Žensko pitanje u Srbiji u XIX i XX veku - Ženske studije\nNeda Božinović: Žensko pitanje u Srbiji u XIX i XX veku, ’94 i Žene u crnom, Beograd 1996.\nKada se uporede burna društvena kretanja na istorijskoj sceni Srbije, usponi i padovi ženskih organizacija, pokreta i ličnosti u njihovom sklopu sa referalnom literaturom koja je autorki poslužila kao početna osnova za prikupljanje dokumentacije i pisanje studije na temu razvoja ženskog pokreta u Srbiji, onda se odmah uočava ogromna diskrepancija na štetu istorijske, teorijske i literarne obrade "ženskog pitanja" i njegovog razvoja u dva veka moderne istorije Srbije.\nOtuda prvi utisak koji čitalac stiče čitajući monografiju Nede Božinović jeste da se zapravo radi o pionirskom poduhatu koji sažima dva veka borbi žena za ravnopravnost na ovim prostorima. Slobodno se može reći da je to prva istorijska studija o "ženskom pitanju" ili bolje reći o ženskom pokretu u Srbiji i to studija koju je napisala žena. Uvažavajući primedbe prikazivača, pa i drugih, treba odati priznanje autorki za hrabrost da pristupi tako zamašnom poslu za koji nisu ostojali ni elementarni prethodni uslovi u vidu prikupljene i obrađene dokumentacije, bibliografskih izvora itd., te za strpljenje koje je zahtevao ovaj jedinstven poduhvat. Pritom ova priznanja imaju poseban značaj ako se ima u vidu da autorka nije profesionalni istoričar te da je ovom poslu pristupila profesionalno ali i sa dubokom ličnom motivacijom učesnice ženskog pokreta od svojih studentskih dana pre II svetskog rata pa do sumorne današnjice kada izgleda da žene ponovo moraju da biju bitke za koje se donedavno smatralo da su zauvek dobijene. Međutim, ovaj susret učesnice istorijskog zbivanja i pisca, objektivnog istoriografa tog zbivanja, kao i u mnogim drugim slučajevima doveo je do nekih metodoloških teškoća i dilema koje su se mogle izbeći da se autorka više oslanjala na svoj ženski "instinkt", a manje se držala nekih prevaziđenih metodoloških normi. Za sada toliko. Ali pre toga želimo da se vratimo dvema činjenicama koje ovu monografiju čine kamenom međašem u istoriografiji o ženskom oslobođenju u Srbiji: činjenici da je to prva studija koja obuhvata dvovekovnu istoriju ovih kretanja, i drugo, da je to pionirsko delo nastalo iz duha i inspiracije jedne žene.\nSa ovim dvema osobenostima srpska istoriografija o ženskom pokretu i borbi za ravnopravnost sledi već utabane staze i ponavlja već poznate i opisane momente iz burnih zbivanja oko ženske borbe za ravnopravnost iz razvijenih evropskih zemalja. To su opšta saznanja koja ova monografija samo rekapitulira dodajući poznatim mestima samo specifične okvire i konkretne ličnosti. Naime, opšte saznanje nam govori da na početku te istorije pratimo samo neme, ćutljive, bezglasne, nepokretne, bezoblične i neindividualizovane figure žena koje stoje izvan istorije, poput moćnih karijatida koje podupiru i štite svete tajne antičkih hramova, ali ostaju samo spoljašnji nemi posmatrači, izgnani iz svetog čina kojim se stiče moć... Zatim se iz te ćutljive i nepokretne gomile počinju da izdvajaju pojedinačna lica, najpre usamljena, pa onda u razgovetnijim grupama, pa onda glasovi i pokreti, bujica novih lica, ideja, dela i reči iz kojih se polagano poput strpljivog tkaljinog rada stvara i oblikuje jedna nova istorija, jedan novi i nepoznati poredak života u kome žene ne zauzimaju samo sporedna mesta, već počinju da ispunjavaju istoriju sopstvenim delima i mislima. Ovo "nastanjivanje" žena u istoriji nije moguće bez istorije pisane njihovom rukom. I upravo monografija Nede Božinović započinje jednu važnu etapu za buduću društvenu spoznaju o ženama i spoznaju samih žena o sebi i za sebe.\nŠta sadrži ova istorija, čime se bavi i kako se bavi onim što nastoji da prouči i interpretira? Monografija počinje sa upoznavanjem feminističkog pokreta u Evropi XIX veka koji čini generalni kontekst za odvijanje sličnih kretanja u tek oslobođenoj Srbiji. Otuda je logično što se autorka najpre osvrće na Vojvodinu i istoriju ženskog pokreta u ovoj severnoj pokrajini Srbije u kojoj su evropske prilike omogućile da se najpre počne misliti i ozbiljno raditi na oslobođenju "ženskinja". Iz Vojvodine će još čitav niz decenija strujati ideje, organizacije (poput Ujedinjene omladine srpske) i ličnosti koje će u Srbiju unositi inicijative i pokretati organizovanje žena. Potom će se pratiti nastanak prvih ustanova za obrazovanje žena u Vojvodini, potom njihovo širenje u Srbiji, raspravljaće se o nastanku prvih ženskih društava građanske orijentacije koja, pre svega, nastaju u duhu građanskog prosvetiteljstva i filantropije, do njihovog uključivanja u rad međunarodnih ženskih organizacija, što se završava Prvim svetskim ratom i brojnim učešćem žena iz Srbije i srpskih krajeva u njemu. Pored ovog organizacionog dela pažnja je posvećena i nekim značajnim aspektima napretka položaja žene u Srbiji XIX veka kao što su promene u strukturi zanimanja žena, obrazovanosti i posebno političkoj aktivnosti žena koja je uglavnom vezana za delovanje prvih socijalistkinja u Srbiji. U sklopu političkog delovanja i propagande ukazuje se i na nastanak ženske štampe u Srbiji (novine i časopisi namenjeni ženama).\nTreći deo monografije predstavlja, u stvari, srž studije, po kojoj je monografija dobila naslov ("Žensko pitanje"). Reč je, zapravo, o sagledavanju borbe žena za ravnopravnost u okvirima komunističkog pokreta i partije koja je obeležila najveći deo istorije Srbije XX veka, tj. čini nam se bar polovinu ovoga veka. Najpre, ovde se raspravlja o pripremama i nastanku Antifašističkog fronta žena kao najmasovnije i veoma značajne organizacije u antifašističkom otporu i borbi protiv okupatora Jugoslavije u II svetskom ratu, te o sudbini ove organizacije posle završetka rata i uspostavljanja sistema socijalističke vlasti. Autorka nam veštom selekcijom odabranih dokumenata predočava istoriju sužavanja, onemoćavanja, i na kraju ukidanja ženske organizacije unutar komunističkog poretka vladanja, njeno pretvaranje u izolovani kadrovski geto za regrutaciju ženskih kadrova u sistemske institucije pod nazivom Konferencija za društvenu aktivnost žena. Knjiga se završava pregledom aktivnosti žena na obnavljanju nezavisnog ženskog pokreta za žensku ravnopravnost i dostojanstvo koje se uobličavaju uglavnom u Beogradu sa procesom rastakanja socijalističke Jugoslavije u situaciji rata i krize.\nSve u svemu i po ovoj brižljivoj opremi knjige upućeni smo da knjigu tretiramo kao ozbiljan stručni istoriografski pristup istoriji žena ovog podneblja. Međutim, upravo ta ambicija dovodi autorku u neke neizbežne koncepcijske i metodološke probleme. Koncepcijski, srž knjige, tj. njen najveći deo čini pristup ženskom pokretu koji ga svodi na "organizaciono rešenje" unutar Komunističke Partije i pokreta pre, za vreme i posle II svetskog rata u socijalističkoj Jugoslaviji. Takav pristup učinio je da se kako ukupna aktivnost žena za vlastito oslobođenje, tako i sva raznolikost njihovog učešća, delovanja i osvešćivanja u okvirima antifašističke borbe, i posle u okviru socijalističke izgradnje posmatra isključivo legalistički, tj. kroz pravno ili šire normativno omeđivanje i razgraničavanje ženskog organizovanja i delovanja u odnosu na ostale oblike partijskog, ne-partijskog, i uopšte društvenog delovanja i rada. Otuda, kao što smo primetili u vezi sa naslovom monografije - on tačno označava ovaj bitno suženi predmet studije; nije reč o istoriji žena, niti o istoriji ženskog pokreta već o istoriji "ženskog pitanja". Takav pristup i bez svesne namere autorke tendira ka prihvatanju stava prema kome je čitav prethodni tegoban, ali uspešan razvoj ženskog pokreta tokom XIX veka, samo predigra, prolog za postavljanje "ženskog pitanja", kao što se čitava borba žena, koja je s jedne strane okrenuta prema spoljašnjem neprijatelju - okupatoru, a sa druge strane prema - unutrašnjim stegama vlastite poslušnosti i tradicionalizma, svodi na odnos žena prema "ženskom pitanju" kako ga je postavila i "rešila" Komunistička partija. Pri tom, to ne znači da se autorka i saglašava sa takvom interpretacijom i smislom borbe žena za vlastitu ravnopravnost u najznačajnijem istorijskom periodu društvene istorije Srbije. Ona će svoje negodovanje, neslaganje retko izraziti kao autorski stav, a najčešće će nastojati da veštim kombinovanjem sadržaja pojedinih partijskih dokumenata pokaže objektivnu pasivizaciju žena i eroziju u tumačenju smisla i potrebe za ženskim angažmanom unutar socijalističko-komunističkog pokreta, ili će pak kritiku takvih shvatanja implicitno sugerirati insistiranjem na posledicama koje su takvi pogledi imali ne samo za žene već za funkcionisanje i promenu čitavih segmenata društva (porodice, na primer). Ali ono što je najupadljivije u ovakvom indirektnom iznošenju sudova autorke, jeste njeno potpuno samoisključivanje, prigušivanje autorske ličnosti kao učesnika zbivanja o kojima se u knjizi raspravlja. U knjizi, sem u nekoliko redova kada autorka podseća na svoje studentsko angažovanje u naprednom predratnom omladinskom pokretu, nema ni retka o vlastitim iskustvima, zapažanjima, nema komentara na pojedine odluke koje su itekako morale pogađati autorku kao učesnicu partizanskog rata, i o kojima je moralo biti različitih mišljenja i diskusija u ženskom "getu" partijskog establišmenta u periodu posleratne izgradnje zemlje, što je autorki moralo biti poznato. Princip samoisključenja primenjen je, takođe, i kada je reč o drugim važnim ženama, učesnicama antifašističkog pokreta i borbe, a od kojih su neke po svoj prilici bile u intimnom prijateljskom i rodnom kontekstu autorke. Ovde se može kritičarki prigovoriti da ona u knjizi traži ili pak pokušava da sugerira nešto što je autorka koncepcijski odbacila kao metod i pristup u svom poduhvatu. Naime, da kritičarka pokušava da nađe memoarske iskaze ili građu unutar jedne principijelno istoriografske studije. Međutim, ovde se samo prividno radi o sukobu između objektivne istoriografske studije i memoarskih ličnih svedočenja i iskaza u slučaju autora-učesnika. Taj iznuđeni sukob, koji je doveo do povlačenja ličnosti učesnika pred figurom objektivnog istoričara, kao i sva druga principijelna koncepcijska i metodološka rešenja koja smo konstatovali dolaze od, po našem mišljenju, jednog pogrešnog ili bolje reći prevaziđenog shvatanja pojma naučne istoriografske objektivnosti, a pogotovu kada je reč o ovom posebnom njenom segmentu - segmentu ženske istorije. Reč je o takvom konceptu objektivnosti koji istoriju svodi na objektivistički prikaz sleda dokumenata koji izostavlja iz svog prikaza razumevanje subjekata koji u toj istoriji učestvuju. To je istorija koja se oslanja na "čiste" fakte, koja beleži dokumente, datume, iskaze važnih ličnosti na važnim sednicama ili dokumentima, koja beleži biografije značajnih ličnosti, koja analizira formulacije i stavove u nekim značajnim dokumentima i eventualne reformulacije, menjanje originalnih smislova i ciljeva u pratećim instrumentima itd. Ukratko, to je istorija bezimenih i institucionalizovanih kolektivnih subjekata - institucija. U njoj nema živih ljudi od krvi i mesa, (ima ih samo kroz datume njihovim biografijama), nema subjekata društvenog delanja koji misle, odlučuju, koji se protive ili slažu, sukobljavaju među sobom i sa "istorijskom" realnošću kako je oni sami vide i interpretiraju.\nUkratko, ako želimo da sažmemo šta smo dobili ovom studijom, možemo sa punom odgovornošću da kažemo kako smo dobili stručnu "mušku" istoriju ženske borbe za ravnopravnost. U toj muškoj istoriji ne postoje žene kao subjekti, aktivisti, borci, poslušni i neposlušni članovi Partije, operativci ili lideri. U toj istoriji postoje organizacije, dokumenti, rezolucije, norme, statuti, i "pitanja" oko kojih postoje slaganja i ne slaganja (na metafizičkom nivou, jer se nikada ne operacionalizuje ko pitanja formuliše i ko treba da se slaže). U tako shvaćenoj istoriji žene se pojavljuju kao istrajni i uporni gubitnici. Na kraju dvovekovne istorije njihovih borbi za ravnopravnost, opet ih nalazimo u potrazi za pravom na ljudsko dostojanstvo i nezavisnost. I pitamo se da li je to i poslednji put? A upravo je to ono što je najspornije u ovakvom pristupu i što se u konačnom kosi sa čitavim životnim iskustvom same autorke i smislom života posvećenom ovom cilju. Uprkos generalno lošim rešenjima, kolektivnim padovima i skretanjima od postavljenih ciljeva i vizija pravednog društva, verujem da autorka sebe i većinu svojih saputnica, ne vidi kao gubitnice. Uostalom, iz takve perspektive ne bi se nikada rodila ideja da se piše ovakva istorija, niti bi postojala strast da se taj projekat uprkos brojnim teškoćama okonča. Time nas ona samokritički suočava sa problemima i ograničenjima tradicionalnog objektivističkog istoriografskog pristupa društvenom iskustvu posebnih društvenih grupa, a naročito žena, ukazujući na nužnost otvaranja prema više subjektivnom i doživljajnom pristupu u kome žene zaista progovaraju iz srži društvene zbilje. Uvereni smo stoga da knjiga Nede Božinović predstavlja neophodnu kariku u toj novoj istoriji i istorijskoj svesti u nas.


