspostavlja dok ne bude izabran novi Parlament.\nEgipatski Vrhovni vojni savet je prošlog meseca raspustio Parlament, pošto je Vrhovni ustavni sud otkrio nepravilnosti u izbornom procesu. Taj sud je juče saopštio da je njegova odluka konačna i obavezujuća.\nPredsednik Donjeg doma Saad el-Katatni je izjavio da su se poslanici sastali da bi pronašli kako da sprovedu sudsku presudu. Američka državna sekretarka Hilari Klinton je zatražila od egipatskih zvaničnika da zajednički rade na tranziciji zemlje.


pink.rs | "Treba očekivati ZASTRAŠUJUĆE POSLEDICE": AVIO-KOMPANIJE će do kraja godine MASOVNO BANKROTIRATI?!\nUdruženje aviokompanija IATA je saopštilo da su njihove članice, u drugoj polovini godine, izgubile 77 milijardi dolara i treba očekivati da mnogi neće moći da nastave sa radom.\nDo kraja godine avionski saobraćaj će zabeležiti rekordan pad od 68 odsto, a aviokompanije su mesečno gubile po 13 milijardi dolara.\nGubitak avioindustrije u drugoj polovini godine iznosi neverovatnih 77 miliona dolara.\nKriza traje duže nego što smo se nadali...\n- Kriza traje neuporedivo duže nego što smo mogli i da zamisliti i posledice su daleko veće nego što smo očekivali, pa treba očekivati zastrašujuće posledice - rekao je Aleksandar De Juniak, generalni direktor IATA.\nIATA moli vlade širom sveta da pomognu svojim nacionalnim aviokompanijama, jer će se pad avio prometa odraziti i na druge privredne grane. Tome treba dodati i činjenicu da su mnoge avio kompanije poručile novu flotu, pa "grcaju" u dugovima prema bankama.\nAviokompanije su smanjile sve troškove koje su mogle za 50 odsto u drugom kvartalu ove godine, ali je zarada manja za 80 odsto u poređenju sa prethodnom godinom i treba očekivati veliki potres na ovom tržištu.


16.03.2021. / 11:21\nBANJALUKA – Jedna od najvećih svjetskih tehnoloških kompanija „Apple“ postala je prva strana firma koja je platila PDV u Bosni i Hercegovini za usluge koje su kupili građani BiH na internetu.\nPortparol Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH Ratko Kovačević rekao je da se kompanija Apple registrovala kao PDV obveznik od 5. februara 2021. godine, te je 10. marta prvi put podnijela svoju PDV prijavu posredstvom kompanije Deloitte BiH, koja je njihov poreski punomoćnik.\n„Svim građanima koji su u februaru 20121. godine kupovali određene online usluge od kompanije Apple izdavani su računi sa obračunatim PDV-om, koje je prijavljen je prijavljen u PDV prijavi te kompanije“, naveo je Kovačević\nDodaje da bi na takav način poresku obavezu za sve usluge koje građanima BiH pružaju preduzeća iz inostranstva trebale prijaviti i uplatiti i sve ostale svjetske kompanije.\nKovačević ističe da one koje ne mogu ili ne žele imati vlastitu kompaniju registrovanu u BiH, da to onda mogu da urade posredstvom poreskog punomoćnika, te da u BiH postoji nekoliko renomiranih kompanija koje se bave poreskim i drugim savjetovanjem.\nOsim BiH, sa ovim problem suočavaju se i mnoge zemlje Evrope i ostatka svijeta.\n„Vjerujemo da primjer kompanije Apple može biti preporuka i ostalim velikim globalnim igračima da na isti način izvše svoju obavezu plaćanja PDV-a upravo u BiH. Budući da naša zemlja ima jednu od najnižih stopa PDV-a u svijetu, bolje im svoju obavezu plaćanja poreza za isporuke izvršene u BiH platiti kod nas nego da se ona plaća u zemljama gdje je sjedište tih kompanija, a koje imaju znatno veće stope PDV-a“, rekao je Kovačević.\nNavodi da sve kompanije na isporučene usluge plate PDV i to evidentiraju u svojim knjigama, te da to plate obično u državama gdje im je sjedište, a one uglavnom imaju stope PDV-a veće od 20 odsto.\n„Upravo bi stopa u BiH od 17 odsto mogla biti ono što će postaknuti firme n plaćanje PDV-a u BiH. Ako to urade u BiH, kao što je učinio Apple, ispoštovaće se sve zakonske obaveze, kako u državi gdje im je sjedište, tako i u BiH, državi u kojoj su isporučili uslugu, a pri tom će i finansijski bolje proći s obzirom da će platiti manju stopu PDV-a“, kazao je Kovačević.\nInače, prema Zakonu o PDV-u i pravilniku o primjeni Zakona o PDV-u u BiH, kada građani kupuju usluge online, a u slučaju da kompanija od koje kupuju nije registrovana u sistemu BiH, ona bi oni prilikom trgovine trebali izvršiti obračun i jednokratnu uplatu PDV-a.\nIz UIO navode da je činjenica je da to u ovom trenutku gotovo niko ne radi, a da jednim dijelom jer ni sami građani nisu upoznati sa tom obavezom, a sa druge strane da je zaista teško ući u trag svim online plaćanjima, posebno jer se vrše kontrole samo registrovsnih PDV poreznika.\n„Svaki građanin koji kupuje online određenu uslugu prilikom plaćanja treba dobiti i račun, a na računu se vidi da li je obračunat PDV ili nije. Međutim, ako bi se sve one svjetske kompanije koje bilježe značajniju prodaju svojih usluga građanima BiH registrovale u ovoj državi u sistem PDV-a posredstvom poreskih punomoćnika, taj problem bi mogao biti riješen“, navode iz UIO BiH. Večernji list\nTagovi: applepdvuio bih


GEN NEĆE ANTIMIKOTIKE | Galaksija Nova\nGEN NEĆE ANTIMIKOTIKE\nAleksandra Barać (Riserčgejt)\nTim srpskih lekara je pronašao gen gljive koji je odgovoran za pojavu rezistentnosti na lekove protiv gljivičnih infekcija, što bi trebalo da pomogne da se brzom i tačnom dijagnostikom izbegne smrtni ishod koji one mogu da izazovu.\nGošća Jutarnjeg programa, dr Aleksandra Barać sa Klinike za infektivne i tropske bolesti, dobitnica nagrade „Za žene u nauci”, napominje da je tim srpskih lekara uspeo da detektuje gen, odnosno, njegovu mutaciju koja je odgovorna za pojavu rezistencije gljiva roda aspergilus na antimikotike.\n„To jeste jedan mali korak u dijagnostici, ali samim tim to povlači veliki korak u kliničnom procesu lečenja pacijenata. To je grupa azola, lekova koji su prva linija u lečenju gljivičnih infekcija i najčešće ih primenjujemo, a da zapravo, ni ne znamo da je ta gljiva izolovana iz uzorka krvi ili tkiva osetljiva ili neosetljiva na taj lek. Međutim, ovom dijagnostikom koja je brza i jednostavna, a koju smo mi razvili, pošto smo detektovali koji je to gen odgovoran, omogućili smo da se da šansa drugim lekovima koji će brže dovesti do izlečenja”, napominje dr Barać.\nKada u svakodnevnom govoru pomenemo gljive, ili gljivice, kako ih obično nazivamo, uglavnom pomislimo na infekcije koje zahvataju nokte ili kožu, dodaje gošća Jutarnjeg programa. To je pak, u slučaju ovih mikroorganizama najmanji problem. Problem su invazivne gljivične infekcije koje mogu dovesti i do smrtnog ishoda, najčešće kod pacijenata koji su imuno kompromitovani, a to su hematološki pacijenti, pacijenti posle transplantacije ili HIV pozitivni pacijenti.\nDoktorka Aleksandra Barać ističe da straživanje ne bi bilo moguće bez pomoći „Loreala”, Uneska i Ministarstva za nauku, koji su dodelili sredstva i novčanu nagradu koja će biti iskorišćena da se studija sprovede do kraja. Svi antimikrobni lekovi su izuzetno skupi i pogotovu je njihova primena u invazivnim stanjima kod sistemskih infekcija dugotrajna, tako da je i ekonomski aspekt ovog otkrića veoma važan jer je omogućeno da se brzom dijagnostikom utvrdi koje lekove treba primeniti i tako sačuvati život pacijenta, ali i dosta novca, kaže na kraju gostovanja u Jutarnjem programu, dr Aleksandra Barać.


