Odluka Upravnog odbora: Crna Gora suspendovana u Partnerstvu otvorenih vlada (OGP) – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Javna uprava » Odluka Upravnog odbora: Crna Gora suspendovana u Partnerstvu otvorenih vlada (OGP)\nObjavljeno 04. 07. 2017. 16. 01. 2018.\nKao što je Institut alternativa (IA) najavio u februaru ove godine, zvog neispunjavanja obaveza, Crna Gora je izgubila mjesto u inicijativi u kojoj učestvuje 75 zemalja svijeta i dobila status “neaktivne” zemlje. Gubljenje statusa u inicijativi je krajnja mjera Upravnog odbora OGP čiji je cilj diskreditovanje država koje ne poštuju dogovorene obaveze.\nZa takvo postupanje Vlada nije dala nikakvo obrazloženje niti je iko odgovarao za ignorisanje obaveza u globalnoj inicijativi u koju se država Crna Gora dobrovoljno uključila.\nU zvaničnom saopštenju objavljenom u Vašingtonu 29. juna ove godine se navodi da je Upravni odbor Partnerstva otvorenih vlada (OGP) odlučio konsenzusom, da će Crna Gora nažalost postati neaktivna u OGP-u. Razlog za to je što je postupala suprotno OGP pravilima tokom tri uzastopna ciklusa i nije dostavila Nacionalni akcioni plan od novembra 2014. godine.\nKako se navodi, Upravni odbor je “pozdravio predanost Vlade Crne Gore na visokom nivou da se ponovno uključi u Partnerstvo otvorenih vlada, iskazanu pismom premijera Duška Markovića koje su ko-predsjedavajući OGP-a primili 22. juna 2017. godine”. Ipak, “održavajući dosledan i fer pristup sprovođenju zahtjeva OGP-a postavljenih pred svim zemljama učesnicama”, Upravni odbor OGP-a je odlučio suspendovati članstvo Crne Gore u inicijativi u skladu sa odredbama sadržanim u “Članovima Upravljanja” OGP-a koji su usvojeni 2015. godine.\nCrna Gora je druga zemlja koja je označena “neaktivnom” prema ovom pravilu, dok je prva bila Turska. Neke od zemalja učesnica su i Sjedinjene Američke Države, Velika Britanija, Norveška, Italija, koje već sprovode svoj treći Akcioni plan, ali i Njemačka, Francuska i Holandija koje takođe prepoznaju potrebu za daljim reformama u svojim zemljama.\nUpravni odbor je saopštio i da će ko-predsjedavajući Upravnim odborom OGP-a poslati pismo premijeru Markoviću kojim će objasniti odluku i ponuditi podršku tokom izrade novog Nacionalnog akcionog plana, kako bi zemlja postala ponovo aktivna u ovoj multilateralnoj inicijativi.\nCilj OGP-a je promocija transparentnosti, odgovornosti i učešća građana u procesu odlučivanja. Inicijativa je osnovana 20. septembra 2011. godine na prijedlog tadašnje američkog predsjednika Baraka Obame.


Bolja poslovna klima za startape u Srbiji? Stiže Zakon o alternativnim investicionim fondovima | Zunic Law Firm\nBolja poslovna klima za startape u Srbiji? Stiže Zakon o alternativnim investicionim fondovima\nIako, prema istraživanju Inicijative Digitalna Srbija 106 srpskih startapa zapošljava 1700 radnika, poslovna klima u Srbiji nije povoljna za startape (naročito u oblasti tehnoloških biznisa).\nJedan od vodećih izazova sa kojima se susreću mala i srednja preduzeća u Srbiji (pa i startapi) tiče se pristupa finansijama u pogledu mogućnosti uzimanja bankarskih pozajmica. Prema izveštajima Evropske investicione banke, malim i srednjim preduzećima u Srbiji nedostaje oko milijardu evra kredita, kratkoročnih i dugoročnih kredita, što jasno ukazuje na postojeće prepreke koje usporavaju i onemogućavaju uspešan rast i poslovanje ovih preduzeća. Činjenica da samo petina malih i srednjih preduzeća može da se zaduži kod banaka jasno oslikava njihovu nezavidnu poziciju i realnost.\nImajući u vidu poteškoće sa kojima se suočavaju ova preduzeća, Ministarstvo finansija je konačno odlučilo da se pozabavi ovim pitanjem. Naime, kako bi se malim i srednjim preduzećima, a naročito startapima, omogućio pristup i drugim izvorima finansiranja, bilo je nephodno uspostaviti zakonski okvir koji će podržati takve vidove finansiranja. Upravo iz tog razloga, pored postojećeg Zakona o investicionim fondovima, na javnu raspravu stavljen je Nacrt zakona o alternativnim investicionim fondovima, koji treba da omogući mnogo širi spektar ulaganja. Najznačajniji doprinos Zakona o alternativnim investicionim fondovima ogleda se u tome što će otvoriti vrata različitim formama privatnih investicionih fondova, poznatijih kao venture capital fondovi.