Švajcarska kompanija počela u Novom Sadu izgradnju fabrike čokolade - Akta.ba\nPolaganjem kamena temeljca, danas je u Novom Sadu zvanično počela izgradnja fabrike čokolade švajcarske kompanije "Beri Kalebo" /Barry Callebaut/. Švajcarska kompanija počela u Novom Sadu izgradnju fabrike čokolade\n05.03.2020. 13:24 / Izvor: SRNA\nPolaganjem kamena temeljca, danas je u Novom Sadu zvanično počela izgradnja fabrike čokolade švajcarske kompanije "Beri Kalebo" /Barry Callebaut/, investicije koju je Srbija podržala sa 14,2 miliona eura budžetskih sredstva.\nVučić je naglasio da kompanija "Beri Kalebo" ima najbolju tehnologiju za proizvodnju čokolade u Evropi, kao i da je njihov dolazak u Srbiju od ogromnog značaja za ekonomiju zemlje.\nSvečanosti početka izgradnje fabrike čokolade prisustvovali su i glavni izvršni direktor kompanije "Beri Kalebo" Antoan de Sant Afrik /Antoine de St-Affrique/, kao i generalni direktor te kompanije Stojan Kemera, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, pokrajinski premijer Igor Mirović i predsjednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor.\nWestpark, Pfingstweidstrasse 60 8005 Zurich


Roming će od 1. jula na Balkanu biti besplatan - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 04/05/2021 Vijesti u fokusu\nRoming će od 1. jula na Balkanu biti potpuno besplatan zahvaljujući regionalnoj saradnji, a sljedeći korak je snižavanje ovih cijena i sa EU, izjavila je generalni sekretar Vijeća za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu.\nOna je navela da će se uvođenjem besplatnog rominga u regionu, te snižavanjem ovih cijena sa EU, doprinijeti razvoju zajedničkog tržišta.\nBregu smatra da bi zajedničko regionalno tržište regionu moglo donijeti dodatni rast BDP-a od 6,7 posto, što je prijeko potrebno, naročito sada kad svima predstoji oporavak.\nMeđutim, istakla je ona, kooperativne politike se neće desiti ako ne postoji domaća podrška i ukoliko se ne posveti ispunjavanju obećanog, saopćeno je iz RCC-a.\n“Na zapadnom Balkanu registrovano je 1,4 miliona nezaposlenih, od čega je 760.000 žena, a 173.000 mladih ljudi. U regionu je zaposleno milion muškaraca više nego žena. Slobodno putovanje za sve građane samo s ličnom kartom, ali ne isključivo zbog turizma, nego i da bi se lakše studiralo, radilo i poslovalo u regiji, bez posebnih prepreka za strance”, navela je Bregu.\nPrema njenim riječima, potrebni su konkretni rezultati na samitu u Berlinu ove godine.\n“Ne želimo da naši kamioni koji prevoze lijekove, hranu ili drugu robu gube dragocjeno vrijeme i novac čekajući na našim ili granicama EU”, izjavila je Bregu.\nOna je istakla da je krajnje vrijeme da se uvede regionalni mehanizam za zdravlje, navodeći da je do sada gotovo 1,4 miliona ljudi u regionu imalo kovid 19, zbog čega je nužno da svaka ekonomija preduzme neophodne korake da bi zajedno prešli dug put ka boljem regionu.


Nekoliko iritantnih pitanja i konstatacija :)\nForumCacak » FUNNY TIME » HUMOR » Nekoliko iritantnih pitanja i konstatacija :)\ntaj Ned 14 Jul 2013 - 20:41\n1. Ljudi koji su spremni da potroše vreme tražeći daljinski upravljač, umesto da prošetaju do TV i na njemu ručno promene kanal\n2. Ljude koji kažu ''Hoćeš i jare i pare''. Šta će mi priča o nečemu ako to ne mogu da imam?\n3. Kada me ljudi pitaju ''Mogu li da te pitam nešto''. Glupo pitanje, svakako će me pitati, jer nemam drugog izbora\n4. Kada ljudi počnu da hvale nešto i nazovu ga ''novo i pobošljano''. Ako je nov, znači da nije ništa bilo pre toga. Ako je pobošljan, znači da je nešto moralo da bude pre toga i naravno da ne može biti novo\n5. Kada ljudi kažu ''Život je kratak''. Ma da, život je najduža prokleta stvar koju iko ikada radi?\n6. Kada čekaš autobus, a neko te pita ''Jel stigao autobus''. Pa da je došao ne bih čekao ovde....


Iz perspektive umetnika, politika i umetnost imaju različite puteve – NVO Omonia\nSlikar, vajar i karikaturista Agim Krasnići, poručio je danas mladima iz Centra građanske energije u Gračanici da što više rade na sopstvenom obrazovanju i da, ukoliko prepoznaju imalo talenta kod sebe, iskoriste vreme, posebno u vreme pandemije korona virusa, i počnu da se bave umetnošću, jer će tako biti ispunjeniji. Krasnići je učestvovao na debati “Energija u doba korone, iz perspektive umetnika”, koju je organizovala NVO “Komunikacija za razvoj društva”, uz podršku Kosovske fondacije za otvoreno društvo.\nAgim Krasnići je imao sopstvene izložbe karikature širom sveta, pa očekuje da uskoro izlaže i u nekoj od sredina naseljenim većinski Srbima, sam ili sa kolegama. To je, po njegovim rečima, najbolji način približavanja zajednica, najbolji način da dođe do pomirenja, jer umetnici vide dalje od političara.\n“Politika i umetnost su dve različite stvari. Politika ima svoj, a umetnost svoj put. Mislim da politika ne može mnogo da se meša u umetnost, pogotovu ne u slikarstvo, ali recimo kod karikature imamo toga i nekada to zna da bude i veoma loše. Neki karikaturisti zloupotrebljavaju svoje znanje i položaj, što nekada može da izazove i tragedije”, tvrdi Agim Krasnići.\nU trenutnoj situaciji, po mišljenju Krasnićija, sve vrste umetnosti su važne, a karikatura posebno jer, osim što kritikuje negativne društvene pojave, izaziva smeh i dobro raspoloženje kod posmatrača.\n“Na svetu ima nekoliko miliona slikara, a na milion slikara samo po jedan karikaturista. A da bi se bavio karikaturom, moraš imati posebnu energiju koju ćeš prebaciti na druge ljude koji će bolje da se osećaju sa tom energijom. Negativnu energiju treba odbacivati od sebe i ući u dan sa smehom”, kaže slikar, vajar i karikaturista Agim Krasnići, koji je završio građevinski fakultet.\nPoruka Agima Krasnićija mladim ljudima koji žele da se bave umetnošću, jeste da je talenat nešto što je pojedincu dala priroda, ali da samo rad može da stvori samog umetnika.\n“Umetnost u čoveku stvara posebno duhovno stanje, smirenost i pozitivnost i umetnikova pozitivna energija se prenosi na okolinu”, zaključio je Krasnići i pozvao institucije kulture da više ulažu u mlade umetnike, a civilni sektor i medije da ih više promovišu, posebno mlade, bilo da se oni bave muzikom, pisanjem, slikanjem, folklorom ili nekom drugom vrstom umetnosti.\nSkorašnje aktivnostiAgim Krasnići, Energija u doba korone, iz perspektive umetnika, NVO “Komunikacija za razvoj društva”, umetnost


Vesti online / Vesti / Srbija / Poruka Amerikanaca Beogradu i Prištini: Vreme je\nVreme je da Kosovo ukine takse, da Srbija odgovori na konstruktivan način, da prestanu provokacije sa obe strane, da se Beograd i Priština vrate dijalogu koji predvodi Evropska unija, i da se obe strane odvažno opredele za mir, ocenjuju u autorskom tekstu za "Politiku“ i prištinski list "Zeri" američki ambasadori u Beogradu i Prištini, Kajl Skot i Filip Kosnet.\n- Ako tako uradite, optimisti smo da možete postići istorijski sporazum o normalizaciji u 2019. godini - saglasni su Kajl Skot i Filip Kosnet.\nAmbasadori dodaju da će Beograd i Priština u tome imati punu podršku SAD kako bi se uobličio i sproveo sveobuhvatan sporazum.\nNavode da trezveno političko vođstvo koje ima viziju može dovesti do sveobuhvatnog sporazuma između Srbije i Kosova, u čijem središtu bi, kako tvrde, bilo uzajamno priznavanje.\n„Taj uspeh bi položio temelje mirnije i naprednije budućnosti svih naroda u ovom regionu“, ocenjuje se u tekstu ambasadora.\n* Korekcija granica po Tačiju: Preševo, Bujanovac i Medveđa da pripadnu Kosovu\n* Jevtić sa albanskim lobistom razgovarao o problemima Srba na Kosovu i Metohiji\nPredsednik Donald Tramp je, podsećaju, nedavno pisao liderima Srbije i Kosova da bi podstakao obe strane da „iskoriste trenutak i svoje političko vođstvo upotrebe za donošenje odluka“ koje bi zadovoljile interese obeju strana.\nPredsednik Tramp je dodao i da bi "bilo za žaljenje propustiti ovu jedinstvenu priliku za mir, bezbednost i ekonomski razvoj", navode ambasadori i dodaju da je predsednik Tramp već pozvao predsednike Aleksandra Vučića i Hašima Tačija u Belu kuću da obeleže taj uspeh čim do njega dođe.\n- Verujemo da je sporazum moguć i nadamo se da ćemo ga proslaviti zajedno s vama, baš kao što slavimo hrabrost grčkih i makedonskih vođa - ocenjuju u autorskom članku, i dodaju da bi kreativnost koju su pokazali lideri u Atini i Skoplju kako bi rešili decenijski spor trebalo da posluži kao inspiracija svima u regionu.\n- SAD niti su, niti će propisivati kako to rešenje treba da izgleda, ali veruju da mora biti primenljivo, kako na Kosovu tako i u Srbiji, i da mora doprineti dugoročnoj stabilnosti u regionu - poručuju ambasadori.\nNa liderima i njihovim timovima je, kako su istakli, da se vrate pregovorima predvođenim Evropskom unijom i ispitaju sve mogućnosti, kao i da na jasan i otvoren način komuniciraju sa svojim građanima - što ne samo da bi osiguralo da pregovori odražavaju volju naroda, već bi pomoglo i u prevazilaženju strepnje i sumnjičavosti.\n"Ukoliko dve strane ne iskoriste ovu priliku, rizikuju da propuste najbolju priliku za čitavu jednu generaciju".\nTrajan i primenljiv kompromisni sporazum je u interesu obeju zemalja, a dugoročna stabilnost i prosperitet Kosova i Srbije zavise od povratka dijalogu predvođenom EU i hrabrosti da se prevaziđe prošlost i gradi zajednička budućnost.


"Lično ću biti angažovan u dijalogu Beograda i Prištine" | Radio Kosovska Mitrovica\n“Lično ću biti angažovan u dijalogu Beograda i Prištine”\n30. January, 2020 14:22 |\n”Lično ću biti angažovan u dijalogu i neću žaliti truda”, kaže Borel u intervjuu za Tanjug pred posetu Srbiji.\n”Za mene lično i za Evropsku komisiju, EU pesrpektiva Srbije i Zapadnog Balkana je prioritet. Sa svoje strane, Srbija mora da zadrži kurs EU reformi, što bi joj omogućilo da brže napreduje u pristupnim pregovorima”, kaže Borel.\nŽozep Borel podseća da je EU jasno stavila do znanja da su ”ključ” za ulazak Srbije u članstvo normalizacija odnosa sa Prištinom kroz sveobuhvatni pravno obavezujući sporazum i unutrašnje reforme sa fokusom na vladavini prava i medijima.\n”Mi vrlo cenimo doprinos koji Srbija daje kroz učešće u EU vojnim misijama i operacijama, ali postoji prostor u kome bi Srbija mogla da načini dodatni napor da uskladi svoju spoljnu politiku sa politikom EU. Naši zajednički izazovi zahtevaju zajedničke odgovore”, poručuje Borel.\n”Lično sam posvećen posredovanju u dijalogu Beograda i Prištine i očekujem da se on nastavi što je brže moguće. Ključno je da kosovske vlasti iskoriste ovaj novi trenutak i ostave po strani carinske tarife. Srbija takođe mora da da svoj doprinos, kako bi došli do konstruktivne atmosfere za nastavak pregovora ”, navodi Borel.\nBorel dodaje da ”opredeljenost i političku volju” za koje, kako kaže, zna da ih Beograd ima, očekuje da vidi i kod prištinske strane.\nNa pitanje Tanjuga šta bi, prema njegovom mišljenju, trebalo da bude prva tema predstavnika Beograda i Prištine u obnovljenom dijalogu, Žozep Borel podseća da je uloga EU da ”napravi prostor za postizanje i primenu” sporazuma, a da agendu dijaloga određuju vlasti Beograda i Prištine.\n”Za mene je osnovni prioritet da bude jasno svima zašto sedimo za istim stolom, šta želimo da postignemo i da želimo da se pokrenemo. Normalizacija odnosa je osetljiva stvar, koja zadire u samo srce identiteta ljudi. Svestan sam da je prošlost još prisutna, ali mi moramo da krenemo dalje”, kaže Borel.\nUpitan da li po preuzimanju uloge glavnog posrednika od Federike Mogerini ima ideje kako da poboljša dinamiku i efikasnost dijaloga Beograda i Prištine, ali i šta je njegovo viđenje konačnog rešenja između dve strane, Borel kaže da dolazi u posetu Srbiji i Kosovu jer želi da ”sasluša i sam vidi” pre nego što donese zaključke kako će raditi sa dve strane na postizanju sporazuma.\n”Želim da pomognem da se uspostave odgovarajući uslovi i da se ponovo izgradi poverenje kako bi smo, kada sednemo za sto, imali šanse za uspeh. Prvo što želim jeste da čujem od obe strane da li postoji politička volja, predanosti i angažman”, objašnjava šef diplomatije EU.\n”Lično ću biti angažovan u dijalogu i neću žaliti truda. Ja ću biti glavni sagovornik za vlasti u Beogradu i Prištini, a najvažnije je da se dijalog nastavi”, zaključuje Borel u razgovoru za Tanjug.


