NSinfo: Iz budžeta Novog Sada - pet miliona dinara za bolesnu decu\nIz budžeta Novog Sada - pet miliona dinara za bolesnu decu\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i ministar zdravlјa u Vladi Republike Srbije\ndr Zlatibor Lončar potpisali su Ugovor o dodeli pomoći Grada Novog Sada namenjenoj za lečenje dece obolele od teških bolesti koje se ne mogu uspešno lečiti u Republici Srbiji.\n- U dogovoru sa ministrom doneli smo odluku da uplatimo pet miliona dinara u Budžetski fond za lečenje dece kojima je potrebno obezbediti zdravstvenu pomoć u inostranstvu. Ovo je konkretan korak Grada u podršci politike koju vodi Vlada Republike Srbije. Želeli smo da pokažemo da je Grad solidaran i da odgovorno upravlјa resorom zdravstvene zaštite. Pokazali smo da ne vodimo politiku ''jakih naslova i jeftinih političkih poena'' nismo uskratili grad ni za jedan događaj koji treba da ima na svojim trgovima i ulicama, a s druge strane socijalno odgovornu politiku ne vodimo samo jedan dan nego tokom cele godine, i tako ćemo i nastaviti, bar dok sam ja gradonačelnik. Bili smo u mogućnosti da izdvojimo pet miliona dinara jer smo imali uštede u budžetu, nismo rasipali novac i naša politika je i u tom slučaju korespondirala sa politikom Vlade Republike Srbije – naglasio je gradonačelnik Miloš Vučević.\nMinistar zdravlјa dr Zlatibor Lončar zahvalio se gradonačelniku u ime Fonda i ministarstva zbog toga što su podržali decu koja ne mogu naći lek u Srbiji.\n- Drago mi je što je prepoznato nešto što postoji već dve godine i što je omogućilo da se više desetina dece izleči. Želimo da pomognemo svima kojima je pomoć potrebna, a to su nažalost deca sa neurološkim bolestima, bolestima krvnih sudova i mozga, lokomotornog sistema, sa hemato-onkološkim obolјenjima i sa stečenim obolјenjima očiju kod prevremeno rođene dece. Nastojimo kada god možemo da platimo stručnjake iz inostranstva da intervenciju obave u Srbiji kako deca ne bi imala dodatna opterećenja, a tako se pruža prilika i našim stučnjacima da uče. Fond ima i upravni i nadzorni odbor, funkcioniše krajnje transparentno i do sada nije bilo ni jedne sugestije na njegov rad i trošenje novca – izjavio je ministar Lončar i dodao da će Grad Novi Sad biti obavešten kako je novac utrošen odnosno koliko dece je izlečeno.


Heroji bitke protiv korone! Srpski medicinari: U hodu smo se upoznavali sa novom i nepoznatom bolešću - Naši u svetu\nHeroji bitke protiv korone! Srpski medicinari: U hodu smo se upoznavali sa novom i nepoznatom bolešću\nObjavljeno 22/05/20 u 19:30\nIz borbe sa korona virusom izašli smo hrabriji, pametniji i bogatiji za potpuno novo iskustvo, kažu medicinski radnici koji su tokom epidemije bili angažovani u kovid bolnicama, a koji ”dovoljnim uspehom” smatraju to što je u najtežim okolnostima sačuvan naš zdravstveni sistem.\nMeđu zdravstvenim radnicima, za koje je u predsedništvu Srbije organizovan prijem u znak zahvalnosti za doprinos u borbi sa epidemijom Kovida -19, je i glavna sestra u Specijalnoj bolnici za rehabilitaciju ”Banja Junaković” u Apatinu Senka Zrnić koja ističe da nije bilo lako brinuti o obolelima od korona virusa, ali da je stekla bogato profesionalno iskustvo.\nDodaje da su zaposleni u Specijalnoj bolnici u Apatinu, u kojoj su bila zbrinuta 102 kovid pacijenta, funkcionisali kao odličan tim, da su svakog dana duže ostajali na poslu i trudili se da pruže maksimalnu negu pacijentima.\n”I nama i njima je najteže bilo psihički zbog odvojenosti od porodica, neizvesnosti, izloženosti riziku, ali mislim da smo svi izašli jači iz svega ovoga ”, kaže Zrnić.\nAnesteziolog u Opštoj bolnici Pančevo Ilija Dimitrijević ”prvi susret” sa korona virusom imao je u KBC ”Zemun’, gde je, kako kaže, bio ispomoć u prvim danima epidemije dok pančevačka bolnica nije postala kovid centar.\nNapominje da su se lekari i medicinske sestre i tehničari u hodu upoznavali sa novom i nepoznatom bolešću tragajući za najboljim modelom lečenja.\n”Rad nam je otežavala i zaštitna oprema, pre svega kada je reč o tehnikama koje primenjujemo na pacijenata , poput intubacije kada smo direktno izloženi aerosolu koji je infektivan, a nije bilo jednostavno izvoditi ni neke manuelne radnje sa tri para rukavica”, ispričao je Dimitrijević.\nDodao je da mu je kao lekaru, koji na početku specijalištičke karijere, epidemija korona virusa veliko iskustvo posebno ističući timski rad svih zaposlenih u zdravstvu što je, kaže, doprinelo da Srbija sačuva svoj zdravstveni sistem i postigne dobre rezultate u borbi sa epidemijom.\n”S obzirom na sve okolnosti, uspeli smo da sačuvamo sistem i to je u ovoj pandemiji dovoljan uspeh”, rekao je Dimitrijević.\nEpidemiolog Zavoda za javno zdravlje Užice Aleksandra Antić kaže da su bili zatečeni epidemijom, ali da su vrlo brzo uspeli da se organizuju i pruže pomoć pacijentima i svim ustanovama.\n”Brzo smo se uhodali i uspevali da pomognemo pacijentima i svima koji su nam se obraćali sa simptomima,da uzorkujemo briseve, pružimo savetodavnu podršku ostalim zdravstvenim ustanovama”, rekla je Antić.\nAleksandra AntićCOVID 19Ilija DimitrijevićKorona virusSenka Zrnić\nNikola Rokvić: Veoma sam se obradovao kada sam čuo da se u akciju uključuje Ronaldo\n“Mnogi su hvalili švedsku taktiku, sada dosta njih menja mišljenje”: Građani se pitaju da li su previše verovali ekspertima\nRešite ovaj test i proverite da li biste mogli da radite za CIA-u! Dobićete…\n19/09/20 u 18:30 0\nDa li biste voleli da radite kao tajni agent ili vam je dovoljno da čitate krimi knjige i gledate filmove i tražite…\n19/09/20 u 15:30 0\nOd poslednjeg preseka, u Srbiji je testirano 5.959 osoba, a broj zaraženih skočio je za 83. Kako se navodi na…\n19/09/20 u 09:30 0\nBroj potvrđenih slučajeva korona virusa u Nemačkoj povećan je za 2.297, na 270.070, pokazuju današnji podaci…\nVELIČANSTVENO: Završen mozaik u Hramu Svetog Save – jedinstven u svetu…\n16/09/20 u 16:00 0\nU Hramu Svetog Save i oko tog sakralnog objekta radovi su u završnoj fazi, a mozaik koji se prostire na površini…\n16/09/20 u 11:05 0\nSrbija se od danas nalazi na takozvanoj “zelenoj listi” Izraela, rekao je novi ambasador ove zemlje u Beogradu…\nKako je Sveti Sava diplomatskim putem zadobio autokefalnost Srpske pravoslavne…\n15/09/20 u 17:30 0\nNa jučerašnji dan proglašena je autokefalnost Srpske crkve sasedištem u manastiru Žiča!\nImao je samo 13 godina kada je zauvek zadužio našu zemlju! Ime ovog Grka treba da…\n15/09/20 u 12:30 0\nPriča o Grku, Janisu traje i dan danas a njegova ljubav i poštovanje prema Srbima prenela se i na njegova…\nKorona u okruženju: ko je najbrže prošao a ko je najbolji po širenju infekcije\n15/09/20 u 08:00 0\nOd poslednjeg preseka, COVID-19 statistika u državama u regionu pokazuje da je najmanji broj novih slučajeva…\n“Bio je to šok za mene. Nisam zaboravio i mislim da nikad neću”:…\n14/09/20 u 14:30 0\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković, prvi put posle diskvalifikacije na US openu, rekao je novinarima u Rimu da je…\n14/09/20 u 08:00 0\nU Nemačkoj je u prethodnom danu registrovano još 927 novih slučajeva korona virusa, pokazuju najnoviji podaci…\n13/09/20 u 19:30 0\nSrpska glumica pojavila se u planetarno popularnoj seriji, a evo kako je do toga došlo.\n“Bojsi u Beogradu” fasciniran srpskom istorijom ali toliko rakije ne…\n13/09/20 u 12:30 0\n"Srbi i rrrrakija", evo šta kaže slavni glumac za naš proslavljeni brend u svetu!


Dom naroda Rezolucijom apeluje da PU odblokira račun BHRT-u – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nObjavljeno\t 31. Marta 2022. od strane\thaler / Nema komentara na Dom naroda Rezolucijom apeluje da PU odblokira račun BHRT-u\nDom naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine na večerašnjoj sjednici je na prijedlog delegata Segmedine Srne, Zvonka Marića i Aljoše Čampare izglasao Rezoluciju o javnom interesu funkcioniranja javnog radio-televizijskog servisa BHRT.\nRezoluciju iste sadržine izglasali su 29. marta i zastupnici Predstavničkog doma Federalnog parlamenta na prijedlog zastupnika Senele Prašović Gadžo i Irfana Čengića.\nDm naroda, u nastavku večerašnje sjednice treba da se izjasni i o najvažnijem finansijskom aktu Federacije BiH, budžetu za 2022. godinu.\nEntitetski budžet je predložila Federalna vlada u iznosu od 5,6 milijardi KM, najvećem otkako je ustanovljena Federacija.\nPredstavnički dom je odobrio Vladin prijedlog, a ako to učini i Dom naroda, ovogodišnji budžet može stupiti na snagu.\nDanašnji datum je zadnji rok za funkcioniranje Odluke o privremenom finansiranju FBiH.


Debata o Nacrtu zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije u Skupštini grada | Skupština Grada Novog Sada\nDebata o Nacrtu zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije u Skupštini grada\nDebata o Nacrtu zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, koja treba da doprinese usvajanju što kvalitetnijih rešenja u procesu pripreme konačnog zakonskog teksta, održana je danas u Skupštini Grada Novog Sada. Učesnike današnjeg skupa pozdravio je predsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić, zahvalivši im se što su odabrali Skupštinu grada za mesto održavanja debate.\n– Želimo da postignemo da na karti Evrope ne budemo siva zona kada je u pitanju korupcija, već da pokažemo da smo zemlja s velikim napretkom. Zato je i današnji skup, posvećen ovoj temi, pravi način da se iznesu primedbe na sve ono što ubuduće može potencijalno da oteža rad. Nadam se da će debate biti urađene na pravi način, kako bi s ponosom mogli da kažemo da smo po pitanju eliminacije stepena korupcije među prvima u Evropi – poručio je predsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić.\nZamenik direktora Agencije za borbu protiv korupcije Vladan Joksimović istakao je da Nacrt zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije sadrži niz novina koje unapređuju postojeći zakonski okvir. On je, pak, dodao da se Agencija u svom mišljenju, koje je dala tokom javne rasprave, osvrnula i na nekoliko pitanja o kojima nije postignuta saglasnost na radnoj grupi.\n– Nadam se da ćemo posle debata tekst Nacrt dodatno doterati s Ministarstvom pravde i usaglasiti s primedbama koje će biti iznete na sve tri debate – istakao je Joksimović.\nDebate o Nacrtu zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, pored Novog Sada, organizovane su u Beogradu i Nišu.


Sport: Partizan u četvrtfinalu Kupa Srbije pobedom nad Zemunom - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nPartizan u četvrtfinalu Kupa Srbije pobedom nad Zemunom\nBranioci trofeja u Kupu Srbije fudbaleri Partizana plasirali su se danas u četvrtfinale tog takmičenja, pošto su kao gosti pobedili Zemun sa 2:0.\nPartizan je poveo u 50. minutu golom Svetozara Markovića, a pobedu je oezbedio Goran Zakarić u 89. minutu.\nPrvu ozbiljnu priliku Partizan je imao u 10. minutu, kada je posle kornera Danila Pantića, šutirao Nemanja Miletić, ali je igrač Zemuna Miloš Tošeski glavom izbacio loptu sa gol linije. U 16. minutu igrač Partizana Marko Janković pao je na zemlju, posle starta Nikole Trajkovića u šesnaestercu, a sudija je procenio da to nije bila sporna situacija i utakmica je nastavljena.\nPartizan je posle toga napadao, a Zemun je igrao na kontranapade, ali nijedna ekipa nije uspela da napravi ozbiljniju šansu. U 34. minutu posle dobrog dodavanja Jankovića, pokušao je Slobodan Urošević, a golman Zemuna Marko Milošević uhvatio je loptu.\nU 45. minutu dobru šansu propustio je Nemanja Nikolić. On se driblingom oslobodio svog čuvara i šutirao, ali je golman Zemuna ponovo dobro intervenisao. Poluvreme je završeno bez pogodaka, ali i bez šuta Zemuna na gol.\nDrugo poluvreme počelo je šansom Zemuna, kada je Miljan Vukadinović sa 20-ak metara snažno šutirao pored gola.\nPartizan je poveo u 50. minutu. Danilo Pantić je dodao loptu Jankoviću, koji je posle prodora po levoj strani centrirao pred gol Zemuna, na prvoj stativi je bio Marković i poslao loptu u mrežu.\nCrno-beli su mogli da udvostruče prednost u 62. minutu kada je Pantić, posle lopte Nikolića, sa ivice šesnaesterca šutnuo pod prečku, a golman domaćih je izbacio loptu u korner.\nU 72. minutu Zemun je propustio veliku priliku, šutno je Nikola Stojković, golman Partizana odbio je loptu samo do Momčila Mrkaića koji je pogodio prečku. Lopta je pala na gol liniju, odakle je izbacio jedan igrač Partizana.\nU 77. minutu Pantić je izašao iz igre pošto se požalio na povredu, a zamenio ga je Milan Smiljanić.\nGolman Partizana Vladimir Stojković istakao se u 85. minutu pošto je odbranio dobar šut Dušana Savića sa oko 16 metara. Zemun je posle toga napadao i pokušavao da izjednači, ali nije uspeo da postigne gol.\nPobedu crno-belima i plasman među osam najboljih obezbedio je Zakarić, kada se posle kornera koji je izveo Janković, oslobodio svog čuvara i postigao gol sa 15-ak metara.\n29/05 FILIP MARATONAC\n23/05 ODGOVOR KOJI SMO S NESTRPLJENJEM ČEKALI:…\n17/05 Razvedravanje u Partizanu\n13/05 Đere siguran na početku mastersa u Rimu\n25/04 Lajović: Jedna nedelja u tenisu može da ti…\n22/04 Krajinović u osmini finala turnira u Budimpešti\n12/04 JANKO TIPSAREVIĆ OTKRIO ŠTA MUČI ĐOKOVIĆA:…