Ratluk uz kafu, Majkrosoft uz računar - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Istorija biznisa Ratluk uz kafu, Majkrosoft uz računar\nRatluk uz kafu, Majkrosoft uz računar\nIstorija biznisa 6. maja 2016.\nSigurno biste se zamislili kada bi Vam neko rekao da treba da budete najsrećniji ako neka konkurentska firma napravi veliki uspeh, ili ako neka već velika firma poznata celom svetu napravi još veći uspeh. Nekako bi bilo logično da to poželite svojoj firmi, da ih na svom polju dostignete, prestignete, posebno ako posluju u istoj industriji.\nNekada je i to put do uspeha, ili do velikog uspeha. Danas je pitanje da li je to tako shvatao Bil Gejts na početku karijere, da li je sve to već tada video i uspeo da se postavi u položaj neke firmice kojoj će najveća radost biti da neka druga uspe i obuhvati čitavo svetsko tržište. Tada mu čak želja nije bila ni da druga firma osvoji čitavo svetsko tržište, već je išao i nekoliko koraka dalje, bio još drastičniji- želeo da proizvod neke druge kompanije iz iste industrije okupira čitav svet, bukvalno svaku kuću, svaki stan. Pomislili bismo, zar onda nije logičnije da se mi bavimo baš takvim poslom, da preuzmemo njihov, da mi budemo ti koji će osvojiti svet?\nNe, ekipa iz Majkrosofta, sa Bilom Gejtsom na čelu, razmišljala je drugačije. Veliki IBM je već postojao na tržištu, zauzimao lidersku poziciju, bio gigant u industriji računara. Verovatno su Bil Gejts i njegov partner Pol Alen bili dovoljno poslovno pametni i pametno rezonovali budućnost razvoja u toj industriji, pa da nisu poleteli sa idejom da se usmere na isti biznis u kojem je IBM vladao, već da guraju svoju priču. Ali, ipak su imali ideju da iskoriste potencijal IBM-a i da sve to što rade IBM i druge kompanije prevedu u svoju korist.\nNa neki način, posredno su podržavali i ohrabrivali potpuni uspeh IBM-a, jer je njihova najveća želja bila da IBM svoje proizvode unese u svaku kuću. Čak, vizija Majkrosofta je u jednom delu i glasila: „Računar na svakom radnom stolu i u svakoj kući…“. Tako prezentovana, praktično jasno podržava ciljeve druge kompanije, kao što je u tom slučaju bio IBM.\nNema sumnje da je IBM trebao da bude zahvalan kolegama iz Majkrosofta, jer takvu besplatnu reklamu nigde drugde nisu mogli dobiti, a sigurno im je značila od rastuće kompanije poput Majkrosofta. Sa tom misijom je Majkrosoft krenuo još davne 1975. godine, a možda ga je baš ona dovela do današnjih pozicija.\nMožda i neprimetno, prava osnova strmoglavog rasta Majkrosofta bio je trenutak kada je 1981. Godine Majkrosoft izdao IBM-u licencu za korišćenje operativnog sistema MS DOS. U svemu tome je presudna bila stavka po kojoj je samo Majkrosoft bio ovlašćen da trećim licima izdaje licence za korišćenje operativnog sistema. Ako se zna da je u tom trenutku Majkrosoft bio mala kompanija, mora se priznati da je takav njihov potez bio i pomalo genijalan, ali i hrabar potez.\nPraktično, ta hrabrost bila je dvostruka – da se IBM-u ponudi takav ugovor (uslov), ali i hrabrost da na posredan način osiguraju ekskluzivu u izdavanju licenci za korišćenje operativnog sistema. Zapravo, Bil Gejts i Pol Alen su imali veoma promišljena i dalekosežna razmišljanja- prepoznali su „istorijski“ trenutak računarstva u svetu, koji je predstavljao prekretnicu, i procenili da će u budućnosti za kupce mnogo značajniji biti softver nego hardver, pa da će u tom smislu softver biti ono na čemu treba bazirati i biznis.\nPraktično, uvideli su da će za svaki hardver bit značajan softver koji je na njemu, pa su na elegantan način i sprovodili svoju viziju, koja je u potpunosti glasila: „Računar na svakom radnom stolu i u svakoj kući, sa Majkrosoftovim softverom na njemu.“ Stvarno, Majkrosoftovo učešće na tržištu se značajno povećalo, jer je na svakom računaru koji je IBM isporučio bio Majkrosoftov MS DOS, a totalnu ekspanziju doživeo je pojavom Windows-a.\nPored umešnosti, vizionarskog duha, mogli bismo reći za Gejtsa i Alena da su prepoznali uz šta će njihov proizvod biti najbolje primećen i prihvaćen, uz šta će najbolje ići, ili kome će najviše koristiti. Svakako, prepoznali su da će svako ko bude koristio računar u isto vreme koristiti i Majkrosoftov softver.\nDa, možda Vaš proizvod i ne mora da bude genijalan, možda je dovoljno da prepoznate uz koji drugi proizvod će on najbolje ići, u kojoj kombinaciji će biti najkorisniji, šta će biti potreba u budućnosti ili šta stvara potrebu za Vašim proizvodima i uslugama. Uz kafu ide ratluk, uz čaj ide kolačić… a, uz šta najbolje ide Vaš proizvod, šta ne može bez njega?\nPoslednja izmena dana\t30. aprila 2016. u 03:27


Island počeo da izdaje potvrde o vakcinaciji za olakšavanje putovanja - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Island počeo da izdaje potvrde o vakcinaciji za olakšavanje putovanja\n0Piše: Beta 27. januara 2021. 00.25\nIsland je prva zemlja koja izdaje „pasoše“ o vakcinaciji, a o tom pitanju članice Evropske unije (EU) ne dele isti stav.\nOko 4.800 ljudi koji su primili obe doze vakcine protiv korona virusa, ispunjava uslove za digitalne sertifikate Islanda koji je prošle nedelje pokrenuo onlajn servis za to, saopštili su Frans presu izvori u Ministarstvu zdravlja.\n„Cilj je da se olakša kretanje ljudi između zemalja, tako da pojedinci mogu da graničnoj kontroli pokažu potvrdu o vakcinaciji i budu izuzeti od ograničenja“ u zemlji u koju putuju, navelo je Ministarstvo.\nUvođenje takvih potvrda o vakcinaciji ili „pasoša“ je predmet rasprava unutar Evropske unije (EU): Grčka se zalaže za takve potvrde u cilju spasavanja turizma, dok Francuska i Nemačka smatraju da je još rano o tome razgovarati.\nIstraživanje: Island i dalje ne želi u EU


