RTS :: Poslanici počeli raspravu o Predlogu zakona o komunalnoj miliciji\nPolitika Poslanici počeli raspravu o Predlogu zakona o komunalnoj miliciji\nčetvrtak, 04. jul 2019, 16:38 -> 16:42\nPoslanici Skupštine Srbije počeli su raspravu o o amandmanima na Predlog zakona o komunalnoj miliciji. Ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branko Ružić ocenjuje da će komunalna milicija biće od koristi MUP-u i građanima, ali i lokalnim budžetima.\nBranko Ružić je na sednici Skupštine Srbije na kojoj je u toku rasprava o amandmanima na Predlog zakona o komunalnoj miliciji, rekao da je neophodno decentralizovati mnoge funkcije, pa i ovu i da opštine, u ovom slučaju, imaju mogućnost da u skladu sa onim što je njihov prioritet osnuju službu komunalne policije.\nOdgovarajući na kritike poslanika da će komunalna milicija biti odvojena od MUP-a, ministar je naveo da je komunalna milicija stvorena zbog poslova iz nadležnosti jedinica lokalne samouprave, a te poslove, kako je primetio, svakako ne može da obavlja policija.\n"Drugi razlog je rasterećenje sastava policije, policija ne može da stigne i da pokrije sve situacije koje se dešavaju u kršenju komunalnog reda u svim opštinama širom Srbije", dodao je Ružić.\nNa kritike zbog uvođenja video i audio snimanja postupanja komunalne policije, ministar je odgovorio da video snimanje postoji već deset godina, a da je sada uvedeno još i audio snimanje.\n"I preporuka zaštitnika građana je da se uvede snimanje kod postupanja komunalne policije. Doneće se i pravilnik koji uređuje način snimanja i obaveštavanje o nameri snimanja", rekao je ministar i istakao da se tu ne radi o snimanju ili prisluškivanju kakvo se obavlja po nalogu tužilaštva.\nKomentarišući bojazan pojedinih poslanika u vezi s tim ko su i kakvi ljudi koji će obavljati posao komunalnih policajaca, odnosno kakve će biti psihofizičke sposobnostima tih ljudi, Ružić je napomenuo da je predviđena bezbednosna i psihološka provera svih kandidata za komunalnu miliciju.\n"Pre zapošljavanja u komunalnoj miliciji oni će u policijskim centrima za obuku boraviti dva i po meseca, tako da ni na koji način ne postoji bojazan da će taj posao raditi neko ko može da ugrozi na bilo koji način društvenu ulogu ni te službe ali ni bezbednost građana Srbije", naveo je ministar.\nNa kritike o ovlašćenjima koja su data komunalnim milicajcima Ružić je rekao da je Beograd najbolji primer za to da nije bilo zloupotrebe ovlašćenja, navodeći da je u 2018. bilo 14.000 upozorenja, 123.000 postupanja, a da su sredstva prinude korišćena samo u 16 slučajeva i to osam puta fizička snaga, sedam puta lisice i jedanput palice.\nPoslanica SRS-a Vjerica Radeta kritikovala je predloženi zakon i istakla da je nedopustivo da upotrebu sile, odnosno prinude može da vrši bilo ko osim policije u mirnodopskom vremenu i vojske u ratnom vremenu.\nPoslanik Petar Jojić naveo je da je nemoguće primeniti ovaj zakon, te da bi u praksi to značilo da se formira paralelna policija.\n"Daju joj se i ona ovlašćenja koja ne mogu biti data komunalnoj policiji. I uz to samo što joj nismo dali duge cevi i automate", upozorio je Jojić.\nŠef poslaničke grupe SNS-a Aleksandar Martinović u odgovoru Jojići naveo je da u ovom zakonu nema dugih cevi za komunalnu miliciju.\n"Zakon je vrlo jasan koja sredstva prinude mogu da se koriste - fizička snaga, sredstva za vezivanje, raspršivač sa nadražujućim dejstvom i službena palica. Dakle, nema nikakvih dugih cevi", rekao je Martinović.\nDodao je i da neće postojati sukob nadležnosti između redovne policije i komunalne policije i objasnio da zakon o komunalnoj miliciji vrlo jasno propisuje šta radi komunalna milicija, kao što Zakon o policiji vrlo jasno propisuje šta radi policija koja je u sastavu MUP-a.\n(četvrtak, 04. jul 2019, 17:27) - Jovo [neregistrovani]\nI sta su sad komunalci,milicajci ili policajci?


Dvadest godina od NATO agresije: Bombardovanje greška drugih, a ne građana Srbije! – Balkanekspresrb.rs\nNa konferenciji “NATO agresija na SR Jugoslaviju: 20 godina posle”, premijerka Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je da je Srbija svesna grešaka koje je pravila u prošlosti, ali da je NATO bombardovanje 1999. godine bila greška drugih, a ne građana Srbije.\nBrnabić je dalje rekla da Srbija ne sme da zaboravi žrtve tog bombardovanja, porušene fabrike, mostove i devastiranu privredu, ali je ocenila da mora da pokuša da oprosti jer je, kako je rekla, to jedini put da ostvari svoje velike potencijale da se okrene budućnosti, partnerstvu i saradnji.\nBrnabićeva je još rekla da poslednjih 20 godina pokušavamo da dobijemo odgovor na pitanje kako je jedna mala zemlja postala tako veliki protivnik najmoćnijih sila, ali i koji su to razlozi za presedane da jedna suverena zemlja može biti napadnuta bez odluke Saveta bezbednosti UN:\n-Sukob u kome smo bili sve samo ne ravnopravni, završili smo sa srušenom zemljom. U Srbiji su te 1999. godine svi bili mete, bez obzira na pol, uzrast, nacionalnost, veru ili političke afinitete”, kazala je Brnabićeva.♦\nTagsAna Brnabić bombardovanje\nUhapšeni službenici MUP- a zbog korupcije!


Predstavljamo: Nissan Sentra - Lako do kola\nPredstavljamo: Nissan Sentra\nKada je sadašnja generacija Nissan Sentre debitovala 2012 godine, novinari nisu imali mnogo kritika.\nNissanov kompakt je pružao solidan prostor, nisku cenu i dizajn zasnovan na većem modelu Altima, a na ovogodišnjem salonu automobila u Los Anđelesu svetlost dana je ugledala i njegova osvežena verzija.\nMeđutim, za razliku od prošlosti, Sentra više ne deli dizajn sa Altimom već skupljom Maximom, što nam govori koliko su veći planovi japanskog proizvođača vozila. Sa dizajnerske strane, najveće promene se mogu primetiti u prednjem delu, gde Sentra sada pruža poznati gril u vidu slova "V", a takođe novi su i branici i felne.\nZadnji deo je dobio nešto izmenjena svetla, takođe po uzoru na Maximu, pa se na taj način dobio elegantniji dizajn. Velike promene je pretrpeo i enterijer. Materijali su dosta većeg kvaliteta, a izbor standardne i opcione opreme veći nego ikada pre.\nDizajn se nije promenio u većoj meri, a po prvi put u istoriji Sentra može da se dobije sa "touch-screen" monitorom od pet inča kao standardna oprema. Nissan je posvetio veliku pažnju i na prostor zadnjih sedišta, nešto što je bila velika kritika ovog automobila u prošlosti, a iako prostor i dalje ne može da parira automobilima kao što su Volkswagen Jetta i Hyundai Elantra, koji su lideri u klasi, ovaj put urađen posao je dosta zadovoljniji. Prethodnik je dobio kritike i na račun suspenzije, koja je sada modifikovana, ali nam se čini da je najveća mana svakako išla na 1.8L motor. On je u prošlosti razvijao samo 130 ks, što je bio ubedljivo najmanji broj u klasi, a iako su se očekivale promene, Nissan je odlučio da ih ipak ne uradi. Japanski proizvođač vozila kaže da Sentra pruža najmanje dimenzije u klasi, čime je najlakša, pa samim tim ne postoji potreba za moćnijim motorom.\nNjegova glavna karakteristika je ekonomičnost, koja iznosi osam litara na 100 kilometara u gradu, odnosno dve litre manje na autoputu.\nOsnovni S model se može dobiti i sa šest brzina manualnim menjačem dok ostatak ponude pruža automatski CVT menjač. 2017 Nissan Sentra se očekuje u prodaji na proleće sa početnom cenom od 17,600 dolara (oko 16,600 evra), a čak i za bogato opremljen model će koštati ispod 20,000 dolara (oko 18,900 evra), što Sentru i dalje čini jednim od najekonomičnijih automobila u klasi. A sada još ostaje jedino nada da će Nissan u ponudu da ubaci i sportski NISMO koncept od pre nekoliko godina ...


Magazinović: Činjenica je da Đukanović ostaje predsjednik Crne Gore\n31.08.2020 11:45 Autor: Fena\nČlan Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, poslanik SDP-a Saša Magazinović izjavio je danas u Sarajevu da je činjenica da Milo Đukanović ostaje predsjednik Crne Gore bez obzira ko formira vladu nakon jučerašnjih izbora.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje o crnogorskim izborima, Magazinović je dodao da je također činjenica da će u Parlamentu Crne Gore biti više crnogorski orijentisanih poslanika nego onih drugih, ko god bude činio vlast.\n„Svi događaji u regiji se prelijevaju iz države u državu jer smo previše mali da se to ne bi dešavalo“, naveo je Magazinović.\nČestitao je crnogorskom narodu na izlaznosti koja pokazuje odgovoran odnos prema državi i institucijama, kao i to da su demokratska država kadra napraviti fer izbore koje niko nije osporio.\nPROČITAJTE Napeto i u Crnoj Gori: Krivokapić traži smjenu Abazovića\nTagovi: Crna Gora Milo Đukanović Saša Magazinović\nPicula o dešavanjima u Crnoj Gori: Zabrinjava rast tenzija\nPlanirate u Crnu Goru ovog ljeta? Ovo su odlične vijesti\nDodik: Zadovoljstvo da su izbori u Crnoj Gori protekli mirno\nNa kućama u Beranima osvanuli nacionalistički grafiti. Vlast i političari osuđuju pokušaj zastrašivanja\nKako je u Srbiji za jedan dan broj zaraženih smanjen za 10.000? Sad mogu na more\nZanimljiva računica: Policija objavila koliko je kriminal koštao Crnu Goru


Projekcija filma „Motherload” pogodila majke na biciklu | NSBI\nDiskusiju koja je trajala gotovo sat i po vremena otvorila je projekcija filma „Motherload” o roditeljima koji na biciklima prevoze decu, u Kulturnoj stanici „Eđšeg”. Mame na biciklu Agneš Asodi i Ivana Šenk prisutnima su dale uvid u svakodnevne radosti i izazove koje idu uz biciklistički životni stil sa decom.\nPred oko 20 prisutnih, u petak je prikazan film „Motherload” čiji je sadržaj pripremila Liz Canning, biciklistkinja iz SAD koja se odlučila da decu umesto u automobilu prevozi na biciklu. Diskusija koja je usledila otkrila je novosadsku biciklističku svakodnevicu iz perspektive roditelja.\nUglavnom uživanje, ponekad stresno\nAgneš i Ivana, prema njihovim rečima, pripadaju različitim generacijama roditelja.\nAgneš čija su deca već odrasla, seća se početka promene životnog stila kao dela porodičnog ekonomskog plana - automobil je trošio previše. U početku prevoz deteta je na biciklu bio je izazovan, ali Agneš je ubrzo pronašla zadovoljstvo koje je dolazilo sa svakom završenom vožnjom. U ne tako lepe uspomene ušli su krađa bicikla i konflikti sa drugim učesnicima u saobraćaju. Prema sopstvenim rečima, kada su u pitanju konflikti, ne pristaje na povlačenje i izazov je reagovati balansirano kada se oseti ugroženost dece.\nIvana se u ovome ne razlikuje mnogo od Agneš - u reakcijama na konfliktne situacije se trudi da dobro poznaje svoja prava i obaveze i da joj to bude glavno uporište. Decu prevozi u prikolici. Priznala nam je da postoji velika razlika u kvalitetu prikolice - najjeftinije prikolice su neudobne i nemaju amortizere, pa ih ni deca ne vole. Nakon kupovine nove prikolice i dva tricikla sa kojima ih vuku, cela porodica je daleko zadovoljnija i deca više uživaju u vožnji. Sve se skladišti u dvorištu, jer se živi u kući, dok Agneš kaže da je skladištenje bicikala hroničan problem za sve roditelje.\nObe mame na biciklu su se saglasile da je potrebno raditi na edukaciji dece o učešću u saobraćaju, ali i da je potrebno menjati propise koji ograničavaju učešće dece u saobraćaju na biciklu od najranijeg uzrasta. Ivana je navela primer da je u toku života u Francuskoj primetila da se sa decom radi već od uzrasta od 3,5 godine i da je deci dozvoljena vožnja bicikla po trotoaru, dok kod nas to nije slučaj. U diskusiji sa učesnicima pokrenuto je i pitanje pešaka na biciklističkim stazama, uz konstataciju da ponekad treba razumeti i izazove sa kojima se ti ljudi susreću.\nProjekcija je održana u saradnji udruženja OFF Novi Sad, Novosadske biciklističke inicijative i Kulturne stanice Eđšeg.\nFoto: Jovana Berar