Vejvoda: EU treba da pomogne i Prištini i Beogradu u nalaženju konkretnih rešenja za postizanje dogovora - Dijalog.net\nNaslovna Politika Vejvoda: EU treba da pomogne i Prištini i Beogradu u nalaženju konkretnih rešenja za postizanje dogovora\nVejvoda: EU treba da pomogne i Prištini i Beogradu u nalaženju konkretnih rešenja za postizanje dogovora\nBeograd, 13. jul 2019. – Stalni istraživač u Institutu humanističkih nauka u Beču Ivan Vejvoda ocenio je da bi možda trebalo da bude postavljen specijalni pregovarač koji bi svakodnevno učestvovao u pregovorima Beograda i Prištine, ali da će na kraju lideri postići dogovor oko rešenja prihvatljivog za obe strane.\n“Mi znamo da će ovaj problem jednog dana biti rešen, pitanje je kako ćemo do rešenja doći. Mislim da ne postoji ništa što već nije bilo na stolu. Verujem da je veoma pozitivan primer nedavni sporazum Severne Makedonije i Grčke. U jednom momentu lideri su ti koji su odlučivali, ma kakve razlike bile“, rekao je Vejvoda u intervjuu za nedeljnik “NIN”.\nOn je dodao da se na kraju uvek nađu lideri “koji će se prvo dogovoriti oko rešenja koje će prihvatiti obe strane, a uz konsultacije sa relevantnim domaćim i inostranim akterima, pre svega sa Evropskom unijom“.\n“Međunarodna zajednica, pre svega Evropska unija, kolokvijalno rečeno, treba malo da drži za ruku obe strane koje sede za stolom kako bi im pomogla u nalaženju konkretnih rešenja. Možda treba da bude postavljen i specijalni pregovarač, neko ko će se baš svakog dana baviti time“, rekao je Vejvoda.\nOn je dodao da je veoma važno da obe strane dođu do dogovora, a da je, kao što se kaže u kvizu “potrebna mala pomoć prijatelja sa sugestijama”.\n“Na primer, kad je reč o statusu Srpske pravoslavne crkve na Kosovu, primer Svete Gore može modifikovan da da neke elemente rešenja, oko imovine srpske zajednice, oko Gazivoda…ta rešenja već postoje na stolu, kao što je postojalo i oko međunarodnog pozivnog telefonskog broja za Kosovo“, rekao je Vejvoda.\n“Ne pada nam kapa s glave niti umanjujemo sopstveno dostojanstvo ako priznamo da živimo zahvaljujući tome što privlačimo investicije, što nam oni otvaraju radna mesta. Ne živimo od mitologije i zato je važno realno suočavanje sa stvarnošću o tome gde je Srbija danas, zašto se nalazimo na začelju u mnogim stvarima, kako bismo išli napred“, rekao je Vejvoda.\nOznakeEvropska komisijaevropske integracijeIvan Vejvoda\nPrethodno Klačar: Ispred opozicije period u kojem mora da donese najtežu moguću odluku, bira između „dve loše stvari“\nSledeće Vučenić: Vučićevog rečnika možete samo da se stidite\nTop Tags Evropska unija OCD Srbija i Evropska unija Pravosuđe mediji lokalna samouprava Društvo Vlada Republike Srbije mladi evropske integracije Evropska komisija vladavina prava Civilno društvo istraživanje konkurs


Završen II Beogradski festival cveća - WANNABE MAGAZINE\nZavršen II Beogradski festival cveća\nOvog vikenda, 24. i 25. septembra održan je drugi po redu Beogradski festival cveća. Ova manifestacija izložbenog, zabavnog i edukativnog karaktera okupila je veliki broj izlagača i učesnika čiji je rad inspirisan ekologijom, prirodom, cvećem i zaštitom životne sredine, a sa željom da se ozeleni grad, oplemene javni prostori i istovremeno probudi mašta njihovih kreatora i korisnika.\nPark Manjež je bio domaćin ovogodišnje manifestacije, koja se održala uz značajnu podršku gradskog Sekretarijata za zaštitu životne sredine, opštine Savski venac, Gradskog zelenila, Srbija šuma, TOB-a i brojnih drugih partnera i učesnika.\nMultimedijalni program Drugog Beogradskog festivala cveća kreiran je za publiku različitih uzrasta i intresovanja, a sve u cilju da pokrene neka od savremenih pitanja urbane ekologije. Beogradski festival cveća zalaže se za obnovu, zaštitu i vrednovanje parkova, zelenih površina i urbanih pejzaža kao preduslova za kvalitetan život u gradovima.\nKroz sedam programskih zona posetioci su mogli da pogladaju brojne instalacije, projekte sadašnjosti i budućnosti koji pokazuju kreativnost i inovativnost profesionalaca i onih koji će to postati, umetničke performanse, da čuju muzički program studenata Muzičke akademije, pogledaju interaktivnu izložbu „Brzi crteži-promene“ Akademije lepih umetnosti, učestvuju u origami radionici Fakulteta primenjenih umetnosti iz Beograda kao i da učestvuju u interaktivnoj instalaciji studenata Fakulteta primenjenih umetnosti i da zajedno sa studentima razlistaju i ušarene Drvo lepih želja svojim ekološkim porukama.\nJedna od održanih radionica\nNa Beogradskom festivalu cveća posetioci su mogli i da se opuste, druže i uživaju u aroma pikniku, u ambijentu začinjenom aromatičnim biljkama, upoznali su se sa duhom japanske umetnosti kroz istoriju i stilove ikebana, umetnosti bonsaija ili kreiranje zen – vrtova. Na ovaj način BFC simbolično je pružio podršku i poštu Japanu i japanskoj kulturi.\nU okviru II BFC-a posetiocima je bilo ponuđeno i sezonsko cveće, cvetni aranžmani kao i detalji za enterijer i eksterijer kojima su mogli da oplemene svoj dom.\nI najmlađi su bili uključeni u program\nPosebno mesto na Festivalu dobili su najmlađi Beograđani, kroz takmičenja i radionice koje kroz zabavu i igru, decu uče da vole i čuvaju prirodu: Šumarski višeboj, Moja prva biljka, Bojanka biodiverziteta i Reciklaža nije foliraža.


Evo ko u Srbiji najlakše nalazi posao\nNa pitanje za koju se školu ili fakultet opredeliti da bi se brže došlo do posla u Srbiji teško je dati odgovor.\nRadno mesto se teško nalazi, a kako sada stvari stoje, najbolje će proći oni koji su se odlučili da u školskim klupama uče za kuvare, medicinsko osoblje ili trgovce, dok je pri izboru visokoobrazovnih institucija najbolja odluka upis na neki od fakulteta na kojima se izučavaju informacione tehnologije, elektrotehnika, medicina i farmacija.\nPogledajte najnovije poslove u oblasti ugostiteljstva na KlikDoPosla.\nPogledajte najnovije poslove iz oblasti prodaje i komercijale.\nIako radnih mesta nema dovoljno za sve koji posao traže, situacija je nešto bolja nego prošle godine jer je, po rečima direktora Nacionalne službe za zapošljavanje Zorana Martinovića, za prvih devet meseci meseci ove godine s njihove evidencije zaposleno 174.000 osoba, što je 1,5 odsto više nego u istom periodu lane.\n“Do radnog mesta najlakše su dolazili oni sa srednjom stručnom spremom, a primetan je i visok nivo zapošljavanja nekvalifikovanih osoba”, rekao je Martinović.\n“I dalje su traženi kuvari, trgovci, komercijalisti, medicinsko osoblje, a što se tiče zapošljavanja kadra s visokom stručnom spremom, najviše su se zapošljavali stručnjaci iz oblasti IT-a, inženjeri elektrotehnike, lekari i farmaceuti”, ističe on.\nDirektor NSZ-a je kazao da očekuje da će i naredne godine Službi biti na raspolaganju 3,3 milijarde dinara za aktivne mere zapošljavanja. Po njegovim rečima, akcioni plan za iduću godinu je donet, a za mere politike zapošljavanja planirano je 3,3 milijarde dinara, od kojih 500 miliona za osobe s invaliditetom.\n“To je iznos koji je bio na raspolaganju i ove godine za te namene. Verujem da će naš budžet biti toliki i da će naš finansijski plan odobriti i Vlada i da će nam taj novac zaista biti na raspolaganju”, rekao je Martinović.\nOn je ukazao i na to da je anketa o radnoj snazi za drugi kvartal 2015. godine pokazala da je broj nezaposlenih u odnosu na prvi kvartal smanjen 1,3 odsto, a odnosu na isti period prošle godine 2,4 odsto.\n“Kada su mere aktivne politike zapošljavanja u pitanju, najviše interesovanja ove godine bilo je za programe stručne prakse i programe novog zapošljavanja. Zahvaljući podsticajima koje NSZ daje poslodavcima, zaposlilo se oko 1.800 osoba. Aktuelni su i javni radovi, u koje je uključeno oko 6.700 lica, a ove godine nezaposleni su pokazali veliko interesovanje za programe samozapošljavanja i u njih se uključilo blizu 3.000 ljudi”, rekao je Martinović.


Fatstone i Ericsson pokreću sportski TV kanal Fatstone i Ericsson pokreću sportski TV kanal – Personal magazin\nNorveški Fatstone Media i kompanija Ericsson potpisali su četvorogodišnji ugovor u domenu konsaltinga i eksternog upravljanja servisima (managed services) u vezi sa pokretanjem sportskog TV kanala. Fatstone kanal biće posvećen…\nNorveški Fatstone Media i kompanija Ericsson potpisali su četvorogodišnji ugovor u domenu konsaltinga i eksternog upravljanja servisima (managed services) u vezi sa pokretanjem sportskog TV kanala. Fatstone kanal biće posvećen ekstremnim sportovima kao što su snowboarding, kitesurf, sportsko penjanje. Inicijalno, program će se emitovati u Nordijskim zemljama sa planom da se uskoro proširi na ostatak Evrope i SAD.\nEn-Mari Albertsen, direktorka Fatstone Media rekla je: “Izbor Ericssona je bio pravi potez, jer kao globalna kompanija oni već sada imaju više od 1.5 miliona sati emitovanog programa širom Evrope svake godine. Ericssonova rešenja omogućiće nam fleksibilnost i neophodnu brzinu koja će zadovoljiti potrebe našeg dinamičnog poslovnog okruženja.”\n“Radujemo se saradnji sa Fatstoneom kao kreativnim i dinamičnim partnerom. Naša želja je da Fatstoneu omogućimo da se potpuno fokusiraju na razvoj programa i društvene mreže dok će naš zadatak biti da pružamo podršku našom fleksibilnom i skalabilnom platformom. Smatramo da nas naša inovativna rešenja u domenu TV tehnologije, veliko iskustvo kao i ekspertiza u domenu eksternog upravljanja servisima čine idealnim partnerom u segmentu distribucije TV programa,” istakao je Torsten Sauer, direktor Broadcast Services odeljenja kompanije Ericsson.\nKompanija Ericsson svake godine zajedno sa lokalnim i globalnim emiterima širom Evrope emituje više od 200 TV kanala. Od 2007. godine, u poslovanju sa emiterima, Ericsson primenjuje model eksternog upravljanja servisima, koji je 15 godina razvijan za mobilne operatore, omogućavajući emiterima da se fokusiraju na sadržaj i svoje korisnike.\nFatstone i Ericsson pokreću sportski TV kanal was last modified: August 9th, 2013 by Redakcija\nEricssonFatstoneFatstone Mediasportski TV kanal\nNokia Lumia 1020 sa najboljim fotoaparatom?!


Reakcije >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << stižu sa svih strana, a za MOZZART Sport svoje viđenje situacije dao je Vasilije Micić. Najbolji srpski plejmejker i čovek koji je zajedno sa Šejnom Larkinom Efes tokom sezone doveo u dobru poziciju da se bori za evropsku krunu, veruje da je rasplet ove velike košarkaške drame “fer i korektan“.\n“Pazite, svako gleda ovu priču iz svog ugla. Verujem da bi za sve bio preveliki šok da sm se vratili na parket i odigrali sezonu, a verujem da je ipak svima ljudsko zdravlje na prvom mestu i da je sve ostalo minorno u poređenju s tim. Biće možda malo sete i tuge zbog toga što nismo mogli da napadnemo titulu, da odemo korak dalje u odnosu na prošlu sezonu, ali mi igrači smo kao ekipa doneli jednoglasnu odluku da nećemo da igramo dalje“, kaže nam Micić i otkriva:\n“Trenerski kadar je bio malo indisponiran zbog ove odluke, ali Ergin Ataman je takav trener – ne bira sredstva da bi došao do cilja. Nije možda ni svestan previše kakva je realna situacija i mislio je verovatno da može sve da se vrati u normalu pritiskom na taster“.