Vlada Srpske po hitnom postupku upućuje u NSRS zakon o aerodromu u Trebinju | Trebinje Live\nVlada Republike Srpske utvrdila je danas po hitnom postupku Prijedlog zakona o posebnom postupku eksproprijacije radi izgradnje Aerodroma u Trebinju, koji predstavlja infrastrukturni objekat od interesa ne samo za građane Trebinja, već i za cijelu Srpsku, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose sa javnošću.\nPovezivanje ovog dijela Republike Srpske avio-saobraćajem sa aerodromima u Srbiji, kao i evropskim destinacijama imaće pozitivan efekat na cjelokupni privredni, kulturni, ekonomski i turistički razvoj, te povezanost ovog dijela Republike Srpske sa svim značajnim centrima u okruženju, a čime se skraćuje vrijeme putovanja i omogućava efikasnije i ekonomičnije poslovanje privrednih subjekata Trebinja i Hercegovine.\nDa bi se uspjeli stvoriti preduslovi za blagovremenu izgradnju aerodroma i realizaciju jednog ovako složenog postupka, a da pritom ne bi došlo do pomjeranja rokova za realizaciju projekta, neophodno je da se donese ovaj zakon po hitnom postupku, jer koristi koje će se dobiti izgradnjom aerodroma biće na dobrobit i u opštem interesu cjelokupne privrede Republike Srpske, pojašnjava se u saopštenju.\nVlada je donijela odluku o izradi zoning plana područja posebne namjene „Aerodrom Trebinje“, po hitnom postupku.\nZoning plan donosi se za planski period od deset godina i njime se obuhvata područje na teritoriji grada Trebinje površine oko 1.234 hektara koje zahvata šire područje naselja Hum, Taleža i Cerovac.\nDonošenje ove odluke po hitnom postupku je potrebno da bi na vrijeme bili stvoreni preduslovi za blagovremenu realizaciju jednog ovako složenog projekta izgradnje aerodroma, odnosno kako bi se što prije izradio i usvojio planski dokument, te time spriječilo pomjeranja postavljenih rokova za realizaciju.\nTAGOVI: Drustvo Aerodrom Trebinje Vlada Republike Srpske


Čadež: Centar regionalne privrede preseliće se iz Trsta u Podgoricu – Borba\n“Crna Gora sa svojom ekonomijom je poprilično naslonjena na ekonomiju Srbije i na ekonomije svih ostalih zemalja iz regiona. Nas raduje ekonomski razvoj Srbije iz razloga što se i ekonomski razvoj ove zemlje jednim dijelom osjeća i u Crnoj Gori, i suprotno”, kazao je Čadež.\n“I time će u potpunosti biti kompletan proces i u smislu intenziviranja saradnje između privrednika u regionu”, naveo je Čadež.\n“Što je važno za privrednike, kompanije ali i predstojeću turističku sezonu”, naveo je Čadež.\nPobjedom u Atini srpski rukometaši okončali perfektne kvalifikacije za EP\nPodgoričanin izručen u Italiju, osumnjičen za oružanu pljačku juvelirnice\nbranislav komentariše 2 sedmice ago\nA što čemo sa KOMITAMA?Oće li goste sačekivati na granici ili na primorju?


10 najboljih hotela u Polychrono u 2021: Tripadvisor\nTurizam u Polychrono\nHoteli u Polychrono\nNoćenja s doručkom u Polychrono\nLetovi do Polychrono\nRestorani u Polychrono\nAktivnosti u Polychrono\nSvi hoteli u Polychrono\nPovoljne ponude za hotele u Polychrono\nLast minute ponude za hotele u Polychrono\nHoteli na plaži – Polychrono\nPorodični hoteli u Polychrono\nRomantični hoteli u Polychrono\nHoteli za poslovna putovanja u Polychrono\nSpa odmarališta – Polychrono\nLuksuzni hoteli u Polychrono\nHoteli sa 4 zvezdice– Polychrono\nHoteli sa 3 zvezdice– Polychrono\nHoteli sa bazenima u Polychrono\nHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u Polychrono\nHoteli u blizini: Polichrono Beach\nHoteli u blizini: Halkidiki Transfer & Taxi Services\nNajbolji hoteli - Polychrono, Grčka\nHoteli - Polychrono\n65 objekata u Polychrono\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 27 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 28 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 29 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nBr. 30 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 65 smeštajnih objekata u Polychrono\nČesta pitanja o hotelima – Polychrono\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije Polichrono Beach?\nHotel Summer Dream, Kriopigi Hotel i Ostria Sea Side Hotel su neki od najpopularnijih hotela za putnike koji traže smeštaj u blizini atrakcije Polichrono Beach. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: Polichrono Beach.\nPolychrono – koji hoteli su pogodni za porodice?\nHoteli Hotel Ammos, Akrogiali Exclusive Hotel i Athanasios Village Hotel su dobili sjajne komentare od putnika koji putuju u: Polychrono. Pogledajte celu listu: Hoteli za porodice - Polychrono.\nPolychrono – koji su najbolji hoteli pored plaže?\nPolychrono – popularni hoteli pored plaže uključuju hotele Akrogiali Exclusive Hotel, Sea Level Hotel i Athanasios Village Hotel. Pogledajte celu listu: Hoteli na plaži - Polychrono.\nPolychrono – koji su najbolji hoteli sa bazenom?\nPolychrono – neki od najpopularnijih hotela sa bazenom su Hotel Ammos, Royal Hotel And Suites i Sea Level Hotel. Pogledajte celu listu: Hoteli sa bazenom - Polychrono.


Gorivo iz brodske Rafinerije spremno za plasman na tržište BiH - Klix.ba\nGorivo iz brodske Rafinerije spremno za plasman na tržište BiH\n20.11.2008. u 15:30\nPrve količine dizel goriva i mazuta proizvedenog u Rafineriji nafte bit će spremni za plasman na bh. tržište, već u ponedeljak 24. novembra, rekao je Slobodan Rajlić, savjetnik ministra privrede, energetike i razvoja RS-a.\nTo ministarstvo dobilo je, kako je saopćeno, potvrdu da se proizvodni kapaciteti Rafinerije nafte Bosanski Brod stavljaju u funkciju i da proizvodnja u Rafineriji nafte teče utvrđenom dinamikom i upotpunosti prati termin i plan koji je utvrdio menadžment.\nRajlić je istakao da su proizvodi brodske rafinerije odličnog kvaliteta, s nešto većim procentom sumpora u skladu s Odlukom o kontroli kvaliteta koju je Vijeće ministara BiH usvojio 6. novembra.\n"U planovima Rafinerije nafte bitan zadatak je uspostavljanje proizvodnje goriva po standardima kako bi se plasman obezbijedio ne samo na tržištu BiH već i u zemljama EU. Očekujemo da će i prije rokova koji su dati odlukom, takva proizvodnja biti uspostavljena", naglasio je Rajlić.\nCeremonija obilježavanja početka rada Rafinerije nafte u Bosanskom Brodu bit će održana 27. novembra uz prisustvo najviših zvaničnika RS-a i BiH, predstavnika kompanije "Zarubežnjeft“ te predstavnika međunarodne zajednice i ruske diplomatije.\nPadaju cijene nekretnina u Dubaiju\n21.11.2008. u 08:01


Kandidat za predsjednika Srbije: Naravno da je bio genocid u Srebrenici; Srbija ima odgovornost (Video) -\nPredsjednički kandidat grupe građana Za Srbiju bez straha Saša Janković vjerovatno je glavni konkurent Aleksandru Vučiću na predstojećim izborima u Srbiji. Janković je u intervjuu za Insajder rekao da mu je prijatelj iz Bezbjednosno-informativne agencije rekao da za njega nije bezbjedno da uđe u drugi krug jer se u tom slučaju može dogoditi „svašta“.\nKomentarisao je i genocid u Srebrenici i odgovornost Srbije.. Konstatovao je da je to utvrđeno presudom Međunarodnog suda pravde i da je počinjeni genocid u Srebrenici sramota za Srbiju i da ga to grize. ‘Nismo se pobunili kad je trebalo, šutili smo… imamo historijsku odgovornost’ – istakao je Janković.\nPrevious Čanak: Srbiju decentralizovati na tri pokrajine i dvije autonomne oblasti\nNext Iako je proteklo 25 godina od početka agresije - za zločine Arkanovaca u Bijeljini niko nije odgovarao


BalkanMagazin :: Ima nade za Magnohrom\nIma nade za Magnohrom\nutorak, 27. mart 2012 11:13\nUz pomoć novih vlasnika i bez prevelikih ulaganja Magnohrom bi mogao nastaviti sa radom. Među zainteresovanim kupcima za ovu fabriku je i jedan od najvećih svetskih proizvođača vatrostalnih materijala.\nUz dobre nove vlasnike i domaćinsko poslovanje Magnohromu bi moga da nastave rad, pa i da se razvija.\nInače, tom preduzeću je nepokretna imovina pod hipotekom, a finansijski dug iznosi 40 miliona evra.\nÐorđe Kosanović, zastupnik kapitala u Magnohromu kaže da ima zainteresovanih kupaca kako za Fabriku elektrotermičkih proizvoda (FETP) tako i za Fabriku vatrostalnih materijala (FVM). Ipak, postupak ponovne privatizacije je u zastoju zbog aktuelnih problema sa potraživanjima bivših radnika, kojima se duguje oko 560 miliona dinara.\nKosanović je rekao da među zainteresovanima za kupovinu „nisu neka zvučna imena“, ali da je bitno da su dokumentaciju otkupile dve kompanije koje i pored svih odlaganja, nisu odustale i dodao da je među zainteresovanima i jedan od najvećih svetskih proizvođača vatrostalnih materijala.\nKosanović je ocenio da FETP može da nastavi da radi bez prevelikih ulaganja, ali je potrebno obnoviti infrastrukturu, instalacije i zgrade.\n„Mislim da bi 100.000 do 200.000 evra bilo dovoljno da FETP bude sasvim uređena fabrika. Samo je potrebno da dođe dobar domaćin“, kazao je Kosanović.\nUlaganje u FVM zavisi od toga šta i koliko novi vlasnik želi da proizvodi, pa tako investicija može da bude pet do 10 miliona evra, ali i 50 miliona evra.\nOpstanak Magnohroma postao je moguć pre dve godine kada je država ovo preduzeće sa spiska za automatski stečaj, stavila na spisak onih u restrukturiranju.\nKosanović je kazao da rudnici u Čačku imaju izvesne rezerve magnezita, ali oslonac treba da bude Zlatibor, gde su u ležištu Ribnica potvrđene rezerve od 3,2 miliona tona.\n„Treba proveriti preliminarna geološka istraživanja prema kojima rezerve magnezita u Srbiji prelaze 10 miliona tona. Ta količina bi omogućila da FVM radi bar 20 godina i bude ozbiljan izvoznik 50.000 do 100.000 tona godišnje“, kazao je Kosanović.\nPošto je posle raskida privatizacionog ugovora sa Global stilom tokom maja 2008. godine preduzeće uz otpremnine napustilo 1.900 radnika, sada ih u Magnohromu ima samo 350 zaposlenih i još stotinak kod podizvođača u rudnicima. Ti zaposleni su za ove četiri godine održali preduzeće u životu i zato Kosanović smatra da je dogovorno rešenje problema zaostalih zarada najbolje za sve.


Tag / Slavko Gak / Vesti online\n"U poslednja tri meseca beogradski državni vrtići izdali su oko 4.000 odbijenica sa kojima roditelji mogu da upišu decu u privatne vrtiće uz subvenciju Grada Beograda", izjavio je sekretar za...\nKrivokapić: Plasman vaterpolistkinja na EP plod dobrog rada\nPlasman ženske vaterpolo reprezentacije Srbije na Evropsko prventvo u Barseloni, prvi u istoriji ne računajući organizaciju turnira, plod je velikog rada prethodnih godina, izjavio je danas...\nNikodijević, Gak i Đoković: Taš spreman za spektakl\nPredsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević, gradski sekretar za sport i omladinu Slavko Gak i potpredsednik Teniskog saveza Srbije Goran Đoković obišli su danas stadion Tašmajdan i na licu...\nVestionline, kkpartizan.rs 3 komentara\nVujošević o Gaku i Andriću: Zlo treba u semenu saseći\nTrener Partizana NIS Duško Vujošević reagovao je na dve teme koje su se pojavile u medijima pre i posle utakmice u Jerusalimu. Prva je odgovor na demanti Slavka Gaka, gradskog sekretara za sport,...\n"Vujoševiću, čitaj šta piše, ne gledaj samo naslov"\nBeogradski sekretar za sport Slavko Gak demantovao je navode trenera Partizana Duška Vujoševića da će grad renovirati stadion Crvene zvezde, i rekao da je u pitanju regulacija obližnje benzinske...\nNekoliko hiljada ljudi dočekalo vaterpoliste Srbije\nGak: Nagrade u skladu sa finansijskim mogućnostima\nVujošević: Dali ste nam nagradu, ne pomoć!\nTrener košarkaša Partizana Duško Vujošević rekao je da je pobeda nad Bajernom u Evroligi dokaz da njegova ekipa može da igra ravnopravno sa svima.\nGak: Partizan je dobio više novca nego Zvezda!\nSekretar Sekretarijata za sport i omladinu Beograda Slavko Gak izjavio je danas da je košarkaški klub ...\nBeograd izdvojio milion i po dinara za finalni turnir nacionalnog kupa\nSekretarijat za sport i omladinu Beograda je izdvojio oko 1,5 miliona dinara za organizaciju finalnog turnira košarkaškog Kupa Radivoja Koraća.\nJovović pred Špandau: Poremetio nas je odlazak Gaka, ali spremni smo\nTrener vaterpolista Radničkog iz Kragujevca Dejan Jovović je rekao da je ekipu poremetio odlazak Slavka Gaka, ali da spremno dočekuju utakmicu protiv Špandaua u Ligi šampiona.