Popularni b.h.portal KILIX.BA 22. jula 2022. preneo je tekst u kom ANDREAS ERNST novinar NZZ (Neue Zürcher Zeitung) iznosi mišljenje da je proširenje EU na Zapadbnom Balkanu - mrtvo\nMaglovite perspektive, ilustracija Georgi Licovski / EPA /NZZ\nKraj EU priče na Balkanu\n"Dvije decenije je obećanje Brisela da će se šest država Zapadnog Balkana učlaniti u EU izgledalo sveto i nedodirljivo. U međuvremenu u to niko vjeruje, međutim postoji alternativa", piše Ernst.\nOn tvrdi da se mora desiti preokret u pristupu Evropske unije kojim bi se prostor Zapadnog Balkana europeizirao, to jeste pronaći nove oblike povezivanja šest zemalja regiona: Albanije, Bosne i Hercegovine, Kosova, Crne Gore, Sjeverene Makedonije i Srbije.\n"Očigledno je: proširenje EU na Balkanu je mrtvo. I Uniji i kandidatima nedostaje politička volja i sposobnost da preduzmu odlučne korake ka integraciji", ističe Ernest, te dodaje da je neophodno držati region uz EU iz tri razloga.\nPrvi je da je Zapadni Balkan ima bliske ekonomske veze sa EU jer 3/4 trgovine zemlje regiona obavljaju sa EU odakle dolaze i najveće investicije. Ipak, naglašava da su za evropske kompanije balkanske zemlje samo izvor jeftine radne snage te da prosperitet i stvaranje dodatnih vrijednosti na terenu ostaju mali.\n"Veliki jaz u bogatstvu između regiona i EU prosjeka je glavni razlog za ogromni odliv stanovništva sa Balkana u Uniju. Četvrtinu stanovništva je na taj način od 1990-tih Balkan izgubio. Danas u ovih šest zemalja živi otprilike onoliko ljudi koliko i u turskoj metropoli Istanbulu, 18 miliona", stoji u tekstu.\nDodaje da su zemlje bivšeg istočnog bloka pokazale da su integracije u EU donijele napredak, što dokazuje na primjeru Litvanije čiji je BDP 1999. godine činio 37 posto prosjeka Evropske unije, a 2018 taj postotak je bio 91 posto.\n"Drugo, samo blizak odnos sa EU (i NATO-om) garantuje miran razvoj. Od raspada Jugoslavije državne i etničke granice se ne poklapaju. Ovo se prije svega odnosi na područja koje naseljavaju dva najveća naroda, Albanaci i Srbi. Vezivanjem sa EU, granice će istovremeno biti i čvrste i porozne. Ovo smanjuje rizike od teritorijalnih zahtjeva i sprječava jednostrane promjene granica", navodi se.\nTreće, ističe autor, Kina i Rusija u regionu imaju drugačije strateške interese od EU te sredstva da region pretvore u "trn u mesu Evrope" podsticanjem sukoba (Moskva) ili dovođenjem zemalja u dužničko ropstvo kroz infrastrukturne projekte (Peking). Najbolji protuotrov su evropski strukturni fondovi i procvat ekonomskih odnosa sa EU.\n"Umjesto da se energično pozabavi pričom o proširenju i privede nerazumne razumu, Berlin je izmislio raznorazne 'procese' navodno kako bi države 'učinio spremnim za učlanjenje u EU'. Prava istina je da su Berlinski i ostali 'procesi' su serija konferencija na kojima diplomate, političari i predstavnici nevladinih organizacija pričaju uvijek istu priču i umiru od dosade", ističe se.\nErnst smatra da su potrebne nove-stare ideje, kao ona eksperta za Balkana Dušana Reljića iz berlinske Fondacije za nauku i politiku (SVP). Osnovna ideja je da ako politička integracija nije moguća danas, onda treba dovršiti ekonomsku integraciju. Citira Reljića koji smatra da je to izvodivo, jer se radi o populaciji od svega 4 posto stanovništva EU.\n"Za takvu integraciju već postoji institucionalna forma: Evropski ekonomski prostor (EEA). Osnovan 1994. godine, čini produbljeno područje slobodne trgovine sa EU. Do sada su članovi Island, Lihtenštajn i Norveška. Pristupanjem unutrašnjem tržištu, šest zemalja Zapadnog Balkana imale bi koristi od četiri slobode: slobodnog kretanja robe, kapitala, usluga i ljudi. Čak i skeptici prema proširenju u samoj EU teško da mogu imati bilo kakve dobre argumente protiv toga. Napokon, postoje jasni kriterijumi vezani za članstvo u EEA, ne samo u pogledu vladavine zakona", navodi on.\nOn ističe da će prigovori vjerovatno prije stići iz balkanskih zemalja jer neće biti zadovoljne ponudom "B-članstva".\n"Međutim stvari stoje tako kako stoje, ovaj status se može postići za nekoliko godina, obećava investicije i ekonomski rast. To nije dugoročni cilj poput pridruživanja EU, u koji zaista više baš niko ne veruje... Bez ekonomskog oporavka iscrpljene srednje klase, borba protiv korupcije i autokrata u balkanskim državama nema nikakve šanse. Angažman za demokratiju izgubljen je slučaj kada je emigriranje dobro obrazovanih poslednja opcija za pristojan život". zaključuje Ernst.


Vesti online / Vesti / Srbija / Srpska lista uslovljava demarkaciju "Trepčom"?\nSrpska lista uslovljava demarkaciju "Trepčom"?\nSrpska lista bi navodno pristala da glasa za demarkaciju granične linije sa Crnom Gorom, ukoliko bi centralne institucije u Prištini dozvolile da Beograd postane akcionar kombinata "Trepča", prenosi RTK na albanskom jeziku.\nOvaj uslov Srpske liste potvrđen je RTK-u u kabinetu predsednika kosovske Skupštine Kadrija Veseljija.\n* Srpska lista: Laž je da ćemo glasati za demarkaciju sa Crnom Gorom\n* Haradinaj napravio politički potez, bez dogovora sa Srpskom listom\nPrema neimenovanim zvaničnicima kabineta, "ovaj ili bilo koji drugi uslov, potpuno je neprihvatljiv predsedniku parlamenta, koji neće ni pod kojim okolnostiuma prihvatiti pregovaranje sa Srpskom listom u vezi sa demarkacijom".\nSrpska lista je u saopštenju od pre desetak dana, kada je demarkacija vraćena na dnevni red parlamenta, istakla da neće podržati nacrt zakona za ratifikaciju sporazuma o demarkaciji granične linije sa Crnom Gorom.\nVeselji, navodi RTK dalje, "ne želi da ošteti Kosovo, već je posvećen rešavanju ovog problema glasovima albanske većine u Skupštini Kosova".\nZvaničnici Veseljijevog kabineta kažu, da pokušavaju da prevaziđu ovaj problem konsenzusom albanske većine u Skupštini Kosova, uključujući i glasove poslanika "Samoopredeljenja".\nKosovska skupština trenutno nema precizno utvrđen raspored za raspravu o demarkaciji, čekajući konsenzus, koji je i dalje teško dostižan, pre svega sa albanskom većinom.


Ski naočare su definitivno jedan od najpotrebnijih delova opreme. Skijanje po bilo kojoj vrsti vremena gotovo da je nezamislivo bez ski naočara. Teški vremenski uslovi poput jakih nanosa vetra u pratnji snežnih padavina vam mogu bitno ugroziti bezbednost kretanja ukoliko ne posedujete naočare za skijanje. Pored toga što štite oči od padavina prilikom velikih brzina, takođe vam zahvaljujući posebnim staklima mogu olakšati vidljivost terena po kojem se krećete. Ski naočre (brile) poseduju stakla koja vam, primera radi, u uslovima velike magle mogu pomoći u orjentaciji.\nSmith Gambler Air Cobalt ski naočare