Retki su trenuci, za bilo kog muzičkog kritičara, kada se poklope događaj i muzički uspela realizacija. Ovako bih moga ukratko i nadasve vrlo apstraktno opišem koncert koji su Sting, jedna od najvećih svetskih pop zvezda i lautista-inovator Edin Karamazov, poreklom iz Bosne, održali u najpoznatijoj pariskoj koncertnoj dvorani, sali Plejel, u nedelju uveče. Kada kažem događaj, mislim na onaj poseban trenutak, na važan momenat u toku jedne muzičke (ili bilo koje druge) sezone, kada su svi elementi koji čine uspešno izvođenje – a oni ne pripadaju samo estetičkoj ravni, na skladan način zastupljeni i odrađeni.\nZa uspeh Stingovog nastupa u Parizu, sa repertoarom sastavljenim od pesama Džona Daulenda i njegovih savremenika, dakle u izvođenju muzike koju volimo da nazivamo “ranom”, bio je zaslužan i njegov produkcijski tim, i štimung u renoviranoj sali Plejel, i izuzetno raumevanje između dva muzičara, kao i postojanje jasnog, preglednog i efektnog scenarija koncerta. Ovaj efektni scenario koncerta nije nešto što se tako često viđa na koncertnim podijumima u svetu takozvane “klasične muzike”. Često se smatra da su muzičke veze i korespodencije, proučavanje opusa određenog kompozitora, lične predilekcije ili pak, potreba za pokazivanjem sopstevnog umeća, dovoljni razlog za postavljanje jednog dobrog koncertnog programa. Ne očekuje se da dela slede narativnu logiku koja je izvanmuzička, odnosno da se izveden kompozicije mogu staviti u vezu sa kontekstom vremena u kojima su nastala ili sa biografskim podacima o kompozitoru. Bolje je reći, ne samo da se ne očekuje, već bi se ovakav postupak smatrao naivnim i didaktičkim, što nisu kvaliteti koji krase “velika izvođenja” u domenu klasične muzike. Pa, ipak, izvođačka praksa poslednjih decenija baš u domenu rane muzike u mnogome je promenila ovakav “ekskluzivistički” stav prema koncertu – iako i tu je koncept, često, ukoliko niste poznavalac i ljubitelj rane muzike, teško na prvi pogled sagledati i doživeti.\nSting dolazi iz druge muzičke tradicije i kao jedna od najvećih zvezda pop muzike današnjice, nema pretenzije da se pretvara da je veliki poznavalac renesansne muzike. Ono što Sting investira u koncert jeste pre svega samu svoju pop personu, svoj singularni glas, ono što se na engleskom zove signature voice, i svoje neosporno muzičko umeće i muzikalnost. Sting je da podsetim u pripremi albuma Pesme iz lavirinta koji je zajedno sa Edinom Karamazovim ostvario za čuveno diskografsku kuću Dojče Gramofon, prošao kroz rigorozno proučavanje i učenje renesanse vokalne tehnike, kao i kroz obuku u sviranju laute.\nVratimo se samom koncertu. Na koji način su Sting i Edin Karamazov (čiji je ovo u stvari projekat) uspeli da modernizuju, približe, ako hoćete i glamurizuju, pesme engelske renesansne, zadržavajući pri tom dovoljno poštovanja i dobrog ukusa, kako se cela manifestacija ne bi pretovrila u kič teatralizaciju? Pomenula sam scenario koji je pratio inače vrlo preglednu strukturu samog kompakt disk izdanja: scenario koji se sastojao iz čitanja delova pisma koje je Daulend 1695. godine napisao Lordu Volsingamu, šefu kraljičinog kabineta i najmoćnijem čoveku u zemlji posle kraljice, upravnikom složene mreže špijuna i unutrašnje bezbednosti, kao odgovor na izostajanje njegove promocije na mesto kraljevskog kapelnika, kao i iz jezgrovitih opisa Daulendovog egzila iz Engleske, gde nije mogao da ostane iz religioznih, ali pre svega iz profesionalno-finansijskih razloga. Melanholija egzila, mesto muzičara u turbulentom dobu verskih sukoba i uspostavljanja novih odnosa moći, strah od podkazivanja, potreba za širenjem informacija, i istovremeno, stvaranje muzike, koja u svojoj melodijskoj jednostvanosti vezana za marginu renesansne produkcije, za Engelsku u kojoj se mešaju popularna melodičnosti i zahtevi učene muzike. To je ukratko naracija o Daulendu koju su Sting i Karamazov izuzetno uspešno prizvali u svest slušaocima.\nOve narativne ulomke, pratile su poznate melodije iz Daulendovog opusa kao što su uvodna numera Tecite moje suze (Flow my tears) ili završna U tami ostavite me da živim (In darkness let me dwell), iz poznatog ciklusa Lachrimae, između kojih su stavljene Daulendove svetovno-ljubavni madrigali i pesme uz lautu, kao i pesma Roberta Džonsona Da li ste videli beli ljiljan u cvatu (Have you seen the bright lily grow) na tekst Daulendovog savremenika, pisca Bena Džonsona. Instrumnetalni deo koncerta je bio oličen u lautističkom preludijumu, kao što je to često bila praksa i u renesansno doba. Edin Karamazov je izveo svoju transkripciju Bahove Tokate i fuge u de-molu, kao i sopstvenu Fantaziju na Daulendove motive, na samom početku večeri. U središnjem delu koncerta, Stingu se pridružio u londonski voklani ansambl Stile antiko koji ga je pratio u izvođenju Dulendovih madrigala. Ovo je bio efektan predah, sa vrlo umesnim aranžmanima polifonog renesansnog parta.\nPodarivši renesansnom Daulendu ruho savremenosti, odnosno pokazavši da je pesma, “song”, uvek i bila na neki način “pop kategorija”, Sting je pokazao da je za današnjeg slušaoca vrlo važno da se vežu za “prepoznatljivi glas”, za glas koji stoji u unutrašnjem uhu svakog slušaoca. Stoga je očekivanje od koncerta bilo veće nego kada se čuje glas koji se prvi put tada upoznaje. I stoga je uspeh ovog koncert još i značajniji. Jer to nije bio samo tour de force Stinga kao izvođača renesansnog repertoara, već i momenat u kome se brišu granice između muzičih svetova, muzičkih pravaca, i kome se uistinu, muzika ranijih epoha uvršćuje u savremeni repertoar bez zadrške. Ono što je takođe bilo izuzetno jesu i tri bisa – svaki na svoj način potvrđujući da je razmena između muzika moguća i potrebna, naročito danas u doba digitalnog zvuka. Sting je naime izveo dva svoja hita Hodajući po zlatnim poljima (Walking in the fields of gold) i Poruka u boci (Message in the bottle) uz pratnju laute, čime je karakteristični zvuk engleskog popa doveden u neposrednu vezu sa svojim istorijskim prethodnicima. Tu je bilo mesta i za možda manje efektni, čuveni bluz Pakleni psi na mom tragu (Hellhounds on my trail) danas poznatijeg Roberta Džonsona, delta bluz muzičara. U svakom od bisova, kao i prethodnim intepretacijama Daulenda Sting je podsetio publiku u sali zašto je jedna od najvećih pop zvezda – u pitanju je jedna izuzetna muzikalnost, uho za dobro postavljenju frazu, za značenje tekstualnog segmenta, povezani sa uzdražnim, ali vrlo sigurnim šoumenskim scenskim nastupom.\nKoncert Stinga i Edina Karamazova je bio izuzetan događaj u inače prilično uštogljenoj sezoni francuske prestnice, kao i jedan od najboljih koncerata, na kome sam, kao muzički kritičar, prisustvovala. Bilo je da ponovim još jednom dovoljno harizme, dovoljno muzičke spretnosti, dovoljno inteligentnog izbora, dovoljno osećaja, dovoljno umeća i dovoljno radosti muziciranja, kako bi se to veče upamtilo jednostavno kao poseban, singularan događaj.\nPosted by ksenija at 4:34 AM


Regioni - datum: 2018-08-30 PREDSJEDNIK OPŠTINE RAZGOVARAO S PREDSJEDNICIMA SVIH MJESNIH ZAJEDNICA Predočili probleme\nPredsjednik Opštine Dušan Raičević održao je sastanak sa predsjednicima 12 mjesnih zajednica sa teritorije opštine Bar, u cilju upoznavanja s problemima na tim područjima koje je u narednom periodu neophodno riješiti.\nRaičević je izrazio zadovoljstvo što je bio u mogućnosti da razgovara sa predstavnicima svih MZ, jer je to najbolja prilika da se upozna sa aktivnostima koje su realizovane, i koje je potrebno realizovati ubuduće, kako bi svi građani osjetili benefite kroz njihove realizacije.\n– Sastanak doživljavam kao odličnu priliku da kroz neposredan razgovor unaprijedimo saradnju između Opštine Bar i svih jedinica mjesnih organizacija. Želim da zajednički identifikujemo sve one probleme sa kojima se suočavate u vašem radu, ali i da sublimiramo probleme s kojima se suočavaju naši sugrađani, te da uložimo maksimalan napor da ih zajednički eleminišemo – kazao je Raičević.\nPredstavnici 12 mjesnih zajednica su detaljno upoznali predsjednika Opštine sa svim aktivnostima, kako u pogledu realizacije dosadašnjih investicija, tako i u dijelu koji se odnosi na buduća ulaganja.\nZajednički je konstatovano da je u prethodnom periodu realizovano nekoliko značajnih investicija, izgradnja hidrotehničkih instalacija, izgradnja novih saobraćajnica, uređenja trotoara u užem gradskom jezgru i drugih projekata od opšteg značaja. Takođe su identifikovani zajednički problemi, koji se, prije svega, odnose na neadekvatno odlaganje i deponovanje građevinskog i kabastog otpada.\nRaičević je istakao da će lokalna uprava sistemski rješavati sve one probleme koji su prezentovani na sastanku, uz konstataciju da će do kraja godine biti završeni radovi na asfaltiranju ulica u svim MZ.


NOVE MERE VLADE RS ZA UBLAŽAVANJE POSLEDICA KRIZE - WTS Serbia\nKako je prošle nedelje najavljeno, u toku je priprema novog paketa mera za podršku privredi u cilju ublažavanja posledica krize u zemlji i svetu izazvane pandemijom COVID-19. Novi paket mera će najverovatnije biti donet u formi Zaključka Vlade RS čija priprema je trenutno u toku, a usvajanje se očekuje krajem jula ili najkasnije početkom avgusta.\nPrema najavama, u novom paketu će se naći sledeće mere:\nIsplata 60% minimalne zarade u Repubilici Srbiji, odnosno oko 18.000 dinara, za 2 meseca. Isplata iz Budžeta bi trebalo da se izvrši do 10. avgusta za prvi mesec, odnosno 10. septembra za drugi\nOdlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade za jedan mesec (najverovatnije avgust) i to do 05. januara 2021. godine\nBitno je napomenuti da privredni subjekti neće morati da vrše bilo kakve dodatne prijave za novi paket pomoći, već će se svi privredni subjekti koji su koristili postojeće mere automatski kvalifikovati za korišćenje novih. Oni subjekti koji su u međuvremenu izgubili pravo na korišćenje mera (smanjenje broja zaposlenih za više od 10% ili drugi razlozi) takođe ne treba da preduzimaju bilo kakave radnje, samo jednostavno ne treba da povuku novac sa namenskog računa.\nNajavljeno je da će nove mere moći i da koriste subjekti koji su osnovani nakon 15. marta 2020. godine, kada je proglašeno vanredno stanje.\nRokovi za praćenje ispunjenosti uslova za dobijanje podsticaja (31. decembra za smanjenje broja zaposlenih i za isplatu dividendi) ostaju nepromenjeni.\nU zavisnosti da li su podsticaji korišćeni za mart, april i maj, ili april, jun i avgust, prijava za poreze i doprinose na zarade za jun (ko to još nije učinio) se podnosi regularno, ili sa datumom isplate 04. januar 2021. godine. Prijava za poreze i doprinose na zarade za jul se podnosi regularno.\nJoš uvek nije precizirano do kada će navedena sredstva moći da se iskoriste, ali je pretpostavka da će rok biti 15. oktobar 2020. godine.\nPored navedenih mera, postoje najave da bi Narodna Banka Srbije trebalo da donese odluku o novom moratorijumu na otplatu kredita i lizinga.


Izvor: RTS, 27.Feb.2021, 11:50\n"Nova saznanja će pokazati sa kim smo imali posla" Vučić je naveo da će kada budu obelodanjena nova saznanja do kojih su došli državni organi u borbi protiv organizovanog kriminala pokazati "sa kim smo imali posla", ali da će to pokazati i sposobnost, hrabrost i odgovornost države.\n"Pokušavaju da me psihološki destabilizuju"Vučić je naveo da se Srbija nikada neće odreći svog državnog i nacionalnog identiteta i da danas sve "službe" vide da od Srbije više nije lako otimati, kao što je to bilo ranije.\n"Postoje teški pritisci oko Kosova i Metohije" Vučić je naveo da ne postoji nikakav non-pejper sa zahtevom oko Kosova i Metohije, ali ono što postoji i što očekuje su "teški pritisci" i objedinjavanje snaga Vašingtona i Brisela.\n"Udžbenike iz srpskog jezika, istorije i geografije pisaće država"Vučić je najavio da će početkom nedelje podneti inicijativu da samo država može da pravi udžbenike srpskog jezika, istorije i geografije.\n"Izbori će biti sledeće godine, u skladu sa zakonom"Vučić je naveo da će izbori biti održani na vreme, to jest sledeće godine, u skladu sa zakonom.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je sednica Saveta za nacionalnu bezbednost odložena zbog veštačenja dokaza o kriminalnoj grupi Veljka Belivuka, kako se ne bi ugrozio dokazni postupak, i najavio njeno održavanje najkasnije u četvrtak. "Imamo formalno-pravne probleme, čekamo dodatno...