Rusija, Srbija i sporazum sa Kosovom - Ежедневный журнал - Peščanik\nRusija, Srbija i sporazum sa Kosovom\nRazgovor vodio Grigorij Durnovo\nSrbija i Kosovo su potpisali Sporazum o normalizaciji međusobnih odnosa. Istovremeno je u tom regionu zabeležena i aktivnost Rusije: Srbiju su pozvali da se u svojstvu posmatrača uključi u rad Parlamentarne asambleje Organizacije za kolektivnu bezbednost i saradnju. Na pitanja o konfliktu između Srbije i Kosova, a takođe i o opštoj situaciji i mogućoj perspektivi odnosa među zemljama bivše Jugoslavije, za Ежедневный Журнал odgovara vodeći naučni saradnik Instituta za ekonomiju pri Ruskoj akademiji nauka, istoručar Sergej Romanjenko.\nSergej Aleksandroviču, kako vi ocenjujete rezultate pregovora?\nSama činjenica da su pregovori vođeni za mene predstavlja pozitivnu stvar. Sećamo se da je, sasvim nedavno, na tim prostorima besneo otvoreni oružani sukob s nepredvidivim posledicama za region, Evropu i ceo svet. Pregovori su bili veoma teški. Oni su tekli veoma sporo, ali drugačije i nije moglo biti. I na kraju, premijeri obeju strana konačno su parafirali sporazum. Potpisali su ga Ivica Dačić i Hašim Tači i sada treba sačekati zvanične reakcije Beograda i Prištine, pre svega predsednika Srbije Tomislava Nikolića i njegove stranke. Bez obzira na neuspehe prvih rundi pregovora, obe strane su neprestano izjavljivale da su za to da dogovor treba postići i na kraju se to i dogodilo. I to je sasvim logično. Meni se čini da ni Srbija ni Kosovo ne žele da se konfliktna situacija dalje produžava. Obe strane su svesne toga da je kompromis neophodan, jer bez njega je i za Srbiju i za Kosovo dalji proces integracije u Evropsku uniju sasvim nemoguć. A ulazak u Evropsku uniju je i za Beograd i za Prištinu strateški cilj broj jedan.\nMnogi su Sporazum od 19. aprila već nazvali istorijskim. Po mišljenu posmatrača, u skladu s dogovorom o ulasku Srbije u Evropsku uniju, Beograd će morati da uspostavi normalne odnose sa svim zemljama na Balkanu. Beograd se saglasio sa tim da Kosovu treba priznati pravo na upravljanje severnim delom teritorije gde je srpsko stanovništvo u većini i da se neće protiviti pristupanju Kosova u članstvo međunarodnih organizacija. Priština je sa svoje strane pristala da Srbima da autonomiju (o sadržaju sporazuma izveštavaju BBC, gazeta.ru). Ali konačna ocena će biti moguća tek uvidom u integralni tekst ovog dokumenta i što je glavno, tek nakon njegovog zvaničnog odobravanja od strane Srbije i Kosova.\nPri tome treba imati u vidu da problem Kosova ovime nije ni izbliza konačno rešen. Srpski političari i analitičari podvlače da je značaj ovog sporazuma u tome što on pokazuje da je zvanična Srbija spremna da pogleda realnosti u oči, ali da je to tek početak dugog, sporog i teškog puta u budućnost. Jer ovde se ne radi samo o međunarodnim odnosima. Problem zahvata i međunacionalne odnose ne samo na Kosovu, već i na prostoru čitave bivše Jugoslavije.\nSrbiji bi dalje insistiranje na očuvanju konfliktne situacije komplikovalo odnose ne samo sa Evropskom unijom i SAD, već i sa susednim državama koje su do različitog stepena već integrisane u evropske i evroatlantske strukture. Srpsko društvo i srpska država ne mogu sebi da obezbede opstanak, a ni razvoj, ako sami sebe stavljaju u uslove opšte izolacije. Etnonacionalistička raspoloženja zapravo su direktno protivrečna sa interesima države i društva, s građanskim opštim vrednostima i građanskim tumačenjem patriotizma. Ovome treba dodati i unutrašnje protivrečnosti u samoj Srbiji – probleme Vojvodine i Sandžaka. Nemam nameru da ova dva problema upoređujem s Kosovom. Samo opisujem situaciju. Jedno je sigurno: Srbija više ne može da vrati Kosovo. Istorija ne poznaje takav slučaj, to jest otkazivanje stečene nezavisnosti do danas još nije zabeleženo. Budući da bi se kosovski Albanci (a oni su tamo u velikoj većini) svi kao jedan digli i s oružjem u rukama nastupili protiv toga, svaki pokušaj vraćanja istorije bi neumitno doveo do obnavljanja oružanog konflikta. Što se toga tiče, među albanskim političkim partijama na Kosovu nema nikakvih nesuglasica. Za takav razvoj situacije niko nije zainteresovan, pa čak ni onaj deo političke elite i stanovništva Srbije koji nastupa s najradikalnijih pozicija. Radikali postoje i među Albancima na Kosovu, ali svi oni vrlo dobro znaju da će etnonacionalistički radikalizam odvesti obe strane u apsolutno bezizlaznu situaciju.\nGde su granice ustupaka do kojih mogu da idu pregovarači? Gde su „crvene linije“ koje se ne smeju preseći?\nNa to pitanje se može odgovoriti tek nakon detaljne analize teksta parafiranog sporazuma. Za sada je očigledno samo to da su obe strane stigle do danas maksimalno mogućih ustupaka. Tokom pregovora se na paradoksalan način ukazala jedna te ista „crvena linija“ preko koje nijedna od strana ne može da prekorači: Kosovo je teritorija na kojoj zajedno žive Srbi i Albanci i oni imaju jednaka prava. Sudeći po dosadašnjim informacijama, ova linija nije prekoračena čak ni u parafiranom sporazumu. I baš zbog tog, strogo etničkog principa, ovaj je sporazum izložen kritici nekih albanskih političara na Kosovu. To jest, pregovarači im navodno potvrđuju da pregovarati o mnogonacionalnom građanskom društvu u ovom trenutku nije moguće, a principijelni strateški zadatak se sastoju baš u tome da se obezbede jednaka prava i bezbednost svim stanovnicima Kosova, bez obzira na njihovu nacionalnu i religioznu pripadnost.\nNa „crvenu liniju“ se može gledati i drugačije. Nije li to zapravo granica koja deli priznavanje od nepriznavanja nezavisnosti Kosova? S ove tačke gledišta, Beograd i Priština različito tumače parafirani sporazum. Prvi govore da ovaj dokument ne znači priznavanje nezavisnosti i suvereniteta Kosova, a drugi da on upravo to znači.\nU Srbiji se prema kosovskom problemu ne odnose svi jednako. Jedan deo srpskog društva je potpuno svestan toga da se Kosovo ne može vratiti i da treba definitivno urediti odnose sa susedima (između ostalih i sa Kosovom) i Evropom, a što ni u kom slučaju ne znači isključivanje saradnje Srbije i Rusije. Drugi deo istrajava na poziciji „ili Kosovo, ili Evropa“, što je prilično nerealno. Što se albanske strane tiče, već sam govorio o tome da u vezi sa nezavisnošću tu nema nikakvih nesuglasica. A po ostalim pitanjima, između raznih političkih partija postoje razna mišljenja i politička trvenja.\nKoji je odnos između ove dve pozicije u Srbiji? Koliki je značaj Kosova u srpskom javnom mnjenju i kako je postignuti sporazum primljen u Srbiji i na Kosovu?\nJedan deo srpskog društva problem Kosova doživljava veoma bolno i oni ga percipiraju u mitološkim kategorijama. Saglasno jednoj od osnovnih teza radikalne nacionalne ideologije, Kosovo je „kolevka“ srpskog naroda i prožeti baš ovom idejom, mnogi ljudi i političari će biti protiv postignutog sporazuma. Ali tokom viševekovnog razvoja, situacija se umnogome izmenila i treba poći od aktuelne realnosti, a ne stalno živeti u prošlosti i u njoj tražiti recepte za budućnost. Protiv sporazuma se već izjasnila marginalizovana partija Vojislava Koštunice (Demokratska stranka Srbije) i partija Vojislava Šešelja (Srpska radikalna stranka). Teško se može zamisliti da briselski sporazum neće podržati Demokratska stranka Dragana Đilasa (do nedavno ju je vodio bivši predsednik Srbije Boris Tadić) i Liberalno demokratska partija Čedomira Jovanovića (koja nema ničeg zajedničkog sa ruskom partijom istog imena).\nSudbina sporazuma, vladajuće koalicije i daljeg razvoja Srbije umnogome će zavisiti od predsednika Tomislava Nikolića i njegove Srpske napredne stranke. Sasvim je moguće da će glavnu ulogu u ovoj igri odigrati ne ideologija, već rezultat suparništva između naprednjaka i socijalista, ili bi možda tačnije bilo reći između Tome Nikolića i Ivice Dačića lično. Dačić podvlači da će već u ponedeljak biti doneto konačno rešenje i da će Evropska unija o tome biti blagovremeno obaveštena. Ali ako sporazum bude odbijen ili sabotiran, to će naneti ogromnu štetu reputaciji Srbije.\nNe sme se zaboraviti još jedan važan učesnik u ovim događajima – Srbi na Kosovu. Mada je u Briselu zapravo bila rešavana njihova sudbina, oni u tim pregovorima nisu učestvovali. Ovi ljudi su u poslednje dve decenije preživeli ogroman broj drama i tragedija, i njima je stvarno više nego neophodna podrška u borbi za sticanje svojih prava. Ali na kraju, oni su postali žrtve i politike Beograda, i politike Prištine. Oni su zapravo poslednje žrtve ovog međunacionalnog sukoba i njihovo raspoloženje je sasvim razumljivo. Njihovi lideri su se već izjasnili protiv sporazuma. Njima je zaista teško da razdvoje etnonacionalističku nostalgiju kojom su zadojeni, prirodnu želju da im se osigura bezbednost i legitiman zahtev za obezbeđenje svih građanski prava dostojnih čoveka. S psihološke tačke gledišta, njima je teško da pristanu na život u državi za koju smatraju da je neprijateljski raspoložena prema njima. Koliko taj njihov osećaj odgovara realnom stanju stvari – o tome bi moglo da se razgovora. I zato, osim otpora jednog dela društva i dela političke klase u Srbiji, na putu realizacije ovog sporazuma će se isprečiti i problem kosovskih Srba. Oni se u ovoj situaciji osećaju odbačenima i više je nego verovatno da će sabotirati ispunjavanje sporazuma, što sporazumu može dati upravo obratni efekat: umesto da dođe do ublažavanja konfliktne situacije, doći će do njenog zaoštravanja.\nS istorijsko-političke tačke gledišta, pred nama se odvija neka vrsta paradoksa. To što za osam godina svoje vladavine nije umeo da uradi „prozapadni“ Boris Tadić, uradio je politički naslednik Slobodana Miloševića, Ivica Dačić. On je bio taj koji je potpisao ovaj sporazum, mada je svojevremeno baš njegov patron Milošević imao glavnu ulogu u raspaljivanju ovoga sukoba. Njegovim „zalaganjem“ je konflikt dobio tako surovu formu i on je bio taj koji mu je „dodelio“ tako veliki „značaj“ u međunarodnim odnosima Srbije. On je najviše pomogao Kosovu da stekne svoju nezavisnost i da nakon toga bude priznato od strane mnogih zemalja sveta (do ovog trenutka njih 98 od 193 zemlje članice UN). Njegova politika etničkog nacionalizma mu je prvo poslužila kao odskočna daska preko koje je došao na vlast, a potom i kao postament za dugi boravak na njoj, ali to je istovremeno dalo povoda i za ne uvek opravdanu i često sasvim nezakonitu reakciju kosovskih Albanaca. Bez tako velikog broja žrtava, to je mogao ostati samo ograničeni sukob unutar Srbije, i on u tom slučaju ne bi privukao toliko veliku pažnju međunarodne zajednice i toliko ozbiljno angažovanje Evropske unije i SAD. Naravno da te države imaju i svoje interese i da unutar njih postoje i one političke snage koje imaju određene predrasude u odnosu na Srbiju, ali po mom mišljenju, uzroci koji zapravo rešavaju sudbinu bilo koje konkretne zemlje, uvek leže unutar nje same, uvek potiču od njenog društva i njenog državnog ustrojstva. To se odnosi i na raspad bivše Jugoslavije, kao i na raspad bilo koje mnogonacionalne države. „Spoljni faktor“ ili „zavera“ često se veoma lako daju inkorporirati u masovnu svest stanovništva. I to nije svojstveno samo sadašnjici. Recimo 1918, posle raspada Austrougarske, odmah se rodila teorija o tome da je za rušenje imperije kriva Antanta.\nKako ocenjujete ulogu Evropske unije u pregovorima?\nPotpisivanje sporazuma je veliki uspeh Evropske unije. Ona naravno nije svemoguća i ne treba je ni neosnovano veličati, a ni preterano demonizovati. I u Srbiji i u Rusiji postoje ljudi koji se veoma negativno odnose prema njenim političkim odlukama, kritikujući je da nastupa s pozicija sile i da neprestano postavlja nekakve nove uslove. Neki drugi smatraju da samo pritisak Evropske unije (i zapada uopšte) može rešiti problem Srbije i Kosova. Ali svaka država i društvo se razvijaju po svojim unutrašnjim zakonima, i odluka se mora roditi unutar njih. Ako u društvu ne postoji makar minimum saglasnosti o putu, formi i ciljevima budućeg razvoja zemlje, tu nikakav spoljni pritisak ne može da pomogne. Osim toga, pored Evropske unije treba pomenuti i druge međunarodne organizacije, sve zemlje evroatlantskog sistema, kao i zasebne političke ciljeve pojedinih zemalja kao što su Nemačka, Velika Britanija, Francuska, Italija ili Turska. NATO je takođe bio neizbežan faktor pregovora i on je taj koji će na kraju biti garant realizacije sporazuma.\nIma li današnja Srbija evropsku perspektivu? I s druge strane, da li zvanična Srbija želi da se uključi u Evropu?\nU srpskom društvu se vremenom izgradio prilično složen odnos prema Evropi. U tome je ne malu ulogu odigralo NATO bombardovanje 1999. Čak i onaj sloj društva koji nije podržavao Miloševića, nakon ovog surovog čina je osetio kao da je od strane zapada, u širem smislu te reči, izjednačen sa Miloševićevim najvatrenijim poštovaocima. Zatim, pregovori sa Evropskom unijom su se preko svake mere otegli. Ispada da je bilo mnogo lakše ispuniti zahteve NATO-a nego zahteve Evropske unije. I to bi bio objektivni razlog. S druge strane, Evropska unija je često primenjivala pogrešnu strategiju i taktiku, menjala i dopunjavala političke uslove, i to bio bio subjektivni razlog. Naravno da se postupci Evropske unije ne smeju tumačiti kao politika kojom sve njene članice žele samo da napakoste Srbiji i srpskom narodu. Evropska unija nije tip organizacije koja dejstvuje unisono. Kod svake od njenih članica postoje posebni interesi, različite političke struje, različiti pogledi na svet i zato je, tek kada se uključe svi pomenuti elementi, moguće tražiti neki opšti balans. Što se Srbije tiče, u poslednje vreme popularnost ideje o pridruživanju Evropskoj uniji po svemu sudeći opada. Ali mislim da je ovaj proces moguće preokrenuti. Verujem da je to samo privremena, možda relativno dugoročnija kolebljivost i da će mnogo toga zavisiti od prihvatanja ovog tek potpisanog sporazuma i njegove dosledne realizacije.\nNemojmo zaboravljati da ova ideja nije nova, jer posle Drugog svetskog rata, jedna od osnovnih ideja srpskog nacionalnog pokreta (i ne samo srpskog) je bila vraćanje Srbije u Evropu. U tom kontekstu je zapravo Titova socijalistička Jugoslavija bila smetnja ovoj njenoj težnji. Ona je navodno bila ta koja je sprečavala Srbiju da se vrati Evropi.\nTo što se vremenom u Srbiji nataložilo mnogo nerešenih pitanja u ekonomskoj i socijalnoj sferi, problem čini još težim. Trebalo je ta pitanja rešavati još krajem 80-ih i početkom 90-ih godina prošlog veka. Umesto toga, njena elita je Srbiji predložila rat, odnosno pred nju je kao isključivi prioritet postavila rešavanje nacionalnih i teritorijalnih problema. Mnogi su mislili da će sa odlaskom Miloševića sve doći na svoje mesto. Ali nažalost, to se nije desilo. Ni Demokratska stranka Srbije Vojislava Koštunice, a ni Demokratska stranka Borisa Tadića Srbiji nisu donele nikakve promene. I budući da je socijalno-ekonomsku realnost nemoguće neprestano zamenjivati mitom, srpsko društvo se već prilično umorilo od toga. Problemi se moraju rešavati, a oni se već godinama samo talože i postaju sve oštriji i bolniji. Bez namere da širim beznađe, moram da pomenem tužnu činjenicu da Srbija kao društvo, država i ekonomija, iz godine u godinu postaje sve nemoćnija.\nDa li bi Moskva mogla da odigra pozitivnu ulogu u rešavanju konflikta između Srbije i Kosova? Može li Rusija danas da bude ta koja će da formuliše i ponudi dnevni red za balkanski region?\nPre svega moram reći da u Risiji postoje mnogi, nezavisno od njihovih pojedinačnih političkih ubeđenja, koji još uvek (čak i posle njegove smrti) pogrešno poistovećuju Miloševića, njegove lične, porodične i partijske interese sa interesima srpskog naroda, srpske države i njenog društva u celini. Kod nas je veoma malo kvalitetnih i profesinoalnih informacija o srpskom društvu i državnoj politici Srbije. Nedavno je premijer Srbije Ivica Dačić dolazio u Moskvu i tom prilikom je Srbiji dat status posmatrača u Parlamentarnoj asambleji pri Organizaciji za kolektivnu bezbednost i saradnju (što je u većem delu srpskog društva bilo dosta skeptično primljeno), a predsednik Tomislav Nikolić je nastupio u UN i u svom govoru prilično oštro osudio status i rad Haškog tribunala (posle toga je bio potpisan sporazum sa Kosovom). Ovo se može razmatrati i kao povratak Rusije na Balkan, ali meni se čini da bi njen zadatak trebalo da bude učvršćivanje mira i stabilosti u tom regionu, a ne „pomoć“ Srbiji u svađi sa njenim susedima, navođenje na samoizolaciju i njeno udaljavanje od Evropske unije. Već su stigle reakcije iz Bosne i Hercegovine, a biće ih i od strane ostalih zemalja. A kada u Srbiji na vlast dođu neki drugi ljudi (a možda i ranije), Rusija će u srpskoj nacionalnoj svesti postati sila koja je, huškajući je na konflikt, samo slabila pozicije Srbije umesto da ih učvršćuje. Uostalom, ovo i ne bi bio prvi takav slučaj u srpsko-ruskim odnosima. Setimo se samo sovjetsko-jugoslovenskog konflikta 1948-1955. Danas ga praktično niko ne pominje, mada je on vrlo poučan. Posebno za Srbiju. Jer svi pokušaji da se ona predstavi kao naš najverniji saveznik, ni za Srbiju ni za Rusiju se nikada ničim dobrim nisu završili. Mi još od kraja XIX veka nikako da prevaziđemo tu lošu tradiciju. Obe strane se redovno busaju u grudi govoreći o neraskidivom savezu i bratstvu, a u potaji guraju isključivo svoje interese i ciljeve. A kada ne uspevaju da ih ostvare, sledi uzajamno razočarenje i rađa se konfliktna situacija koja nikome ne donosi nikakvu korist. I na kraju, umesto normalnih, obostranih, uzajamno korisnih partnerskih odnosa, stvaraju se ili neosnovane iluzije i preuveličana očekivanja, ili preterano ogorčenje, ljutnja, čak i neprijateljstvo.\nKakav bi model rešenja konflikta na Balkanu po vama bio najprihvatljiviji? Objedinjavanje bivših jugoslovenskih republika pod „kišobran“ Evropske unije ili možda pružanje najširih mogućih autonomija, uz garanciju Saveta bezbednosti UN?\nUvek treba imati na umu to da je situacija na Balkanu često nepredvidiva. Niko na primer nije očekivao da će Boris Tadić izgubiti na predsedničkim izborima. Što se tiče modela o kojima vi govorite, mislim da UN nisu dovoljno snažna i efikasna organizacija i da njen Savet bezbednosti ni u kom slučaju ne može biti neka ozbiljnija garancija. A objedinjavanje pod „kišobranom“ Evropske unije i NATO, to se po meni već događa. Ostao je još samo slučaj Srbije. Srbija ima specifičan stav u odnosu na NATO, i to je sasvim razumljivo. Što se pak Evropske unije tiče, ako se vratimo na početak našeg razgovora ispostavlja se da ni tu nije baš sve jasno. Srbiji naravno odgovara stupanje u članstvo Evropske unije (pa i u NATO) prosto zato što su sve zemlje u susedstvu već postale članice ovih struktura. NATO i Evropska unija su za to takođe zainteresovani. A pomenuo sam već i to da jedna ovakva odluka uopšte ne bi morala da označi prekid odnosa sa Rusijom. Špekulacije na ovu temu svima bi donele samo štetu. Jer geografski položaj Srbije i čitavog Balkana govori o tome da je u interesu svih tih zemalja da tesno sarađuju i sa Rusijom, i sa Evropskom unijom, i sa SAD. Države bivše Jugoslavije teže da stupe u NATO jer, imajući u vidu protivrečnosti iz ratova u bližoj i daljoj prošlosti, one u tom savezu vide garanciju regionalne bezbednosti. To je baš tako i zapisano u koncepcijama njihove nacionalne bezbednosti (isključujući Srbiju). I da potkrepim to poslednjim primerom iz prakse: prema saopštenjima medija, delegacija Srbije je posle potpisivanja sporazuma u Briselu posetila glavni štab NATO i na sastanku sa njegovim predstavnicima pokrenula pitanje o garancijama za bezbednost Srba na Kosovu.\nU slučaju da bude prihvaćen i realizovan, ovaj će sporazum Srbiji i Kosovu otvoriti put u Evropsku uniju i u perspektivi značajno smanjiti mogućnost konflikta u regionu. No kako sam već pomenuo, moguć je nažalost i obrnuti ishod.\nЕжедневный Журнал, 22.04.2013.