Министарство привреде, Održana prva sednica Tenderske komisije za prodaju imovine Kompanije "International CG" d.p. Beograd - u restrukturiranju, sa pratećom opremom i pravima na objektima, koja se nalazi na Kopaoniku\nOdržana prva sednica Tenderske komisije za prodaju imovine Kompanije "International CG" d.p. Beograd - u restrukturiranju, sa pratećom opremom i pravima na objektima, koja se nalazi na Kopaoniku\n05. нов. 2008.\nTenderska komisija koja prati sprovođenje javnog tendera radi prodaje imovine Kompanije "International CG" d.p. Beograd - u restrukturiranju, sa pratećom opremom i pravima na objektima, koja se nalazi na Kopaoniku, na sednici održanoj dana 31. oktobra 2008. godine, konstatovala je da je do krajnjeg roka za podnošenje ponuda, odnosno do 31. oktobra 2008. godine, pristigla jedna ponuda:\n1. "MK GROUP" DOO BEOGRAD, sa kompanijom "Falkensteiner Michaeler Tourism Group" iz Austrije;\nShodno članu 19 v Uredbe o prodaji kapitala i imovine javnim tenderom ("Službeni glasnik RS" br. 45/2001, 59/2003, 110/2003, 52/2005, 126/2007 i 96/2008), u slučaju da se na tender sa javnim nadmetanjem javi samo jedan učesnik, dalji postupak sprovodi se prema proceduri tendera sa jednim učesnikom.\nSavetnici Agencije za privatizaciju izvršiće analizu podnete kvalifikacione i dodatne dokumentacije jedinog Ponuđača, nakon čega će se održati nastavak sedice Tenderske komisije, na kojoj će se i formalno konstatovati da li se Ponuđač kvalifikovao za otvaranje finansijske ponude.\n•\tRenata Pindžo pomoćnik ministra u Sektoru za turizam u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\n•\tGoran Jakšić, predsednik Upravnog odbora Kompanije "Internacional CG" za međunarodnu i unutrašnju trgovinu, hotelijerstvo, ugostiteljstvo i vazdušni saobraćaj, DP Beograd – u restrukturiranju, kao predstavnik subjekta privatizacije;\nDrinka Ilić, savetnik u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\nMišo Marković, direktor Javnog preduzeća "Poslovni prostor" Opština Novi Beograd, kao predstavnik lokalne samouprave prema sedištu subjekta privatizacije;\nZoran Panović, šef presonalnog standarda i predsednik SSJ-SSS Sindikalne organizacije "Internacional CG" Kopaonik, kao zajednički predstavnik reprezentativnih sindikata subjekta privatizacije.


Rolan Garos: Bozoljac bez glavnog žreba\nSrpski teniser Ilija Bozoljac nije uspeo da sa plasira u glavni žreb Rolan Garosa.\nĐoković i dalje drugi, Lajović tri koraka unazad\nSrpski teniser Novak Đoković zadržao je drugo mesto na danas objavljenoj ATP listi, dok je Dušan Lajović za tri pozicije pokvario plasman i sada je 87. teniser sveta.\n10:48 >> 15:20\nBez većih promena na listi, Đoković i dalje drugi\nTeniser Novak Đoković zadržao je drugo mesto na danas objavljenoj ATP listi, dok je Dušan Lajović pokvario svoj plasman za šest pozicija.\nĐoković odmarao, ali smanjio zaostatak za Nadalom!\nSrpski teniser Novak Đoković zadržao je drugo mesto na danas objavljenoj ATP listi, dok je Filip Krajinović došao do najboljeg plasmana u karijeri, pošto je sada 158.\nĐoković drugi, Lajović 76. na ATP listi\nSrpski teniser Novak Đoković zadržao je drugo mesto na danas objavljenoj ATP listi, dok je Dušan Lajović napredovao za tri mesta i zauzima 76. mesto.\nLajović i Krajinović bez plasmana u glavni žreb Majamija\nMajami: Krajinović i Lajović u drugom kolu kvalifikacija\nIndijan Vels: Prošao Zimonjić, ispali Đoković i Krajinović\nPolovičan učinak srpskih tenisera u dublu.\nATP lista: Đoković drugi, Lajović ušao među 100 najboljih\nSrpski teniser Novak Đoković je daleko iza Španca Rafaela Nadala, ali i ispred najbližih pratilaca, dok je Dušan Lajović novi srpski teniser u Top 100.\nDejvis kup: Častan poraz Srbije\nTeniski reprezentativac Srbije Filip Krajinović je pobedio Švajcarca Marka Kjudinelija rezultatom 6:4, 6:4 u poslednjem meču duela osmine finala Dejvis kupa.\nObradović: Dobro je što su igrali mladi\nSelektor teniske reprezentacije Srbije Bogdan Obradović rekao je danas da je najbolja stvar u porazu protiv Švajcarske to što su igrali mladi.


Naslovna » Vesti » AXA se povlači iz duvanske industrije\nPARIZ • Najveća francuska osiguravajuća grupa AXA povlači se iz duvanske industrije prodajom oko 1,8 milijardi evra aktive u tom sektoru, kao deo borbe protiv pušenja.\nAXA osiguranje se povlači iz duvanske industrije\nAXA je navela da se uloga zdravstvenih osiguravača menja, pošto će briga o zdravlju u budućnosti biti fokusirana na prevenciju, a ne samo na lečenje, budući da se svet bori sa šest miliona smrti od duvana godišnje, prenosi agencija Frans pres. Pozivajući ostale osiguravače da zauzmu sličan stav, iz kompanije su poručili da će odmah prodati svoje vlasničke udele u duvanskim firmama, koje trenutno vrede oko 200 miliona evra. Takođe će obustaviti sve nove investicije u korporativne obveznice duvanske industrije i smanjiti postojeći obim hartija koje poseduju u tom sektoru u vrednosti oko 1,6 milijardi evra. AXA, čiji su prihodi iz sektora zdravstvenog osiguranja dostigli skoro 12 milijardi evra prošle godine, prva je osiguravajuća kuća u svetu koja je preduzela ovakav korak, rekao je portparol kompanije za AFP. Iz kompanije su upozorili da se bez hitne akcije na suzbijanju rasta smrtnih slučajeva povezanih s pušenjem očekuje da će od posledica pušenja duvana umreti milijardu ljudi u svetu u 21. veku. „Cena toga se procenjuje na 2,1 milijardu evra godišnje, što odgovara kombinovanim rashodima rata i terorizma“, navodi se u saopštenju kompanije, koja je pre jedne godine takođe objavila da se povlači iz sektora eksploatacije uglja.