Info027 - Radionice o važnim datumima srpske istorije\nPredavanje o razvoju apotekarstva u Toplici\nDve nagrade u Leskovcu\n"Srbija u ritmu Evrope", ali nema Prokuplja. Zašto?\nVerifikovani odbornički mandati\nRadionice o važnim datumima srpske istorije\nponedeljak, sep 26 2016\nSa ciljem da učenicima osnovnih i srednjih škola približi svoj rad, ali i pomogne u savladavanju školskog gradiva, Narodni muzej Toplice već osmu godinu zaredom organizuje brojne aktivnosti, koje realizuje kroz različite radionice.\nOve radionice, kroz koje deca uče o ustanovi od nacionalnog značaja Narodnom muzeju Toplice, ali i važnim istorijskim datumima iz srpske, ali i naše lokalne istorije, ove godine će početi u okviru manifestacije „Dani evropske baštine“ koji se održavaju od 28. do 30. septembra.\n-Za učenike nižih razreda osnovnih škola pripremili smo program kroz koji će saznati više o narodnoj tradiciji i srpskim običajima, ali će se upoznati i sa starim zanatima, rekla je muzejski vodič Marijana Ostojić i dodala da se radionice prave u skladu sa školskim progrmom i da prate njegov tok.\nI mlađi, ali i stariji osnovci, u zavisnosti od toga šta uče u školama, kroz ove radionice se upoznaju sa važnim istorijskim ličnostima iz našeg kraja, ali i sa događajima koji su obelelžili srpsku i svetsku istoriju.\n-Ovakve radionice su se pokazale kao veoma uspešne, jer je deci zanimljivo i interesantno što neke od njih budu i na otvorenom. Još malo pa ćemo, zahvaljujući njima slaviti desetogodišnjicu saradnje naše kuće i škola na ovaj način, naglasila je Ostojić i podvukla da se deca kroz njih upoznaju sa arhitekturom grada iz različitog perioda, ali mnogo toga saznaju i o kulturno- istorijskim spomenicima, istakla je Ostojić.\nNajstariji prokupački učenici, srednjoškolci, druženje sa ovom ustanovom kulture, realizuju kroz videoprezentacije i aktivnosi koje su vezane za njihovo gradivo.\nViše iz ove kategorije « Tokom boravka u selu Tovrljane ekipa „Vojni lekar na selu“ pregledala je 22, a u Trnovom Lazu 11 meštana\tGosti iz Kočevja obišli Đavolju Varoš i Pločnik »


Ova informacija objavljena je u vrijeme kada su se hiljade pristalica opozicije okupile u Kijevu, na protestu u blizini vlade i skupštine zbog odbijanja Janukoviča da potpiše sporazum o saradnji sa EU.\nPristalice vladajuće ukrajinske Stranke regiona organizovale su skup podrške Janukoviču ispred zgrade parlamenta, prenio je Itar tas.\nU izvještaju se navodi da u akciji učestvuje oko 1.000 ljudi.\nPoslanik vladajuće partije Oleg Carev izjavio je da je “budućnost Ukrajine zasnovana na prijateljstvu sa Rusijom i EU” i da je zemlji potreban “unutrašnji dijalog zasnovan na različitim stavovima”. Srna\nTagovi: eukijevkinaoleg carevviktor janukovic


Radikalni šiitski sveštenik Moktada al-Sadr pozvao pristalice da se povuku iz uličnih borbi\nŠiitski sveštenik Moktada al-Sadr pozvao je danas svoje sledbenike u Iraku da se povuku iz uličnih borbi s vladinim snagama, dok je od vlade zatražio da prekine akcije protiv njegovih sledbenika i da ih oslobodi iz zatvora.\nIrački premijer Nuri al-Maliki pozdravio je danas odluku šiitskog sveštenika Moktada al-Sadra da povuče svoje borce s ulica, ocenjujući da je to "korak u pravom smeru". Al-Maliki je u saopštenju izrazio nadu da će taj poziv pomoći uspostavljanju reda nakon višednevnih sukoba s pristalicama Al-Sadra, antiamerički nastrojenog sveštenika.\nSaopštenje Al-Sadra u devet tačaka bilo je emitovano sa zvučnika na šiitskim džamijama. Prva tačka je poziv naoružnaim osobama da se povuku s ulica Basre i drugih gradova.\nOn je takodje zahtevao od iračke vlade da prestane "nasumične napade" i oslobodi pritvorene koji nisu optuženi, što su prema njegovim sledbenicima bila dva osnovna razloga za sukob s vladinim snagama.\nU Bagdadu i drugim gradovima, medjutim, i posle Al-Sadrovog poziva mogli su se čuti sporadični pucnji i eksplozije raketa. Najmanje sedam osoba je poginulo u dve eksplozije minobacačkih projektila u cetralnoj bagdadskoj četvrti, saopštila je policija.\nNakon prvih sukoba u Basri u utorak kada su se iračke snage bezbednosti sukobile s Mahdi policijom, koju čine pristalice Al-Sadra, borbe su se proširile i na druge gradove na jugu Iraka.\nPošto je Mahdi policija pružila snažan otpor, iračka vlada je uz podršku SAD preuzela novu taktiku bombardovanja uporišta ekstremista, rekao je vladin zvaničnik. On je rekao da je vlada odlučila da dovede znatna pojačanja, ali i da je pozvala lokalne plemenske vodje da pomognu u obezbedjivanju oblasti na jugu Iraka. U sukobima je od utorka poginulo više od 100 ekstremista, vojnika i civila.


"Poker" Zaglebja nije uplašio nikoga u Humskoj - Sportske.net\n"Poker" Zaglebja nije uplašio nikoga u Humskoj\nKrilni fudbaler Partizana Nemanja Mihajlović ispratio je ubedljiv trijumf Zaglebja nad Koronom ali ga ubedljiva pobeda ekipe iz Lubina nije uplašila.\nKokeza ne deli "večite" - Stigla pomoć PartizanuZa vikend je sudio u derbiju Ukrajine, u četvrtak će i PartizanuProblem za Partizan: Bez velikog pojačanja u Poljskoj, pod znakom pitanja i napadač!Potvrđeno - Partizan precrtao ''licemernog'' defanzivca!Partizanovi manekeni - Stigla odela za put u Poljsku\nČetvrtu takmičarsku utakmicu u novoj sezoni fudbaleri Zaglebja dobili su rezultatom 4:0, a trijumf u prvom kolu poljske Ekstraklase stigao je baš pred revanš sa Partizanom u drugom kolu Lige Evrope.\nJučerašnja ubedljiva pobeda Zaglebja nad Koronom nije uplašila krilnog fudbalera Partizana Nemanju Mihajlovića koji ostaje pri tvrdnji da crno-beli imaju kvalitetniji tim.\n"Nemamo čega da se plašimo, to sam tvrdio posle prve utakmice, to kažem i posle njihove pobede u ligi. Znamo da su jedna ekipa kad gostuju, a drugačija kada igraju pred svojom publikom, ali isto tako vrlo dobro znamo da je kvalitet na našoj strani" rekao je Mihajlović za "Novosti".\nPrvi susret drugog kola kvalifikacija za Ligu Evrope između Partizana i Zaglebja završen je remijem bez golova što Nemanja Mihajlović smatra pozitivnom okolnošću kada već nije izborena pobeda.\n"I pored toga što nismo pobedili bar minimalno, mislim da taj rezultat ide nama u prilog. Ostaja velika žal za propuštenim šansama, ali bitno je da nismo primili gol. Ukoliko ga damo na njihovom terenu, a ja sam uveren da hoćemo, siguran sam da oni neće moći dva puta da zatresu mrežu Šaranova" ističe Mihajlović.\nPartizan je u svojoj bogatoj evropskoj istoriji samo dva puta kretao na revanš u gostima sa rezultatom 0:0 i oba puta ispadao od Dinamo Drezdena i Nacionala iz Bukurešta.\nRevanš susret drugog kola kvalifikacija za Ligu Evrope između Zaglebja i Partizana na programu je u četvrtak od 19 časova i 45 minuta.


Politika Autor:Nova12. nov. 202010:32 > 11:24\n„Zajedno sa Vladom Srbije krenuli smo u potragu za vakcinama, da na najbrži način nabavimo najbezbednije vakcine i da prekinemo katastrofalni uticaj korone na život ljudi u Srbiji, ali i na ekonomiju. Preko Kovaks sistema obezbedili 1.800.000 doza izgleda da će biti Fajzer biotek vakcine, ali pregovaramo i sa kineskim i ruskim partnerima, jer su nam potrebne mnogo veće količine. Planiramo da do kraja januara obezbedimo vakcine za kompletni zdravstveni sektor, vojsku i policiju“, rekao je Vučić.\nVučić: Beskrajno sam zahvalan našim herojima\nGojković blatio mrtvog zubara, Vučić ga odlikovao\n„Daćemo sve od sebe da obezbedimo što je moguće više vakcina i da završimo borbu protiv kovida kao jedna od najuspešnijih zemalja u Evropi. Semafor je taj koji pokazuje rezultate rada ljudi i još jednom želim da čestitam članovima kriznog štaba, našim lekarima, medicinskim sestrama i građanima koji su se disciplinovano ponašali i u prevenciji i u lečenju. Već krajem decembra imaćemo prve vakcine u zemlji“, rekao je Vučić.\nO Kosovu i zamrznutom konfliktu\nGovoreći o tek završenom sastanku sa ambasadorima EU i Kvinte Vučić je rekao:\n„Situacija što se tiče KiM za nas je trenutno mnogo bolja nego ranije, zbog unutrašnjih prilika na Kosovu, zato što nije moguće očekivati do decembra veći pritisak na Srbiju od strane velikih sila, ali za mene je važno da kažem da sukob u Nagorno Karabahu pokazao kako jedan zamrznut konflikt kada ga neko odmrzne može da preraste u jednu katastrofu. Neću da govorim o mogućim posledicama i na šta me sve to podseća i ko sve nije naučio lekciju. Ne treba da ostavljamo zamrznuti konflikt našoj deci“, naglasio je Vučić.\n„Videlo se da svet osim saopštenjima je malo bio zainteresovan da reaguje. Drugačija je podela karata u svetu, a videlo se da šta god da se desi morate na sopstvene snage da se oslonite“, rekao je Vučić.\nKad je reč o „mini Šengenu“, Vučić je rekao da ukoliko se bilo ko od naših državljana nađe u nekoj od zemalja „mini Šengena“ i ima problema sa korona virusom, njegovo lečenje će biti pokriveno, i obrnuto.\n„Radimo na izdavanju jedinstvenih radnih dozvola, a moramo dalje da radimo na uprošćavanju carinskih procedura. Ovo je naročito bitno zbog izvoza robe na tržište Evropske unije. Ovo su neke od tema koje sam danas pokrenuo na razgovoru sa ambasadorima zemalja Kvinte. Stvaranje takozvanih zelenih koridira je jako bitno za našu zemlju. Lideri Nemačke i Francuske razumeju našu poruku i koliko je to značaj za nas“, rekao je Vučić i dodao da očekuje da se priključi Priština u narednim danima.\n„Američki ambasador mi je danas rekao da su SAD u potpunosti iz nas, bez obzira na konačan ishod predsedničkih izbora“, istakao je Vučić.\nVučić je obavestio javnost i da je u toku pandemije potpisano 20 ugovora sa investitorima koji se obavezuju na ulaganje od 1,7 milijardi evra.\n„Kod nas dolaze intenzivno kapitalne investicije. Mi danas imamo mali problem zapošljavanja ljudi, samo u manjim sredinama. Trenutno je tražnja iz Evropske unije smanjenja, jer se Evropa ponovo zaključava. Prvi smo u Evropi po stopi rasta. Projekcije MMF-a i Svetske banke kažu da će Srbija u naredne tri godine biti prva u Evropi. Zadovoljni smo zato što nam je važno da mi moramo da čuvamo svoju ekonomiju. Prihvatićemo sve mere stručnog štaba, ali moramo da čuvamo svoju ekonomiju. Kreće jedna fantastična trka za većim rastom“, naglasio je Vučić\nOd početka sam pristalica policijskog časa\nPovodom današnjeg sastanka Kriznog štaba i eventualnom uvođenju novih mera, Vučić je rekao:\n„Saslušaćemo šta kažu naši stručnjaci. Od početka sam bio pristalica policijskog časa, jer se to pokazalo kao veoma efikasno sredstvo kojim već za 14 dana imate dobre rezultate u borbi protiv epidemije korona virusa. Nisam pristalica ovih polurešenja gde se nešto ograničava u određenom periodu jer tako samo šteti ekonomiji, a rezutata nema“,rekao je Vučić.\nOdgovarajući na pitanja novinara osvrnuo se i na kriterijume za dodelu priznanja istaknutim pojedincima u borbi protiv korone.\n„Ja sam ponosan na to što sam mogao da se zahvalim jednom delu ljudi koji je zaslužio odlikovanja, jedan deo će dobiti odlikovanja i na Sretenje. Nijedan od ovih lekara nema veze sa partijom. Darija nije dobila odlikovanje koje je zaslužila, zato što trenutno obavlja druge funkcije, da bi se izbegla politička konotacija. Pokušao sam donekle da ispravim grešku kada smo zaboravili na aplauz našim lekarima i zdravstvenom osoblju koji se i dalje svakoga dana bore za naše ljude. Zato sam srećan što sam mogao da pokažem u ime Republike Srbije i naših građana zahvalnost za sve što su učinili za sve naše ljude“, rekao je Vučić.\nTražio sam da manjine uđu u državni aparat\nPredsednik Srbije rekao je i da je zatražio od Vlade Srbije da obezbedi veći broj pripadnika nacionalnih manjina, Bošnjaka i Albanaca, uđe u državnu administraciju, na republičkom i pokrajinskom nivou.\n„Smatram da to ne treba da budu samo tradicionalni partneri iz partije Ištvana Pastora. Mislim da je važno da uđu i pripadnici drugih manjina, da Romi dobiju svoje zasluženo mesto, Hrvati, Bošnjaci, koji su veliki, da posebnu pažnju na to obratimo“, rekao je on.\n„To je veoma važna poruka i u okvirima je našeg evrospkog puta, jačanja vladavine prava. Ohrabrio bih vladu da snažno ili snažnije ide ka tom putu“, naglasio je on.