\nVenture capital fondovi ili fondovi rizičnog kapitala imaju široku primenu u Evropskoj uniji, gde postoji oko 1600 takvih fondova. Smisao ovih fondova je investiranje u inovativne kompanije, startape, s ciljem omogućavanja dalje ekspanzije u neku ruku rizičnih poslovnih poduhvata. Štaviše, ovi fondovi su od esencijalnog značaja za realizaciju projekata u oblasti istraživanja i razvoja, kao i inovacija, s obzirom na nedostatak sredstava na ovom polju.\nBrojni su primeri svetski poznatih kompanija koje su svoje preduzetničke projekte započele uz pomoć ovih fondova, među kojima se izdvajaju Google, Microsoft, Facebook, Apple.\nNovina koju uvodi Zakon o alternativnim investicionim fondovima jeste to što će VC fondovima biti omogućeno da se prvi put registruju u toj formi, a ne kao društva sa ograničenom odgovornošću, što je bio slučaj do sada.\nFunkcionisanje fondova rizičnog kapitala svodi se na to da startap kompanije prodaju manjinski deo vlasničkog udela u firmi i tako dolaze do kapitala. Ovakav vid finansiranja posebno je pogodan za kompanije koje imaju jak potencijal da se prošire i na međunarodno tržište, što se najčešće odnosi na IT firme.\nKako se navodi u Nacrtu, razlozi za donošenje Zakona bili su brojni, ali se među njima posebno izdvajaju unapređenje i razvoj tržišta kapitala, kao i proces pridruživanja Evropskoj uniji. Upravo će iz tog razloga za alternativne investicione fondove važiti regulativa koja važi i u nekim drugim zemljama, a posebno će morati biti usklađena sa AIFM direktivom (Alternative Investment Fund Managers Directive).\nOd ovog zakona takođe se očekuje da bi mogao da izvrši pozitivan uticaj i na ohrabrivanje stranih investicionih fondova da otvore svoje ispostave za tržište Jugoistočne Evrope.\nOno što alternativne fondove razlikuje od klasičnih investicionih fondova jeste to što, pre svega, predstavljaju ulaganje na osnovu verovanja u ideju, proizvod i preduzetnika koji stoji iza te kompanije. Novine koje nam donosi Nacrt zakona o alternativnim investicionim fondovima predstavlja veliki potencijal, koji u značajnoj meri može da doprinese napretku i poslovnom uspehu malih i srednjih preduzeća, među kojima se posebno ističu sve brojnij IT startapi i IT kompanije.\nTijana Žunic Marić predavač na konferenciji „IT Pravo” na Pravnom Fakultetu... AK Žunić raspisuje konkurs za advokatskog pripravnika


Pratite Rosi fest od 24. januara do 2. februara ONLINE - UrbanStandard\nHome Istaknuto Pratite Rosi fest od 24. januara do 2. februara ONLINE\nU skladu sa Covid19 merama, predlažemo vam da festivali i druge priredbe pratite ONLINE\nJedan od najvažnijih ciljeva ovogodišnjeg ROSI FEST-a je skretanje pažnje, na značaj muzike u obrazovanju mladih i razvijanju njihovih kreativnih potencijala.\nOvogodišnji fest će biti otvoren predstavom za decu “Bastijen i Bastijen” na sceni Raše Pavlović u nedelju 24.01. Za svu decu koja budu na predstavi, spremljeni su pokloni iznenadjenja od prijatelja festivala, po završetku prestave.\nOve godine na završnoj večeri festivala, biće izvedena opera „Karmen, jedna tragedija“ (02.02.) na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u režiji Ane Grigorović i pod dirigentskom upravom Stefana Zekića, direktora festivala.\nZa sve zainteresovane, mlade solo pevače, čuvena operska diva Olga Makerino, održaće online dvodnevni majstorski kurs, koji će se odvijati u prostorijaam ROSI FESTA na Kolarčevom Narodnom univerzitetu, u saradnji sa korepetitorom beogradske opere Srđanom Jarakovićem.\nViše informacija o programu i učesnicima, pogledajte na sajtu: www.rossifest.org\nPrevious articleFestival ADRIA MUZZIK VIDEO AWARDS 2020 – ONLINE\nNext articleKako da pravilno prenosimo informacije uz dobre rezlutate – Kanban