Jovanović uoči ekološkog protesta u Beogradu: Država ne poštuje dogovore o zabrani MHE | Novinska agencija Beta\nZELENA-SRBIJA | 12.06.2020 13:55 > 12.06 14:01\nJovanović uoči ekološkog protesta u Beogradu: Država ne poštuje dogovore o zabrani MHE\nPokret "Odbranimo reke Stare planine" organizovaće sutra u Beogradu ekološki protest pod sloganom "Naše reke, naše šume, naš vazduh, naša zemlja", izjavio je jedan od osnivača i lidera tog pokreta Aleksandar Jovanović.\nNa protestu sutra u podne, ispred zgrade Vlade Srbije, u Beogradu, očekuje se i desetak domaćih ekoloških organizacija koje se bore za Frušku goru, Smederevo, Bor i Šabac.\n"Na protestu će biti proglašena Deklaracija o ekološkoj autonomiji za park prirode Stara planina, zato što država na tom prostoru ne sprovodi zakone i nije poštovala dogovore o zabrani gradnje mini hidroelektrana (MHE)", kazao je on agenciji Beta i dodao da će biti prekinuta komunikacija sa institucijama Srbije.\nNaveo je da će, dok se ne uspostavi pravna država, gradjani sami, neposredno sprovoditi zakon, jer im je opstanak ugrožen.\nJovanović je kazao i da će sa predstavnicima države razgovarati samo uz prisustvo medija, a ne iza zatvorenih vrata, jer javnost treba da bude obaveštena o svemu što se odnosi na zaštitu vazduha, vode, zemljišta i živog sveta.\nPodsetio je da borba meštana Stare planine, koji se protive izgradnji derivacionih MHE, zbog uništavanja biljnog i životinjskog sveta i planinskih reka i potoka, traje od 2016. godine.\nDodao je da je na sastanku sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i ministrima početkom prošle godine državni vrh preuzeo obavezu da u roku od deset dana Vlada Srbije donese Uredbu o zabrani gradnje MHE u zaštićenim područjima, ali da to do sada nije uradjeno.\nNije ostvaren ni dogovor o formiranju mešovite komisije pokreta "Odbranimo reke Stare planine" i vladinih predstavnika kako bi se utvrditile zakonitost svih izdatih dozvola za mini hidroelektrane i uporediti dozvole sa stanjem na terenu.\nJovanović je kazao da ni razgovor sa premijerkom Srbije Anom Brnabić pre nekoliko dana nije dao rezultate.\nNaveo je da je u Srbiji od 2004. godine do danas izgradjeno stotinak MHE, dok početak gradnje čeka 110 investitora kojima su izdate gradjevinske dozvole.\n"U ovom trenutku se vodi 50 sudskih postupaka, u vezi sa izgradnjom MHE", kazao je Jovanović.\nOn je rekao da se samo izgradnjom MHE u Rakiti bavi više domaćih sudova, jer je protiv institucija i investitora pokrenuto više tužbi i krivičnih postupaka, a slučaj "Rakita" dospeo je i pred Sud za ljudska prava.\n"O štetnosti izgradnje MHE u Srbiji su se izjasnili svi od čobana do akademika. Postoje studije i naučni radovi koji to dokazuju, o tome su raspravljali SANU, Inženjerska komora, prirodnjački fakulteti, a i Evropski parlament je doneo rezoluciju o Staroj planini, dok je Evropska komisija iznela stav da nema gradnje bez saglasnosti lokalnih zajednica. Jedino oni koji izdadaju dozvole nikao da stanu pred javnost", kazao je Jovanović.\nDekan Šumarskog fakulteta u Beogradu, Ratko Ristić, koji je radio istraživanje o MHE u Srbiji, kazao je agenciju Beta da je u skladu sa Nacionalnim akcionim planom za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u Srbiji planirana izgradnja 856 MHE, dominantno derivacionog tipa, u brdsko-planinskim predelima, od čega veliki broj u zaštićenim prirodnim područjima.\n"Srbija je najsiromašnija zemlja Balkana kada su u pitanju autohtone površinske vode, a upravo na ekološki i hidrološki najvrednijim vodotokovima započelo je sprovodjenje masovne gradnje MHE", upozorio je on.\nRistić je kazao da problemi koji su uočeni izgradnjom postojećih MHE zahtevaju hitno preispitivanje procedura za izdavanje dozvola, kako za planirane tako i izgradjene objekte, uz zabranu dalje gradnje u zaštićenim prirodnim područjima.\n"Ukoliko bi se sve planirane MHE izgradile, bilo bi obezbedjeno svega dva do 3,5 odsto potreba u energetskom bilansu Srbije na godišnjem nivou, ali bi to značilo da je devastiran najveći deo kvalitetnih vodotokova brdsko-planinskog regiona Srbije, sa više od 2.200 kilometara potočnih korita u cevima", upozorio je on.\nUkazao je i da su zbog malog energetskog doprinosa, a fatalnih ekoloških posledica, vlasti SAD, Кine, Indije, Francuske, Španije, kao i drugih zemalja uklonile veliki broj izgradjenih MHE.\n"Drugi načini proizvodnje energije iz obnovljivih izvora imaju daleko manje negativne efekte na životnu sredinu, a ako bi se gubici Elektroprivrede Srbije prilikom prenosa električne energije od proizvodjača do korisnika smanjili za samo dva odsto, bila bi sačuvana količina koja bi eliminisala potrebu za derivacionim MHE", podsetio je Ristić.\nPrema njegovim rečima, MHE su nekada promovisane kao "čista" energetska opcija, ali su vremenom uočeni brojni problemi koji nastaju tokom njihove izgradnje i korišćenja kao što su: degradacija i fragmentacija staništa, ugrožavanje kopnenog i vodnog biodiverziteta, promene hidrološkog režima vodotoka, isušivanje delova rečnog korita, isušivanje vlažnih staništa, poremećaj režima podzemnih voda, krčenje šuma, intenziviranje erozionih procesa.\nShodno tome i Svetska banka je izdala uputstva usmerena na izbegavanje gradnje u zonama bogate bioraznovrsnosti, uznemiravanje lokalnog stanovništva, rizik po javno zdravlje i bezbednost.\n"U Indiji je suspendovano 36 projekata, ukupnog instalisanog kapaciteta 26.000 MW, usled nemogućnosti dobijanja ekoloških dozvola. Кanadska provincija Ontario je ukinula 758 ugovora o podsticajnim tarifama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, dok je Rumunija objavila odluku o suspenziji izgradnje više stotina MHE u zaštićenim prirodnim područjima na Кarpatima, posle peticije koju je potpisalo 18.000 gradjana", kazao je Ristić.\nNaglasio je i da je "proces izgradnje i korišćenja MHE u Srbiji, u periodu od 2007. do 2019. godine, pokazao neprihvatljive ekološke posledice, propuste i neuskladjenost pojedinih administrativnih procedura".\n"Pored toga, postavlja se pitanje energetskog opravdanja za preduzete i planirane aktivnosti, odnosno, šta čitavo društvo dobija u zamenu za degradaciju i ugrožavanje krajnje fragilnih akvatičnih ekosistema brdsko-planinskih vodotokova", kazao je Ristić.\nOn je ukazao da je poseban problem način odredjivanja tzv. "biološkog minimuma", odnosno ekološki održivog protoka na MHE, a istraživanje je pokazalo da nijedna riblja staza na istraživanim objektima u Srbiji nije funkcionalna.


Fotografija nastala na proleće 1941. godine, pred početak rata.\n"Zadnja fotografija kragujevačkih gimnazijalaca na ekskurziji u Žiču. Fotografija pripada porodici profesora Lazara Pantelića. Hvala Ivanu Panteliću, unuku profesora Lazara"\nNenad Đorđević, istoričar\nDesetog oktobra 1941. godine nemačke "štuke" bombardovale su manastir Žiču (uništeni su gotovo svi konaci, trpezarija, vladičin dvor, itd). Razlog za razaranje ove svetinje bio je sastanak predstavnika oba pokreta otpora na kojem je trebalo da se dogovore oko zajedničkih akcija na prostoru Kraljeva i okoline. Saznavši za taj sastanak Nemci su preduzeli svojevrsnu kaznenu ekspediciju i tom prilikom su popalili gotovo sve kuće na putu Kraljevo-Žiča. Inače, nakon bombardovanja Žiče Nemci su gotovo dva meseca prekopavali manastirsku portu tražeći instalacije za slanje poruka Englezima, ali nisu ništa uspeli da pronađu.\nNova S, 21. oktobar 2021: 80 godina od stradanja: Poslednja fotografija sterljanih kragujevačkih profesora i đaka