Завод за заштиту природе Србије - Zavod u Paraćinu na Danu otvorenih zelenih vrata\nZavod u Paraćinu na Danu otvorenih zelenih vrata\nU okviru nedelje posvećene zaštiti i unapređenju životne sredine i manifestacije „Dani otvorenih zelenih vrata“, koja je održana u periodu od 25. do 29. maja 2015. godine u Paraćinu, Zavod za zaštitu prirode Srbije predstavio je rad u oblasti očuvanja biodiverziteta.\nDan otvorenih zelenih vrata za upoznavanje stanovništva opštine Paraćin sa radom Zavoda održan je 26. maja u prostorijama Galerije kulturnog centra. Ovom prilikom održane su tematska tribina i promocije.\nUvod u tribinu predstavljala je prezentacija dr Nenada Sekulića na temu „Očuvanje biodiverziteta“. Zainteresovanim Paraćincima dr Nenad Sekulić objasnio je pojedine segmente koje obuhvata delatnost zaštite biodiverziteta, kao što su: istraživanja vrsta i njihovih staništa, zaštita ekosistema i područja, primena svetskih konvencija i nacionalne regulative i sprovođenje aktivnih mera u zaštiti i očuvanju retkih i ugroženih vrsta. Učesnici skupa imali su priliku da u okviru prezentacije saznaju i o bogatstvu i karakteristikama biodiverziteta Srbije u odnosu na svet i Evropu, ali i da se upoznaju sa najznačajnijim područjima sa aspekta zaštite prirode i sa zaštićenim vrstama koje žive u okolini Paraćina. Nakon izlaganja učesnici su pokazali interesovanje za mogućnosti njihovog doprinosa akcijama zaštite prirode i da saznaju šta oni, kao zainteresovani građani, mogu da učine u zaštiti biodiverziteta.\nDan otvorenih zelenih vrata u Paraćinu bila je prilika da se prikaže značaj angažovanja svakog pojedinca u zaštiti prirode promocijom dva najnovija dela Bratislava Grubača, stručnog saradnika i ornitologa iz Zavoda, koji živi i radi u Paraćinu. Iz bogatog zaštitarskog opusa Bratislava Grubača održana je promocija monografije „Beloglavi sup“ i filma „Istraživanje divljeg sveta Mongolije“, objavljenih u izdanju Zavoda za zaštitu prirode Srbije. Monografija „Beloglavi sup“ predstavlja knjigu koja sadrži najnovije podatke o biologiji, rasprostranjenju, problemima u očuvanju i merama zaštite beloglavog supa. Monografija „Beloglavi sup“, nastala kao produkt višegodišnjeg istraživačkog rada autora, svojim sadržajem i izgledom prevazilazi nacionalni značaj. S druge strane, film „Istraživanje divljeg sveta Mongolije“, prikazuje njegova iskustva tokom učešća u svetskoj ekspediciji organizovanoj sa ciljem zaštite stepskog sokola. Prikazana iskustva, pre svega u metodologiji istraživanja stepskog sokola i rada na podizanju brojnosti populacije izgradnjom veštačkih gnezda, saznanja su koja predstavljaju značajan doprinos u realizaciji sličnih projekata.\nU svom obraćanju učesnicima tribine, Bratislav Grubač se, pored predstavljanja nastanka ova dva dela, zahvalio svima koji su mu pomogli da knjiga i film budu objavljeni. I ovom prilikom naglasio je značaj podrške njegovih sugrađana koji su mu pomogli kako učešćem u terenskim istraživanjima, tako i da rezultati do kojih je došao budu objavljeni u različitim edukativnim i promotivnim izdanjima, kao što su film i publikacija.\nDa manifestacija protekne u otvaranju vrata prirodnih lepota i vrednosti Srbije u Paraćinu, u okviru propratnog programa Zavod je u Galeriji kulturnog centra organizovao izložbu fotografija nagrađenih radova u 2014. godini sa stalno otvorenog foto konkursa Zavoda i Foto saveza Srbije pod nazivom „Priroda Srbije“.\nManifestaciju održanu u organizaciji Ekološkog obrazovnog centra EKOS iz Paraćina, pored Zavoda podržali su i SO Paraćin, „Holcim“, Fakultet za primenjenu ekologiju „Futura“, Tehnološka škola i medijske opštinske kuće.


ONI ĆE SLEDEĆI DA POBEDE NA EVROVIZIJI: Finska i Švedska podnele zahtev za članstvo u NATO - Naša Borba\nFinska i Švedska zvanično su danas podnele zahtev za pridruživanje NATO, saopštio je generalni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg. Zahtev za pridruživanje u NATO zvanično su predali ambasadori Finske i Švedske generalnom sekretaru Alijanse Stoltenbergu.\nOn je pozdravio zahtev Finske i Švedske da se pridruže NATO. „Toplo pozdravljam zahteve Finske i Švedske za ulazak u NATO. Vi ste naši najbliži partneri, a vaše članstvo u NATO će povećati našu zajedničku bezbednost”, rekao je Stoltenberg novinarima nakon što je dobio pisma ambasadora dve zemlje sa zahtevom za pridruživanje Alijansi.\nIstakao je i da je to „istorijski trenutak koji mora da se iskoristi”.\n„Alijansa smatra da bi je pristupanje Finske i Švedske uveliko ojačalo u Baltičkom moru”, poručio je generalni sekretar NATO.\nZahtev za članstvo u NATO sada treba da odobri 30 država članica Alijanse. Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan izrazio je rezerve u pogledu pridruživanja Finske i Švedske Alijansi.\nUkoliko primedbe turskog predsednika budu prevaziđene, a pregovori o pristupanju prođu kako se očekuje, ove dve zemlje bi mogle da postanu članice NATO u roku od nekoliko meseci, preneo je Tanjug. Proces pristupanja obično traje osam do 12 meseci, ali NATO želi da se sam proces ubrza zbog Rusije.\nPrethodni tekstPUKLI SU KAO ZVEČKA: Evropa predstavlja plan za prekid oslanjanja na ruska goriva\nSledeći tekstNE DAJU DRUGAČIJE DA SE MISLI: Šrederu zbog podrške Rusiji ukidaju privilegije


Predsednik Socijaldemokratske stranke (SDS) i bivši predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je agenciji Beta da je uveren da će projekat gasovoda Južni tok biti nastavljen i da najviši srpski zvaničnici treba da razgovaraju sa Rusijom o tome.\nOn je istakao da u slučaju kada postoji tako velika količina gasa u Rusiji, a sa druge strane potreba u Evropi da se snabdeva tim energentom, oni koji zaključuju da od Južnog toka nikada ništa neće biti - greše.\nTadić je podsetio da energetski sporazum Srbije i Rusije pored prodaje Naftne industrije Srbije (NIS), podrazumeva i izgradnju gasnih skladišta i mreže gasovoda koja bi Srbiju povezivala sa drugim zemljama i omogućila da bude transportni činilac za taj strateški energent.\nOn je rekao i da je poslednji put kada je kao predsednik Srbije, razgovarao sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, postavio pitanje šta će biti ukoliko ne dođe do izgradnje Južnog toka, a Putin rekao da će predsednici država razgovarati o rešenjima i alternativama.\nTadić je istakao da bi o pitanju Južnog toka i premijer Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Srbije Tomislav Niklolić morali da razgovaraju sa predsednikom Rusije, pogotovo što sada Srbija ima strateško partnersto sa Rusijom.\nKako je naveo, to bi eventualno mogla da bude niža cena ruskog gasa, čime bi se nadomestila neostvarena dobit Srbije, ili neke druge ruske investicije.


REM: Zakone u Srbiji tumači parlament\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 09.Nov.2015, 13:52 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nPredsednik Saveta Regulatornog tela za elektronske medije (REM) Goran Karadžić izjavio je danas, povodom stava OEBS-a da Zakon o elektronskim medijima obavezuje emitere da poštuju zabranu političkog oglašavanja van predizborne kampanje, da je za tumačenje zakona u Srbiji nadležna skupština.\n"Za tumačenje zakona u ovoj zemlji nadležna je Narodna skupština, a ne OEBS i Ministarstvo kulture", rekao je Karadžić komentarišući to što je NUNS zatražio od OEBS-a i Ministarstva >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << kulture tumačenje Zakona o elektronskim medijima kako bi se utvrdila validnost stava REM-a.\nSavet REM-a je 21. oktobra nakon tročasovne sednice utvrdio da je setom novih medijskih zakona prestalo da važi Opšte obavezujuće uputstvo za emitere i da stoga ne postoji osnov da se pokrene postupak za utvrđivanje odgovornosti televizija koje su prenosile proslavu sedam godina od osnivanja Srpske napredne stranke (SNS).\n"Mi smo tu tačku dnevnog reda imali i završili", rekao je Karadžić.\nOn je rekao da je Savet REM-a razmatrao i saopštenje Savet za borbu protiv korupcije, koji je naveo da je REM trebalo da pokrene postupke protiv televizija Hepi, Studio B i Pink, koje su prenosile proslavu godišnjice osnivanja SNS-a.\n"Održali smo sednicu i uputili smo dopis Vladi Srbije i Savetu za borbu protiv korupcije", rekao je Karadžić i dodao da Savet REM-a neće objaviti sadržaj tog pisma, jer ne želi da pravi rijaliti.\nRTS: REM: Zakone u Srbiji tumači parlament, a ne OEBS\n09.Nov.2015: Radio Televizija Vojvodine\nDan pre: 08.Nov.2015\nDan posle: 10.Nov.2015


Potrebni hrabrost i mudrost da naš narod ne živi kako ga vjetrovi nose VIDEO\n"On je rekao da `život narodni ne sme da teče kako ga nose vetrovi`. Na ovim našim prostorima ti vetrovi i sa Istoka i sa Zapada su uvek bili posebno snažni, nikada naivni i nekako su se baš ovde uvek sudarali i prelamali. Za nas danas nema bolje opomene od ove rečenice i od naše prošlosti", naglasila je Brnabićeva.\n"To je na ovim prostorima, takođe, uvek bilo posebno teško. I danas živimo u veoma kompleksnim vremenima kada je opet potrebno pažnju pokloniti Novakovićevoj rečenici i kada nam zajedno treba mnogo političke mudrosti i hrabrosti da naš narod ne bi živeo kako ga vetrovi nose, nego kako sam želi i treba da živi", kaže Brnabićeva.\n"Samo mir i stabilnost će omogućiti da u budućnosti u celom našem regionu svi građani, bez obzira na njihovu nacionalnost i veru, žive slobodnije, srećnije i zaklonjenije od svih vetrova. Upravo sa tim ciljem i zbog našeg zajedničkog interesa, Srbija će mudro i strpljivo poštovati svoje međunarodne obaveze, ovde prvenstveno mislim na Dejtonski mirovni sporazum, ne gubeći pritom osećaj za neophodnu meru pravde, nezavisnosti i slobode koju vi ovde u Republici Srpskoj uživate", istakla je Brnabićeva.\n"Međunarodno pravo za nas nije samo mrtvo slovo na papiru i nije nam teško i nikada nam neće biti teško da, poštujući druge, ostanemo verni samima sebi i onom što smo nasledili iz prethodnih vremena", rekla je Brnabićeva.\n"To je sasvim prirodno. Naša ljubav i briga prema Republici Srpskoj ne znači mržnju i nebrigu prema BiH niti će ikada to značiti. Naprotiv, čini mi se da mostovi i putevi koje gradimo ka Srpskoj jesu mostovi i putevi i prema BiH. Vlada Srbije će nastaviti da gradi nove i osnažuje postojeće", naglasila je predsjednik Vlade Srbije.\n"Nadam se da su prošla vremena u kojima su ministarstva sile bila ministarstva vojske i policije. U 21. veku ministarstva sile za pametne zemlje su ministarstva obrazovanja i kulture. Ovakav pristup je jedna od dragocenih nasleđenih tekovina našeg časnog puta kroz istoriju koji su utabali Dositej Obradović i Vuk Karadžić, a ojačali Nikola Tesla, Mihajlo Pupin i Milutin Milanković", rekla je Brnabićeva.\nIstičući da su ponosni na te tekovine, Brnabićeva je zaključila da će Srbija na njima i na konkretnoj podršci projektima koji znače kvalitetniji život građana u Republici Srpskoj bazirati odnos prema Srpskoj, a on će značiti podržavanje, pomaganje i osnaživanje.\nAna Brnabić Dan Republike Srpske


Beta 23. septembra 2021. 12:20\nNajlikvidnije kompanije u Srbiji čije se akcije prodaju na berzi u prvih šest meseci 2021. godine snažno su oporavile poslovanje posle pandemijske 2020. godine, a neke nadmašile rezultate iz 2019. godine, pa je ukupan prihod u odnosu na isti period prošle godine porastao za 28,7 odsto.\nNajveći doprinos popravljanju tog zbirnog rezultata dala je Naftna industrija Srbije (NIS) čiji je profit skočio na 6,08 milijardi dinara u odnosu na prošlogodišnji minus od 10,25 milijardi dinara.\nVisoke dvocifrene stope rasta registrovale su sve kompanije iz realnog sektora, a Tehnogas, Metalac i Alfa plam uspeli su da podignu profitabilnost iznad predpandemijskog nivoa. O tome govori broker Nenad Gujaničić.\n„Messser Tehnogas, koji je dosta vezan za našu industriju je zabeležio rekordan polugodišnji profit koji je premašio nivo od 10 miliona evra, bolje rezultate u odnosu na 2019. godinu ostvario je i proizvodjač peći i štednjaka Alfa Plam iz Vranja koji je zabeležio profit veći od pet miliona evra u odnosu na prošlu godinu kada je imao gubitak. Holding Metalac, koji je sistem od velikog broja kompanija, a poznat je po proizvodnji posudja, zabeležio je najveći polugodišnji profit koji je veći nego iz 2019. i 2018. godine, a iznosi preko tri miliona evra.\nU Komercijalnoj banci, nakon privatizacije pada profit kao, pre svega, posledica činjenice da je novi većinski vlasnik nova Ljubljanska banka iz Slovenije zauzela čvrsti kurs kada su u pitanju obezbedjenja za date kredite.\nU kompaniji Dunav osiguranje povećane su premije oko pet-šest odsto za prvih šest meseci, ali je profit pao za osam odsto, jer su povećani rashodi na ime štete.\nKada govorimo o kompanijama koje su imale negativno poslovanje, jedino je Aerodrom Nikola Tesla u prvih šest meseci zabeležio minoran gubitak koji je za 90 odsto niži u odnosu na prošlu godinu. Taj negativan rezultat poslovanja je pre svega posledica činjenice da je pandemija imala veliki uticaj na poslovanje aerodroma.\nUprkos odličnom poslovnom trendu kompanija sa Beogradske berze korpa akcija Beleks 15 od početka godine imala je rast od svega 7,5 odsto, a reperni indeks na Ljubljanskoj berzi pokazuje rast od 33 odsto, dok hrvatsko tržište kapitala registruje skok od 13,4 odsto.