BANJA LUKA Značaj regionalne saradnje na zapadnom Balkanu\nFoto: Vigemark: EU podstiče svaku debatu o regionalnoj saradnji\nJedna od šest inicijativa iz Strategije Evropske komisije za zemlje zapadnog Balkana, koju je krajem februara u Sarajevu predstavio predsjednik Evropske komisije Žan Klod Junker (Jean-Claude Juncker), jeste i regionalna saradnja koja se sve češće pominje kao najbitniji politički faktor u zemljama bivše Jugoslavije.\nŠef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Lars-Gunar Vigemark (Gunnar Wigemark) kazao je za „Avaz“ da EU podstiče svaku debatu o regionalnoj saradnji.\nVigemark dodaje da je bitno potencirati ono što je u regionu zajedničko, a ne ono što dijele zemlje zapadnog Balkana.\n- EU ima dobar model kada su u pitanju protok ljudi i robe i taj model možemo ponuditi. Od njega svi mogu imati koristi i to može doprinijeti pomirenju i tome da prošlost ne bude prepreka u okretanju budućnosti - poručio je Vigemark.\nŠef Ureda Vijeća Evrope Drahoslav Štefanek je istakao da razgovori o regionalnoj saradnji moraju dovesti do boljeg života u BiH.\nŠtefanek: Provodimo različite programe u tom smislu\n- Kancelarija Vijeća Evrope u BiH provodi različite programe u tom smislu. Neki su namijenjeni isključivo za BiH, ali postoje i dva programa regionalne prirode koji se provode u zemljama zapadnog Balkana. Jedan podrazumijeva socijalnu inkluziju Roma, a drugi se fokusira na slobodu izražavanja i medija – istakao je Štefanek.\nČlan Predsjedništva BiH Mladen Ivanić istakao je da je regionalna saradnja najbitniji preduslov za stabilnost BiH u cjelini.\nIvanić: Potrebna je čvršća unutrašnja povezanost\n- Veoma nam je bitno da odnosi između Beograda, Sarajeva i Zagreba budu dobri, jer kada su ti odnosi dobri onda je i BiH puno stabilnija. Evropska perspektiva je jedna od stvari koja sigurno može pomoći da se naše unutrašnje prilike u BiH smire, ali da bi mi to uradili potrebna je čvršća unutrašnja povezanost i opredjeljenje za EU – kazao je Ivanić.\nKlokić: Bolji život građana\nKlokić: Stabilnost regiona\nMinistar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju RS Zlatan Klokić kazao je da regionalna saradnja treba da doprinese stabilnosti čitavog regiona i samim tim da omogući bolji život i građana, kao i ekonomski rast čitavog ovog prostora.\nŽan Klod Junker Lars-Gunar Vigemark Drahoslav Štefanek Mladen Ivanić Zlatan Klokić\nHoće li Junker pred bh. zvaničnike staviti i pitanje pravosuđa?\nČlanovi Predsjedništva BiH danas putuju u Brisel, Čović u petak s Junkerom\nČlanovi Predsjedništva BiH sutra putuju u Brisel, Čović u petak s Junkerom\nBager zakačio kasetnu bombu, povrijeđeni radnici iz Turske\nNajveći proizvođać električnih cigareta zabranjuje njihovu podaju, a evo i zašto