MUPRS: Na snimcima se jasno vidi da ne postoji nikakva policijska brutalnost – Fokus.ba\nMUPRS: Na snimcima se jasno vidi da ne postoji nikakva policijska brutalnost\nIz MUP-a naglašavaju da je lice B.B. potom pozvano u službene prostorije Policijske uprave Banja Luka radi utvrđivanja identiteta što je predviđeno Članom 33 Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima Republike Srpske\nU Ministarstvu unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srni je rečeno da su policijski službenici Policijske uprave Banja Luka, prilikom privođenja lica čiji su inicijali B.B, postupali u skladu za zakonom, te pozvali instituciju Ombudsman za ljudska prava BiH, kao i sve instutucije i pojedince da prvo sagledaju činjenično stanje i da ne nasjedaju na dezinformacije i grubo iznošenje neistina.\n“Policijski službenici su sinoć od navedenog lica zatražili na uvid ličnu kartu s ciljem njegovog legitimisanja /član 32 Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima Republike Srpske/, što je on odbio. Takođe, odbio je da kaže svoje ime i prezime, nakon čega je upozoren od policijskih službenika /član 30 Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima Republike Srpske/”, precizirano je u odgovoru iz MUP-a RS-a na pitanje Srne da prokomentarišu poziv institucije Ombudsmana za ljudska prava BiH upućen pripadnicima MUP-a RS-a na, kako su naveli, profesionalnost i dosljednu primjenu zakonskih propisa.\nIz MUP-a naglašavaju da je lice B.B. potom pozvano u službene prostorije Policijske uprave Banja Luka radi utvrđivanja identiteta što je predviđeno Članom 33 Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima Republike Srpske.\n“Nakon što je odbio da postupi po zakonito izdatom naređenju policijskih službenika, lišen je slobode u skladu sa Članom 37 Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima Republike Srpske”, precizirano je u odgovoru iz MUP-a.\n“Sve navedeno je uočljivo i sa snimaka koji su prikazani putem društvenih mreža. Takođe, na snimcima se jasno vidi da ne postoji nikakav vid policijske brutalnosti, već da se lice koje pruža aktivan otpor savladava s namjerom preduzimanja službene radnje i stavljanja sredstava za vezivanje”, istakli su iz MUP-a RS-a.\nIz policije su pojasnili da je identitet lica utvrđen po njegovom dovođenju u službene prostorije Policijske uprave Banja Luka, uvidom u njegovu ličnu kartu.\n“Nakon utvrđivanja identiteta, licu je uručen prekršajni nalog zbog počinjenog prekršaja – ometanje državnih organa, privrednih društava i drugih pravnih lica u vršenju javnih funkcija iz Člana 24 Zakona o javnom redu i miru Republike Srpske. Lice je prihvatilo uručeni nalog, te je sinoć u 23.10 pušten iz službenih prostorija, s obzirom na to da su prestali razlozi za njegovo dalje zadržavanje”, precizirano je u odgovoru iz MUP-a RS-a.\n“Takođe, u vezi sa pritužbama građana o navodnoj policijskoj represiji, Policijska uprava Banja Luka nije zaprimila nijednu prijavu, a u slučaju da ista pristigne postupiće se u skladu sa zakonskim procedurama”, poručili su iz MUP-a RS-a i zamolili javnost, kao i zvanične institucije da prvo sagledaju činjenično stanje, a ne da nasjeduju na manipuacije i grubo izvrtanje činjenica koje zlonamjerno i kontinuirano sprovode pojedinci.


Značaj obnovljivih izvora energije na svima prijemčiv način - Glas Podrinja\nTri godine u Šapcu, odnosno 11 godina u Evropi i Srbiji priređuje se manifestacija "Evropska noć istraživača", a ove godine ovdašnji organizator, Centar za stručno usavršavanje odlučio je da danas predstavi građanima projekat "Biosol", kao primer dobre prakse.\nSegmenti projekta saradnje dva grada, odnosno dve države, predstavljeni su u okviru dela E kutak.\n-Projekat je finansiran sredstvima Evropske unije i mi smo želeli da na ovaj način predstavimo sve ono što je naš grad dobio kroz projekat "Biosol". To su električni automobil, "pametna" klupa koja omogućava punjenje mobilnih uređaja, kao i jedan poseban eksponat koji mi imamo i u Parku nauke, a to je solarna školica. Reč je o svima poznatoj dečjoj igri gde deca skačići po poljima generišu energiju i na taj način generišu struju - istakla je Tamara Pejić, stručni saradnik u Centru za stručno usavršavanje.\nProjekat obuhvata mogućnosti upotreba biomase i solarne energije kao obnovljivih izvora održive i efikasne energije za samostalne komplekse sa socijalnom svrhom- BIOSOL, a realizuju ga Grad Šabac kao vodeći partner u saradnji sa Gradom Nova Gradiška i Lokalnom akcijskom grupom "Zapadna Slavonija". Kako je naglasio predsednik Skupštine grada Šapca Nemanja Pajić, prezentacija na Trgu šabačkih žrtava predstavlja dobar način da se Projekat, ali i značaj obnovljivih izvora energije predstavi mladima.\n-Okončana je, za nas, jedna izuzetno važna faza projekta "Biosol", opremili smo Akademiju za energetsku efikasnost demonstracionim modelima koji služe za edukaciju naših najmlađih sugrađana, ali ne samo njih, nego i za edukaciju nezaposlenih osoba, iz oblasti obnovljivih izvora energije. U okviru opremanja Akademije, mi smo nabavili jedan električni automobil koji treba da demonstira na koji način ide automobilska industrija i kako treba da izgleda budućnost automobila i prevoza. Tu su i pametne klupe i razne igrice koje bi trebale da privuku pažnju dece i da nalakši i njima prihvatljiv način objasne kako funkcionišu obnovljivi izvori energije i zašto su oni toliko bitni - rekao je Nemanja Pajić i dodao da će koncept Akademije za energetsku efikasnist, jedinstvene u Srbiji, zaživeti tokom 2021. godine\n- Naredne godine će biti akreditovani svi seminari koji trebaju u ovoj akademiji i da se pohađaju. Ono što je nama takođe značajno, a prepliću se razni evropski projekti u okviru projekta "Seed step 3", koji finansira Austrijska razvojna agencija, uradiće se jedan dodatni aneks u trening centru gde treba da se i nalazi Akademija, tako da će se svi ovi demonstracioni modeli, sve ovo što smo mi uradili u okviru projekta "Biosol" upravo naći u tom jednom novom objektu koji će biti prilagođen za pohađanje svih ovih seminara, kako za naše mlade, tako i za nezaposlena lica. Mi smo Projekat iskoristili kako bi ustanovili Akademiju, a ona će po uspostavljanju nastaviti da živi sama za sebe, što i jeste odlika evropskih projekata da imamo u okviru njih projekte koji su održivi, koji će nastaviti da funkcionišu i kada formalno prestane funkcionisanje projekta.\nKada je u pitanju manifestacija "Noć istraživača", koja traje od 23. do 27. novembra, zbog aktuelne epidemiološke situacije sve svoje programe organizatori su premestili na ju tjub platformu i svi događaji će biti predstavljeni na ovaj način.


Podrška borbi protiv HIV-a – projekat srpskog udruženja među sedam najboljih u Evropi | odgovornoposlovanje.rs\nPodrška borbi protiv HIV-a – projekat srpskog udruženja među sedam najboljih u Evropi\nBeograd, 12. jun 2015. – ViiV Healthcare, kompanija GSK-a specijalizovana za HIV, objavila je listu udruženja pacijenata u Evropi koje su na konkursu u okviru programa „Pozitivna akcija Evrope“ nagrađene finansijskom podrškom u celokupnom iznosu od 100 000 funti. Među sedam udruženja izabranih iz cele Evrope, našao se i „Q-klub“, srpsko udruženje pacijenata za borbu protiv HIV-a.\nProjekat „Q-kluba“ fokusira se na borbu protiv stigme sa kojom se suočavaju osobe koje žive sa HIV-om, a obuhvata vršnjačku i profesionalnu podršku, podizanje svesti javnosti i zalaganje za unapređenje zdravstvenih uslova i održivost usluga za podršku osobama koje žive sa HIV-om, kroz centre za podršku.\nViiV Healthcare je nezavisna kompanija specijalizovana za HIV, osnovana od strane kompanija GSK i Pfizer 2009. godine. Kompanija ima sveobuhvatan portfolio i lekove u razvoju za terapiju HIV/AIDS-a i prepoznatljiv operativni model koji joj omogućava da bude fleksibilna u odgovaranju na potrebe HIV zajednice. Za više informacije o „Pozitivnoj akciji Evrope“ posetite ViiV Healthcare internet stranicu.