Advokatske komore od Vlade traže posebno telo za istragu napada na advokate – NovostiDana.rs\nPredstavnici advokatskih komora Srbije i Beograda ocenili su danas da je ubistvo advokata Miše Ognjanovića zvono za uzbunu, ali su i naveli da nisu imali informacije da je ubijeni kolega bio životno ugrožen.\n„Povodom ubistva advokata Miše Ognjanovića, svi advokati stupaju u nedeljnu obustavu rada kako bi se poslala poruka da je struka ostala jedinstvena, da je pogodjena tim zločinom ali da nije zastrašena“, izjavio je redsednik Advokatske komore Srbije Viktor Gostiljac na konferenciji za novinare na kojoj je za sutra najavio protest advokata ispred Višeg suda u Katanićevoj ulici.\nUbistvo Ognjanovića je zvono za uzbunu, to nije samo udar na advokaturu već i na pravnu družavu, jer je advokatura jedan od stubova te pravne države, rekao je Gostiljac.\nOn je najavio da će se delegacija Advokatske komore sustra sastati sa ministarkom pravosudja Nelom Kuburović a u narednim danima i sa ministrom unutrašnjih poslova Nebojšom Stefanovićem sa kojim će razgovarati o formiranju istražnog tima nadležnog za slučajeve napada na advokate.\nPredsednik Advokatske komore Srbije naveo je da je u poslednjih desetak godina u Srbiji bilo oko 50 napada na advokate, od „kojih su se neki završili smrtnim ishodom“. Gostiljac je dodao da je veliki broj tih napada i danas nerasvetljen. Nakon pitanja novinara da precizira o kom broju je reč, dodao je da je 95 odsto slučajeva nerasvetljeno, a da su prema podacima koje komore imaju ubijena tri advokata.\nPredsednik Advokatske komore Beograda Jugoslav Tintor ocenio je da je sutrašnji protest prilika da se ukaže na problem od javnog interesa za državu za koji je značajno da država funkiconiše. Dodao je da komore očekuju konkretne rezultate od nadležnih organa u slučaju rasvetljavanja ubistva njihovog kolege.\n„Pucanj u Mišu Ognjanovića je pucanj u sve advokate u Srbiji, a jedononedeljnim štrajkom advokati želimo da skrenemo pažnju javnosti na okolnosti u kojima advokati rade i da se sa likvidacijama advokata ne sme nastaviti“, rekao je Tintor.\nOn je dodao da je za njih ubistvo advokata isto kao ubistvo sudije ili tužioca, i dodao da bi do ubistva sudija i tužilaca moglo da dodje ukoliko država ne reaguje i ne rasvetli poslednje ubistvo.\nUpitani da li su imali informacije o tome da je advokat Ognjenović bio ugrožen Tintor i Gostiljac su naveli da nisu imali takve informacije. Takodje, dodali su da stepen osećaja ugroženosti i pretnji zavisi od čoveka do čoveka.\nNa pitanje da prokomentariše pominjanu nagradu za rasvetljavanje slučaja, Gostiljac je rekao da će Upravni odbor o tome tek odlučivati.\nUčesnici konferencije upozorili su da nije dobro poistovećivanje advokata sa klijentom.\nAdvokatkinja Zora Dobričanin Nikodinović apelovala je na pripadnike kriminalnih klanova da prestanu sa ubijanjem, ali i na medije da iznose činjenice.\nKonferenciji je prisustvovao predstavnik Advokatske Komore Sarajeva koji je ocenio da bi ubistvo Ognjanovića, „hrabrog advokata koji se dokazao i u Hagu“, bila prilika za novo zbližavanje komora regiona, ali i za borbu da advokati dobiju status službenog lica.\nŠtrajk se ne odnosi na predmete zbog kojih bi gradjani izmedju ostalog propustili prekluzivne rokove.


U klizištu koje je se obrušilo na kolumbijski grad Mokou poginulo je 254 osoba, među kojima i 43 dece, potvrdio je danas predsednik zemlje Huan Manuel Santos novi bilans nesreće i dodao da su "nažalost i te cifre još nepotpune".\n"Obavestili su me da je broj mrtvih porastao na 254", napisao je šef države na svom Tviter nalogu i dodao da je među njima najmanje 43 dece.\n"Naše molitve su sa njima, naše saučešće ide njihovim porodicama", rekao je Santos.\nIzlivanje tri reke u noći od petka na subotu pokrenulo je "okean blata" koji je sve odneo, naveli su svedoci.\nSpasioci i dalje tragaju po blatu u nastojanju da pronađu preživele.\nPortparol Crvenog krsta rekao je da će potraga da se nastavi i da su još u okviru 72 sata od nesreće kada još ima nade da se spasu ljudi.


Slobodan Mrdić u sukobu interesa | Trebinje Live\nSlobodan Mrdić u sukobu interesa\nKomisija za utvrđivanje sukoba interesa u organima vlasti Republike Srpske donijela je rješenje prema kojem je odbornik Socijalističke partije /SP/ u Skupštini grada Trebinja Slobodan Mrdić u sukobu interesa.\nKomisija u obrazloženju navodi da je Gradski odbor SNSD-a krajem prošle godine podnio prijavu za utvrđivanje sukoba interesa Mrdića "jer je uticao na donošenje odluke o izboru brata Miodraga Mrdića na funkciju direktora Javne ustanove `Trebinjesport`, koja se finasira iz gradskog budžeta sa više od 100.000 KM godišnje".\nU trebinjskom SNSD-u navode da Slobodan Mrdić, čija je politička partija na lokalnom nivou u koaliciji sa skupštinskom većinom, ne može da nepristrasno i objektivno vrši odborničku dužnost jer glasa za sporne odluke koje se odnose na ustanovu u kojoj je njegov brat direktor.\nPredsjednik trebinjskog SNSD-a Luka Petrović potvrdio je Srni da su prije 15-tak dana obaviješteni od nadležne Komisije da je Slobodan Mrdić u sukobu interesa i izrazio očekivanje da će to pitanje biti riješeno na odgovarajući način.\nPetrović je istakao da cilj SNSD-a nije da se zataškavaju nepravilnosti već da se otkrivaju i prijavljuju nadležnim organima, te poručio da je to samo jedan od načina borbe ove političke partije u rješavanju problema u društvu.\nOn je poručio da će trebinjski SNSD i ubuduće raditi u interesu grada i da se sve skupštinske odluke donose po Zakonu.\nOdbornik SP-a Slobodan Mrdić potvrdio je Srni da je upoznat sa rješenjem Komisije, ali da Zakon o sukobu interesa ne tretira brata jer se on u tom pogledu ne smatra članom porodice.\nOn je dodao da je protiv rješenja podnio žalbu. "S obzirom na to da je postupak u toku imam puno povjerenja u nadležnu republičku komisiju i pravosudne organe da će u skladu sa zakonom donijeti odluku o ovom pitanju", istakao je Mrdić.


Muta: Lako je Partizanu...\nizvor: mondo.rs Podeli ovaj članak sa: Tweet\nTrener Radničkog uoči revanš susreta polufinala plej-ofa izjavio da je Partizan u velikoj prednosti zbog fizičke snage igrača i duže klupe.\nMiroslav Nikolić jedan je od trenera čije opservacije je uvek zanimljivo čuti i pročitati. Već "prežvakane" teme i opšta mesta ume da predstavi na drugačiji način...\n"Lako je Partizanu! I ja bih voleo da mogu da dovedem Aleksandra Pavlovića na pola sezone", rekao je Nikolić za "Sportski žurnal" uoči druge utakmice polufinala plej-ofa u dvorani Jezero (20.00).\n"Kod Partizana, čak i u slučaju povreda, uvek ima neko da uđe i odmeni ’startera’ i zato sada deluju neuporedivo svežije. Kod nas je trošenje igrača bilo neuporedivo veće. Ove sezone sam izmaltretirao nekoliko igrača, samo zbog želje da ostvarimo što bolji rezultat".\nTrener Radničkog uporedio je svoj i sastav crno-belih sa aspekta fizikalija.\n"Kako da se poredimo, kad njima plejmejkere igraju dvometraši, a bekove igrači od 2,05? Osnovna razlika je upravo u njihovoj fizičkoj snazi, ali i u selekciji. Svake godine nadograđuju tim i dovode najkvalitetnije, što mi nismo u situaciji".\nNikolić je forsiranjem niske petorke u prvom meču umalo napravio preokret, sa "minus 20".\nMladi centri Janković i Jevtović nisu mnogo igrali, uprkos deficitu na svojim pozicijama. Popularni Muta je smatrao da je poštenije da razliku jure igrači koji su tokom cele sezone nosili teret, bez obzira na to što su visinom bili hendikepirani u odnosu na rivale.\n"Mi od odlaska Jarua nemamo unutrašnju igru, nego samo ’laku konjicu’. Pošto Lešić i Brkić nisu mogli da igraju, pre meča sam Jankoviću i Jevtoviću rekao da od njih ne očekujem ništa. Tako je jedino bilo fer, jer sam ja kriv što ih nisam razigrao tokom sezone".\nUtakmicu u Pioniru crno-beli su dobili rezultatom 89:81 i od plasmana u finale ih deli još jedna pobeda.


Madona opsednuta religijom: Bila je jevrejka, a sada muslimanka\nZbog ljubavi se okreće islamu\nMislim da je važno proučiti sve svete knjige, kaže pop ikona, koja je rešila da detaljno pročita Kuran, zbog svog dečka muslimana\nCelebrities 07.10.2013. - 19:59h\nNjeni spotovi nisu sa religijskim motivima bez razloga, jer pop kraljica Madona (Madonna) ima veliko poštovanje prema svim religijama. Iako je odrasla u katoličkoj porodici, volela je da proučava i druge veroispovesti.\nPre nekoliko godina bila je opsednuta kabalom, jevrejskom mistikom, do te mere da se preobratila u judaizam. Sada kada je u vezi sa plesačem Brahimom Zaibatom, koji je musliman, pevačica želi da se posveti islamu.\nU intervjuu koji je dala modnom časopisu Harpers Bazar, Madona je otkrila da pomno proučava Kuran.\nOna je navela da je islam sve više intrigira posebno nakon boravka u Malaviju, gde je usvojila ćerku Mersi.\n"Mislim da je važno proučiti sve svete knjige. Kao što mi moj prijatelj Jaman stalno kaže: dobar muslima je i dobar jevrejin, a dobar Jevrejin je i dobar hrišćanin, itd. Mogu samo da se složim sa njim", kazala je Madona.