Everton u završnici osvojio bod protiv Mančestera – Nadlanu.com\nEverton u završnici osvojio bod protiv Mančestera\nBEOGRAD, 11. septembra 2010. (Beta) – Fudbaleri Mančester junajteda vodili su u Liverpulu protiv Evertona sa 3:1 do 90. minuta, a zatim je domaćin u uzbudljivoj završnici postigao dva gola i osvojio bod u utakmici četvrtog kola prvenstva Engleske.\nEverton je u prvom poluvremenu pružio dostojan otpor favoritu, a u 39. minutu poveo je preko Stivena Pijenara. Gostujući navijači nisu, medjutim, dugo čekali na izjednačenje, za koje se pobrinuo Daren Flečer u 43. minutu.\nGosti su mnogo bolje počeli drugo poluvreme, a kada je u 47. Minute Nemanja Vidić glavom poslao loptu u mrežu, činilo se da će Junajted osvojiti ceo „plen“.\nTakav ishod delovao je još realnije nakon što je Dimitar Berbatov, posle asistencije Pola Skolsa, povisio na 3:1 za goste.\nTaj treći primljeni pogodak kao da je „probudio“ fudbalere Evertona koji su u zaigrali ofanzivnije i pokazali veću želju u „hičkokovskoj“ završnici utakmice.\nPrvo je u 90. minutu Tim Kejhil glavom poslao loptu iza ledja Edvina van der Sara, a dva minuta kasnije, u sudijskoj nadoknadi vremena, Mikel Arteta je iskoristio gužvu u kaznenom prostoru gostiju i doneo bod svojoj ekipi.


Na Kosovu i Metohiji nestalo 1.654 osoba\nBeta 25. juna 2015. 13:15\nPredsednik Komisije Vlade Srbije za nestala lica Veljko Odalović izjavio je danas da se 1.654 osobe sa teritorije Kosova i Metohije vode kao nestale i da među njima ima 533 Srba i drugih nealbanaca.\nOdalović je na tribini Udruženja porodica kosmetskih stradalnika „Tužno podsećanje na nevino stradale Istočane juna 1999. godine“ održanoj u Beogradu, kazao da se najveći broj otmica i ubistava Srba i drugih nealbanaca iz opštine Istok desio pod mandatom misija UNMIK i Kfor.\n„Samo troje Istočana nestalo je pre dolaska međunarodnih misija, koje su, istraživajući mesta zločina tokom 1999. i 2000. godine, pokazale dvostruke aršine i potpunu nezainteresovanost za srpske žrtve. Počinioci zločina u kojima je stradalo više od 50 Srba i drugih nealbanaca nisu bili teroristi OVK, već zveri koji su imali samo jedan motiv, da satru sve što je srpsko. Oni danas verovatno veruju da ih pravda neće sustići, dok mi od Specijalnog suda za zločine OVK, koji treba da bude formiran, očekujemo da utvrdi individualnu, ali i komandnu odgovornost za zločine počinjene u takozvanoj operativnoj zoni Dukađini (Metohija)“, kazao je Odalović.\nKako je naveo, bez procesuiranja zločinaca iz redova OVK doći će do situacije u kojoj će „na njihovim delima stasavati generacije Albanaca koje će biti još brutalnije“.\nPredsednica Udruženja porodica kosmetskih stradalnika Nataša Šćepanović ocenila je da je „čudno“ što se najveći broj zločina nad Srbima u opštini Istok dogodio „dok su UNMIK i KFOR imali mandat da štite sve stanovnike Kosova i Metohije“.\n„Umesto da štite Srbe, oni su svesno uništavali dokaze o zločinima nad njima, koji su vršeni pod komandom Nasera Šatrija iz operativne zone Dukađini. Mi danas očekujemo da će Specijalni sud za zločine OVK privesti pravdi sve zločince a od države Srbije zahtevamo energičnu diplomatsko-političku aktivnost na rasvetljavanju svih zločina“, kazala je Šćepanović.\nVesić: Đilas o porodiljama – naknadna pamet i neznanje\nDačić: Izbori treba da budu redovni, ali ne zato što se plašim\nRadojičić: I u Tiršovoj i u Beogradu šarađujem sa sjajnim ljudima\nDačić: Nema razloga za prevremene izbore\nUhapšen zamenik kosovskog ministra za reg. razvoj Musa Cena\nDačić: Izbori treba da budu redovni, ali ne zato što se…\nRadojičić: I u Tiršovoj i u Beogradu šarađujem sa sjajnim…\nDeca migrantskog porekla ugrožena siromaštvom