Niška toplana poskupela grejanje 24 odsto zbog rasta cene gasa - NewsHub\nNiška toplana poskupela grejanje 24 odsto zbog rasta cene gasa\nNišlije koje se greju na daljinsko grejanje Gradska toplana je „obradovala“ februarskim računima koji su za 25 odsto veći u odnosu na januarske.\nDirektor Gradske toplane u Slobodan Maksimović tvrdi da je poskupljenje gasa uslovilo više cene grejanja.\nMazut bi bio još skuplji - Cena mazuta je takođe visoka, verovatno bi grejanje bilo još skuplje ako bi se koristio taj energent. Zato bismo morali da remontujemo kotlove, što dodatno košta. Takvo grejanje zagađuje i životnu sredinu, što nije u skladu sa evropskim pravilima - rekao je direktor Toplane Slobodan Maksimović.\n- Od 1. januara cenu gasa više ne reguliše Ministarstvo za energetiku. I naša Toplana, kao i ostalih 58 toplana u Srbiji, mora „Jugoros-gasu“ da plaća gas po tržišnoj ceni, odnosno koliko gas košta u dolarima na dan kad se fakturiše isporuka. Zato su februarski računi veći za 24 odsto, jer je cena gasa u decembru bila 42,75 a u januaru 53,14 dinara - rekao je Maksimović.\nPrema njegovim rečima, umanjenje računa će imati samo korisnici centralnog grejanja koji imaju ugrađene individualne merače.\n- Radi se o korisnicima u privatnim kućama i onima koji u stanovima imaju merače za potrošnju toplotne energije. Nekom greškom njima je u februarskom računu obračunata cena gasa koju smo plaćali u januaru. Trebalo je da 15 dana plate po ceni gasa iz decembra. Umanjićemo im tu razliku u računu za mart - rekao je direktor Toplane.\nOn je najavio da će za Nišlijama koji su dobili račune iznad 30.000 dinara biti korišćen korigovan pravilnik o raspodeli toplotne energije.\n- To su oni korisnici koji žive u stambenim zgradama koje su odlučile da se individualno meri potrošnja oplotne energije. Oni nisu hteli da ugrade merače na radijatorima i njima je grejanje obračunato po koeficijentu dva pošto je njima isporučivana maksimalna toplotna energija. Ti ljudi otvaraju prozore jer je pretoplo dok njihove komšije štede. Ali, pošto su im stigli ogromni računi, Gradsko veće je odlučilo da im sada obračunamo cenu po koeficijentu 1,6. To će im umanjiti račune - poručio je Maksimović.\nDirektor Gradske toplane je potvrdio da je račun u blokadi jer je „Jugoros-gas“ pustio menice za dug od 730 miliona dinara.\n- Imali su puno razumevanje za nas, ali je od 1. oktobra naš dug od 380 miliona skočio na 730 miliona dinara. „Jugoros-gas“ je blokirao naš račun jer i oni moraju da posluju. Čak su imali razumevanje da u to ne uračunaju plus 262 miliona za gas koji smo potrošili u februaru. Toplana ne može samo da reši taj problem. U to moraju da budu uključeni i Grad Niš i Ministarstvo energetike - naglasio je Maksimović.


Zdravko Čolić 29. novembra u Štark Areni! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nZdravko Čolić 29. novembra u Štark Areni!\nŠta se krije iza bilborda koji su osvanuli širom Beograda, a na kojima piše: "Produži dalje", "Cipelice, bluzice, kompletići, šeširi", "I svaki put kao da je prvi", "Da l' si devojka il' žena sada ti"... Zdravko Čolić 29. novembra u "Štark Areni"!\n12:58 19. SEP 2019.\n"Produži dalje", "Cipelice, bluzice, kompletići, šeširi", "I svaki put kao da je prvi", "Da l' si devojka il' žena sada ti"... Ovi stihovi iz hitova pop megastara Zdravka Čolića najavljuju koncert koji će najpopularniji pevač na Balkanu, posle punih pet godina, održati 29. novembra, u "Štark areni" u Beogradu.\nBiće to treći put da Čola peva u najvećoj dvorani u ovom delu Evrope. Koncertno ju je otvorio u oktobru 2005, kada ga je dve noći zaredom slušalo 50.000 ljudi. U decembru 2014, takođe je pevao dve noći uzastopno u "Areni".\nSada će, na najomiljeniji praznik bivše Jugoslavije, Beograđanima uz stare pesme, predstaviti i one sa aktuelnog, 15. po redu albuma "Ono malo sreće".\nInače, Zdravko danas sa bendom putuje u Ameriku, gde već u subotu ima koncert u Atlanti, prvi od šest na ovoj jesenjoj turneji. U nedelju će ga videti i čuti naši sunarodnici u Vašingtonu, svirka u Sent Luisu je 27. septembra, u Njujorku 28. septembra, Detroitu 4. oktobra, a u Čikagu 5. oktobra.\nZdravko Čolić će zauvek pamtiti napad nožem na njegovu suprugu!\nZdravko colickoncertstark Arenamuzika


Džaferović: Hapšenje Novalića je ozbiljna stvar\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović ocijenio je danas hapšenje premijera Federacija BiH Fadila Novalića kao vrlo ozbiljnu situaciju, jer je, kako je naveo, riječ o čovjeku od čijeg rada zavisi dobar dio života u tom entitetu.\n"Јutros je Vlada FBiH morala da otkaže sjednicu, a to se tiče svih ljudi u ovoj zemlji. Ono što nedostaje u ovom trenutku su činjenice, javnosti nisu prezentovane činjenice u čemu je, s čim i kako učestvovao Fadil Novalić. To se odmah mora saopštiti", rekao je džaferović.\nPrema njegovim riječima, ako postoje činjenice onda je u pitanju teški kriminal, a ako ne postoje onda je u pitanju instrumentalizacija tužilačko-policijskih agencija na nivou BiH u političke svrhe, što može biti jako opasno po BiH.\nOn je pozvao Tužilaštvo BiH i Agenciju za istrage i zaštitu (Sipa) BiH da odmah izađu sa konkretnim podacima o ovom predmetu, prenose federalni mediji.\n"Mislim da je Fadil Novalić strpljivo i predano radio za vrijeme pandemije, kako na zaštiti zdravlja ljudi, tako i na zaštiti ekonomije. Duboko sam uvjeren da njega nema ni u kakvim kriminalnim aktivnostima. Neka me demantuju", ističe Džaferović.\nNovalić, suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak i direktor "Srebrene maline" Fikret Hodžić tokom noći su saslušani u Sipi u vezi sa spornom nabavkom 100 respiratora iz Kine.\nPripadnici Sipe su ranije, po nalogu Tužilaštva BiH, pretresli više lokacija, među kojima su i prostorije Federalne uprave civilne zaštite, Zavoda za javno zdravstvo FBiH i firme "Srebrena malina".\n"Džaferović i Komšić - diplomate sa čaršijskim mentalitetom"\nNovinar Norbert Mapes-Nidik\nDojče vele: Odbijanjem Lavrova, Komšić i Džaferović postali "ruski pijuni"\nKako su Komšić i Džaferović naprasno odlučili da se ne sastanu sa Lavrovim