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 386 slučajeva COVID-19, novi slučajevi registrirani u svim kantonima/županijama - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 386 slučajeva COVID-19, novi slučajevi registrirani u svim kantonima/županijama\nObjavljeno: 15.10.2020 ; Ažurirano: 15.10.2020\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.635 uzoraka, od kojih je 386 pozitivnih na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 177.205 uzoraka, a COVID-19 potvrđen je kod 20.974 osobe. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH oporavilo se 16.813 pacijenata, a u protekla 24 sata evidentiran je oporavak 222 pacijenta. Trenutno su aktivna 3.542 slučaja/pozitivna na COVID-19.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 10 smrtnih ishoda. S današnjim danom, ukupan broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 619, i to 412 muškaraca i 207 žena.\nSukladno tome i zbog povećanja broja zaraženih u Kantonu Sarajevo posljednjih dana, Krizni štab Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo donio je nove naredbe sa restriktivnijim mjerama koje se odnose na obavezno nošenje maski na otvorenom, kao i smanjenje dozvoljenog broja osoba u zatvorenom i na otvorenom u Kantonu Sarajevo. Više o naredbama Kriznog štaba MZ Kantona Sarajevo kao i kompletne naredbe koje se primjenjuju od 15.10., možete naći NA OVOM LINKU.


AutoProfil - Kada je vreme za centriranje trapa?\nKada je vreme za centriranje trapa?\nDa li se sećate kada ste poslednji put centrirali trap na vašem vozilu? Ovu korisnu operaciju mnogi zanemaruju, zato dajemo simptome koji ukazuju kada je vreme za proveru, kako se obavlja reglaža, kao i posledice zbog neispravnog trapa.\nNeretko se na putu smejemo starim automobilima koji voze pravo ali im, iako idemo ravno iza njih, možemo videti sva četiri točka. Tada uglavnom komentarišemo da im je vreme za centriranje trapa. Međutim, ovo je krajnji stadijum zanemarivanja vozila i izazivanja brojnih opasnih posledica po sebe i druge.\nReglažom, odnosno centriranjem trapa osiguravamo da točkovi uvek i pravilno budu u kontaktu sa podlogom. Ovo direktno utiče na držanje vozila na putu, upravljanje i na udobnost u vožnji.\nPomoću preciznih laserskih instrumenata i kamera uzimaju se mere na vozilu kako bi se kasnije uporedile sa fabričkim, pa ako ima odstupanja jasno je da je potrebno centrirati trap. Cene reglaže trapa zavise od dimenzija guma, a kreću se od 1.000 pa do 2.300 dinara.\nOno što je vozačima važno da znaju jeste optimalni period kada trap treba proveravati, a to je na svakih 15-20.000 pređenih kilometara ili posle bilo kakve intervencije na samom trapu, odnosno zamene bitnih delova oslanjanja, poput amortizera, krajeva spona, kugli i tome slično.\nNaravno, zavisno od eksploatacije vozila može se javiti još nekoliko simptoma koji ukazuju da je vreme za proveru trapa. Recimo, nije retkost da vozači pređu preko veće udarne rupe ili ivičnjaka, pa im se od siline udara rašteluje trap.\nDešava se i da se zbog udara iskrivi i sam upravljač. Mnogi od njih reše da zanemare ovaj problem, nastavljajući tako da voze. Ipak, usled udara geometrija trapa se može poremetiti, što može biti priličan problem ukoliko se na vreme ne reši.\nNažalost, većina vozača najčešće dolazi na proveru trapa u poodmakloj fazi kada automobil počne da „vuče“ u stranu ili kada ustanove da su se gume potrošile po unutrašnjoj strani gazeće površine, što između ostalog, ukazuje i na raštelovan trap. Dakle, rešenje je redovna provera trapa (na 15-20.000 km), ali i redovno podešavanje pritiska u pneumaticima (idealno na svakih 15 dana, ili makar jednom mesečno). Tako direktno sprečavamo prekomerno trošenje guma, što samo po sebi, i te kako utiče i na bezbednost, ali i na potrošnju goriva.\nPregled vozila podrazumeva proveru da li u trapu ima „lufta“. Ako ga nema, onda reglaža može nesmetano da se obavlja, a ukoliko postoji, to prvo mora da se sanira.\nNakon provere, sledi montiranje mernih glava na točkove. Ove sprave se pričvršćuju na felne i tada se putem posebnih kamera beleže podaci o položaju točkova.\nPreuzeti podaci sa vozila se unose u poseban kompjuterski program koji ih upoređuje sa fabrički zadatim parametrima (za svako vozilo posebno).\nUkoliko postoje odstupanja, pa kada vozite pravo upravljač stoji okrenut u jednu stranu, u tom slučaju obavlja se i postavljanje volana u pravilan položaj.\nTraži ponude za centriranje-reglažu trapa\nTraži ponude za kontrolu trapa


Dve godine od Briselskog sporazuma: Ko je dobio, a ko izgubio - Sputnjik Srbija\n13:46 05 Decembar 2020\nDve godine od Briselskog sporazuma: Ko je dobio, a ko izgubio\n© AFP 2020 / POOL / YVES LOGGHE\n07:00 19.04.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nMišljenja su podeljena. Za jedne je sporazum potpisan da bi se zaokružili interesi velikih sila i legitimizovao status tzv. Republike Kosova u sistemu međunarodnih odnosa. Za druge je Srbija ovim sporazumom otvorila sebi put ka Evropskoj uniji.\nIzgleda da je više pogodnosti od parafiranja sporazuma u Briselu imala Priština nego Beograd. Od 15 tačaka, koliko je sporazum sadržao, Srbija je ispunila sve, a Priština nije do sada uradila gotovo ništa, počevši od formiranja Zajednica srpskih opština, koja je trebalo da bude krov i zaštita za Srbe na Kosmetu.\nDa li je Srbija ovim sporazumom više izgubila nego što je dobila?\nPrištini se ne žuri da sporazum iz Brisela zaživi\nOcene sagovornika Sputnjika su različite. Dušan Proroković iz Centra za strateške alternative smatra da je Srbija ovim sporazumom na čistom gubitku. Nenad Đurđević, koordinator Foruma za etničke odnose, veruje da je sporazum Beogradu omogućio da od pukog posmatrača dođe u poziciju pregovarača o svemu što se na Kosovu događa.\nSrbija od posmatrača do igrača\n„Priznata je realnost na terenu, i Beograd je dobio punu pregovaračku poziciju. Dakle, nije više samo posmatrač, već nezaobilazan deo procesa na samom Kosovu. Drugim rečima, postao je realan faktor na Kosovu“, kaže Đurđević.\nOn smatra da je za Srbiju najveća dobit od ovog sporazuma što je njime otvorila sebi put ka Evropskoj uniji. S obzirom da još nijedno poglavlje u pregovorima Srbije sa EU nije otvoreno, Proroković misli upravo suprotno.\nNe bi nas primili u EU, čak ni da priznamo Kosovo (video)\n„Ta obećanja su šarena laža! Sporazum je potpisan da bi se zaokružili interesi velikih sila i legitimizovao status republike Kosova u sistemu međunarodnih odnosa“, navodi on.\nOba sagovornika Sputnjika, doduše, svako na svoj način saglasna su da Priština, za razliku od Beograda, nema potrebu da žuri u primeni Briselskog sporazuma.\nĐurđević ovo objašnjava logikom da je Priština manje motivisana od Beograda, jer joj ne ide na ruku zamisao Srbije o formiranju Zajednice srpskih opština.\n„Za Prištinu je kompleksna stvar sprovođenje dogovora oko Zajednice opština, jer postoje dva koncepta same zajednice. Prema Prištini, to je sistem koordinacije između opština, dok Beograd na to gleda kao na koncept povezivanja srpskih zajednice na Kosovu, koja bi kasnije bila povezana sa Beogradom“, objašnjava on.\nSa obzirom da je više puta sa Prištinom u Briselu razgovarano na ovu temu, ali da konačnog dogovora nema, za Prorokovića je ovo dokaz da je Briselski sporazum bio samo jedan korak u smeru pritiska na Srbiju da prizna Kosovo.\n„Sporazumom smo dobili legitimizaciju statusa takozvane Republike Kosovo. Doduše, međunarodnog priznanja Kosova nema u punom smislu te reči dok ne postane član Ujedinjenih nacija, ali Briselskim sporazumom Srbija im je pomogla da legitimizuju svoj status, jer su primljeni u mnoge međunarodne organizacije, što doprinosi podizanju samopouzdanja kod kosovskih Albanca, što im olakšava međunarodnu komunikaciju“, kaže Proroković.\nOn tvrdi da ovaj sporazum nije, kako to tvrde u Srbiji, politički, već pravni akt, podsećajući na posledice koje su nastale potpisivanjem sporazuma o pravosuđu.\n(Još jedan) Istorijski dan\nSporazum su 19. aprila 2013. godine u ime Republike Srbije potpisali predsednik tadašnje Vlade Ivica Dačić i tadašnji predsednik vlade samoproglašene republike Kosovo Hašim Tači. Sporazum nosi naziv „Sporazum o principima normalizacije odnosa Beograda i Prištine“, ali je ostao poznat i kao Briselski sporazum.\nZvaničnici Evropske unije ocenili su taj 19. april istorijskim datumom za odnose Srbije i Kosova, ceo Zapadni Balkan i celu Evropu.\nSporazumom je predviđeno osnivanje Zajednice srpskih opština, koja je trebalo da bude formirana posle lokalnih izbora održanih po kosovskim zakonima i na severu Kosova 3. novembar 2013. godine.\nPored toga, sporazumom je predviđeno ukidanje bezbednosnih struktura i pravosudnih institucija Republike Srbije na Kosovu i Metohiji, što je realizovano potisivanjem sporazuma o pravosuđu.\nRegionalnog komandanta policije za četiri opštine sa većinskim srpskim stanovništvom na severu Kosova trebalo bi da imenuju načelnici tih opština. Apelacioni sud u Prištini bi uspostavio komisiju u kojoj bi većinu činili srpske sudije i koja bi bila nadležna za sve većinski srpske opštine.\nNjujork tajms je tada pisao da bi sporazum trebalo da „prevaziđe etničke netrpeljivosti u bivšoj srpskoj pokrajini“, i da se radi o važnoj diplomatskoj pobedi Evropske unije u kojoj je Ketrin Ešton (bivša visoka predsenica EU) odigrala ključnu ulogu.\nS druge strane, ruski mediji ocenili su da je Srbija „de jure“ priznala nezavisnost Kosova. Glas Rusije je ocenio da je sporazum približio Kosovo nezavisnosti i sasvim uklonio prisustvo Srbije na Kosovu, čak i u opštinama sa većinskim srpskim stanovništvom, kao i da „Kosovu nedostaje samo mesto u UN, ali izgleda da je Beograd spreman da popusti i po tom pitanju“.\nUstavni sud i poltički akt\nOvaj sporazum našao se i pred Ustavnim sudom Republike Srbije. Bilo je više zahteva za ispitivanje ustavnosti Briselskog sporazuma, kao i niza uredbi koje je Vlada Republike Srbije, na čelu sa Aleksandrom Vučićem, donela na osnovu njega.\nUstavni sud Srbije je 26. februara 2014. godine ocenio neustavnom Uredbu o katastru za Kosovo, koja je nastala na osnovu Briselskog sporazuma. Sud je ovom odlukom dao Vladi Republike Srbije rok od šest meseci da Uredbu o katastru uredi onako kako nalaže Ustav Srbije.\nUstavni sud je u junu 2013. godine doneo odluku da zastane sa postupkom o oceni ustavnosti ove uredbe. Tom odlukom sud je dao mogućnost Vladi da usaglasi ovu uredbu sa Ustavom.\nVlada je, naime, imala mogućnost da ukloni uredbu iz pravnog poretka ili da je promeni tako da ona bude u saglasnosti sa Ustavom, zakonima i međunarodnim konvencijama. Budući da Vlada Srbije ništa od toga nije učinila, Ustavni sud je nastavio postupak ocene ustavnosti i doneo konačnu odluku na sednici od 26. februara.\nNa ovakvu odluku Ustavnog suda reagovao je ministar pravde Nikola Selaković, iznoseći stav Vlade da Briselski sporazum nije pravni već politički akt, te da Ustavni sud treba da se proglasi nenadležnim za ovo pitanje.\nS obzirom da je Beograd potpisao ovaj sporazum verujući da će to biti dovoljno da se brže nađe u Evropskoj uniji, a da se to ostvaruje brzinom puža, mnogi će reći da je Briselski sporazum kupio vreme kosovskim Albancima da izlobiraju mesto u UN. Za sada, ni taj cilj Albanaca nije ostvaren, ali su prvi koraci ka njemu već učinjeni.\nZSO, godišnjica, Briselski sporazum, EU, Aleksandar Vučić, Nenad Đurđević, Ketrin Ešton, Dušan Proroković, Hašim Tači, Ivica Dačić, Srbija, Kosovo i Metohija


Kremlj: Sporazum Rusije i SAD o strateškom naoružanju – uspeh razumnog čovečanstva - 31.01.2021, Sputnik Srbija\nDogovor Moskve i Vašingtona o produženju Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) može da se smatra uspehom celokupnog razumnog čovečanstva... 31.01.2021, Sputnik Srbija\n13:13 31.01.2021 (Osveženo: 14:18 31.01.2021)\n„Sporazum o strateškom ofanzivnom naoružanju može da se smatra uspehom celokupnog razumnog čovečanstva. To je tema koja je sve brinula“, rekao je on u intervjuu za televiziju „Rusija 1“.\nOn je dodao da je produženje Sporazuma uspeh i ruske diplomatije i ruskog predsednika.\n„I, naravno, to je uspeh naše diplomatije, predsednika Rusije Vladimira Putina lično, koji je argumentovano govorio o tome da je START 3 upravo taj izuzetno važan dokument, nažalost, sada jedini koji nam je ostao, a koji će nam omogućiti da držimo pod kontrolom strateški ofanzivni potencijal dveju zemalja“, rekao je Peskov.\nBajden pokazao političku volju\nOdgovarajući na pitanje kako je tako brzo usaglašeno pitanje sporazuma START 3, portparol ruskog predsednika je pre svega ukazao na „prisustvo političke volje“ američke strane.\n„Mi vidimo da je nova administracija predsednika Džoa Bajdena pokazala tu političku volju. Štaviše, oni su formulisali predlog o pet godina produženja“, naglasio je Peskov i dodao da je to veoma dobar predlog koji je ruska strana odmah podržala.\n28 Januar, 11:55\nPrvi razgovor Putina i Bajdena – poslovan i pragmatičan\nPeskov je prvi telefonski razgovor dvojice predsednika ocenio u celini kao poslovan i pragmatičan.\n„Iskrenost leži u činjenici da su strane precizno konstatovale prisustvo veoma dubokih nesuglasica, ali u isto vreme su se složile da to ne bi trebalo da podrazumeva odsustvo dijaloga i da, nasuprot, te nesuglasice zahtevaju prilično intenzivan dijalog dveju zemalja“, objasnio je portparol ruskog predsednika.\nIstovremeno, on je rekao da dogovor Moskve i Vašingtona o strateškom naoružanju neće nužno biti signal da će u odnosima dveju zemalja i dalje preovlađivati racionalni pristup.\nMeđutim, kaže da se može nadati racionalnom pristupu američke administracije o osetljivim pitanjima koja se tiču Rusije i SAD.\n„Tome se možemo nadati, naravno, uvek se i treba nadati boljem. Ali istovremeno je potrebno trezveno biti svestan da teško da je moguće očekivati neku transformaciju američkog stava o najosetljivijim pitanjima“, zaključio je on.\nPodsetimo, ranije su predsednici Rusije i Sjedinjenih Američkih Država, Vladimir Putin i Džo Bajden razgovarali telefonom nakon čega su naložili svojim saradnicima da hitno rade kako bi uspeli da produže Sporazum o strateškom naoružanju.\nPutin je istog dana predao Državnoj dumi odgovarajući nacrt zakona o ratifikaciji sporazuma. Dan kasnije Državna duma i Savet Federacije su ratifikovali produženje Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja.