BOŠ istraživanje: Zagovaračke aktivnosti organizacija civilnog društva - Civilno društvo\nBeogradska otvorena škola objavila je publikaciju Potreba za promenom - analiza kapaciteta organizacija civilnog društva u Srbiji za javno zagovaranje.\nPolazeći od toga da je prisutna potreba da se unaprede kapaciteti organizacija civilnog društva za sprovođenje javnog zagovaranja, ali da nema dovoljno informacija o tome koje aspekte je važno unaprediti, cilj istraživanja je bio da se stekne dublji i detaljniji uvid u to kako izgleda sprovođenje aktivnosti organizacija civilnog društva u oblasti javnog zagovaranja. Istraživanjem je detaljnije ispitano i kako predstavnici organizacija vide teškoće sa kojima se suočavaju u zagovaračkim aktivnostima i potrebu za obukama i podrškom.\nIstraživanje se sastojalo od analize dokumenata javnih politika koji su u vezi sa zagovaračkim aktivnostima OCD, anketnog istraživanja koje je obuhvatilo 200 OCD koje su u poslednjih pet godina imale barem jednu zagovaračku inicijativu i dubinskih intervjua sa predstavnicima organizacija.\nNeki od ključnih nalaza istraživanja su:\nOKVIR ZA JAVNO ZAGOVARANJE\nOrganizacije učesnice u istraživanju smatraju da organizacije civilnog društva nisu prepoznate od strane javnih vlasti kao akter promene javnih politika.\nTrenutni institucionalni okvir za bavljenje organizacija civilnog društva zagovaračkim aktivnostima ocenjen je kao manje povoljan u odnosu na zakonski okvir, mada ni zakonski okvir nije ostao lišen kritike – oko trećina organizacija se ne slaže sa tim da im zakonski okvir omogućava da se bave ovim aktivnostima.\nNAČIN SPROVOĐENJA ZAGOVARAČKIH AKTIVNOSTI\nAktivnosti koje se ređe sprovode u javnom zagovaranju uključuju: uspostavljanje novih koalicija i mreža za uključivanje partnera u zajedničke akcije zagovaranja, uspostavljanje saradnje sa poslovnim sektorom, planiranje budžeta za komunikacione aktivnosti, kreiranje pisanog plana komunikacije i planova praćenja i evaluacije.\nGrađani se u javnom zagovaranju najčešće uključuju vezi sa postavljanjem ciljeva zagovaranja, a često se uključuju i direktno u aktivnosti zagovaranja. Faza u kojoj se uključuju ređe jeste faza praćenja i evaluacije zagovaranja.\nOrganizacije u najvećem broju slučajeva prikupljaju finansijska sredstva za kampanje javnog zagovaranja putem projekata, a malo su zastupljeni drugi vidovi finansiranja zagovaračkih inicijativa.\nPOTREBA ZA OBUKAMA\nOko dve trećine organizacija učestvovalo je u obukama u oblasti javnog zagovaranja. Ukupno 123 ispitane organizacije navode da imaju potrebu za obukom u barem jednoj oblasti javnog zagovaranja.\nSličan je broj organizacija koji izražava potrebu za obukama u vezi sa komunikacionim aktivnostima, praćenjem i evaluacijom, i postavljanjem ciljeva zagovaranja, a nešto je manji broj organizacija koji navodi potrebu za obukama u oblasti uspostavljanja partnerstava i koalicija.\nIstraživanje je sprovedeno u okviru projekta Aktivni građani-bolje društvo: zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju.\nProjekat sprovodi Beogradska otvorena škola u saradnji sa Beogradskim fondom za političku izuzetnost (BFPE) i Balkanskom istraživačkom mrežom (BIRN) Srbija, uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), a više informacija o projektu možete pronaći na sajtu Javno zagovaranje.


Turci spojici Partizan i Zvezdu - B92\nTurci spojici Partizan i Zvezdu\nKošarkaški klubovi Partizan NIS i Crvena zvezda Telekom potpisali su u Beogradu sponzorske ugovore s turskom klinikom Adžibadem.\nIzvor: B92, Beta utorak, 16.09.2014. | 13:42 -> 13:58 Srbija\n"Mi kao Adžibadem grupa imamo prošlost dugu 23 godine i uvek smo bili u sportu i podrška sportu. U Turskoj i van nje sponzorišemo 45 klubova i federacija. U Srbiji smo veæ sponzori Fudblskih klubova Crvena zvezda, Partizan i Novi Pazar, a od danas smo i sponzori košarkaških klubova. Nadam se velikim uspesima u toj saradnji", rekao je predsednik Adžibadem grupe Mehmet Ali Ajdinlar.\nSponzorski ugovor u beogradskom hotelu Metropol potpisali su Ajdinlar i predsednici košarkaških klubova Partizan i Crvena zvezda - Predrag Daniloviæ i Nebojša Èoviæ.\nDaniloviæ je kazao da je ovaj ugovor prirodni nastavak saradnje koju ta klinika ima sa FK Partizan.\n"Partizan ima najveæe ambicije u kojoj god ligi da igra i samim tim veliko mi je zadovoljstvo što saraðujemo s najboljima. Velika je stvar što Adžibadem ulaže u ovu zemlju i dva velika kluba, kao što su Partizan i Crvena zvezda", rekao je Daniloviæ.\nPredsednici klubova nisu istakli detalje ugovora.\n"Ovo je velika dobit za naš sport, ali i zbog odnosa Zvezde i Partizana, koji treba da budu potpuno normalni, a sve to na krilima izvanrednog rezultata koji je postigla košarkaška reprezentacija Srbije", rekao je predsednik Zvezde Nebojša Èoviæ.\nOn je kazao da ga raduje saradnja s grupom Adžibadem.\n"Veliko je zadovoljstvo što je Adžibadem prepoznao dva znaèajna brenda, jer je Aèibadem svetski brend sa èelnim ljudima koji su veæ dugo orijentisani ka sportu. Ambicije naših klubova su velike i uz pomoæ ovog sponzora pokušaæemo da dostignemo i njihove ambicije", rekao je predsednik Zvezde Èoviæ.\nKokoškov krenuo s radom u Fenerbahèeu\nFIBA podseæa: Nezaboravno finale – Partizan je šampion Evrope\nZvanièno: Prepeliè novi košarkaš Valensije\nNapadaè Napolija blizu prelaska u Juventus


Povratak bioskopa: Nova dimenzija magije - Biznis i Finansije\nHome\tPosle 5\tPovratak bioskopa: Nova dimenzija magije\nNeki su ultramoderni a neki još nisu zamenili sedišta stara 50 godina. Uprkos lošoj privatizaciji, niskom standardu građana i opšteprisutnoj pirateriji, bioskopi u Srbiji su živi i itekako rade.\n„Industrija prikazivanja filmova dotakla je dno 2007. godine“, precizan je Marko Čkonjević iz distributerske kuće MegaCom Film. Očajno loš kvalitet projekcija doveo je do toga da se broj prodatih ulaznica sa nešto više od 5 miliona u 2002. svede na milion i 260 hiljada u 2007. godini. „Tada je zaista svakome postalo jasno da nove, tehnički veoma zahtevne generacije gledalaca ne nalaze ništa romantično u iskrzanim 35-milimetarskim kopijama koje su obišle ko zna koliko bioskopa i usput se pohabale. Postalo je, takođe, jasno i da, ako se u Srbiji ništa nije menjalo u najvećem broju bioskopa još od šezdesetih godina, ne znači da svet nije daleko odmakao u tehnologiji prikazivanja i čitavoj pratećoj usluzi za gledaoca“ objašnjava Čkonjević.\nZaista, čitava država a sa njom bioskopi i publika prolaze – svako – kroz – svoju – tranziciju. „Pre deset godina, naša i susedne zemlje bile su region „single screen-ova“, bioskopa sa jednom salom u kojima je dnevno moglo da bude po tri-četiri projekcije. Na tržištu je, takođe, bilo mesta i za filmove velikih evropskih kinematografija – španske, francuske.. Danas su tu multipleksi koji mogu imati i po 12 sala, sa repertoarom i uslugom kojima je cilj da pridobiju i zadrže novu publiku. Publika se definitivno vraća u sale: tokom 2011. prodato je 2,6 miliona a u 2012. godiini 2,5 miliona ulaznica. Većina današnjih posetilaca bioskopa ima između 12 i 25 godina i veoma pažljivo bira: od standarda odnosno kvaliteta projekcije, zvuka, slike do, bukvalno, ukusa kokica. Čkonjević kaže da nije lako pogoditi filmski ukus takve publike ali naglašava da je ona ipak odana i drži do sebe i svojih navika, a navikla je na visok kvalitet.\nNeki su, štaviše, navikli na udobnost „kao kod kuće“. Dugogodišnji urednik filmskog programa u niškom kulturnom centru i član FIPRESCI Dejan Dabić kaže da često prisustvuje sceni gde grupa tinejdžera koji „dođu do plakata na ulazu u bioskop, vide da film nije rađen u 3D tehnologiji i zaključe da mogu da uštede novac, skinu film sa interneta i odgledaju kod kuće.“\nVlasnik bioskopa „Roda“ i direktor „Arena“ sinepleksa u Novom Sadu Zoran Cvetanović ipak smatra da je 3D tehnologija u suštini finansijski oporavila bioskope. Cvetanović je na okruglom stolu o industriji zabave Danas Conference centra podsetio da su, pre 3D filmova, pravi bioskopi tehnički zaostajali za kućnim bioskopima. „Cena digitalnog projektora išla je do 100 hiljada dok se kućni bioskop mogao nabaviti za nekoliko stotina evra. Onda je u sale stigao „Avatar“ Džejmsa Kamerona i promenio bioskopski svet zauvek. Više od polovine bioskopa na svetu je digitalizovano a pravi 3D doživljaj za sada ne može da se izvede u kućnim uslovima.“ Država, naravno, ne bi trebalo da smetne sa uma da, uprkos 3D tehnologiji, ostaje problem piraterije sa kojim mora da se obračuna.\nPašću baš u nesvest\nDobar kvalitet prikazivanja, međutim, u celoj zemlji može da pruži desetak privatnih bioskopa, uz opštinske koji su dobili podršku za digitalizaciju. Ostali su ili pali kao žrtve loše privatizacije ili se trude da prežive od novca koji dobijaju iz lokalnih budžeta, koji privuku projektima ili zarade izdajući sale za različite namene.\nU takve koji se snalaze ali nikako ne predaju spada Dvorana kulturnog centra, biskop koji je deo Kulturnog centra Beograda. Ove godine popularni DKC slavi 50. rođendan a da, kako kaže direktorka Centra Mia David, ni jednom za to vreme nisu promenjene fotelje u sali niti je ulagano u ventilacioni sistem, klimatizaciju ili zvučnu izolaciju. Interesantno je da DKC-u, uprkos infrastrukturnim manjkavostima, ne nedostaje publike: „ U poslednjih pet godina imamo između 40 i 48 hiljada posetilaca godišnje. To su mahom posetioci festivala kao što su „Fest“, „Kratki metar“, „Slobodna zona“, „Beldocs“ sa kojima sarađujemo ili festivali nacionalnih kinematografija.“ Zaposleni u DKC – instituciji koja ne dobija novac grada Beograda za programske aktivnosti već obezbeđuje plate za četvoro zaposlenih i pokriva svoje troškove komunalija – formulu za opstanak bioskopa našli su u tome da budu prava Meka za festivale, dok su u isto vreme obezbedili članstvo u evropskoj bioskopskoj mreži „Europa cinema“, od koje takođe dobijaju finansijsku podršku kako bi prikazivali evropske, autorske flmove.\nDKC je, pri tome, iskoristio priliku kada su država, grad i evropski fond „Eurimaž“ pre dve godine dodeljivali sredstva za digitalizaciju bioskopskih sala, te su u to vreme opremili svoju dvoranu u skladu sa modernim standardima. Paradoks je, ipak, u tome što sada može kvalitetno da prikazuje filmove u sali koja je leti po tri meseca zatvorena za publiku zato što nema klimu, pa se naša sagovornica nada da će DKC uspeti da privuče sponzore ili da animira prijatelje bioskopa kako bi se instalirao valjan ventilacioni sistem i okrečila sala, dok bi zamenu fotelja možda mogli i sami da finansiraju.\nSa prozora kancelarije Kulturnog centra Beograda pogled puca pravo na bioskop „Jadran“-zatvoren. Istu sudbinu doživeo je i bioskop „Balkan“ u neposrednoj blizini, na čijem je zidu ka Dečanskoj grupa građana „Povratak otpisanih“ postavila spomen ploču „svim žrtvama privatizacije Beograd-filma“. Nezvanične procene kažu da od 170 bioskopskih sala širom Srbije polovina ne radi ili filmove prikazuje samo povremeno, a da o nešto modernijoj opremi mogu samo da sanjaju. Čak i u tako sumornoj situaciji distributeri se snalaze.\n„Šešir“ u tašnu, pa na put\nVlasnik kuće Cinefest Igor Onič za sebe kaže da nije umetnik već prodavac umetničkih dela, i da mu je posao da „proda“ filmove gledaocima i da ih ubedi da im je bioskop potreban. Tako je organizovao akciju „Ponovo radi bioskop“, u okviru koje u tridesetak gradova širom Srbije redovno organizuje projekcije uz pomoć sopstvene kvalitetne opreme. Ova svojevrsna „alternativna distribucija“ dovela je do toga da film „Šešir profesora Koste Vujića“ vidi 230 hiljada gledalaca u celoj zemlji. Onič kaže da se tek „na terenu“ vidi apatija u koju su zaposleni u „opštinskim“ bioskopima zapali, osuđeni na niske zarade iz lokalnog budžeta i nikakvo ulaganje u infrastrukturu sala i reklamu za filmove. „Kada organizujemo projekcije, treba ubediti te radnike da se pokrenu, angažuju, pripreme salu za publiku, odnesu najavni džingl u lokalnu radio stanicu da ljudi čuju da će biti projekcije. Trud se isplati zato što su reakcije publike sjajne“ priča Igor Onič.\nNajveći budući problem domaćih bioskopa ostaje pitanje digitalizacije sala. Od juna ove godine, da problem bude gori, prestaje korišćenje 35-milimetarskih traka tako da će bioskopi u Srbiji koji žele da emituju nove filmove morati da digitalizuju svoje sale. Uz fondove „Eurimaža“, ministarstvo kulture je u 2011. obezbedilo 20 miliona dinara za modernizaciju bioskopa, a tu priliku iskoristili su DKC u Beogradu kao i bioskopi u Požegi, Paraćinu, Svilajncu, Leskovcu i Tutinu. „Nadam se da će bar lokalne samouprave uvideti potrebu da pomognu da bioskopi prežive, a da će se država ugledati na slovenački model. Tamo je finansijska podrška obezbeđena čitavoj filmskoj industriji: producentima, distributerima i prikazivačima. Ako se dozvoli zatvaranje bioskopa taj gubitak osetiće svi“, uveren je Igor Onič.\nMilica Rilak B&F96