Međunarodni dan izbeglica, 20. jun, Srbija dočekuje uz rekordan broj poruka mržnje prema izbeglicama i migrantima koje su sa internet portala i društvenih mreža došle i na ulice Beograda i drugih gradova, saopštio je danas Centar za zaštitu, edukaciju i osnaživanje izbeglica “Info park”, a prenosi Agencija Beta.\nInfo park prenosi da su to grafiti “Stop naseljavanju migranata”, “Migranti nisu dobrodošli”, “Park za Srbe”, “Srbija Srbima” i “Migranti marš iz Srbije”, i ističe da podržava aktiviste koji prefarbavaju takve natpise. Centar ukazuje i na “svakodnevno presretanje, hapšenje i maltretiranje koje sprovode policija ili ekstremisti koji se predstavljaju kao aktivisti”.\nSvetski dan izbeglica – prilika za izgradnju empatije i razumevanja\nDvadeseti jun je Svetski dan izbeglica. UNCHR – agencija UN za izbeglice – kaže da je taj datum „prilika da se gradi empatija i razumevanje“ prema stradanjima izbeglica i oda priznanje njihovoj čvrstini i izdržljivosti u započinjanju novog života, prenosi Glas Amerike.\nAmerički predsednik Džo Bajden saopštio je: „Danas se pridružujem ljudima širom planete u obeležavanju Svetskog dana izbeglica, dana kada priznajemo hrabrost i humanost miliona ljudi primoranih da beže od nasilja, progona i rata.“\n„Na današnji dan, potvrđujemo svoju svetu obavezu da ublažimo patnje kroz humanitarnu pomoć i udvostručimo napore da postignemo trajna rešenja za izbeglice – uključujući i kroz preseljenje. Takođe smo posvećeni učešću u diplomatskim naporima da se okončaju aktuelni konflikti koji primoravaju izbeglice da traže bezbednost na drugim mestima“, poručio je američki predsednik.\nU saopštenju UNHCR-a navodi se da je „broj ljudi koji beže od ratovanja, nasilja, progona i kršenja ljudskih prava 2020. porastao za skoro 82,4 miliona“ – što je broj koji predstavlja povećanje od 4% u odnosu na već rekordnih 79,5 miliona na završetku 2019.“\n„A ono što je prilično šokantno je da se u proteklih najmanje deset godina broj ljudi koji su izbeglice ili nasilno raseljeni više nego udvostručio. Negde oko 48% čine deca ili mladi, tako da imamo generacije dece koja su razdvojena od svoje zemlje porekla„, rekla je pomoćnica visokog komesara Džilijan Trigs novinarki Glasa Amerike Lorel Bouman.\nUNHCR poziva svet da se sete da je „iza svakog broja – jedna osoba, prinuđena da napusti svoj dom, i jedna priča o raseljenju, oduzimanju imovine i stradanjima. Oni zaslužuju našu pažnju i podršku ne samo kroz humanitarnu pomoć već i pronalazak rešenja da se okončaju njihove patnje.“


Mali: Snage Čada u Kidalu\nFrancuski funkcioneri danas su izvestili da je oko 1800 vojnika iz Čada počelo da ulazi u grad Kidal u Maliju\nKonvoj trupa MalijaxKonvoj trupa Malija\nVojnici iz Čada počeli su da obezbedjuju grad Kidal, u Maliju, koji je bio poslednje veliko uporište islamskih ekstremista u toj zemlji.\nFrancuski funkcioneri danas su izvestili da je oko 1800 vojnika iz Čada počelo da ulazi u taj grad. Do ovakvog razvoja dogadjaja došlo je oko nedelju dana pošto su Francuzima predvodjene snage Malija zauzele aerodrom u Kidalu.\nNešto ranije sekularna pobunjenička grupa Tuarega, MNLA, preuzela je kontrolu nad samim gradom.\nFrancusko ministarstvo odbrane navodi da je u francuskim vazdušnim akcijama tokom proteklih dana napadnuto 25 islamističkih ciljeva u severnom Maliju.\nFrancuska, koja je započela intervenciju u Maliju prošlog meseca, najavila je planove za postepeno povlačenje svojih snaga i predavanje kontrole nad zauzetim gradovima armiji Malija i vojnim snagama na čijem su čelu Afričke trupe.\nU ponedeljak su francuski funkcioneri najavili da će započeti povlačenje najvećeg broja svojih trupa iz Timbuktua.\nNezavisno od toga, medjunarodne organizacije i funkcioneri Malija održavaju danas sastanak u Briselu radi diskusija o stabilizaciji te zemlje.\nUjedinjene nacije, Evropska unija, Afrička unija i Ekonomska zajednica zapadnoafričkih država, poznata kao ECOWAS, su medju 45 delegacija koje učestvuju na tom sastanku.