Republika / Nećete verovati: Evo kako se završava Putinov radni dan\nponedeljak, 25. 3. 2019.| 11:17\n"Predsednik Rusije Vladimir Putin se priprema za javni nastup izučavajući materijale koje dobija od različitih službi, i upoznavajući se sa unutrašnjim i spoljnim stvarima zemlje", rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n- Radi sa informacijama koje dobija od različitih resora i (vrši) telefonske razgovore. Dolaze mu najbliži pomoćnici, poziva ministre, rukovodioce službi, telefonira, postavlja pitanja o situaciji - rekao je Peskov.\nVladimir Putin Rusija Svet Radno vreme Dmitrij Peskov Moskva\nPOGINUO SVETSKI PRVAK U TRCI GLISEROM: Pokušali da obore rekord od Monaka do Venecije\n- sreda, 18. 9. 2019. u 19:56 0\nSarajevska policija traga za ubicom S. B. iz Mostara osumnjičenim da je danas poslepodne ubio svoju nevenčanu suprugu I. F. u naselju...\n- sreda, 18. 9. 2019. u 19:01 0\nNepoznata osoba preti da će razneti most u Kijevu, gde se nalazi stanica metroa. On je otvorio vatru, saopštio je načelnik kijevske...\n- sreda, 18. 9. 2019. u 16:45 0\nKrivični sud Severne Makedonije produžio je danas pritvor bivšoj specijalnoj tužiteljki Katici Janevoj, osumnjičenoj u aferi "Reket",...\nTramp zadao VELIKI UDARAC Iranu!\n- sreda, 18. 9. 2019. u 15:36 0\n- sreda, 18. 9. 2019. u 15:00 0\nPredsednik Atlas Grupe, Duško Knežević, objavio je danas novi snimak razgovora sa generalnim sekretarom Vrhovnog državnog tužioca,...\nU centru Podgorice danas su uhapšeni čelnici opozicione Prave Crne Gore, Marko Milačić i...


Nesrećna devojka je iz Pančeva, a kako nam kažu očevici ona je pričala telefonom i nije videla vozača koji je nailazio.\nNi vozač cisterne nije zapazio nju, i nije ni osetio da je udario nekoga, tek nakon što je prešao preko nje shvatio je šta se dogodilo.\nKako su nam rekli očevici, vozač cisterne je iz kraja i mnogi ga poznaju, dok devojku nikada nisu videli u tom kraju.\nNa mestu nesreće i dalje su vidljivi tragovi krvi, čak i kosa nesrećne devojke.\nBorča Poginula devojka kamion udario devojku saobraćajna nesreća u Borči


Bivši kosovski premijer: Tači trguje sa Mogerini i Vučićem, neprihvatljiv razgovor o PROMENI GRANICA\nZa moju stranku potpuno je neprihvatljivo da se u Briselu otvori pitanje promene granica, kaže bivši kosovski premijer i lider Demokratskog saveza Kosova (DSK), najveće opozicione stranke na KiM. On je u isto vreme optužio i predsednika privremenih kosovskih institucija Hašima Tačija da je sklopio dogovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbednost Federikom Mogerini.\n- Tači je verovatno stupio u neki aranžman sa Mogerinijevom i sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem. Ali mislim da je to potpuno neodgovorno i potpuno neprihvatljivo za DSK. Uveren sam da, ako otvorimo pitanje granice, time otvaramo i pitanje statusa, pitanje državnosti Kosova, i onda se to pitanje ne može okončati - rekao je Mustafa, prenosi prištinska "Gazetablic".\nKako je rekao, Beograd će Prištinu dovesti do toga da se odrekne Deklaracije o nezavisnosti.\n- Mi ne možemo prisiliti Ameriku da opet bombarduje Srbiju jer nas je Srbija izdala tokom pregovora, što nas je dovela do toga da se odreknemo državnosti - rekao je Mustafa, i dodao da je apsurdno napraviti sporazum o promeni granica, znajući da će Federika Mogerini okončati svoj mandat u maju ove godine.\nKako je rekao, Priština bi trebalo da ima jake garancije za sporazum, ali da ni u kom slučaju ne sme da misli da menja ili koriguje granice.


Nova tranša pomoći radnicima iz zajedničkih obveznica EU\nTanjug 16. marta 2021. 12:44\nBRISEL, 16. marta ( Tanjug) – Evropska komisija je isplatila danas devet milijardi evra u petoj tranši finansijske pomoći za države članice u okviru instrumenta namenjenog za očuvanje radnih mesta tokom krize izazvane pandemojom kovid-19.\nU okviru današnjih transakcija Češka je primila milijardu evra, Španija 2,87 milijardi evra, Hrvatska 510 miliona evra, Italija 3,87 milijardi evra, Litvanija 302 miliona evra, Malta 123 evra miliona i Slovačka 330 miliona evra.\nU Briselu navode da će ovi zajmovi pomoći državama članicama da pokriju troškove koji su direktno povezani sa finansiranjem nacionalnih šema za skraćeno radno vreme i druge slične mere koje su uvele kao odgovor na pandemiju koronavirusa, uključujući i samozaposlene.\nDo danas je 16 država članica primilo ukupno 62,5 milijardi evra po instrumentu SURE u obliku zajmova.\nOčekuje se da će tokom 2021. godine, Komisija za potrebe ovog instrumenta prikupi više od 25 milijardi evra prodajom zajedničkih EU obveznica na međunaronm tržištu kapitala.\nDo danas je Komisija ponudila ukupnu finansijsku podršku od 90,6 milijardi evra za 19 država članica.