INSPEKTORI RADA I KAŽNJAVANJE POSLODAVACA: PREKRŠAJI „TEŠKI“ 207 MILIONA DINARA\nčet maj 12\nPoslodavci u Srbiji kažnjeni su novčanim kaznama u iznosu od 207.077.886 dinara, što je oko 1,76 miliona evra, na osnovu zahteva za pokretanje prekršajnog postupka koje su tokom 2021. godine podneli inspektori rada. Najveći deo izrečenih kazni - 197.76 miliona dinara - odnosi se na kršenje Zakona o radu i Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, pokazuje godišnji izveštaj inspekcije rada za 2021.\n„U 2021. godini, po zahtevima za pokretanje prekršajnog postupka podnetim prema Zakonu o radu ukupan iznos izrečenih novčanih kazni po rešenjima sudija za prekršaje je 121.166.885 dinara, a na osnovu 2.390 podnetih zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, što znači da je prosečan iznos izrečene kazne 50.697 dinara“, stoji u godišnjem izveštaju inspekcije rada.\nKada je reč o bezbednosti i zdravlju na radu, razrezane kazne poslodavcima iznose 76.596.001 dinar, a na osnovu 725 podnetih zahteva za pokretanje prekršajnog postupka.\nU ovom slučaju sudije za prekršaje su izricale kazne u proseku od 105.650 dinara.\nPoslodavci su lane morali da plate još 2,36 miliona dinara zbog kršenja Zakona o inspekcijskom nadzoru, dok su na ime novčanih kazni po rešenjima sudija za prekršaje zbog kršenja ostalih propisa platili još 6,95 miliona dinara.\n"Na crno" u legalnim i neleganim firmama\nInspektori rada zatekli su 2021. godine ukupno 5.261 radnika ''na crno''.\n"Nakon preduzetih mera inspektora rada poslodavci su zasnovali radni odnos sa 3.180 lica, odnosno sa 60 odsto od ukupnog broja lica zatečenih na radu na crno", navodi se u izveštaju.\nOva inspekcija je tokom 2021. godine utvrdila rad 246 neregistrovanih firmi, gde je zatečeno ukupno 455 radnika "na crno".\nU izveštaju se navodi da su, u periodu januar – decembar 2021. godine, inspektori rada, između ostalog, doneli 5.200 rešenja za otklanjanje utvrđenih nepravilnosti sa ukupno 11.215 mera, zatim 492 rešenja o zabrani rada na mestu rada, podneli i 3.708 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka. Takođe, podneli su i 75 krivičnih prijava, od kojih 65 protiv odgovornih lica u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu i 10 protiv odgovornih lica u oblasti radnih odnosa.\nInspektori rada su, u 13 obavljenih kontrola, zatekli na radu ukupno 18 maloletnika, od kojih je četvoro bilo uzrasta 16 godina, dok su ostali imali 17 godina.\n"Maloletna lica su zatečena kod ukupno 13 različitih poslodavaca", ističe se u izveštaju i dodaje da prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora u navedenom periodu, nisu zatečena lica mlađa od 15 godina.\nUtvrđeno je da su samo dva maloletnika angažovana u skladu sa propisima.\nSmrtne povrede na radu\nU toku protekle godine 61 radnik je izgubio život "usled smrtnih i teških povreda na radu sa smrtnim išodom".\nInspekcija rada obavila je, tim povodom, 44 inspekcijska nadzora povodom smrtnih povreda na radu i 17 inspekcijskih nadzora povodom teških povreda na radu sa smrtnim išodom. Podneto je, kako se navodi 48 krivičnih prijava, 63 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka i doneto je 27 rešenja o otklanjanju nedostataka iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu i 20 rešenja o zabrani rada na mestu rada.\n"Smrtne i teške povrede na radu sa smrtnim išodom su se u 2021.godini najčešće dešavale u delatnosti: građevinarstva ( 54 odsto od ukupnog broja smrtno stradalih), industrije (16 odsto), saobraćaja i skladištenja (osam odsto), poljoprivrede (sedam odsto), komunalne delatnosti i reciklaže (pet odsto), trgovine na veliko i malo (tri odsto) i popravke mašina i opreme, predmeta za domaćinstvo i ličnu upotrebu (tri odsto).\nIpak, broj radnika koji su smrtno stradali radeći svoj posao veći je prema podacima sindikata.\nPodsetimo, sindikat Nezavisnost uoči 1. maja objavio je da je tokom protekle godine na radnom mestu poginulo je 70 radnika.\nPoslodavci su, pak, sudeći prema izveštaju Uprave za bezbednost i zdravlje na radu za 2021. godinu, prijavili da je na radnom mestu smrtno stradalo ukupno - 12 radnika.\nPoslodavci su, prema izveštaju ove uprave, tokom 2021. godine dostavili ukupno 11.275 izveštaja o povredama na radu.\n"Najveći broj povreda na radu zabeležen je u delatnostima prerađivačke industrije - 388 (29,82 odsto) i zdravstvene i socijalne zaštite - 113 (8,69 odsto)", navodi se u izveštaju Uprave za bezbednost i zdravlje na radu.\nKoviđ19 i kontrole rada\nProteklu godinu obeležile su i mere koje su se odnosile na zaštitu zdravlja radnika i sprečavanje širenja epidemije zarazne bolesti koviđ19.\nInspekcija rada je, kako se navodi u ovom izveštaju, tokom 2021. godine sprovela pojačane kontrole - ukupno 16.421 - na teritoriji cele zemlje, čime je obuhvaćeno, kako se ističe - 126.879 radno angažovanih lica.\n"Najviše inspekcijskih nadzora je izvršeno kod poslodavaca u delatnostima trgovine (10.258), usluga smeštaja i išrane (1.706), građevinarstva (1.540), industrije (1.276), ličnih usluga (333)... Zbog utvrđenih prekršaja u sprovođenju preventivnih mera za sprečavanje pojave i širenja epidemije zarazne bolesti, podneto je 178 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka", navodi se u izveštaju.\nKad radnik prijavi poslodavca\nOsim redovnih i vanrednih kontrola kao i onih u koje inspektori rada idu po službenoj dužnosti, inspektori rada "na teren" izlaze i po prijavi radnika.\n"Tokom 2021. inspektorima rada su se obraćale stranke sa dve vrste zahteva i to: radi odlaganja od izvršenja rešenja otkaza ugovora o radu i radi preduzimanja mera u cilju ostvarivanja prava kod poslodavaca", navodi se u izveštaju.\nPodneto je 5.369 zahteva stranaka radi ostvarivanja prava iz oblasti radnih odnosa. Podnet je i 341 zahtev koji se istovremeno odnosio na ostvarivanje prava zaposlenih iz oblasti radnih odnosa i oblasti bezbednosti i zdravlja na radu.\nKršenje Zakona o radu, neisplaćivanje ugovorenih zarada, neplaćanje prekovremenog rada, neisplaćivanje naknada plate porodiljama, nezakonito otpuštanje radnika, neplaćanje pripadajućih doprinosa, ali i nadzori zbog organizovanja štrajka brojni su razlozi zbog koji su se građani, tokom 2021. godine, obraćali inspektorima rada tražeći zaštitu svojih radnih prava.


Darmanović u Ženevi: Crna Gora kontinuirano podržava Avganistan - CdM\nDarmanović u Ženevi: Crna Gora kontinuirano podržava Avganistan\nCrna Gora je kontinuirano posvećena glavnim aktivnostima NATO-a, među kojima podrška Avganistanu zauzima važno mjesto, kazao je ministar vanjskih poslova Crne Gore Srđan Darmanović danas u Ženevi na Ministarskoj konferenciji o Avganistanu.\nKako je saopšteno iz Ministarstva vanjskih poslova, konferencija, koju su organizovale Vlada Avganistana i Ujedinjene nacije, predstavlja jedan od zajedničkih mehanizama koji je uspostavljen kako bi se na visokom nivou pratio napredak u oporavku i razvoju države, kao i izazovi u implementaciji strategija za jačanje različitih resora avganistanske Vlade, a fokusirala se na sagledavanje postignutih rezultata u reformama i demokratizaciji društva i identifikovanju izazova koji predstoje.\nDarmanović je kazao da je stav naše zemlje, kao članice NATO-a, da su postizanje mira i stabilnosti u Avganistanu glavni preduslovi za dalji razvoj države.\n“Ukazao je na finansijsku pomoć Crne Gore održivosti Avganistanskih snaga bezbjednosti i odbrane (ANDSF) u iznosu od 400.000 američkih dolara na godišnjem nivou koju će Crna Gora pružati do 2024. godine”, ističu u Ministarstvu.\nIstakao je da će Crna Gora nastaviti da doprinosi misiji NATO-a „Odlučna podrška“, kroz povećanje crnogorskog vojnog kontingenta, podsjetivši da se u Avganistanu trenutno nalazi IX kontingent Vojske Crne Gore sa 29 pripadnika.\n“Darmanović je čestitao Avganistanu na nedavnim parlamentarnim izborima, pohvalio visok postotak žena i mladih koji su glasali i izrazio očekivanje da će održani izbori doprinijeti daljoj demokratizaciji društva u susret predsjedničkim izborima u aprilu 2019. godine”, zaključuju u Ministarstvu vanjskih poslova.\nTagsAvganistan Ministarstvo vanjskih poslova NATO srđan darmanović\nOvaj nas poceo da pije..Kakav Avganistan jeste li vi normalni…Idi promovisi nas turizam,pravi ugovore za izvoz!!!Izvozimo 400 mil.uvozimo 2 milijarde!!!


Rezultati male mature 27. juna na internetu, moguće elektronske žalbe | A1-Net Novi Pazar\nRezultati male mature 27. juna na internetu, moguće elektronske žalbe\nA1-Net25. juna 2021.\nPreliminarni rezultati završnog ispita za osnovce biće objavljeni na portalu www.mojasrednjaskola.gov.rs na kome će biti moguće i podnošenje žalbi, kao i obavljanje svih aktivnosti u pravcu završetka osnovne i upisa u srednju školu, saopšteno je danas iz Vlade Srbije.\nU saopštenju se navodi da će na toj adresi preliminarni rezultati završnog ispita biti objavljeni 27. juna od 10.00 časova.\n“Prvi put ove godine će roditelji moći da podnesu i žalbe elektronskim putem na istoj platformi, a uvid u konačne rezultate će imati 2. jula od 8.00 časova. Po ugledu na prethodnu školsku godinu, distribucija testova se vrši u saradnji sa Poštom Srbije i MUP-om, a testovi se nakon završetka skeniraju na 11 punktova i digitalno šalju u sistem na pregledanje”, navodi se u saopštenju.\nKako se dalje navodi, softver, koji je prošle godine napravljen specifično za ovu namenu, ove godine je “značajno unapredjen u skladu sa iskustvima nastavnika koji su vršili pregledanje”.\n“Pitanja zatvorenog tipa se pregledaju automatski, a pitanja otvorenog tipa softver šalje ovlašćenim nastavnicima da pregledaju putem računara. Nastavnici ne znaju čiji test pregledaju, a svako otvoreno pitanje se šalje na pregled kod dva nastavnika kako bi se obezbedila nepristrasnost i izbegle se eventualne greške”, piše u saopštenju.\nMalu maturu u Novom Pazaru pohađalo je preko 1.600 osmaka, a mesta u državnim srednjim školama ima za 1.542 učenika.\nSledeći članakVodnik Vojske Srbije preminuo na Pešteri\nPrethodni članakŽene u Novom Pazaru zainteresovanije za fakultetsku diplomu


Muzičari iz Norveške, Švedske i Danske u Beogradu - Scena - Dnevni list Danas\nPočetna » Scena » Muzičari iz Norveške, Švedske i Danske u Beogradu\nMuzičari iz Norveške, Švedske i Danske u Beogradu\nMeđu najpopularnijim savremenim džez umetnicima nalaze se mnogi muzičari iz Norveške, Švedske i Danske.\n0Piše: Danas Online 19. jula 2017. 23.49\nS obzirom da sa svim ovim državama slavimo 100 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa, skandinavsko predstavljanje na 33. Beogradskom džez festivalu biće jedna od najimpresivnijih selekcija muzike sa severa Evrope u našim krajevima u poslednje vreme.\nU Sava Centru 29. oktobra, publici će biti predstavljen Mats Ejlertsen – jedan od najautentičnijih savremenih džez umetnika sa beskompromisnom vizijom, tip muzičara za koje smo navikli da nam dolaze iz Skandinavije. Mats Ejlertsen je norveški kontrabasista koji je već ostvario upečatljive rezultate u kolektivima Food, Nymark Collective, Dingobats i The Source, i kao sajdmen u sastavima Torda Gustavsena, Jakoba Janga, Hokona Kornstada, Solvejg Sletahjel i Volferta Brederoda. Internacionalni septet Rubikon njegov je dosad najambiciozniji projekat, sa kojim je upravo debitovao kao lider pod okriljem kuće ECM, uz fantastične kritike širom sveta, započinjući tako još jedno uzbudljivo poglavlje u razvoju ove jedinstvene evropske škole džez muzike.


Uručene nagrade laureatima Sterijinog pozorja\nTanjug 3. juna 2022. 22:12\nNOVI SAD – Žiri 67. Sterijinog pozorja odlučio je jednoglasno da Sterijina nagrada za najbolju predstavu pripadne predstavi „Poslednje Devojčice“ Maje Pelević, u režiji Kokana Mladenovića pozorišta „Deže Kostolanji“ iz Subotice.\nMaja Pelević osvojila je nagradu za tekst savremene drame „Poslednje devojčice“ dok je nagrada za režiju pripala Kokanu Mladenoviću za istu predstavu.\nPredsednik žirija je bio Slobodan Skerlić, reditelj, a članovi Milena Pavlović, glumica, Petar Mihajlović, dramski pisac, Slobodan Unkovski, reditelj i Zoran Maksimović, teatrolog.\nPrimajući nagradu Kokan Mladenović je rekao da ogroman deo nagrade pripada Ireni Popović, kompozitorki.\nSterijina nagrada za glumačko ostvarenje pripala je mladoj glumici Sanji Marković za ulogu Cmilje u predstavi „Čudo u Šarganu“ Ljubomira Simovića u režiji Jagoša Markovića Jugoslovenskog dramskog pozorište iz Beograda.\nPublika je gromoglasnim aplauzom pokazala da je saglasna sa žirijem. Markovićeva je zahvalila na nagradi koju je dobila na početku karijere.\n„Svako to priželjkuje još na akademiji, pa to bude daleko. I sinoć mi je bilo daleko i nestvarno, pa sam o tome i prestala da razmišljam, a onda kad dođe nenadano nagrada onda je puno srce, velika mi je čast“, kazala je Markovićeva.\nZa ulogu prosjaka u predstavi „Čudo u Šarganu“ dobio je nagradu i Nenad Jezdić jednoglasnom odlukom žirija.\n„Sa željom da će ovaj svet u kome živimo i kome pripadamo postati mesto gde ćemo samo stvarati čuda koja će biti deo naše ljubavi, razumevanja i tolerncije bez obzira na sve razlike, živi bili“, rekao je Nenad Jezdić primajući nagradu.\nAleksandar Srećković dobio je nagradu za ulogu Alojza Kavrana, Julijinog muža, pravnika u predstavi Godine vrana Siniše Kovačevića.\nOn kaže za Tanjug da je Sterijina nagrada možda jedina koja se dobija za konkretnu ulogu i da mu veoma znači.\n„Sve nagrade su bitne i lepe zato što se neko potrudio da vas pogleda i da razmisli o tome šta ste radili. Sterijino pozorje možda ima i najjaču tradiciju u Jugoslaviji, pa zatim i u Srbiji i ima najviše standarde i kriterijume za sve kategorije u kojima se nagrade dodeljuju. Zadovoljstvo je kada se mučite, radite, kreirate i kad to napravite ljudi iz vaše branše i stručna publika kažu da zaslužujete pohvalu, ja se toj pohvali raduje“, kaže Srećković.\nVida Ognjenović, dobitnica je nagrade za životno delo „Hugo Klajn“.\nOva nagrada nije dodeljena dve godine, a uručuje je pet festivala uključujući i Sterijino pozorje.\n„Delim ovu nagradu sa kolegama koji je nisu dočekali jer su rano otišli, sa mojim glumcima koji podnose moju usijanu nesavladivost. Delim je sa rodbinom i prijateljima koji me podržavaju kad grešim, delim je sa vama, draga publiko“, rekla Vida Ognjenocić.\nSpecijalna Sterijina nagrada Glumački ansambl pripao je predstavi „Poslednje devojčice“ Maje Pelević.\nPrema mišljenu publike, najbolja predstava 67. Sterijinog pozorja je „Ja sam ona koja nisam“ Zagrebačkog kazališta mladih.\nU čast nagrađenih odigrana je predstava „Hrkači“ Nikole Pejakovića u izvođenju Narodnog pozorišta Republike Srpske iz Banja Luke.