TV Banat / INFO-PULTOVI KOMUNALNOG PREDIUZEĆA\n11:17 PONEDELJAK, 18. 10. 2021. - 11:17 Autor: Ana Marić\nINFO-PULTOVI KOMUNALNOG PREDIUZEĆA\nU okviru akcije "Oktobar mesec čistoće" javno komunalno preduzeće "Drugi oktobar" po prvi put ove godine organizuje info-pultove namenjene boljem informisanju građana o akcijama koje se sprovode.\nPravilno sortiranje otpada olakšava ne samo odnošenje nego i kasnije sortiranje i odlaganje. Sve ono što se iznese iz domaćinstva treba staviti ispred kuća ili stambenih zgrada te nedelje kada se po rasporedu iznosi a za kabastiji otpad pozvazti Drugi oktobar.\nUporedo sa odnošenjem smeća služba Zelenila radi na ukljanjanju suvih grana , košenju i čišćenju kanala. Otklonjeno je i palo granje nakon prošlonedeljne košave koje je u pojedinim delovima oštetilo i strujne kablove.\nPOČINJE UREĐENJE JAVNIH POVRŠINA U GRADU I SELIMA\nJKP Drugi oktobar i Grad Vršac i ove godine organizuju akciju “April- mesec čistoće”.Akciju će zajednički sprovoditi sve tri službe u okviru sektora održavanja javnih površina.\nODRŽANA VANREDNA AKCIJA DOBROVOLJNOG DAVANJA KRVI U PAVLIŠU\nPored redovnih akcija dobrovoljnog davanja krvi koje dva put mesečno pokrajinski Zavod za transfuziju krvi Vojvodine organizuje u saradnji sa CK Vršac ,danas je u Pavlišu održana vanredna akcija ,kojoj se odazvao veliki broj kako meštana ovog sela tako i prosvetnih radnika iz susednih mesta.\nKOŠARKAŠICE VRŠCA POBEDOM NAD GIMNAZIJALCEM PROSLAVILE PLASMAN U PRVU LIGU\nPrvoligaška košarka ponovo se vraća u vršački Centar Milenijum!Ubedljivom pobedom na ekipom Gimnazije, vršačke košarkašice ispisale su novu stranicu istorije kluba.\nPOSETA MINISTRA NEDIMOVICA VRSCU I PLANDISTU\nMinistar poljoprivrede u Vladi Srbije Branislav Nedimović tokom vikenda boravio je u Gudurici i u razgovorima sa predstavnicima lokalne vlasti i proizvodjačima izneo planove za prestojeću godinu kao i programe pomoći.\nNovi Sad postao Evropska prestonica kulture\nNovi Sad je od sinoć Evropska prestonica kulture 2022.\nNA KLIZALJKAMA U DEVETOJ DECENIJI\nFizička aktivnost u trećoj deceniji presudna je za održavanje psiho-fizičkog zdravlja. Ali, kada u devetoj deceniji stanete na klizaljke to već spada u ekstremne sportove.\nČIST VAZDUH U VRŠCU\nVršac je uvek spadao u red gradova sa najčistijim vazduhom, zahvaljujući čistoj industriji , bez velikih zagadjivača, i sa vetrom koji duva oko dvesta dana u godini. Kako bi se taj trend održao svakodnevno se kontroliše nivo zagađenosti na tri merne stanice u gradu. Čist vazduh zavisi i od pošumljenosti područja te se poslednje tri godine intezivno radilo na „plućima grada“. Svest o zdravoj sredini za život i rad najrazvijenija je kod mladih ,koji rano shvate da je očuvanje okoline preuslov za kvalitetan razvoj na mikro i makro planu.\nU DOMU ZDRAVLJA U VRŠCU BESPLATNI LEKARSKI PREGLEDI ZA PLIVAČE NA BOGOJAVLJANJE\nNa Bogojavljanje 19og januara za krst časni plivaće se na vršačkom jezeru. Pripreme još uvek traju tako da je četrdesetpetoro prijavljenih učesnika prošlo lekarsku kontrolu u Domu zdravlja.Bez obzira na vremenske uslove za krst časni pliva se srcem. O zdravlju svih koji žele da učestvuju brine se tim lekara i medicinskog osoblja Doma zdravlja koji im je obezbedio besplatne preglede i na taj način uzeo učešće u organizaciji. Oprez je svakako potreban pa se zato preduzima sve kako bi se zaštitili svi koji žele da učestvuju.\nSAVETI PLANINARA TOKOM ŠETNJE U ZIMSKIM USLOVIMA\nU Vršcu je u toku 24h sata palo preko dvadeset santimetara snega. Količina snežnih padavina za poslednja dva dana nije zabeležena za proteklih par godina unazad. Vrščani po tradiciji tokom snežnih dana vreme provode na bregu u šetnji i sankanju sa decom. Ali i pored zimske idile treba biti vrlo oprezan tokom boravka na bregu i slušati savete iskusnih planinara.\nPrijave za ocenjivanje vina i rakija\nI ove godine povodom Sv Trifuna, dana vinogradara i dana škole, Poljoprivredna škola Vršac organizuje Smotru ocenjivanja kvaliteta vina i jakih alkoholnih pića.\nPrva ovogošnja akcija DDK u Vršcu\nU Vršcu je održana prva ovogodišnja akcija dobrovoljnog davanja krvi.\nKako je zimska služba Grada Vršca marljivo radila i tokom praznika ulice u centru grada i opštinski putevi su u dobrom stanju.Pravovremeno posipanje kolovoza putarskom soli i rizlom omogućava bezbedno odvijanje saobraćaja, iz tog razloga, tokom dana više puta se obilaze lokacije na kojima postoji veća verovatnoća zadržavanja snega ili stvaranja poledice.\n07:00 Meridijanima 2241.+2242\n08:05 Film: "LJUBAV JE SAVRSEN ZLOCIN"\n11:08 Serija: „ Ponos i strast „ 95.-repriza\n12:08 Serija: " Pobunjene žene " 290.+291.- repriza\n14:08 Film: "LJUBAV JE SAVRSEN ZLOCIN"\n15:06 Film: "LJUBAV JE SAVRSEN ZLOCIN"\n16:07 Serija: “ Ponos i strast R“ 96. - premijera\n20:16 Neke vazne stvari\n20:32 Zdrav domacin- premijera\n21:03 Srpska istorijska čitanka 20.\n21:25 Stubovi kulture: Muzej Jovana Cvijica\n22:29 Serija: “ Ponos i strast R “ 96. - repriza\n23:02 Serija: " Pobunjene žene " 292-293 - premijera\n00:05 Film: "LJUBAV JE SAVRSEN ZLOCIN\n02:25 Meridijanima 2241.+2242.\n03:16 Srpska istorijska čitanka 20.\n03:38 Stubovi kulture: Muzej Jovana Cvijica\n04:59 Zdrav domacin/r\n05:24 Neke vazne stvari/r\n05:39 Serija: “ Ponos i strast R“ 96. - repriza\n06:07 Serija: " Pobunjene žene " 292.+293 - premijera


Ostali sportovi - Kajak kanu: Srbija završila Svetsko prvenstvo sa tri olimpijske vize\nKajak kanu: Srbija završila Svetsko prvenstvo sa tri olimpijske vize\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 21 avgusta, 2011\nKajakaška i kanu reprezentacija Srbija završila je učešće na Svetskom prvenstvu u Segedinu sa tri osvojene kvote za Olimpijske igre u Londonu sledeće godine. Učešće na londonskim Igrama obezbedio je Marko Tomićević u K-1 na 1.000 metara, K-4 na istoj stazi u sastavu Milenko Zorić, Ervin Holpert, Aleksandar Aleklsić i Dejan Terhzić, kao i ženski četvorosed na 500 metara u kome veslaju Nikolina i Olivera Moldovan, Antonija Panda i Antonija Nadj. Bez olimpijske vize ostao je srpski dvojac u K-2 na 200 metara, Ognjen Filipović i Dragan Zorić, ali će oni imati još jednu šansu, naredne godine na kontinentalnom prvenstvu.\nOstale naše posade praktično su ostale bez šansi da se nađu na olimpijskoj stazi u Londonu. Četvrtog dana takmičenja, Srbija je imala samo jednog predstavnika u A finalu. Kanuisti Dušan Ružičić učesvovao je u trci na 5.000 metara i u konkurenciji 31 takmičara zauzeo 14. mesto sa rezultatom 25:17,169. Naslov svetskog prvaka u toj disciplini pripao je Ukrajincu Mihajlu Košmanu u vremenu 23:23,823. Srebro je osvojio Lukaš Koranda iz Češke, a bronzu Španac Hoze Bouza. Pored toga, srpski takmičari su danas imali predstavnike još u četiri posade u B i jednog predstavnika u C finalu.\nGoran Cvitanović je u C finalu u trci na 200 metara zauzeo peto mesto sa skromnim rezultatom od 42 sekunde i 381 sekunde.Kanuista Marko Novaković je u B finalu trke na 200 metara zauzeo drugo mesto sa rezultatom 36,529 sekudne. Nikolina Moldovan, takođe, u B finalu, zauzela je sedmo mesto sa rezultatom 43,218 sekudni. Naše velike uzdanice na ovom prvenstvu Ognjen Filipović i Dragan Zorić su u B finalu na 200 metara zauzeli četvrto mesto sa rezultatom 33,518 sekudni.\nPoslednji nastup na prvenstvu u Segedinu Srbija je imala u B finalu u K-2 na 200 metara. Antonija Nađ i Olivera Moldovan su zauzele šesto mesto u vremenu 40,721 sekudni.


Back to School akcija u Plazi - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Vesti Back to School akcija u Plazi\nBack to School akcija u Plazi\nŠoping centar „Kragujevac Plaza“ organizuje Back to School provod u periodu od 26. do 31. avgusta.\nU petak, od 18 do 21 sat posetioce očekuju jezičke avanture i radionice Škole stranih jezika „Vrabac“.Tu su „Vrabaonice“ na engleskom i nemačkom jeziku, Montesori radionice i Vrapčev program za roditelje.\nTokom vikenda su na programu radionice tokom kojih će moždane ćelije biti spremne za nove školske izazove kao i umetničko izražavanje u slikarskim izazovima.\nU subotu, od 12 do 20 časova, „Logikids“ otvara vrata SuanPan mentalne aritmetike kao i likovnog konkursa „Super heroj Abakus“. U periodu od 17 do 19 sati održaće se „Super mama kolaž“, edukativno-zabavne radionice za decu i roditelje. Na samom kraju subotnjeg dana, od 19 do 21 sat, zainteresovani će moći da uživajte u EBRU umetnosti, tehnici slikanja po vodi.\nNedelja donosi nove „Logikids“ avanture i finale likovnog konkursa „Super heroj ABAKUS“ kao i nagrade za pobednika.\nTokom vikenda, posetioci će moći da kupe sve što im je potrebno po specijalnim popustima u označenim radnjama.\nU ponedeljak, od 16.30 sati mališane očekuju igre na sportskom poligonu u organizaciji FK Vašarište i Društva protiv dijabetesa Kragujevac.\nOK Radnički će u utorak i sredu promovisati odbojku, a svi školarci od I do VI razreda koji se upišu u školu odbojke tokom promocije u Plazi dobijaju prvih mesec dana besplatno.\nPrethodni članakLežaja novi golman Radničkog\nSledeći članakNišlija pljačkao u Kragujevcu


Albanski parlament izglasao rezolucijom kritikovao šefa države\n► Albanski parlament izglasao rezolucijom kritikovao šefa države\n13.06.2019 | 11:53h ► 17:50h Tirana\nAlbanski parlament izgasao je danas rezoluciju u kojoj se kritikuje pokušaj predsednika države Iljira Mete da otkaže lokalne izbore, i ocenjuje kao protivustavan.\nPredsednk Meta u subotu je rekao da otkazuje lokalne izbore zakazane za 30. jun navodeći da strahuje da će glasanje biti nedemokratsko bez učešća opozicije koja mesecima na ulicama sistematski protestuje protiv vlasti, uz sukobe s policijom i drugo nasilje.\nRezolucija danas izglasana u Skupštini konstatuje da je taj Metin potez potpuno nevažeći i da prevazilazi ustavna i pravna ovlašćenja predsednika.\nRezolucija je usvojena sa 100 glasova za, i sedam protiv, i predstavlja test za vladajuće Socijaliste koji imaju ugodnu većinu u parlamentu ali nedovoljno veliku da smene predsednika Metu.\nSocijalisti nisu rekli da li će nastaviti da traže smenjivanje Mete, kao što su radili ranije ove nedelje kada je albanski predsednik izdao ukaz o otkazivanju izbora.\nPremijer Edi Rama kaže da će lokalni izbori biti održani kao što je predviđeno da bi se sprečilo da se politička ucena koristi za sazivanje prevremenih parlamentarnih izbora.\nObraćajući se danas poslanicima Rama je rekao da smatra da je čin predsednika Mete "brutalan, neodgovoran i nepodnošljiv".\n"Iljir Meta je izgubi pravo da ostane u predsedničkoj kancelariji. Ništa nas neće poljuljati od održavanja izbora 30. juna", rekao je Rama.\nMeta je bivši socijalistički vođa koji je postao predsednik pre oko dve godine uz pomoć vladajuće partije. U vreme kada je izabran vodio je malu partiju nazvanu Socijalistički pokret za integraciju, koja je sada u opoziciji i vodi je njegova supruga.\nAlbanska opozicija desnog centra organizuje proteste od sredine februara optužujući vladu za veze sa organizvanim kriminalom i tražeći nove opšte izbore. Vladajući Socijalisti negiraju te optužbe. Rama je rekao da su protesti naškodili izgledima zemlje da počne pregovore o članstvu sa Evropskom unijom.\nDemokratska stranka Srbije (DSS) ocenila je danas da je istrajavanje Vlade Srbije da se izgradi autoput od Niša do Drača, preko Prištine i Tirane, čin vrhunske neodgovorosti prema državnim...