Centar za prava deteta - O nama\nCentar za prava deteta je udruženje građana osnovano 1997. godine čiji je osnovni cilj ostvarivanje prava deteta u Republici Srbiji u skladu sa Konvencijom o pravima deteta. Glavni pravac delovanja Centra usmeren je na kreiranje povoljnog društvenog i zakonodavnog okvira za puno ostvarivanje prava deteta u Srbiji kroz aktivnosti usmerene na uvođenje i primenu zakona, politike i prakse koji omogućavaju unapređenje dobrobiti deteta, zaštitu njihovih prava i njihovo puno učešće u društvu.\nOsnivanje Centra za prava deteta\nCentar za prava deteta je nastao kao ideja pojedinaca, predstavnika nevladinih organizacija Save the Children UK, Beogradskog centra za ljudska prava i Odbora za zaštitu dece Prijatelja dece Srbije. Predstavnici ovih organizacija - Kevin Byrne, Nevena Vučković Šahović i Mirjana Pešić - uz pomoć nezavisnog asistenta Jasmine Grdanički, šest meseci su radili na pripremi osnivanja Centra. Za tih šest meseci, napravljen je plan razvoja i organizacije rada, programskih aktivnosti, obezbeđivanja sredstava za rad kao i predlog osnivačkih akata, uključujući Statut organizacije.\nOsnivačka skupština održana je u Beogradu, 23. februara 1997. godine uz prisustvo članova osnivača: dr Nevena Vučković Šahović, Biljana Branković, prof. dr Marija Draškić, mr Jasmina Grdanički, prof. dr Marina Janjić-Komar, prof. dr Nada Korać, Svetlana Krivokapić, Tamara Lukšić-Orlandić, prof. dr Mirjana Obretković, Ljubomir Pejaković, prof. dr Mirjana Pešić, prof. dr Ružica Rosandić, Dragan Todorović.\nU svojoj devetnaestogodišnjoj istoriji, Centar je prolazio kroz različite faze, pa se tako u prvim godinama svog postojanja, u vreme velikih društvenih potresa, bavio i humanitarnim aktivnostima i delovanjem u vanrednim situacijama kroz programe podrške najugroženijim grupama dece (akcije obezbeđivanja materijalne pomoći deci u socijalnim i zdravstvenim institucijama i sprovođenje programa direktne hitne psihosocijalne pomoći deci-izbeglicama). Ipak, i pored brojnih projekata direktnog rada sa decom, glavni pravac delovanja je bio i ostao usmeren na kreiranje povoljnog društvenog i zakonodavnog okvira za puno ostvarivanje prava deteta u Srbiji kroz aktivnosti usmerene na uvođenje i primenu zakona, politike i prakse koji omogućavaju unapređenje dobrobiti deteta, zaštitu njihovih prava i njihovo puno učešće u društvu.\nU tom pravcu razvile su se brojne informativne, edukativne i istraživačke aktivnosti, postavljen je temelj monitoringu prava deteta u Srbiji, a Centar je dugi niz godina vrlo aktivni učesnik reforme zakonodavstva u oblasti prava detata, socijalne zaštite, obrazovanja i pravosudnog sistema.\nOpredeljenje organizacije da omogućuje aktivnu participaciju dece u rešavanju pitanja od značaja za njihova prava dovelo je do toga da je od samog osnivanja Centra obrazovana grupa dece i mladih.\nVizija Centra za prava deteta\nVizija Centra je da sva deca uživaju sva prava u punom kapacitetu i u tome imaju efikasnu podršku društva.\nKako bi ispunio svoju viziju, Centar stalno radi na unapređenju kvaliteta u svim oblastima delovanja. Centar nastoji da ga njegovi korisnici, partneri i javnost doživljavaju kao organizaciju vrednosno orijentisanih i kompetentnih profesionalaca posvećenih dobrobiti dece.\nCentar teži da u svakodnevnom delovanju postavi najviše standarde rada i rezultata, kako pred sebe, tako i za društvene aktere odgovorne za ostvarivanje prava deteta u Srbiji. Stoga Centar sebe i ubuduće vidi kao tim orijentisan ka stalnom razvoju i usavršavanju zaposlenih i saradnika organizacije.\nMisija Centra za prava deteta\nMisija Centra za prava deteta je unapređenje primene Konvencije o pravima deteta; unapređenje dobrobiti deteta, njegove zaštite i učešća u društvu; naučno i stručno istraživanje prava deteta, obrazovanje stručnjaka, roditelja i dece i razvijanje svesti o sadržini i zaštiti prava deteta, kao i ostvarivanje programa u posebnim oblastima zaštite prava deteta.\nSvoju misiju Centar primarno sprovodi u Republici Srbiji, istovremeno posebno promoviše prava deteta u regionu Balkana i povezuje se sa sličnim organizacijama i institucijama u Evropi i svetu.\nDosadašnji najvažniji rezultati Centra za prava deteta\nPraćenje i izveštavanje o stanju prava deteta u Republici Srbiji - Kako bismo sveobuhvatno i kontinuirano pratili stanje u svakoj pojedinoj oblasti, Centar radi na razvoju indikatora imajući u vidu bitne karakteristike svake posebne oblasti prava deteta. Na osnovu ovako razvijenih indikatora sprovodili smo istraživanja, saopštavali rezultate i sastavljali nezavisne celokupne izveštaje o stanju prava deteta u našoj zemlji. Rezultat ovog procesa su i pred Komitetom za prava deteta predstavljeni prvi Alternativni izveštaji uz Konvenciju o pravima deteta i Fakultativnih protokola, sačinjeni od strane Koalicije za monitoring prava deteta, formirane na inicijativu Centra 2007. godine. U procesu praćenja i izveštavanja o stanju prava deteta, Centar posebnu pažnju daje neposrednom uključivanju dece u ovim procesima. Rezultat toga je i izrada izveštaja dece i mladih i njihovo predstavljanje pred Komitetom za prava deteta.\nIstraživanja - Centar pridaje veliki značaj istraživanjima i trudi se da realizacija nijednog projekta ne započne bez ove bitne faze. Konkretne korake na ostvarivanju projekata planirali smo na osnovu kvalitativnih i kvantitativnih rezultata istraživanja, uključujući u kreiranje i realizaciju samog istraživanja, kad god je to bilo moguće, i samu decu. Svi rezultati do sada realizovanih istraživanja dostupni su široj i stručnoj javnosti putem sajta Centra, odnosno putem štampanih publikacija (rezultati 12 istraživanja su publikovani).\nKreiranje politike - U svom radu uvek smo se zalagali da Srbija treba da ima ozbiljan i dugoročan plan posebne politike u oblasti prava deteta. Poslednjih devetnaest godina, kao aktivni članovi posebnih ekspertskih timova državnih tela i nezavisnih institucija, bili smo u prilici da direktno učestvujemo u uobličavanju opštih prinicipa i pravaca reforme, pogotovo u pojedinim pravcima zakonodavnih reformi (sistem maloletničkog pravosuđa, sistem socijalne i zdravstvene zaštite, obrazovni sistem, omladina i sport...).\nUticaj na zakonske promene - Centar prati i analizira stanje u oblasti zakonodavstva i stalno predlaže uvođenje i izmenu odgovarajućih propisa. U ovoj aktivnosti se rukovodimo postojećim standardima međunarodnog prava i najboljim rešenjima u nacionalnim pravima pojedinih država. Krajem 2010. godine sačinili smo sveobuhvatnu "Analizu zakonodavstva Republike Srbije s aspekta prava deteta". Ova analiza urađena je s ciljem da posluži kao referentni dokument u donošenju novih ili izmeni i dopuni postojećih zakona i politika, i u tom smislu se kontinuirano dopunjava. Poslednjih godina predstavnici Centra su neposredno uključeni kao članovi radnih grupa u izradu pojedinih zakonskih rešenja relevantnih za ostvarivanje prava deteta.\nLobiranje - Od svog osnivanja Centar se bavi lobiranjem kao posebnom aktivnošću, ali ono nije samo sebi cilj i sastavni je deo svih drugih aktivnosti kojima se Centar bavi. U ovoj aktivnosti posebna ciljna grupa bili su nam politički činioci, službenici u državnim organima, profesionalci u službama i ustanovama i drugi. Glavni rezultati ovog procesa ogledaju se u donošenju ili početku izrade i izmene pojedinih zakonskih tekstova relevantnih za pitanje prava deteta, strateških dokumenata, protokola koji uređuju pojedine oblasti relevantne za ostvarivanje prava deteta, formiranje pojedinih Vladinih i parlamentarnih tela (Savet za prava deteta Vlade Republike Srbije, Odbor za prava deteta Narodne skupštine Republike Srbije).\nKampanje - Osim neposrednog rada usmerenog na donosioce političkih odluka, profesionalce u različitim oblastima i samu decu, obraćali smo se i široj javnosti kroz razne forme medijskog oglašavanja. U zavisnosti od konkretne teme ili problema, nekada su to samo saopštenja za javnost, intervjui za štampu, prilozi i gostovanja na televiziji i radiju kao sastavni deo opšte društvene reakcije na određenu situaciju. Isto tako, aktivno učestvujemo u zajedničkim kampanjama organizacija civilnog društva, obeležavajući npr. godišnjicu usvajanja nekog od međunarodnih dokumenata iz oblasti ljudskih prava, posebno godišnjicu usvajanja Konvencije o pravima deteta. Pored toga i sasvim ciljano, obeležavajući Svetski dan za prevenciju zlostavljanja, realizovali smo koordinisanu i široko rasprostranjenu kampanju. U saradnji sa grupom međunarodnih i nacionalnih organizacija civilnog društva pokrenuli smo kampanju za izričitu zabranu telesnog kažnjavanja dece pod sloganom: Uvek milom – nikad silom (za detinjstvo bez kazne, za život bez nasilja).\nRazvoj civilnog društva, saradnja i umrežavanje - Centar je u svom dosadašnjem radu, kroz realizaciju svojih programskih aktivnosti, kontinuirano podržavao i osnaživao organizacije civilnog društva koje se u celosti ili delom bave pitanjima ostvarivanja prava deteta, za monitoring i izveštavanje u ovoj oblasti. U tom smislu, najznačajniji rezultat Centra je formirana i operativna Koalicija za monitornig prava deteta. Centar je u toku svoga postojanja bio član više nacionalnih, regionalnih i međunarodnih mreža nevladinih organizacija. Tokom 2011. godine Centar je postao član i mreža Eurochild i Mreže organizacija za decu Srbije – MODS.\nRazvoj dečje participacije - Kao rezultat kontinuiranog praćenja uspešnosti i efekata realizovanih aktivnosti, participacija dece ima status principa u radu naše organizacije i ujedno predstavlja i jednu od osnovnih odlika našeg delovanja. Centar sve svoje aktivnosti realizuje u saradnji sa decom ili za decu. Kroz svoj rad Centar pruža podršku samostalnim i samoorganizovanim grupama dece i mladih. Tako, Centar pruža kontinuiranu podršku grupi dece i mladih Dečji informativno kulturni servis (DX), koji aktivno deluje u okviru programskih aktivnosti Centra od momenta njegovog osnivanja i Klubu za zdrave promene koji okuplja decu i mlade sa smetnjama u razvoju.\nObrazovanje za prava deteta - Od prvog dana rada, u Centru je postojala namera da se omogući širenje znanja u oblasti prava deteta putem kreiranja i sprovođenja edukativnih paketa u oblasti prava deteta. Centar je u svom dosadašnjem radu realizovao više od 1500 obuka (seminara za sadašnje i buduće profesionalce, treninga za trenere u oblasti prava deteta, odnosno seminara za decu i mlade).\nInformisanje u oblasti prava deteta - Formirana biblioteka Centra doprinosi kontinuiranom informisanju i obrazovanju studenata, stručnjaka i šire javnosti o pitanjima relevantnim za oblast prava deteta. Elektronsko izdanje biltena Centra koje se objavljuje kvartalno na srpskom jeziku i jednom godišnje na engleskom značajno doprinosi informisanju stručne javnosti o stanju prava deteta u Srbiji i aktivnostima Centra.\nInternet prezentacija na srpskom i engleskom jeziku nudi pregled programskih aktivnosti Centra, linkova sa drugim srodnim organizacijama, uvid u značajna nacionalna i međunarodna dokumenta i ujedno doprinosi unapređenju vidljivosti Centra u naučnoj i široj javnosti.\nCentar je od svog osnivanja do danas publikovao više od 100 naslova (izveštaja, istraživanja, priručnika, autorskih knjiga, dokumenata, informativnih brošura, biltena).\nCentar za prava deteta je u aprilu 2015. godine dobio sertifikat za sistem menadžmenta kvalitetom prema standardu SRPS ISO 9001:2008 za obim sertifikacije Promocija, unapređenje i zaštita prava deteta - Tokom procesa uvođenja Sistema menadžmenta kvalitetom ISO 9001:2008 Centar za prava deteta je kroz unapređenje svih procesa u organizaciji uredio organizaciju da funkcioniše u skladu sa ovim standardom. Na ovaj način Centar je dodatno osigurao svoju partnersku ulogu u saradnji sa različitim donatorima/ partnerima. Kontinuirano unapređenje Sistema menadžmenta kvalitetom je naše opredeljenje i obavezuje nas na neprekidno preispitivanje sopstvenog rada i stalno unapređenje realizacije naših aktivnosti i poboljšanje naših rezultata, jer je kvalitet naš cilj.\nSvoje aktivnosti Centar za prava deteta realizuje u saradnji i uz podršku organizacija/ institucija:\nNarativni i finansijski izveštaji o radu Centra za prava deteta\nIzveštaje o radu možete preuzeti u formatu:\nIzveštaj o radu Centra za prava deteta u 2016. godini\nIzveštaj o radu Centra za prava deteta u 2015. godini\nIzveštaj o radu Centra za prava deteta u 2014. godini\nIzveštaj o radu Centra za prava deteta u 2013. godini\nIzveštaj o aktivnostima Centra za prava deteta u 2012. godini\nIzveštaj o relizovanim aktivnostima Centra za prava deteta u 2011. godini\nIzveštaj o relizovanim aktivnostima Centra za prava deteta u 2010. godini\nIzveštaj o relizovanim aktivnostima Centra za prava deteta u 2008. i 2009. godini i planiranim aktivnostima za 2010. godinu\nFinansijske izveštaje možete preuzeti formatu:


Voda je sve manje, potrebno je bolje upravljanje | Energetski portal Srbije\n03.02. 2017 Intervju\nPripremajući se za razgovor sa dr Nebojšom Veljkovićem, zajednički smo napravili nekoliko eksperimenata i vrlo lako se uverili da je litar vode u Srbiji skuplji od litre benzina. Nastavak razgovora je svima dobro poznat, a to je činjenica da 70 odsto planete i ljudskog organizma čini voda. Ovaj resurs kojim je Srbija bogata ipak je ograničen i nema ga u izobilju. Mnoga geo-politička previranja u svetu poslednje 3 decenije dešavaju se upravo zbog suša i energenata. Reke i njihovi tokovi zapravo su izuzetno važni za život i privređivanje ljudi, pa tako čak 40 odsto ljudi na planeti živi u slivovima reka i jezera koji obuhvataju dve ili više zemalja. Čak 90 odsto ljudi živi u zemljama koje imaju rečne slivove. Upravljanje vodama otuda predstavlja složen splet aktivnosti i mera koje nisu samo tehničke, već predviđaju usklađivanje ponude i potražnje, upravljanje uslugama i namenom i kao najvažnije – upravljanje samim resursom. Dr Nebojša Veljković je načelnik Odeljenja za monitoring kvaliteta vode i sedimenta u Agenciji za zaštitu životne sredine Srbije i sa nama je podelio naučna zapažanja i saznanja iz oblasti upravljanja vodama u Srbiji.\nEP: Dostupni vodni resursi za ljudske potrebe nisu u izobilju. Kakvo je realno stanje i da li možemo očekivati nestašicu vode i u Srbiji?\nNebojša Veljković: Javnost kod nas i nažalost stručnjaci zaboravljaju da mi već danas živimo u katastrofičnom veku sa svim karakteristikama koje ste spomenuli. Kao da ne primećujemo da je u restoranima litar flaširane vode skuplji od litre benzina. Rat u Siriji je verovatno prvi konflikt u 21. veku koji bi mogao da se dovede u vezu sa klimatskim promenama i sušom, odnosno deficitom vode. Više od milion ljudi, izbeglica i migranata ušlo je u deo zapadne Evrope sa izvesnim budućim socio-ekonomskim i političkim posledicama po kontinent. U većini analiza i izveštaja, kod nas pogotovu, nisu bili naglašavani i ekološki faktori krize u Siriji. U godinama koje su prethodile pobuni i građanskom ratu region je pretrpeo duži period suša, a posle 2009. godine u oblasti južne Sirije poljoprivrednici zbog suše nisu bili u mogućnosti da uzgajaju i očuvaju useve i stočni fond i migrirali su iz ruralnih oblasti u urbane centre. Protesti su počeli u gradu Dara 2011. godine i proširili se pod uticajem islamskog ekstremizma kome se pridružio i strani politički faktor i nastala je katastrofa. Važno je razumeti da je ovde suša u pozadini problema i da je nepripremljenost na uticaje klimatskih promena ključno objašnjenje. Sirijska vlada je tokom višedecenijskog perioda zapostavila investiranje u vodoprivredu, a podbačaj prinosa u poljoprivrednoj proizvodnji tokom perioda suše je uslovio nedostatak osnovnih sredstava za život i pojačao postojeće društvene tenzije i političku nestabilnost. Pouka iz Sirijskog konflikta je jasna – kriza nestašice vode je uvek povezana sa drugim pripadajućim faktorima.\nSrbija se nalazi na evropskom kontinentu i generalno je na karti sveta u zoni van krize nestašice vode. Ipak, što se nas tiče, kao što su južni delovi Španije, Francuske i Italije već sada u hroničnoj nestašici, pojedini delovi Srbije dobijaju iste simptome te bolesti koja se zove „vodni stres“. Svedoci smo bili prekida u vodosnabdevanju u Užicu januara 2014. godine i tromesečne zabrane upotrebe vode u Požarevcu od oktobra 2015. do januara 2016. godine. U oba slučaja se radi o osetljivosti izvorišta na klimatske promene. U prvom slučaju razvoj toksičnih cijanobakterija u akumulaciji za vodosnabdevanje je bio posledica povoljnih toplijih uslova za njihov rast. Drugi slučaj je deficit prihranjivanja u izvorištu podzemnih voda koji je pogoršao kvalitet kao direktna posledica smanjenih proticaja u Velikoj Moravi. Ovo su pojedinačni slučajevi koji će se sigurno umnožavati ukoliko se budu ostvarile sve projekcije klimatskih promena, o čemu govore i hidrometeorološki podaci i klimatski matematički modeli za ovaj vek.\nEP: Imajući u vidu postojeće podatke, kakve su projekcije za naredni period što se tiče raspoloživosti količina voda u našoj zemlji?\nNebojša Veljković: Srbija raspolaže sa dovoljnom količinom vode i na evropskoj listi je u grupi zemalja „srednjeg izobilja“. Nepovoljnost našeg vodnog bogatstva je u činjenici da su najveće količine ovih voda, čak 92 odsto tranzitne vode, koje dotiču rekama sa teritorija drugih država ili čine međudržavnu granicu – Dunav, Sava, Drina, Lim, Tamiš, Tisa, Begej. Sliv Južne, Zapadne i Velike Morave koju administrativno zovemo centralna Srbija, skupi godišnje u vidu padavina vode koja otekne Velikom Moravom. Na profilu Ljubičevski most neposredno pre uliva u Dunav ima 22 puta manje vode od ove velike evropske reke, kojoj se „naše“ vode predaju i tako zajedno odlaze u Crno more. Da stvar bude gora, analiza pokazuje da je prosečni proticaj Velike Morave na profilu Ljubičevski most u periodu od 1981. do 2010. godine manji za 18 odsto u odnosu na period od 1951. do 1981. godine. Naših voda je manje i nas je manje, jer demografske projekcije pokazuju da će u Srbiji 2050. godine živeti isti broj stanovnika kao i 1950. godine. Veći broj stanovnika ne mora da znači odmah i veću potrošnju resursa, već je kritičnije povećanje potrošnje per capita i to je faktor koji je najveći pritisak na životnu sredinu. Dobar primer je navodnjavanje u Srbiji. Statistička istraživanja pokazuju da se u Srbiji navodnjava samo 17 odsto obradive površine, dok Mađarska i Slovenija navodnjavaju 50 odsto, a Grčka 82 odsto obradive površine u odnosu na ukupnu obradivu površinu opremljenu sistemima za navodnjavanje. Ovako nizak stepen iskorišćenja resursa naveo me je da uradim slobodnu projekciju potrebnih količina vode za navodnjavanje i prezentujem je na jednom stručnom skupu. Pošao sam od pretpostavke da ćemo u 2020. godini povećati navodnjavane površine na 50 odsto, a 2030. godine na 80 odsto kod onih površina koje su sada opremljene sistemima. Ovaj porast je potpuno u skladu sa strategijom razvoja poljoprivredne proizvodnje, ali ovaj pristup uzima u obzir i potrošnju vode. Povećanje sa sadašnjih 17 odsto navodnjavane površine na 80 odsto u 2030. godini povećaće zahvaćene količine vode za potrebe navodnjavanja u odnosu na sadašnje za jednu milijardu kubnih metara vode godišnje. Ovo je količina vode koja odgovara prosečnom višegodišnjem proticaju Južne Morave u maju mesecu. Drugim rečima, za povećanje poljoprivredne proizvodnje potrebna nam je još jedna Južna Morava. Ovo je dobar i jednostavan ilustrativni primer bilansa i projekcija potrebnih količina vode i otvara ključno pitanje na koje odgovor treba dati u strateškim dokumentima. Koju količinu vodnih resursa imamo na raspolaganju, za koju proizvodnju i potrošnju i koliko će toga biti zadovoljavajuće i do kog vremena?\nEP: Šta nam možete reći o kvalitetu vode u Srbiji, o sistemima za prečišćavanje i činjenici da su vodni tokovi bili čistiji tokom devedesetih kada je domaća industrija bila uništena? Vi ste autor metode Serbian Water Quality Index, pa nam predstavite podatke u poslednjih 15 godina.\nNebojša Veljković: U Agenciji za zaštitu životne sredine razvijen je indikator Serbian Water Quality Index za ocenu kvaliteta površinskih voda. Indikator je namenjen izveštavanju javnosti, stručnjaka i donosioca političkih odluka i usvojen je u odgovarajućem podzakonskom aktu. Serbian Water Quality Index je kompozitni indikator koga čine devet fizičko-hemijskih i jedan mikrobiološki pokazatalj kvaliteta čijim agregiranjem kvalitet vode dobija indeksnu vrednost u rasponu od 0 do 100. Kvalitet vode se u zavisnosti od pripadajućih indeksnih bodova razvrstava u pet kategorija: odličan, veoma dobar, dobar, loš i veoma loš. U našim izveštajima koji se redovno godišnje dostavljaju Vladi Srbije su detaljno predstavljeni rezultati analiza za velike slivove i reke i sadrže pregled kvaliteta od 1998. godine. Najbolji kvalitet ima sliv Save sa Drinom i pritokama koje su skoro 90 odsto u kategoriji odličan, veoma dobar i dobar. Najslabiji kvalitet imaju vode Vojvodine koje obuhvataju vodotokove i kanale DTD i na ovom slivnom području je čak 44 odsto uzoraka u kategoriji loš i veoma loš. Reka Dunav, zahvaljujući ogromnom prijemnom kapacitetu i moći samoprečišćavanja, pokazuje solidan kvalitet – samo je 4 odsto uzoraka u kategoriji loš i nijedan u kategoriji veoma loš.\nMetoda Serbian Water Quality Index pogodna je za različita komparativna istraživanja i modeliranja i u tom smislu sam uradio jedno istraživanje koje je nastavak moje disertacije i predstavlja pionirski rad iz oblasti tzv. razdvajanja ekonomskog rasta od uticaja na životnu sredinu. Iz tog obimnog rada bih izdvojio samo deo koji se odnosi na vaše pitanje. Analiza kvaliteta naših vodotokova kao prijemnika komunalnih i industrijskih otpadnih voda za period od 1981. do 2010. godine pokazuje jasno izražena tri ciklusa. Prvi ciklus, osamdesete godine sa trendom pogoršanja kvaliteta prema devedesetim; drugi ciklus, izražen trend porasta kvaliteta do 2000. godine i treći ciklus, posle 2000. godine blago opadanje kvaliteta. Ova tri ciklusa su potpuno u skladu sa ciklusima industrijskog razvoja Srbije. Rast fizičkog obima industrijske proizvodne prati pogoršanje kvaliteta vodoprijemnika i obrnuto. Ova analiza može se dopuniti sa uporednim prikazom industrijskog razvoja obuhvaćenosti stanovništva kanalizacionim sistemima sa prečišćavanjem otpadnih voda. Ovaj uporedni prikaz je dat za Srbiju i Finsku, gde je predstavljen industrijski rast za poslednjih pola veka. Sadašnji nivo obuhvaćenosti stanovništva kanalizacionim sistemima od 60 odsto i samo 10 odsto sa sistemima za prečišćavanje datira još iz „zlatnih“ osamdesetih godina prošlog veka i indikativno je u ovoj komparativnoj analizi da u tom pogledu nismo bili bolji od Finske i kad smo imali viši obim industrijske proizvodnje.\nSlika: Uporedni prikaz industrijskog razvoja i stepena opremljenosti stanovništva kanalizacionim sistemima sa prečišćavanjem otpadnih voda Finske i Srbije\nIz kojih sredstava će Srbija sada finansirati izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda? Prema našem podzakonskom aktu iz 2016. godine koji je uvažio zahtev Okvirne direktive o vodi Evropske unije, u obavezi smo da do kraja 2040. godine izgradimo sva postrojenja za prečišćavanje komunalnih otpadnih voda za naselja sa opterećenjem većim od 2.000 ekvivalentnih stanovnika. Danas u Srbiji postoji 26 komunalnih postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, a potrebno je oko 200 za naselja od 2.000 do 5.000 ekvivalentnih stanovnika i oko 100 za naselja od 5.000 do 10.000 ekvivalentnih stanovnika. Ukupan broj za sve veličine naselja je oko 400 postrojenja. Dakle, 300 postrojenja je potrebno izgraditi do 2040. godine u naseljima do 10.000 stanovnika, a to su najsiromašniji opštinski centri. Mogu li se ove potrebne kapitalne investicije pokriti iz naknada korisnika u tim naseljima? Sada sigurno ne, jer javna komunalna preduzeća pružaju usluge ispod ekonomske cene, a to znači da prave gubitke. Dva su načina za finansiranje izgradnje i funkcionisanja komunalnih postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Prvi je izgradnja korišćenjem komercijanih kredita na teret lokalne samouprave uz garancije države, gde se u krajnjem trošak prevaljuje poreskim obveznicima; drugi je kod samog funkcionisanja izgrađenih sistema gde se povećanje naknade za troškove prečišćavanja ugrađuju u višu cenu usluge, što je direktni trošak potrošača ili se preko subvencije lokalne samouprave indirektno prevaljuju poreskim obveznicima, odnosno korisnicima. Postoji i treći način, koji se sada primenjuje kod nekih od postojećih 26 komunalnih postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, a to je da se cene komunalnih usluga ne povećavaju tako što postrojenje jednostavno ne radi. Uslovi pregovaračkog procesa za pridruživanje EU u okviru poglavlja 27 koje se odnosi na životnu sredinu su tu veoma jasni. Bugarska i Rumunija već plaćaju visoke penale za neizvršavanje obaveza.\nEP: Statistika govori da se oko 30 odsto vode gubi u vodovodnim sistemima. Šta možemo uraditi u Srbiji u ovoj oblasti kako bi se povećala efikasnost poslovanja vodovodnih preduzeća?\nNebojša Veljković: Indikator „gubici vode“ o kome Vi govorite odražava reakciju društva jer vrednuje efikasnost upravljanja sistemima za vodosnabdevanje i uključuje tehničke uslove koji utiču na stanje cevovoda, cenu vode i svest potrošača o značaju vode kao resursa. Karakteristika sadašnjeg javnog snabdevanja vodom za piće su visoki gubici, kako ste vi naveli oko 30 odsto i imaju trend porasta. Na ovaj način se „izgubi“ oko 230 miliona kubnih metara vode godišnje, što odgovara ekvivalentu od 45MW instalisane snage hidroelektrane koja isporuči električnu energiju da bi se ta količina vode zahvatila i isporučila. Smanjenjem gubitaka vode u vodovodnim sistemima Srbije samo za trećinu, na godišnjem nivou uštedela bi se električna energija koju proizvede zajedno HE „Ovčar Banja“ i HE „Međuvršje“, odnosno 13MW instalisane snage ovih hidroelektrana. Jedan drugi indikator efikasnosti resursa javnih vodovodnih sistema u Srbiji daje posebnu komparativnu sliku. Prema prethodnim desetogodišnjim statističkim podacima gubici vode rastu, a istovremeno isporučene količine vode za piće iz javnih vodovoda opadaju. Kada se podaci o zahvaćenim količinama vode za javno vodosnabdevanje stave u odnos sa brojem zaposlenih, dobija se indikator koji pokazuje da jedan zaposleni u nemačkom vodovodu godišnje proizvede tri puta više vode od kolege u srpskom vodovodu. To je mera efikasnosti poslovanja. Dovoljno je jasno da se povećanje efekasnosti javnih komunalnih preduzeća u oblasti vodovoda i kanalizacije može ostvariti samo poboljšanjem nivoa usluga, obnovom i razvojem infrastrukture, što nije moguće bez razvoja lokalne privrede i zemlje kao celine.\nSliv Južne Zapadne i Velike Morave


Srpski preduzetnici u poseti šest nemačkih kompanija - Plastik Gogić\nUncategorizedSrpski preduzetnici u poseti šest nemačkih kompanija\n22 фебруара, 20210\nProCredit banka organizovala je tradicionalno studijsko putovanje u Nemačku, na kome su se predstavnici najuspešnijih srpskih malih i srednjih preduzeća upoznali sa pozitivnom praksom u nemačkim kompanijama.\nNa studijskom putovanju koje je ProCredit banka organizovala za privrednike, posećeno je šest nemačkih firmi u kojima su se najuspešniji srpski preduzetnici susreli sa dobro poznatom nemačkim strategijom organizovanja poslovanja u praksi. Prilikom obilaska fabričkih postrojenja i prezentacionih centara u poznatim kompanijama “MAN Truck&Bus”, “Kӓrcher”, “Kleiberit”, “SEW-Eurodrive”, “Hewlett Packard” i “Herbertz Dairy Food”, srpskim privrednicima su prikazana moderna tehnološka rešenja i značaj kvaliteta rada i proizvoda kao instrumenata konkurentnosti u Evropskoj unji.\nTokom posete akademije Industrijsko-trgovinske komore u Minhenu, našim predstavnicima je predstavljena saradnja komore sa malim i srednjim preduzećima u Nemačkoj. Tom prilikom je poseban akcenat stavljen na primere daljeg obrazovanja kadrova malih i srednjih preduzeća u Bavarskoj.\nObilazak sajma RENEXPO u Augsburgu, na kome je Srbija ove godine bila zemlja partner, bio je dodatna prilika da preduzetnici saznaju o novim dostignućima na polju korišćenja obnovljivih izvora energije, po čemu je Nemačka dobro poznata.\n– U svakom poslu su uspešni oni koji prihvataju već dokazano dobra rešenja, a pozitivni primeri i iskustva iz Nemačke nam svakako mogu koristiti za unapređenje sopstvenog poslovanja. Naša kompanija preko 50% svojih prihoda ostvaruje kroz izvoz. Dalje širenje na nova tržišta, kao i ojačavanje pozicije na postojećim je naš strateški cilj i istovremeno veliki izazov. Ovo studijsko putovanje je u tom smislu pomoglo da ostvarimo nove poslovne kontakte, razmenimo mišljenja sa svojim nemačkim kolegama i bolje razumemo različite procese unutar preduzeća i u okruženju, a koji doprinose da ceo privredni sistem funkcioniše na efikasan način – istakao je Žarko Bogovac, komercijalni direktor firme MNG Plastik-Gogić iz Inđije.\nPotpisan ugovor o poslovno–tehničkoj saradnji sa Fudbalskim Savezom Beograda\nFK "Mačva" Šabac


U Japanu je ovog četvrtka započeto tradicionalno nošenje olimpijske baklje, godinu dana nakon odlaganja velikog takmičenja zbog pandemije korona virusa, a zvaničnici se nadaju da će ovaj događaj biti „zrak svetla" za čitav svet.\nGledaoci nisu mogli da prate na licu mesta ceremoniju polaska baklje na put zbog bojazni od virusa korona.\nŠef organizacionog odbora Igara u Tokiju Seiko Hašimoto rekla je da je ovaj plamen „zrak svetla na kraju mraka", preneo je AFP.\n- Ovaj mali plamen nikada nije izgubio nadu i čekao je ovaj dan poput pupoljka trešnje koji treba da procveta - rekla je ona na ceremoniji u sportskom kompleksu u Fukušimi.\nBaklju je prva nosila Azusa Ivašimizu, član japanske fudbalske reprezentacije koja je osvojila Svetski kup 2011. godine, a pratile su je bivše saigračice.\nOna je predala baklju učeniku srednje škole u Fukušimi Asatu Ovadi, koji je nosio zvanični beli komplet za trčanje sa crvenom dijagonalnom prugom.\n(UŽIVO) MAĐARSKA - PORTUGAL Pritisak krcatih tribina! Meč tek počeo, a Ronaldo već POBESNEO!