Pale: Otvara se gradska pijaca • Preduzetnički Portal RS\nVi ste ovdje: Početna / Vijesti / Pale: Otvara se gradska pijaca\nPaljani će 29. aprila dobiti Gradsku pijacu u koju je investirano 2,5 miliona KM. Upravnik Gradske pijace Pale Nemanja Vučetić rekao je da su radovi pri kraju, te da se pijaca prostire na više od 2.500 metara kvadratnih.\n– Imamo 12 tematski organizovanih poslovnih prostora. Imaćemo mesaru, ribarnicu, pečenjaru, pekaru, ali i mnoge druge sadržaje – rekao je Vučetić u Kulturnom centru na Palama, gdje je večeras održana prezentacija Gradske pijace.\nOn je naveo da pijačni prostor obuhvata 84 prodajne tezge i dio za prodaju suhomesnatih i mliječnih proizvoda sa 31 rashladnom vitrinom.\nVučetić je naglasio da je 500 metara kvadratnih predviđeno za supermarket “Zvorničanka” koji nudi izuzetne cijene i asortimane.\nPrema njegovim riječima, postoji mogućnost zakupa na dnevnom i mjesečnom nivou.\n– Onima koji se odluče na zakup na mjesečnom nivou obezbijedili smo popust od 30 odsto – dodao je Vučetić.\nDirektor firme “Konekt pipl” koja otvara pijacu na Palama Stevo Lonco izrazio je zadovoljstvo zbog saradnje sa firmom “Zvorničanka” koja uspješno posluje u istočnom dijelu i poznata je po asortimanu i kvalitetu.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović rekao je da će građani dobiti reprezentativan prodajni prostor.\nhttp://www.preduzetnickiportalsrpske.net/wp-content/uploads/2017/03/pale-pijaca.jpg 494 658 Daliborka Gavrilovic Kujundzic http://www.preduzetnickiportalsrpske.net/wp-content/uploads/2016/06/LOGO-LAT.png Daliborka Gavrilovic Kujundzic2017-03-29 09:40:172017-03-29 09:40:53Pale: Otvara se gradska pijaca\nNovi Grad: Poziv proizvođačima paprike Vlasenica: Za podsticaj poljoprivrede 65.000 KM


Kako izaći na kraj sa decom i školom preko TV? | Luftika\nKako izaći na kraj sa decom i školom preko TV?\nDeca će ovu školsku godinu završiti prateći nastavu preko televizije.Ovo je svakako neuobičajena situacija, koja je postavila velike izazove pred roditelje.\nPsihološkinja Marina Nadejin ocenjuje da je kontrola veoma važna i da roditelji moraju poneti veći deo tereta.\nOna je istakla da je važno da se sa decom razgovara o tome zašto sada, kada zbog koronavirusa ne idu u školu, moraju da nastave da uče i da u najvećem broju slučajeva jedan razgovor roditelja i dece neće biti dovoljan, pošto je deci privlačno da ako ne moraju, ne bave se školom.\nNadejin je istakla da je važno deci objasniti zašto moraju da uče i da ih za 10 godina niko neće pitati da li je vladao korona virus kada je nešto trebalo da nauče. Ona je dodala i da vidi da su razredne starešine i nastavnici veoma uključeni u proces obrazovanja učenika sada kada ne idu u školu i da su sa njima u stalnom kontaktu.\nNa pitanje o tome kako će deca prihvatiti povratak u školu od septembra, Nadejin je rekla da to u ovom trenutku niko ne može da kaže, ali da se iz prakse zna i da “ko god da je radio u školi”, zna da se deca i posle tri nedelje raspusta po povratku prilagođavaju školi.\nPrema njenim rečima, na tri nedelje raspusta učenicima je obično potrebno pet radnih dana da bi se vratili u školsku rutinu, ali da je ovo duga pauza i da se kao i uvek sve razlikuje od osobe do osobe.\nMarina Nadejin je ocenila da će deci po povratku u školske klupe biti potrebno prilagođavanje, da im neće biti lako, ali da neće biti ni nepremostivo i nemoguće.\nIzvor: FoNet: N1\noznakekoronavirus nastava na daljinu


Kralj Čačka u aprilu ponovo u Domu omladine Beograda | Balkanrock.com\nNaslovnaVestiNajave koncerataKralj Čačka u aprilu ponovo u Domu omladine Beograda\nKralj Čačka u aprilu ponovo u Domu omladine Beograda\nNakon koncerta u novembru prošle godine na kom je promovisao album “Spusti svetlost na put“, Kralj Čačka se u petak 5. aprila vraća u Dom omladine Beograda. Ovaj put će publika moći da čuje malo drugačiji izbor pesama u malo drugačijem ambijentu, u bioskopskoj sali.\n“Spusti svetlost na put” je drugi album Kralja Čačka, a zvanično je objavljen krajem novembra 2018. Prva tri singla sa albuma – naslovna pesma, “Mama kupi mi propeler” i “Rolaj” – postali su “hit nedelje” u izboru slušalaca radija 202, a album je proglašen “Albumom godine”.\nUlaznice su u pretprodaji na svim Ticketvision (bivši Eventim) mestima, kao i na blagajni Doma omladine i online na www.tickets.rs, po ceni od 1200 dinara. Na dan koncerta cena ulaznice biće 1400 dinara. Ovo je sedeći koncert, a broj ulaznica je ograničen.


PROJEKAT AGENCIJE ZA REGIONALNI RAZVOJ - Jefimija TV, Kruševac\nRazvojna agencija Srbije kreirala je program za unapređenje saradnje i podizanja kapaciteta na regionalnom i lokalnom nivou sa ciljem unapređenja ekonomskog regionalnog razvoja jačanjem međuinstitucionalne saradnje i kapaciteta akreditovanih Agencija za regionalni razvoj, jedinica lokalne samouprave i kancelarija za lokalni ekonomski razvoj. Raspoloživa sredstva za ovaj projekat od značaja za Regionalni razvoj, odobravaju se u formi sufinansiranja a u visini do 50% ukupne vrednosti projekta.\nAgencije za regionalni razvoj Rasinskog okruga kod Razvojne agencije Srbije konkurisala je sa projektom “Jačanje međuinstitucionalne saradnje i kadrovskih kapaciteta relevantnih subjekata regionalnog razvoja u Rasinskom okrugu” koji je odobren u ukupnom iznosu od 2 miliona 250 hiljada, od čega RAS sufinansira sa 49% ovog iznosa.\nCiljevi Agencije za regionalni razvoj Rasinskog okruga jesu da se kroj ovaj projekat realizuje edukacija 20 zaposlenih u lokalnim samoupravama Rasinskog okruga za pisanje Evropskih projekata odnosno projekata koji se finansiraju iz fondova EU a planirana je i realizacija 8 teorijskih radionica gde će polaznici upoznati sa izradom projekata i pisanjem istih, a na kraju će svih 20 polaznika napisati po jedan projekat.\nPlanirana je i edukacija novinara medijskih kuća Rasinskog okruga. Kroz projekat “Jačanje međuinstitucionalne saradnje i kadrovskih kapaciteta relevantnih subjekata regionalnog razvoja u Rasinskom okrugu” radiće se i na širenju ideje priključenja Srbije EU.\nPored i sada aktuelnog umrežavanja partnera u Rasinskom okrugu, podizanja kapaciteta same Agencije kroz obuke, stvaranja inicijativa za učešće na različitim projektima, kao cilj se izdvaja i privlačenje investitora sa različitih nivoa vlasti, odnosno, biće organizovani sastanci sa privrednicima okruga na kojima će biti bliže upoznati sa svim benefitima koje donosi investiranje. Kroz projekat će biti urađeno i 20 petominutnih emisija pod nazivom “Integrisanje” kroz koju će biti obuhvaćeno više tema.\nUgovor o realizaciji pomenutog projekta potpisan je krajem jula ove godine između Razvojne agencije Srbije i Agencije za regionalni razvoj Rasinskog okruga, a trajanja je godinu dana. Osim dve agencije, partneri na projektu koji takođe učestvuju u sufinansiranju su i jedinice lokalne samouprave Rasinskog okruga.\nLokalne samouprave su već delegirale svoje predstavnike – učesnike projekta. Projekti ovakvog tipa koji se tiču regionalnog razvoja izuzetno su značajni jer doprinose unapređenje svih oblasti poslovanja i života uopšte.\nPrethodno: PROMOCIJA KNJIGE MARTINE MILOSAVLJEVIĆ IZ KRUŠEVCA\nSledeće: ISPLATA U ČETVRTAK I PETAK U POŠTANSKOJ ŠTEDIONICI