Suve lokacije za zelena polja | NIS\nNIS > Presscentar > Stručni članci > Suve lokacije za zelena polja\nTehnologija „suvih lokacija“, osim potpunog eliminisanja svih problema vezanih za zaštitu životne sredine, osigurava i bezbedan rad tokom procesa izvođenja radova bušenja. Nova tehnologija se primenjuje na svim bušećim postrojenjima NIS-a\nNa međunarodnoj konferenciji „2015. HSE konferencija u oblasti nafte i gasa za Rusiju i ZND (Zajednica nezavisnih država)“, koja je krajem marta održana u Moskvi, NIS je osvojio nagradu za specijalna dostignuća u HSE oblasti za Projekat „suve lokacije“. Konferencija je povezala oko 50 govornika i 200 HSE profesionalaca iz naftno-gasnih kompanija, koji su govorili o aktuelnim regulatorima razvoja, industrijskoj i ekološkoj bezbednosti, kao i o zdravstvenim aspektima. NIS-ov nagrađeni Projekat „suve lokacije“, našao je široku primenu na svim bušaćim lokacijama na kojima kompanija obavlja svoju delatnost.\nViše o samom Projektu „suve lokacije“ saznali smo od Milivoja Isakova, rukovodioca Isplačne službe u „Naftagas – Naftnim servisima“, koji je idejni tvorac, ali i realizator ovog NIS-ovog projekta. Milivoj je svoje iskustvo i znanje o naftaškom poslu stekao u svetski poznatim kompanijama, radom u desetak srednjoevropskih zemalja, zatim u Africi, Rusiji, pa sve do daleke Indije. Posebno se specijalizovao upravo za odlaganje otpadne isplake na bušotinama (radni fluid koji se koristi u procesu bušenja).\nPrema njegovim rečima, opremanjem lokacija sa opremom za „suve lokacije“, pre svega, prestaje potreba za odlaganjem otpadne isplake u isplačne jame na samoj lokaciji gde se izvodi bušenje i istovremeno se minimizira negativan uticaj procesa bušenja na životnu sredinu.\n– Ovakav sistem bušenja zadovoljava kontinualno pražnjenje rezervoara za otpadnu isplaku i smeštanje sadržaja na lokaciju koja je za to namenjena.\nDakle, u pitanju je zatvoren sistem koji omogućava maksimalnu zaštitu tla od zagađenja i zadovoljava najstrože standard s aspekta zaštite životne sredine. Realizacijom ovog projekta obezbeđuje se bezbedan rad zaposlenih u procesu izvođenja radova bušenja. Primena ove tehnologije podrazumeva efikasnije korišćenje i povećanje produktivnosti raspoloživih resursa, pri čemu je s aspekta zaštite životne sredine efekat neosporan, jer se potpuno isključuje potreba za kopanjem isplačnih jama.\nRealizacijom ovog projekta značajno se poboljšava bezbednost zaposlenih na radu i unapređuju se uslovi rada na samim lokacijama, odnosno, radilištima bušaćih postrojenja. Projekat „suvih lokacija“, pored nabavke opreme za prečišćavanje bušotinske tečnosti (isplake), značajno umanjuje rizik od pojave mokrih i klizavih površina na lokaciji, omogućuje lakše održavanje higijene na radilištima i u barakama u kojima borave zaposleni, kao i bezbednije uslove za kretanje vozila (kamiona, auto-dizalica, cementacionih agregata…) – istakao je Isakov i potvrdio da se u NIS-u na svim bušaćim postrojenjima primenjuju „suve lokacije“.\n– U postupku nabavke su još dva sistema, tako da ćemo ih do kraja godine imati ukupno šest. Kada je reč o finansijskim efektima koje ovaj projekat donosi, svakako su neophodni detaljni proračuni, međutim, samo u toku 2014. godine, transportom čvrste faze na deponiju kod Novog Miloševa u Vojvodini uštede se kreću blizu 20 miliona dinara. Kad sam se vratio u NIS 2012. godine, Isplačna služba je bila pred gašenjem. Uz podršku rukovodstva, koristeći bolja iskustva iz kompanija u kojima sam do tada radio, formirao sam novu ekipu i službu. Kompanija je kupila svu neophodnu opremu za „suve lokacije“, čelične bazene i hidraulične „ruke“ za utovar nabušene čvrste faze i uz prethodnu obuku kadrova počeli smo sa radom i primenom nove isplačne tehnologije – navodi NIS-ov stručnjak.\nNa svakom tornju su postavljeni čelični bazeni ne samo za sakupljanje nabušene čvrste faze, nego i za skladištenje isplake nakon završetka bušotine. Ranije se isplaka bacala na centralnu deponiju u Novom Miloševu, a sada se koristi za bušenje nove bušotine.\n– Na ovaj način, ovim zatvorenim sistemom, napravljene su ogromne uštede u potrošnji isplačnog materijala i transportnim troškovima. Najveća korist je što smo zagađenje životne sredine sveli gotovo na nulu. U toku realizacije Projekta započeli smo i formiranje Isplačne laboratorije. Uporedo sa svim ovim aktivnostima, osmoro zaposlenih u Službi stalno unapređuju svoja znanja kako bi u potpunosti savladali novu tehnologiju. U tome smo za sada uspešni, a naš naredni zadatak je, da uz opremanje Laboratorije, uvedemo konsignaciona skladišta za nabavku isplačnih materijala, što će značajno povećati efikasnost rada Pogona „Bušenje“ I doprineti velikim materijalnim uštedama naše kompanije – rekao je Isakov.\nTekst: Nenad Stanojevski


Kvaka 23 :: Integracije :: Nejedinstvena EU\nBrisel 18. 06. 2019\nZapadni Balkan je na dnevnom redu EU ove nedelje, ali Evropa nije jedinstvena povodom prijema balkanskih zemalja, javlja RTS iz Brisela.\nMinistri spoljnih i evropskih poslova raspravljaće i o Srbiji, ali glavno pitanje je hoće li Severna Makedonija i Albanija dobiti zeleno svetlo za početak pregovora.\nUnutar EU, 14 zemalja članica, mahom iz Istočne Evrope plus Austrija i Italija, zatražilo je da EU nastavi širenje na Balkan, otvori pregovore sa Severnom Makdonijom i Albanijomu junu i tako očuva kredibilitet i uticaj u regionu.\nAli tom stavu se nisu se pridružile dve najveće zemlje, Nemačka i Francuska, kao ni Holandija i Danska.\nU nedostatku konsenzusa, moguće je još jedno odlaganje odluke, viđeno prošlog juna, kao što je nagovestio predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker.\nMoramo da objasnimo onima koji su iz unutrašnjih političkih razloga protiv, zašto treba otvoriti pregovore narednih meseci, poručio je Junker.\nOn nije fokusiran na jun, jer će možda potrajati duže, ali mora biti jasno da je došao trenutak za otvaranje pregovora.\nNovo odlaganje nosi velike politicke rizike i za Tiranu i Skoplje. Premijer Zaev najavio je ostavku u slučaju negativne odluke.\nPrema rečima novinarske Tanje Milevske, mada je Angela Merkel rekla Zaevu da će Bundestag pozitivnu odluku doneti u septembru, još postoji nada da bi neki pozitivni signal mogao da stigne već sada.\nTo bi omogućilo premijeru da javnosti predstavi neki rezultat, jer bi čekanje do kraja godine bio politički problem, ukazuje Milevska.\nPolitički problem u najavi za Tiranu, jer Holandija i druge zemlje najavlju da će odobriti pregovore samo Severnoj Makedoniji, pa je teško predvideti da će Albanija dobiti zeleno svetlo čak i krajem godine.\nAlbanska novinarka Erisa Zukaj podseća na reči premijera Edija Rame da je Albanija zaslužila otvaranje pregovora, ali da se zemlje članice s tim uopšte ne slažu.\nOna predviđa da će to biti ozbiljan politički udarac za premijera, jer znači da Albanija već šest godina nijeo stvarila nijedan korak u EU integracijama.\nMilevska dodaje da neki u EU žele da Albaniju i Severnu Makedoniju posmatraju kao paket.\nOčito je, međutim, da je Albanija, ne samo veći problem za javnost u nekim zemljama, već i objektivno. Ako se gleda izveštaj Evropske komisije, jasno je da je Makedonija postigla više, tvrdi Milevska.\nKompromis između zemalja, bar u slučaju Severne Makedonije mogao bi da bude odluka o jasno oročenom odlaganju pozitivne odluke do septembra ili oktobra.\nSada je jasno da pregovori nece biti otvoreni u junu I da će odluka biti pomerena za septembar, kako bi bi bila potvrdjena na samitu lidera EU u oktobru.\nTrenutna deabata vodi se jos o tome da li posle novog odlaganja sledi automatski pozitivna odluka ili je u pitanju - samo jos jedno odlaganje.


Simović u Pljevljima: Potpisani ugovori o bespovratnoj podršci investicijama | Analitika - Informativni Portal\nSimović u Pljevljima: Potpisani ugovori o bespovratnoj podršci investicijama\nPoljoprivredni proizvođači iz svih krajeva Crne Gore, njih 168, od kojih većina sa sjevera, danas su u Pljevljima potpisali ugovore o bespovratnoj podršci investicijama u poljoprivredna gazdinstva kroz IPARD like 1.2 javni poziv.\nObjavljeno: 19. 05. 2017 - 18:34 Promjenite veličinu teksta: A A A\nKako je saopšteno iz Ministarstva poljoprivrede i ruralnograzvoja, ukupna investicija tih projekata iznosi 4,2 miliona EUR, za šta je obezbijeđeno 2,4 miliona EUR bespovratnih sredstava iz EU fondova i nacionalnog budžeta.\nMinistar poljoprivrede, Milutin Simović, kazao je da će novi investicioni zamah u sektoru poljoprivrede značiti novu vrijednost u tom sektoru i dalje podizanje konkuretnosti poljoprivrednih proizvođača u Crnoj Gori.\nOn je rekao da posebno ohrabruje to što mladi ljudi čine značajan dio u strukturi korisnika projekta podrške, što pokazuje njihovo interesovanje za unaprjeđenje poljoprivredne proizvodnje kao šanse za biznis.\nSimović je kazao da ga posebno raduje njihova energija, odlučnost, spremnost na dijalog i partnerstvo u prepoznavanju suštinskih vrijednosti.\n„To je pokazatelj da smo na dobrom putu daljeg i ubrzanog razvoja poljoprivrede, na kome ćemo biti partneri“, kazao je Simović na svečanom potpisivanju ugovora kroz IPARD like 1.2 javni poziv, kroz koji će bit nabavljeno novih 102 traktora, 157 mašina sa priključcima i značajan broj grla stoke.\nSimović je ocijenio da je kroz ovaj javni poziv bio značajno veći procenat onih koji su zadovoljili uslove za podršku, što je, kako je kazao, pokazatelj da se povećavaju i apsorpcioni kapaciteti samih poljoprivrednika za korišćenje EU fondova, ali i da daje rezultat uspostavljeni princip angažovanijeg rada stručnih i savjetodavnih službi u pružanju pomoći proizvođačima.\nOn je iskoristio priliku da se zahvali EU na sredstvima bespovratne podrške, kao i Svjetskoj banci na partnerstvu u implementaciji projekata.\nSimović je rekao da su crnogorskoj poljoprivredi i razvoju sela, osim tog projekta, naraspolaganju brojni drugi izvori bespovratnih i povoljnih sredstava, koje je Vlada obezbijedila u saradnji sa EU i drugim partnerima „koji u zbiru pokazuju značajnu brigu i pažnju države“.\nOn je kazao da je u toku proces obezbjeđivanja novih sredstava iz Svjetske banke za realizaciju novog MIDAS-a projekta, izdašnijeg i sadržajnijeg od prethodnih, i da se realizuju procedure za korišćenje pravog IPARD programa kroz koji je Crnoj Gori namijenjeno oko 40 miliona EUR.\nSimović je podsjetio i na nedavno potpisan sporazum sa IFAD-om koji će finansirati značajan broj projekata za razvoj poljoprivrede i sela.\nNa svečanosti u Pljevljima govorio je i predstavnik Delegacije EU u Crnoj Gori, Esman Benoa, koji je čestitao potpisnicima ugovora na spremnosti da investiraju u proizvodnju zdrave hrane i razvoj ruralnh područja.\nOn je kazao da se nada da će do kraja godine sve biti spremno za početak korišćenja novca iz IPARD-a.\nKako je saopšteno iz Ministarstva, u kontekstu raspoloživih sredstava Simović se osvrnuo i na kritike koje su se ovih dana mogle čuti u javnosti, da Vlada nedovoljno ulaže u sektor poljoprivrede.\n„Ne razumijem mnoge koji u svojim kancelarijama i u umišljenosti visokih naučnih dometa prave neke analize, zbrajaju, oduzimaju, sa željom da dokažu da Vlada ne odvaja dovoljno za razvoj poljoprivrede“, kazao je Simović.\nPrema njegovim riječima, ti kritičari najbolje su demantovani ovogodišnjim Agrobudžetom koji je značajno veći, sve izdašnijom podrškom EU, IFAD-om, a uskoro će biti demantovani i sa novim MIDAS projektom.\n„Pozivam ih da batale digitrone, analize, da se oni saberu, i da budu dio ovog tima. Da podare sektoru poljoprivrede ono što bi bilo vrjednije i ono što znaju, da negdje u lutanju između naučnih visina i političkih izmaglica, ne izgube sebe kao stručnjaka i naučnika“, poručio je Simović.\nU Pljevljima je danas saopšteno i da je pljevaljski sir zaštićen oznakom porijekla, i da je Crna Gora time dobila drugi zaštićeni proizvod, nakon što je prije nepunih pola godine zaštićen njeguški pršut.\nTim povodom, Simović se susreo sa članovima Udruženja proizvođača „Pljevaljski sir“ i čestitao im na ovom značajnom uspjehu.\n„U odnosu na ono po čemu je do sada bio prepoznatljiv pljevaljski sir, a to je kvalitet, specifičnost, autohtonost i bezbjednost, taj proizvod dobija dodatu vrijednost koja će na tržištu, siguran sam, biti posebno vrednovana“, kazao je Simović.\nOn je rekao da je siguran da će zaštita pljevaljskog sira obezbijediiti novu i bolju tržinu vrijednost tog proizvoda i donijeti dobro svim vrijednim domaćinima koji se bave tom proizvodnjom.\nNa kraju posjete Pljevljima, Simović se sastao i sa predstavnicima Unije stočara sjevera, i razgovarao o mogućnostima za unaprjeđenje uslova za razvoj stočarske proizvodnje i postizanje veće konkuretnosti tog sektora.\n„Cilj sastanka je da se čuju sugestije, predlozi, kako bi razmotrile i uvažile njihove inicijative u narednom periodu ugrade u razvojne politike. Značajan broj ranijih sugestija Unije stočara ugrađen je u ovogodišnji Agrobudžet“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da se sličan dijalog i kontinuirana komunikacija, sa nivoa Ministarstva i Vlade, nastavlja i u sektoru šumarstva.\nNa sastanku u Upravi za šume, kojem su prisustvovali šefovi svih područnih jedinica, razmotrene su započete aktivnosti zasnovane na novoj politici korišćenja šumskih resursa, kontrole izvoza drvnih sortimenata i koncesionih ugovora, stvaranja uslova za dostupnost drvne mase za male drvoprerađivače u cilju razvoja drvne industrije i održivog korišćenja i zaštite šumskog bogatstva.\nSimović je još jednom istakao potrebu angažovanijeg odnosa Uprave za šume, shodno zakonom definisanim nadležnostima, posebo u dijelu donošenja planova gazdovanja, kontrole i nadzora, sa naglaskom na to da struka mora biti ispred potreba pojedinaca i koncesionara.\nBilo je, kako se navodi u saopštenju, riječi i o problemu nepoštovanja koncesionih ugovora u dijelu narušavanja putne infrastrukture u seoskim područjima, što se moglo čuti i danas u Pljevljima od poljoprivrednih proizvođača.\n„Simović je tim povodom na sastanku ponovio da Uprava za šume ne treba da toleriše neodgovorno ponašanje koncesionara, već da bude servis onima koji žele da igraju po pravilima, i da se svaki oblik nepoštovanja ugovora mora sankcionisati njegovim raskidanjem“, kaže se u saopštenju.\nTagovi: Simović PLJEVLJA\nJest bogu mi...\n20. 05. 2017 - 12:17\n...izbirika se ovaj Cuca ka da je sa Čeva ravna junačkoga gnjezda...?!