16-12-2019 13:52 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nSirijske arapske vazdušne snage (SuAAF) nastavile su tokom dana bombardovanje položaja džihadista u provinciji Idlib.\nSirijski avioni nastavili sa bombardovanjem neprijateljskih uporišta (Foto: Jutjub)\nSirijski ratni avioni i helikopteri bombardovali su uporišta džihadista u gradovima Alteh i Mar Šoren u južnom delu Idliba.\nTakođe, bombardovana su i utvrđena terorista oko Kabanija u severnom delu Latakije.\nJedan vojni izvor je za lokalne medije naveo da su sirijske vazdušne snage ispunile cilj, a da će bombardovanje biti nastavljeno dok se ne uništi neprijatelj.\nSirijska vojska je posle nekoliko dana pauze zbog loših vremenskih uslova nastavila sa bombardovanjem neprijateljskih uporišta. DŽihadisti su pauzu u bombardovanju iskoristili da ojačaju svoje položaje.\nVojni izvor je dodao da ovaj novi talas vazdušnih napada dolazi usred tvrdnji nekoliko provladinih aktivista da se Sirijska arapska vojska (SAA) priprema za pokretanje velike vojne vojne operacije u Idlibu.\nPročitajte OVDE kako je intervju predsednika Sirije šokirao svet.\nSTIGLA IH PRAVDA! Sirijske snage objavile nikad viđeni snimak: Ovako džihadisti čekaju na suđenje u svojim ćelijama! (VIDEO)\nAMERIKO, NE PLAŠIMO TE SE! Odlučeno je: „Kupujemo S-400 bez obzira na posledice“!\nPRAVO U METU: Haftarove snage preciznim udarom uništile neprijateljski logor (VIDEO)


Izvanredni rezultati članova AK „Sloboda – Tehnograd“ u Bakuu\nDva državna rekorda i ispunjena norma za EP\nDrugog dana takmičenja u Bakuu na Evropskim olimpijskim igrama u okviru kojih se održava i Evropsko Timsko atletsko prvenstvo – III liga svoj nastup imali su atletičari AK „Sloboda-Tehnograd“ Mahir Kurtalić, Rusmir Malkočević i Anes Hodžić.\nPrvi je nastupio Mahir Kurtalić koji je osvojio III mjesto u trci na 110 m prepone istrčavsi svoj lični rekord u vremenu od 14, 43 s, što je samo 7 stotinki slabije od norme za nastup na Evropskom prvenstvu za mladđe seniore.\nNakon postavljenog državnog juniorskog rekorda u trci na 400 m prepone i ostvarene norme za nastup na Evropskom juniorskom prvenstvu, Rusmir Malkočević je u štafeti 4x400 m u sastavu sa Semirom Avdićem, Borislavom Dragoljevićem i Amelom Tukom osvojila II mjesto i postavila novi seniorski rekord Bosne i Hercegovine sa rezultatom 3:10, 50 s.\nNas treći reprezentativac Anes Hodžić nastupio je troskoku gdje je osvojio 11 mjesto sa daljinom od 13, 51 m, što je njegov lični rekord.\nNakon oba dana takmičenja atletska reprezentacija BIH je zauzela VI mjesto sa osvojenih 336 bodova, ostvareno je 10 plasmana među troje najbolje plasiranih, postavljen je jedan seniorski i jedan juniorski rekord, ostvarene dvije norme za nastup na Evropskom juniorskom i Evropskom mlađeseniorskom prvenstvu Evrope.\nO samom nastupu članova AK „Sloboda-Tehnograd“ selektorica ženske atletske reprezentacije BIH Kada Delić-Selimović i šef stručnog štaba Kluba Vinko Galušić, koji je bio i trener atletske reprezentacije BIH su istakli:\n„Ponosni smo što smo bili dio ovakvih dobrih rezultata, pogotovo naših reprezentativaca Mahira Kurtalića, Rusmira Malkočevića, Anesa Hodzića, Rahime Zukić i Melike Kasumović, gdje su od ukupno 10 ostvarenih plasmana među prvo troje najbolje plasiranih naši takmičari osvojili tri plasmana i to Rusmir Malkočević u trci na 4x400 m koji je osvojio II mjesto, Mahir Kurtalić u trci na 110 m prepone osvojivši III mjesto i Rahima Zukić koja je u trci na 3000 m stipl osvojila III mjesto.\nAtletska reprezentacija BIH se danas vraća u BiH.


Socijaldemokrati Bugarske i Finske podržali Bećirovića – dijalogin.tv\nSocijaldemokrati Bugarske i Finske podržali Bećirovića\nKandidat za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine Denis Bećirović nastavlja dobijati podršku političkih stranaka, nevladinih organizacija i pojedinaca, kako iz BiH, tako i iz inostranstva, saopšteno je iz SDP-a BiH.\nPored mnogobrojnih sestrinskih stranaka, podršku su uputili i iz Socijalističke partije Bugarske i Socijaldemokratske partije Finske.\n„Vi imate šansu da dokažete ljudima u Bosni i Hercegovini da će put podjela samo dodatno produbiti probleme i da se umjesto toga trebaju odlučiti za jedinstvo, solidarnost i demokratiju. Mi smo uvjereni u vašu pobjedu i u to da će ljudi u Bosni i Hercegovini iskazati povjerenje Vama i Vašoj partiji i idealima koji će donijeti obećavajuću budućnost za njih i za državu Bosnu i Hercegovinu“, između ostaloga, navodi se u pismu podrške iz Bugarske.\nAntton Ronnholm u ime SDP-a Finske je Bećiroviću poželio svaki mogući uspjeh na izborima, a u korist naroda Bosne i Hercegovine.\n„Vaš uspjeh će Vas dovesti u poziciju da izgradite bolju budućnost za Vašu zemlju. U ovom trenutku potrebno nam je još više socijalne Evrope i stabilnosti. Pod Vašim rukovodstvom Bosna i Hercegovina će biti snažan partner svih nas u Evropi u razvijanju prosperiteta i ravnopravnosti“, navodi se u pismu podrške.\nPodsjećamo, Denis Bećirović je jedini kandidat za Predsjedništvo Bosne i Hercegovine koji je dobio otvorenu i masovnu podršku političkih stranaka i organizacija iz inostranstva. Pored toga, podrška političkih stranaka, nevladinih organizacija i pojedinaca u zemlji se također nastavlja.


Šef Delegacije Evropske unije u poseti Agenciji za borbu protiv korupcije – Agencija za sprečavanje korupcije\nO kvartalnom izveštavanju na osnovu nove Strategije i Akcionog plana\nDirektor Agencije za borbu protiv korupcije Tatjana Babić i zamenik direktora Vladan Joksimović primili su ambasadora Majkla Devenporta, šefa Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji 10. marta 2014. godine. Ovo je prva poseta Majkla Devenporta Agenciji. Teme razgovora bile su saradnja Agencije sa Delegacijom EU i učešće u pregovaračkom procesu za pristupanje EU u okviru poglavlja 23.\nŠef delegacije EU Majkl Devenport ukazao je na to da Agencija kao nezavisan državni organ ima značajnu ulogu u borbi protiv korupcije, kao i u samom pregovaračkom procesu za članstvo Srbije u EU. Ambasador Devenport se interesovao i za aktivnosti Agencije u tekućem izbornom i postizbornom procesu, imajući u vidu njenu ulogu u kontroli finansiranja stranaka i zakonitom korišćenju javnih resursa.\nDirektor Agencije Tatjana Babić upoznala je šefa Delegacije EU sa nadležnostima i rezultatima rada Agencije u prošloj godini, kao i planiranim aktivnostima u narednom periodu. Takođe, ona je istakla značaj što skorijih izmena i dopuna Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije i Zakona o kontroli finansiranja političkih aktivnosti, kao i neophodnost daljeg jačanja kapaciteta Agencije.


Poziv kompanijama: Besplatna obuka zaposlenih za energetske skaute | Nova Ekonomija\nPoziv kompanijama: Besplatna obuka zaposlenih za energetske skaute\nFoto: freeimageslive.co.uk - gratuit\nNemačko-srpska privredna komora (AHK Srbija) objavila je poziv kompanijama da prijave zainteresovane zaposlene za besplatnu obuku za energetske skaute, navodi se u saopštenju.\nObuke će pomoći kompanijama da postanu energetski efikasnije i da smanje emisiju CO2, kao i da dugoročno smanje troškove.\nDRUGA NAJVEĆA HIDROELEKTRANA NA SVETU POČINJE SA RADOM\nObuka podrazumeva sticanje praktičnog znanja i veština na temu energije - od proizvodnje i njenog značaja za zaštitu životne sredine do njene efikasne upotrebe u preduzećima.\nRok za prijave je 20. septembar 2021. godine.\nProjekat "Young Energy Europe 2.0" podrazumeva obuku učesnika u oblastima energetske efikasnosti i optimizacije resursa, kako teorijski tako i kroz praktičnu realizaciju projekata iz ovih oblasti u svojim kompanijama i organizacijama.\nPrva petodnevna obuka je zakazana za period između 25. oktobra i 05. novembra 2021. godine, bez ograničenja broja učesnika iz pojedinačnih kompanija. Obuku realizuju docenti na srpskom jeziku, a starosna granica polaznika takođe nije limitirana.\nNajbolje ocenjeni energetski skauti imaće priliku da predstave svoj projekat na posebnom događaju u Berlinu.


Federer se na turniru u Holandiji vratio na prvo mesto, za šta mu je bio potreban plasman u polufinale, ali je Švajcarac napravio dva koraka više. Postao je najstariji teniser koji se našao na vrhu ATP liste, no nije želeo na tome da se zaustavi, već je u velikom stilu došao do još jedne titule.\nTako je osvojio 97. trofej u karijeri, te je pokazao da je igrač koji se trenutno nalazi u najboljoj formi. Osetio je to Grigor Dimitrov, pošto nije uspeo da parira raspoloženom Švajcarcu.\nFederer je do slavlja u finalu došao na suveren način, napravivši po dva brejka u oba seta, dok Dimitrov nije imao nikakav odgovor. Nakon oduzetih servisa iskusni 36-godišnji teniser je mirno privodio setove kraju i zasluženo je podigao trofej u Roterdamu.


"Severna Makedonija do kraja godine punopravna članica NATO" • RTK\n"Severna Makedonija do kraja godine punopravna članica NATO"\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg izrazio je nadu da će ratifikacija pristupnog protokola za Severnu Makedoniji biti završena do decembra i da će postati punopravna članica na Samitu u Londonu.\nKako je javila agencija MIA, Stoltenberg je tu poruku uputio dan pre početka dvodnevnog ministarskog sastanka za odbranu u Briselu, na kojem učestvuje i ministarka dbrane Severne Makedonije Radmila Šekerinska.\nStoltenberg je podsetio da su svi NATO saveznici u februaru potpisali protokol i da ratifikacija (u parlamentima zemalja članica) ide veoma brzo, kao i da je u slučaju Crne Gore bila potrebna jedna godina za taj proces.\n"Ne zavisi od mene koliko će brzo ratifikovati, ali bi bilo jako dobro ako mogu da završe do decembra kada će se u Londonu sastati lideri. Ako ne bude tada, očekujem da se desi jako brzo nakon toga", rekao je generalni sekretar NATO odgovarajući na novinarsko pitanje.\nStoltenberg je istakao da Severna Makedonija ispunjava sve standarde za članstvo u NATO i ponovo pohvalio premijere Grčke i Severne Makedonije, Aleksisa Ciprasa i Zorana Zaeva za hrabrost u rešavanju spora oko imena.\nČlanstvo Severne Makedonije u NATO, prema njegovim rečima, predstavlja signal da politika "otvorenih vrata" uspešno funkcioniše.\n"Proširenje NATO je velika uspešna priča koja pomaže u širenju prosperiteta, stabilnosti i demokratije u Evropi", rekao je Stoltenberg.\nNa sastanku NATO u Briselu, sutra i prekosutra, ministi odbrana će razgovarati o budžetskim pitanjima i cilju od dva odsto procenta BDP za Alijansu koji zemlje članice treba da dostignu do 2024. godine.\n"Na dnevnom redu će biti i spor sa Rusijom oko nuklearne povelje koju Moskva krši, a razgovaraće se i o izazovima i mogućnostima razvijanja svemirskog programa na nivou Alijanse", rekao je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg.\nOsmani u Beloj kući\nGI SDP: Očekujemo da se pronađu ubice Ivanovića\n"Odnosi Crne Gore i Kosova prijateljski"\nHaradinaj potvrdio da neće biti poslanik u Skupštini


Danas i sutra tretiranje komaraca u Kikindi\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 13.Jun.2019, 12:40\nPrema informacijama iz kikindskog Sekretarijata za zaštitu životne sredine, tretmani suzbijanja komaraca na teritoriji grada i svih naseljenih mesta biće sprovedeni u četvrtak i petak, 13. i 14. juna.\nDanas od 12 časova biće izvršen larvicidni tretman sa zemlje, na kanalima i barama, preparatima Larvastop i Vektobak, koji nisu toksični za pčele. I u svim naseljenim mestima danas će u terminu od 18 do 21 sat biti izvršeno tretiranje odraslih formi komaraca sa zemlje.\nPreparat koji će biti korišten je Aqua K-Othrine 20EW (aktivna materija deltametrin), koji je toksičan za pčele.\nU petak, 14. juna , od 6 časova, biće izvršen tretman suzbijanja odraslih formi komaraca u centru Kikinde, preparatom...\nRTS: Zaplenjene strogo zaštićene životinje\n09:22: Paroh kotorski Momčilo Krivokapić: Masovan odziv peticiji zaust...\n09:21: Organizovana proslava 50. rođendana ženke orangutana Nene...\n09:20: Zvezda bez osmorice u Austriji\n09:20: Otkriveno zašto je Jelena Marjanović zvala muža "Zlatan Mekin"...\n09:19: MAJAKA I DETE SKOČILI KROZ PROZOR SA ČETVRTOG SPRATA! Požar u ...\n09:19: Uhapšen Italijan koji se devet godina predstavljao kao Džordž ...\n09:18: "Dojče banka" fomira MEGA LOŠU banku "tešku 50 milijardi evra\n09:17: Osnivač Huaveja: "Nismo očekivali ovako ekstremne mere Vašingt...\n09:17: Zvezda za 20. titulu, Partizan za majstoricu\n09:16: Nedeljni horoskop: Vage preuveličavaju, Blizanci se provlače kr...\n09:15: "Nezavisne" donose plan ovogodišnjih ulaganja u saobraćajnice u...\n09:15: Na ATP listi ništa novo - Novak suvereno vlada svetskim tenisom,...\n09:14: Uspešno ugašen požar na bivšoj Stambenoj zadruzi Progres u Ap...\n09:14: Beograd i Priština uskoro dobijaju smernice Zapada za KiM