Još dva objekta proglašena nacionalnim spomenicima\nKomisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH donijela je odluku da Graditeljska cjelina – zgrada Akademije likovnih umjetnosti (evangelistička crkva sa župnom kućom i školom) u Sarajevu, kao i Arheološko područje sa antičkim objektom na lokalitetu Gromile u opštini Kreševo budu proglašeni nacionalnim spomenikom BiH.\nNa sjednici su juče usvojene i izmjene i dopune ranijih odluka za nacionalne spomenike “Vatrogasna kasarna” u Sarajevu, “Muzička akademija – Zavod Svetog Augustina” u Sarajevu, zgrada “Slavije” u Sarajevu i Katolička crkva “Svetog Josipa” na Palama, saopšteno je iz Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH.\nIzmjene i dopune navedenih odluka odnose se na kategorizaciju i redefinisanje mjera zaštite u skladu sa trenutnim stanjem ovih dobara.\nDonesena je i odluka o produženju režima zaštite za dobra za koja je istekao rok od jedne godine od dana podnošenja peticije, navodi se u saopštenju.\nNa sjednici su predstavljeni realizovani projekti zaštite spomenika koje je sprovodila Komisija proteklih godina, te najugroženiji spomenici za potencijalne donacije, a to su Počitelj, selo Uvijeća kod Trebinja, Pravoslavna crkva u Marinima kod Prijedora, Most Ovčji brod kod Nevesinja, te spomenici i memorijali posvećeni antifašističkoj borbi.


Zaključci Kluba SDA u vezi sa trenutnom situacijom izazvanom Covid-19 pandemijom.\nNajava košarkaškog vikenda KK Mladost\nYou are at:Home»VIJESTI»Zaključci Kluba SDA u vezi sa trenutnom situacijom izazvanom Covid-19 pandemijom.\nBy Aida Muratović on\t 16/03/2021 0 Comments\nKlub SDA u vezi sa trenutnom situacijom izazvanom Covid-19 pandemijom na osnovu člana 120. Poslovnika Skupštine KS Klub SDA predlaže sljedeće:\n-Nalaže se Vladi KS da preduzme sve neophodne aktivnosti za otvaranje novog izolatorija, za bolničko liječenje COVID pacijenata, sa svom potrebnom opremom;\n-Tražimo od Vlade KS da uposli sve nedostajuće medicinske radnike sa Biroa za zapošljavanje KS u borbi protiv Corona virusa;\n-Tražimo da se postojećim drive-in punktove obezbijede adekvatni higijensko-sanitarni uslovi za zdravstvene radnike i da se otvore najmanje dva dodatna punkta, jedan za općine Ilijaš i Vogošću a drugi za općine Hadžići, Ilidža i Trnovo;\n– Tražimo od Vlade KS i Ministarstva zdravstva KS da preduzme sve pravne radnje i da odmah obezbijedi da Dom zdravlja KS organizuje rad u 3 smjene, a u skladu sa Zakonom;\n– Tražimo od Vlade KS i Ministarstva zdravstva KS da obezbijedi da sve javne zdravstvene ustanove na području KS kao i privatne ugovorne zdravstvene ustanove stave odmah i bez odlaganja sve svoje ljudske i materijalne resurse u borbu protiv pandemije;\n– Tražimo od Vlade KS i Ministarstva zdravstva KS da odmah nabavi dodatne količine medicinskog kiseonika, zaštitne i medicinske opreme za potrebe KCUS-a, Opće bolnice i domova zdravlja;\n– Tražimo od Vlade KS i Ministarstva zdravstva KS da ograniče cijene laboratorijskih nalaza, testova i svih drugih usluga vezanih za dijagnostiku i liječenje covid pacijenata u privatnim zdravstvenim ustanovama;\n– Tražimo od Vlade KS i Ministarstva zdravstva KS da se ograniče marže na lijekove i imunološke dodatake vezane za liječenje i prevenciju covida u svim ugovornim Apotekama;\n– Tražimo od Ministarstva zdravstva KS da se putem Doma zdravlja odmah formiraju mobilni timovi za testiranje građana koji imaju razvijene simptome na adresama, jer su Domovi zdravlja i privatne zdravstvene ustanove postali žarišta širenja corona virusa;\n– Tražimo od Vlade KS da putem Civilne zaštite KS odmah formira timove, a u koje bi angažovali i volontere, za pomoć i podršku starijim i ugroženim kategorijima građana oboljelim od corona virusa;\n– Tražimo od Vlade KS da se svi službeni automobili Vlade, ministarstava i javnih preduzeća, kao i vozači, stave u službu timovima za podršku starijoj populaciji i kućna testiranja;\n– Tražimo od Vlade KS da angažuju sve raspoložive privatne autoprijevoznike i stave ih u službu obavljanja funkcije javnog gradskog prijevoza, a kako bi se mogle rigorozno pooštriti mjere u vozilima javnog prijevoza koji su postali žarišta širenja corona virusa;\n– Tražimo od Vlade KS i Kriznog štaba da se u javnom sektoru u KS organizuje rad od kuće i ograniči broj prisutnih ljudi u kancelarijama;\n– Tražimo od Vlade KS i Kriznog štaba da svim upravnicima stambenih objekata naloži svakodnevno dezinfikovanje zajedničkih dijelova objekata (ulazi, hodnici, liftovi);\n– Tražimo od Vijeća Ministara Bosne i Hercegovine da odmah propišu obavezan PCR test za prelazak granice za sve strane državljane;\n– Tražimo od Vlade KS i resornih ministarstva da u slučaju novih zatvaranja (lockdown), ista budu detaljno planirana i svrsishodna, a da u tom slučaju bez odlaganja, obezbijede direktnu finansijsku pomoć ugroženim privrednim subjektima, a specifično sektoru ugostiteljstva i uslužnih djelatnosti, a kako bi se sačuvala radna mjesta u toj oblasti;\n– Tražimo od Vlade KS da dodijeli jednokratnu stimulaciju na plaću svim uposlenicima u zdravstvu koji se bore protiv corona virusa;\n– Tražimo od Vlade KS da svim socijalno ugroženim kategorijama koji se oboljele od corona virusa dodijeli jednokratnu pomoć u iznosu od 200,00 KM;\n– Zadužuje se Vlada KS da obezbijedi finansiranje svih lijekova koji su prema naučno relevantnim istraživanjima pokazali kao efikasni u borbi protiv COVID-a;\n– Tražimo od Vlade KS da hitno pripremi rebalans budžeta KS a u cilju obezbjeđenja potrebnih sredstava za nabavku lijekova, medicinske opreme te da obezbijedi adekvatnu podršku privredi i radnicimau realnom sektoru\nKlub zastupnika SDA\nu Skupštini Kantona Sarajevo\nPrevious ArticleFilm Jasmile Žbanić o genocidu u Srebrenici nominovan za Oscara\nNext Article Skupština KS usvojila zaključke: KCUS mora povećati kapacitete za 150 kreveta, Opća za 70


Britansko Ministarstvo spoljnih poslova objavilo je godišnju listu najbizarnijih zahteva koje su diplomate u ambasadama Velike Britanije širom sveta primile tokom 2018, među kojima ima svačega - od pape do vampira.\n"Gardijan" prenosi da je neimenovani stanovnik Delhija pozvao britansku ambasadu u indijskoj prestonici pošto je imao očajničku potrebu da pojede kobasicu od povrća, a čuo je da ambasada upravo to ima u rezervama namirnica.\nDrugi muškarac je kontaktirao diplomate Forin ofisa raspitujući se o tome da li u Poljskoj ima vampira, nakon što mu je devojka, koju je upoznao putem interneta, tražila da joj otkrije koja je njegova krvna grupa pre nego što se sastanu uživo.\nOd britanskog državljanina ili državljanke na letovanju u Španiji ambasadi je stigao zahtev da u hotelu izdejstvuju zamenu sobe nakon što je mačka lutalica "upala" u sobu i mokrila na krevetu.\nU SAD je britanskoj ambasadi od sunarodnika pristigao upit o tome ko je pobedio u najnovijoj emisiji televizijskog šou programa "Ples sa zvezdama" emitovanog u Britaniji.\nOd Britanaca koji su se pripremali za sopstveno venčanje u Italiji ambasadi je došla molba da im pomognu da vide papu.\n"Gardijan" navodi da su ovo bili neki od zahteva diplomatama od ljudi koji su imali iznenađujuće slabu predstavu o tome šta spada u domen pomoći koju britanske ambasade u svetu mogu da pruže.\n"Sa žalošću potvrđujem da Forin ofis nije u stanju da ponudi usluge kada su pitanju vampiri, mačke lutalice niti učesnici ''Plesa sa zvezdama''. Takođe, naš kapacitet za snabdevanje kobasicama od povrća i dalje je, na žalost, nepostojeći", navodi se u saopštenju britanskog Ministarstva spoljnih poslova.\nPrimljeno više od 330.000 poziva\n"Gardijan" navodi da tu nije bio kraj zahtevima, među kojima je bilo i nekih pomalo uznemirujućih, poput onog koji je stigao od muškarca u Argentini zainteresovanog za listu žena koje bi mogao da oženi.\nPored toga, bilo je i upita britanskim ambasadama za pomoć u povezivanju na internet, a javila se i osoba kojoj nije bi jasan zaplet filma "Hrabro srce".\nNa sve ove pozive odgovor je bio isti - da su ambasade u stanju da pomognu samo u hitnim situacijama, poput poseta ljudima koji se nalaze u bolnici ili zatvoru, kao i davanja informacija o lokalnim advokatima, prevodiocima i lekarima.\nSve u svemu, Forin ofis je tokom 2018. od ljudi kojima je bila potrebna neka vrsta pomoći u inostranstvu primio više od 330.000 poziva.\n"Gardijan" podseća da se Forin ofis nedavno našao na udaru kritika porodica Britanaca koji su završili u zatvorima u stranim zemljama zbog načina na koji je reagovao u takvim slučajevima.


Destinacijski rezervacioni sistem počeo sa radom – Vila As\nBiznis • Lokalna privreda • T-Info • Turizam • Vesti\nTuristička organizacija Zlatibor pokrenula je destinacijski rezervacioni sistem koji je zvanično pušten u rad u utorak, 13. aprila 2021. godine. Na zvaničnom sajtu TO Zlatibor nalazi se jedinstvena baza smeštajnih kapaciteta Zlatibora dostupna potencijalnim turistima. Trenutna ponuda uključuje više od 70 turističkih subjekata i to 25 hotela, 40 apartmanskih objekata, 4 etno sela…\nSistem ima jednostavan i pregledan dizajn, koji je lak za korišćenje. Pretraga objekata se može izvesti po različitim paramterima kao što su cena, kategorijazacija, vrsta objekata, lokaciji gde se objekat nalazi, kao i preko sadržaja koje objekat poseduje.\nPretraga je brza i laka tako da potencijalni gosti mogu lako da pronađu smeštaj po svom ukusu. Prilikom pretrage dobijaju se sve informacije vezane za objekte uz detaljan opis, lokaciju, i Gosti imaju mogućnost da prilikom rezervacije preciziraju svoje želje, vezane za veličinu kreveta (opciono), ubacivanja dečjeg krevetca, kao i mogućnosti korišćenja dodatnih sadržaja kao što su welnes, spa centar, bazeni…\nSistem ima i zaštitu od mogućih zloupotreba, pa prilikom potvrde rezervacije gost mora da ostavi podatke sa kreditne kartice kao vid garancije. Sistem trenutno podržava Visa, Visa Electron, MasterCard i Maesto. Ukoliko gost nema kreditnu ili debitnu karticu rezervacija je i dalje moguća ali potrebno avans uplatiti direktno na račun u banci.\nMora se pohvaliti jedno tehničko rešenje da se svi objekti mogu pregledati na stranici pretrage što olakšava i ubzava proces odlučivanja. Kod drugih rezervacionih sistema gost većinu informacija o objektu dobije tek kada pređe na stranicu objekta, dok se ovde sve informacije mogu dobiti u dodatnom prozoru bez napuštanja strane sa pretragom. U ovoj sekciji su dati i kontakt podaci za objekat što daje mogućnost direktne komunikacije između gosta i ugostitelja što nije slučaj sa velikim rezervacionim sistemima.\nCene su u osnovnom prozoru date u evrima ali postoji automatski konvertor kursa kako bi gosti mogli da cenu provere i u drugim valutama.\nKada je u pitanju kvalitet usluga sistem ima prednost u odnosu na ostale rezervacione sisteme pošto se ovde mogu naći isključivo kategorisani\ni po zakonu evidentirani izdavaoci smeštaja, što potencijalnim gostima obezbeđuje sigurnost prilikom odabira adekvatnog smeštaja.\nSistemu nedostaju dva elementa u ovom trenutku, a to su rubrika za izdavaoce i rubrika za registraciju potencijalnih gostiju. Rubrika za izdavaoce bi omogućila da se izdavaoci upoznaju sa sistemom, potrebnim resursima i uslovima za pristupanje i da ukoliko ispunjavaju sve uslove podnesu zahtev za uključivanje. Kada je u pitanju registracija, na ovaj način bi registrovani korisnici mogli da dobijaju obaveštenja o akcijama i manifestacijama kako bi mogli da planiraju svoj odmor. Verovatno će i ove rubrike biti uključene u sistem u narednom periodu.\nTO Zlatibor je ovim projektom zadao ozbiljan zadatak ostalim destinacijama u Srbiji a i u regionu. Ostaje da se vidi da li će ovako osmišljen rezervacioni sistem moći da parira stranim rezervacionim sistemima poput bookinga i airbnb… Za korisnike u Srbiji ovaj sistem nudi više pogodnosti u odnosu na strane sisteme kada je u pitanju tehnička podrška a i mogućnost brzog i lakog rezervisanja željenog objekta.