Bez apsolutne većine na izborima u crnogorskim opštinama Ulcinju i Beranama\n27. mart/ožujak, 2022.\nNijedna partija nema apsolutnu većinu da samostalno formira vlast u opštinama Ulcinj i Berane, pokazuju preliminarne partijske projekcije rezultata nakon izbora održanih 27. marta u te dvije opštine.\nU obje opštine vlast će se formirati postizbornim koalicijama o kojima se partije večeras nijesu konkretno odredile.\nPrema preliminarnim rezultatima u Ulcinju, u kome više od 70 odsto stanovništva čine Albanaci, najviše mandata 14, od ukupno 33 osvojila je lista Koalicija "Za novi početak", na čelu sa Građanskim pokretom URA, Dritana Abazovića.\nDruga po broju osvojenih mandta je lista Demokratske partije socijalista (DPS) Mila Đukanovića i Bošnjačka stranka koja je osvojila 6, koalicija Demokratske unije Albanaca i Demokratskog saveza 6 , Forca 5 i Demokrate dva mandata.\nIako nijedna lista nema većinu da bi samostalno mogla da formira vlast, predsjednik URA , Dritan Abazović proglasio je "apsolutnu pobjedu na izborima".\nU Ulcinju najjužnijoj crnogorskoj opštini do 19 sati glasalo je nešto preko 50 odsto birača od ukupno 20.392 upisanih birača.\nU prethodnom četvorogodišnjem periodu na vlasti je bila Demokratska partija socijalista Mila Đukanovića sa manjim koalicionim partnerima.\nU Beranama, na sjeveru Crne Gore, opštini u kojoj dominatno žive Srbi, Demokratska partija socijalista Mila Đukanovića, koja je izlašla sa širokom koalicijom manjih opozicionih stranaka , osvojila je najviše, 9 mandata od ukupno 35 u lokalnom parlamentu.\nPrema partijskim preliminarnim projekcijama od prosrpskih partija Socijalistička narodna partija osvojila je 7 mandata, lista Demokratskog fronta 6, koliko su osvojile i Demokrate. Politička organizacija "Berane sad" koju predvodi odlazeći premijer Zdravko Krivokapić osvojila je 4 mandata, Prava Crna Gora dva i Ujedinjena Crna Gora jedan .\nNa izborima u Beranama do 19 sati glasalo je nešto preko 60 odsto građana od ukupno 23.535 upisanih birača.\nPrethodne četiri godine okosnica vlasti u Beranama bila je Socijalistička narodna partija, koja je na poslednjim parlamentarnim izborima bila u koaliciji sa Demokratskim frontom.\nIzbori u Ulcinju i Beranama u susret novoj Vladi Crne Gore\nIzborni dan u obje opštine protekao je mirno. Primjedbe partija su se uglavnom odnosile na postojanje pritiska na birače da glasaju za određene liste.\nNevladine organizacije nijesu nadgledle izbore, opštinske izborne komisije nijesu se oglašavale povodom rezultata tako da su jedini izvor političke partije - učesnice izbora čiji se podaci o rezultatima u potpunosti poklapaju.\nLokani izbori održavaju dok traju pregovori o formiranju nove manjinske Vlade Crne Gore.Aktuelnoj Vladi je početkom februara izglasano nepovjerenje.


Vuksanović aminovao Statisovu Kraljičinu plažu koja je protivna Prostornom planu\nOpština Budva podnijela je tužbu Upravnom sudu da se poništi rješenje glavnog državnog arhitekte Dušana Vukasnovića koji je početkom avgusta dao je saglasnost na idjeno rješenje novog hotela „Kraljičina plaža“ i time kompaniji „Adriatic properties“ grčkog biznismena Petrosa Statisa dozvolio da u u stoljetnom Miločerskom parku, osim hotelskih, gradi i apartmane za tržište.\nTužbu protiv Ministarstva održivog razvoja – Direktorata Glavnog državnog arhitekte, sudu je u ime Opštine podnio Sekretarijat za zaštitu imovine.\n„ Vuksanović nije cijenio sve dostavljene dokaze i nije na pravilan način utvrđeno činjenično stanje. Pozivanjem na smjernice iz urbanističko tehničkih uslova, a ne iz planskog dokumenta glavni državni arhitekta pogrešno primjenjuje materijalno pravo. Prostornim planom posebne namjene za obalno područje zona Miločerskog parka je u okviru tipologije D2 zona – područjima od posebnog prirodnog značaja gdje je predviđeno 50 do 100 kreveta po hektaru, dok je idjenim rješenjem navedeno da je planirana izgradnja 262 kreveta na parceli od 1,2 hektara. U navedenoj zoni dopuštena zauzetost predviđena Prostornim planom je manja od 30 odsto, a najveća dopuštena izgrađenost manja od 0.80, do je idjenim rješenjem indeks zauzetosti 0,60, a izgrađenost 1,8„ navodi se u tužbi.\nPodsjećamo, Vladino preduzeće HTP „Miločer“ je „Adritic properties-u“ u četvorodecenijski zakup, sada već poručeni hotel „ Kraljičinu plažu, kao i na 90 godina zemljište za izgradnju depadanasa , odnosno 66 apartmana za tržište.\nOpština je svojevremeno onemogućila izdavanje građevinske dozvole, kada joj je Ministarstvo održivog razvoja i turizma priznalo svojstvo stranke u postupku. Međutim, donošenjem novog zakona, procedura je išla u korist Statisove firme, uprkos jasnom stavu nove budvanske vlasti da se ne dozvoli betonizacija Miločerksog parka. Skupština opštine je prije dvije godine donijela Deklaraciju o zaštiti Miločerskog parka i neposrednog zaleđa ostrva Sveti Stefan u budvanskoj Skupštini kojom se ne podržava izgradnja novih, već samo rekonstrukcija postojećih objekata u postojećim gabaritima.\n„Planirana spratnost hotela je 2Po+Pr+4 ( dvije podrumske etaže, prizemlje i četiri sprata). Visina hotela od kote prizemlja (nivo saobraćajnice) do atike krova je 21,84 metara.\nUkupan smještajni kapacitet je 126 ključeva (262 kreveta) od čega je 60 hotelskih soba i 66 apartmana. Površine hotelskih soba su od 30 do 70 kvadrata i projektovane su kao jednokrevetne i dvokrevetne. Strukturu apartmana, zavisno od veličine, su od 62 do 317 kvadrata, i čine ga ulazni hol sa toaletom, kuhinja, trpezarija, dnevni boravak, degažman, dvije do četiri sobe (sa kupatilom i garderoberom), radna soba, prostorija za osoblje, terasa sa pripadajućim zelenilom. Apartmani su projektovani kao dvokrevetni, trokrevetni, četvorokrevetni, petokrevetni i šestokrevetni. Sve terase su ozelenjene i pružaju gostima doživljaj planinskog zelenila.Za lica sa invaliditetom predviđeno je 11 soba u prizemlju“, stoji u osporenom idjenom rješenju.


Podeljeni ugovori o realizaciji projekata Lokalnog plana akcije za decu - Pirot Plus Online\n05. april 2017. 14:30 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nU Svečanoj sali Gradske uprave Pirot danas su potpisani i podeljeni ugovori o finansiranju projekata za realizaciju Lokalnog plana akcije za decu Pirota. Ove godine prijavljeno je 38 projekata, a ukupna sredstva za ove namene iznose 2,5 miliona dinara.\nNadica Adamović, načelnik Odeljenja dečje zaštite kaže da je ovo dvanaesta godina od kada se potpisuju ugovori o finansiranju projekata LPA za decu i da se svake godine konkuriše sa sve većim brojem projekata.\nMilica Golubović, pomoćnik gradonačelnika za oblast vanprivrede bila je predsednica komisije koja je ocenjivala projekte. Ovom prilikom rekla je da je 27 projekata podržano, a prednost su imali projekti čiji su ciljevi odgovarali ciljevima samog Lokalnog plana akcije za decu.\nGradonačelnik Vladan Vasić istakao je da je Pirot jedinstveni grad u Srbiji koji ima Lokalni plan akcije za decu i od 2006. godine do danas podržano je i realizovano preko 200 projekata. On je pozvao i druge institucije i pojedince da se pridruže ovoj akciji i dodao koliko lokalna samouprava izdvaja i za ostale namene u okviru dečje i socijalne zaštite.\nMeđu odobrenim projektima našao se i projekat prof. dr Mirjane Stanković Đorđević o kojem je govorila u izjavi za medije.\nSrednja stručna škola takođe je dobila finansijsku podršku Grada za realizaciju njihovog projekta “Znanje je moć”, a o detaljima projekta govorila je Dušica Golubović, sekretar Škole.\nUdruženje građana “Roditelj Pirot” realizovaće projekat o dojenju sa kojim nas je upoznala Aleksandra Todorović, predsednik Udruženja.


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović: Proaktivan pristup Srbije za novu metodologiju\nJ. Joksimović: Proaktivan pristup Srbije za novu metodologiju\n26. januar 2021. | Beograd\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović danas je sa šefom Delegacije EU u Beogradu Semom Fabricijem razgovarala o pristupnim pregovorima Srbije i o drugim aktuelnim političkim i društveno-ekonomskim pitanjima od značaja sa našu zemlju, kao i o vakcinaciji.\nKako je saopšteno, ministar Joksimović izjavila je da očekuje da nova metodologija pregovora, koju je Evropska komisija predložila, a Srbija prihvatila, počne da se primenjuje kako bi, shodno nameri EK, ubrzala pregovore o pristupanju EU, učinila ih efikasnijim, predvidljivijim i verodostojnijim.\nKako je naglasila, Srbija veoma ceni napore EK da i u teškim uslovima globalne krize, definiše unapređenu metodologiju i načine za praktičnu primenu načela na kojima se ona zasniva.\n„U skladu sa novim načinom pregovora, bilo bi značajno da Međuvladina konferencija, kao zvanični format za politički dijalog Srbije i EU na visokom nivou, bude u narednom periodu organizovana, kako bismo razgovarali o svim elementima primene nove metodologije na našu zemlju, uz valorizovanje do sada postignutog", istakla je Joksimović.\nNavela je da je Srbija u stalnoj komunikaciji sa Evropskom komisijom i Direktoratom za susedsku politiku i proširenje i da partnerski i posvećeno radi na trasiranju puta za nastavak pregovora.\nTakođe je prenela ambasadoru da je u prethodnom periodu radila na adaptaciji i prilagođavanju Ministarstva za evropske integracije i pregovaračkih struktura ključnim zahtevima nove metodologije i da će Srbija potpuno spremno ući u novi model pregovora uz naglasak na adekvatnoj valorizaciji prethodno postignutog.\nNa sastanku je naročito bilo reči o vakcinaciji protiv virusa korona u Srbiji i EU, a Joksimović je izrazila očekivanje naše zemlje da dobije vakcine iz sistema KOVAKS.\nOna je apelovala na podršku EU pri nabavci tih vakcina, pre svega imajući u vidu da je Srbija blisko sarađivala sa Unijom tokom pandemije i bila jedna od prvih zemalja koja je odvojila sredstva za istraživanja u okviru ovog sistema.\nAmbasador Fabrici je, kako se navodi, ponovio stav iznet i na sastanku Saveta EU o potrebi nalaženja efikasnijeg mehanizma za dostupnost vakcina Zapadnom Balkanu i Srbiji.\nObjasnio je da se i zemlje EU suočavaju sa velikim problemom kašnjenja u snabdevanju i isporuci vakcina koje su kupljene, ali da će EU i zemlje članice naći način da Srbija i ostatak Zapadnog Balkana što pre i kroz ove mehanizme dođu do vakcina.\nAmbasador Fabrici naglasio je važnost političkih kriterijuma, ali i ukupnog reformskog procesa za nastavak pregovora po novoj klasterskoj metodologiji. Izrazio je očekivanje da će Srbija sa svojim kapacitetima dodatno ubrzati reforme posebno u oblasti vladavine prava, a da su neki koraci već evidentno učinjeni.\nPozdravio je i proaktivan pristup Jadranke Joksimović i Ministarstva za evropske integracije u pogledu stalnog i aktivnog dijaloga sa Evropskom komisijom i državama članicama u pogledu svih aspekata pregovora, a posebno uobličavanja primene nove metodologije.