Dačić: Da sam odlučivao umesto Miloševića rata ne bi bilo – Nadlanu.com\nObjavljeno 2. juna 2013. / 21:47:11\nBEOGRAD – Premijer Srbije Ivica Dačić izjavio je da Srbija više nema vremena za čekanje i da svoje nacionalne interese može zaštiti samo ako bude poštovana u svetu\nBEOGRAD – Premijer Srbije Ivica Dačić izjavio je da Srbija više nema vremena za čekanje i da svoje nacionalne interese može zaštiti samo ako bude poštovana u svetu.\n“Današnji BDP Srbije predstavlja 65 odsto njenog BDP-a iz 1989. Koliko dugo ćemo još čekati i koliko još treba da potonemo? Kako može osiromašena zemlja, ponižena i potučena braniti svoje nacionalne interese? Naprotiv, jedino možemo biti jaki ako smo poštovani u svetu”, rekao je Dačić u intervjuu za nedeljno izdanje britanskog Telegrafa.\nDačić je rekao da Srbija mora da pronađe novu politiku za novo vreme kako bi ponovo postala član porodice evropskih naroda.\n“Srbija je postala izopštena država sa kojom se nema kontakt kao da je gubavac. Moramo da pronađemo novu politiku za novu eru kako bismo ponovo postali članovi porodice evropskih naroda”, rekao je premijer Srbije.\nBritanski list je podsetio na Dačićevu političku prošlost, pre svega činjenicu da je bio portparol Socijalističke partije Srbije u vreme Slobodana Miloševića za koga britanski list kaže da je bio diktator i da je odveo bivšu Jugoslaviju u krvavi građanski rat tokom 90-ih.\n“On (Milošević) je umro pre nego što mu je bilo završeno suđenje, tako da nije ni osuđen ni oslobođen”, rekao je Dačić upitan o svojim osećanjima prema Slobodanu Miloševiću.\nDačić je rekao i da Milošević nije jedini koga treba kriviti za ono što se desilo u bivšoj Jugoslaviji, kao i da odgovornost snose svi oni koji su u to umešani.\n“Da sam ja donosio odluke nikada ne bih dozvolio da izbije rat, jer je svaka vrsta mirnog sporazuma bolja od rata”, rekao je Dačić.\nBritanski list je podsetio i da je Dačić u Briselu u ime Srbije postigao sporazum sa prištinskim vlastima i da su ga pojedini kosovski Srbi zbog toga optužili za izdaju.\nDačić na to odgovara da “razume njihova osećanja” i, kako prenosi britanski list, sa tugom govori o tome kako u njegovom rodnom gradu na Kosovu, Prizrenu, sada gotovo i da nema Srba.\nZa poruke koje dobija od Srba iz zemalja Evropske unije, a u kojima mu se preti ili se on poziva da ne vodi zemlju u EU, Dačić kaže da su one primer licemerstva, jer ih šalju ljudi koji su otišli da žive u EU.\nBritanski Telegraf je preneo i da vlada Ivice Dačića vodi borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije i da je u decembru u okviru jedne od istraga uhapšen jedan od najbogatijih ljudi u Srbiji, Miroslav Mišković, kao i da se istražuje rad bivših ministara i bankara.\nDačić je britanskom listu rekao da hapšenja pokazuju da “više nema nedodirljivih”. Govoreći o pretnjama koje njemu i njegovoj porodici upućuju razni ekstremisti i kriminalci, Dačić je rekao da više nema privatan život i da je stalno pod zaštitom policije. Ipak, premijer Srbije ocenio je da se sada opasni kriminalci plaše države, a ne ona njih.\nbombardovanje srbijeivica dačićslobodan milošević\nROLAN GAROS: Ana Ivanović poražena u osmini finala\nHOĆE DA SE VRATI: Marija Milošević besna zbog oduzimanja kuće u Užičkoj!


Mnogi su izjavili da su ih krijumčari prisiljavali na prostituciju ili druge vidove seksualne eksploatacije. U periodu januar 2017 - decembar 2019, UNHCR je registrovao više od 630 slučajeva trgovine izbeglicama u istočnom Sudanu, od kojih je blizu 200 žena i devojčica izjavilo da su bile žrtve seksualnog i rodno zasnovanog nasilja.\nMnoge koji pokušaju da pređu Sredozemlje na putu ka Evropi presreće libijska obalska straža koja iz vraća na obale Libije. Ove godine je više od 6.200 izbeglica i migranata iskrcano u Libiji, što ukazuje na to da će konačna brojka za ovu godinu verovatno preći 9.035 - broj ljudi vraćen tokom 2019. godine. Često te ljude odvode i proizvoljno drže u zvaničnim centrima za pritvor u kojima se suočavaju sa svakodnevnim zlostavljanjima i užasnim uslovima. Drugi završe u „nezvaničnim centrima” ili skladištima koje kontrolišu krijumčari i trgovci ljudima koji ih fizički zlostavljaju da bi iznudili novac.\nIzveštaj i multimedia materijal uključujući fotografije, svedočenja i snimke dostupni su na: https://www.unhcr.org/5f1ab91a7\n30. jul je Dan UN za borbu protiv trgovine ljudima


Foto: ourworldindata.org/covid-vaccinations / screenshot\nProšla nedelja protekla je u znaku početka masovne vakcinacije u Srbiji, a kako su dani prolazili tako je sve veći broj ljudi na dnevnom nivou primao cepivo da bi se u subotu vakcinisalo više od čak 42.000 građana, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je danas da bi danas moglo da se vakciniše i 50.000 ljudi.\nSamo UAE u subotu imao veću stopu vakcinacije\nKoliko je to velika brojka najbolje se videlo na sajtu „Our world in data“ koji je pokazao da je Srbija imala posle UAE najveću stopu vakcinacije na svetu na 100 stanovnika – 0,64.\nIza naše zemlje ostao je, recimo, Izrael koji je već vakcinisao 2,5 miliona ljudi ili četvrtinu stanovništva pa su cepivo počeli da primaju i tinejdžeri. Iza su ostali i SAD i tzemlje EU poput Portugala, Rumunije, Grčke, Estonije, Francuske, Italije...\nKada je reč o ukupnoj vakcinaciji na 100 stanovnika prema sajtu „Our world in data“ Srbija se trenutno nalazi na 12. mestu sa stopom 2,4, a od drugih zemalja ispred nas su Izrael (39,8), Velika Britanija (9,3), Malta (4,0), Danska (3,4), Slovenija(2,6), Španija (2,5) i Litvanija (2,5).\nVučić: Već smo četvrti u Evropi\nPredsednik Aleksandar Vučić, pak, tvrdi da je Srbija već četvrta u Evropi po stopi vakcinacije i optimista je da će još napredovati uprkos lošoj globalnoj situaciji u vezi sa nabavkom vakcina.\nAleksandar Vučić veruje da ćemo sutra biti treći u Evropi po ukupnoj stopi vakcinacije\n- Danas je nabaviti vakcinu teže nego doći do nuklearnog oružja. Očekivao sam da će biti problema, ali ljudi ne treba da brinu, jer će se Srbija nešto bolje snaći. Trenutno smo četvrti u Evropi po broju vakcinisanih, a očekujem da do sutra budemo treći, jer danas očekujemo da bude vakcinisano oko 50 hiljada ljudi. To govori da smo imali mudro vođenu politiku - poručio je Vučić za TV “Prva”.\nKako je ranije istakao, veruje da ćemo u naredna 72 sata biti čak drugi u Evropi odnosno čak peti po stopi vakcincije u svetu.\n- Ispred nas su Velika Britanija, Malta i Danska. Verujem da ćemo u 48 sati, odnosno 72 sata preteći drugog i trećeg i da ćemo biti drugi. Verujem da u svetu možemo da budemo peto mesto, sada smo deveti. Čestitam građanima Srbije i tome što smo se vinuli u visine po pitanju ekonomije i zaštite zdravlja naših građana - rekao je sinoć predsednik Srbije.\nViše od 42.000 ljudi vakcinisano u danu\nVučić je naglasio da je zahvalan ljudima pošto je u subotu više od 42.000 ljudi vakcinisano.\n- Gotovo je nemoguće nabaviti vakicnu, kao da po nekom naređenju treba da se svi svađamo. Mi smo potpisali ugovor i dobili smo manje vakcina, sve ovo što smo dobili je zbog naše snalažljivosti i jer smo se pripremili unapred - rekao je Vučić i dodao da svi koji su dobili prvu dozu vakcinu ne treba da brinu jer će primiti i drugu.\nPredsednik je naglasio da očekuje da danas bude vakcinisano više od 50.000 građana i dodao da ćemo, ako nastavimo ovakvim tempom vakcinaciju, imati vakcina još za sedam-osam dana.\nImamo oko 1,2 miliona vakcina\nInače, Srbija trenutno ima oko 1.280.000 vakcina od kojih ubedljivu većinu čine cepiva kineske kompanije „Sinofarm“ čijih je milion doza stiglo 16. januara u našu zemlju. Ostatak čine „Fajzerove“ vakcine koje dobijamo nedeljno po 19.000 i ruske vakcine „Sputnjik V“ koje najmanje imamo.\nSrbija ima milion kineskih vakcina\nNaime, iz Rusije je prošle nedelje trebalo da stigne još 250.000 doza „Sputnjik V“, ali do toga nije došlo. Kako je Vučić rekao, iz Rusije nam je zastalo sve.\n- Čekamo odgovor, problem je zbog njih, imali su problem u nekim fabrikama. Ja ću da zovem i kineskog premijera ako treba... - izjavio je Vučić i nagovestio mogućnost da iz Kine stigne još vakcina.\nStiže još 100.000 cepiva\nPredsednik je najavio da će uskoro Srbija dobiti još vakcina.\n- Imao sam, ne mogu da vam kažem sa kim... ali ja sam siguran da ćemo još jednu količinu vakcina obezbediti, jednu dozu od 100.000 vakcina. Sada ne mogu ništa više da vam otkrivam – istakao je Vučić.\nNastavićemo sa tim, mučimo se sa svim, iz Rusije nam je zastalo sve, čekamo odgovor, problem je zbog njih, imali su problem u nekim fabrikama. Ja ću da zovem i kineskog premijera ako treba... - izjavio je Vučić.\nTiodorović: Potrebno da se vakciniše najmanje milion i po ljudi\nEpidemiolog i član Kriznog štaba Branislav Tiodorović rekao je da je interesovanje građana za vakcinaciju iznad očekivanja.\nKako je istakao, potrebno da se što veći broj građana što pre vakciniše, jer to ide u prilog stvaranju stabilne situacije.\nI epidemiolog Branislav Tiodorović je primio vakcinu protiv Covida 19\n- Potrebno da se vakciniše najmanje između milion i po i dva miliona ljudi sa po dve doze, što znači da je potrebno da stigne još mnogo vakcina – podvukao je Tiodorović.\nEpidemiolog je naveo da je svejedno koju će vakcinu građani da prime i da je važno da se vakcinišu sa dve doze.\nKisić: Zainteresovanost za vakcinaciju ogromna\nTepavčević je sa novinarima podelila utiske o zainteresovanosti građana za vakcinaciju, kao i o organizaciji na Sajmu i navela da je zainteresovanost ogromna, a organizacija fantastična.\nIstakla je da su se praktično svi zaposleni u socijalnim ustanovama, kao i korisnici Sigurne kuće prijavili za vakcinaciju.\n- U ovom momentu prolaze proceduru i vakcinišu se - kazala je Kisić Tepavčević i navela da je do sada vakcinisano oko 6.000 korisnika i zaposlenih u tim ustanovama širom zemlje.\nNavodeći da je do sada u Srbiji vakcinisano više od 172.000 ljudi, Kisić Tepavčević je apelovala na sve građane da se odazovu pozivu na vakcinaciju.\n- Znamo da je to dobro za sve nas, vidimo da je veliki broj građana shvatio koliko je to značajno i nadamo se da ćemo u narednom vremenskom periodu steći kolektivni imunitet koji će da nas brani od širenja ove bolesti - navela je ministarka.\nDodala je da kako mi budemo jačali, tako će virus da slabi i istakla da je to jedino oružje u borbi sa virusom Kovid-19.\n- Mi sada jasno vidimo i svetlost na kraju tunela, koja postaje sve jača i jača - zaključila je Kisić Tepavčević.\nJanković: Sve tri vakcine odobrene u Srbiji su bezbedne