Sziget festival okupio više od 565 000 posetilaca na "ljubavnoj revoluciji" – Tračara\nObjavljeno 16. 08. 2018.\nPeti najveći festival na svetu, Sziget, proslavio je 26. rođendan ove godine sa preko 1000 koncerata tokom sedmodnevne manifestacije, a na preko 60 lokacija nastupali su Kendrick Lamar, Gorillaz, Lana Del Rey, Mumford & Sons, Dua Lipa, Arctic Monkeys, Shawn Mendes i Kygo.\nPored trenutno najvećih imena muzičke industrije, festival je posetiocima priredio i miks svetske muzike, pozorišta, kabarea, umetničkih instalacija, performanska i različitih kulturnih dešavanja, dok su posetioci iz više od 100 zemalja posetili “ostrvo slobode” u Budimpešti i bili deo ljubavne revolucije.\nDua Lipa Rockstar Photographers\nLana del Rey Sandor Csudai/Rockstar Photographers\n“Sziget je zaista jedinstven festival na svetu. Ponosni smo da smo ugostili 565.000 ljudi iz celog sveta, u srcu Budimpešte. Ovo je bila internacionalna proslava umetnosti sa umetnicima iz preko 63 različite zemlje i više od 1000 nastupa. DNK festivala, otvorenost, ljubav i poštovanje mogu se naći u svakom kutku ostrva, nastupa i svakom poseticu i nastavićemo da vodimo ljubavnu revoluciju,” istakao je Tamas Kadar, direktor festivala.\nInteresantno je da je festival i ove godine posvećen očuvanju životne sredine, pa su tako korišćenje čaše koje se lako recikliraju, a ukinute su i slamčice za pića.\nNovo izdanje Szigeta biće održano 2019. godine, a prvi izvođači biće najavljeni već u septembru.


Surlić: Na Balkanu ništa novo poslije odlaska Merkelove - Glas Srpske\nTanjug 27.09.2021 09:52\nBEOGRAD - Ovo je kraj ere koju je obilježila Angela Merkel i početak dominacije socijaldemokrata koji će iskoristiti ovu priliku da možda formiraju vladu i vjerujem da neće odustati od ideje da Olaf Šloc bude novi kancelar Njemačke, izjavio je, ocjenjujući parlamentarne izbore u Njemačkoj, Stefan Surlić sa Fakulteta političkih nauka.\n"Socijaldemokrate od 2002. nisu bile u prilici da budu prvi izbor Njemaca i žele da iskoriste istorijsku priliku i istrgnu se iz zagrljaja hrišćanskih demokrata, jer već godinama trpe kritike da nisu konzistentni, da su odustali do svojih načela i ideologije i da ih je Angela Merkel pripojila sebi", ocjenio je Surlić gostujući na TV Tanjugu.\nOcjenio je da će SDP sada pokušati da sa dva partnera - zelenima i liberalima, napravi "semfor koaliciju crvenih, žutih i zelenih". Surlić smatra da to neće biti lako, jer su im se stanovišta tokom kampanje bitno razlikovala.\n"Šolc je u kampanji bio prilično pragmatičan, racionalan, slično Angeli Merkel, nema neku posebnu harizmu, ali je ulio povJerenje građanima i većina ih je u njemu vidJela novog kancelara.\nOn je rekao da će se voditi računa o socijalnim merama, naročito prema gubitnicima pandemije korona virusa, takođe da poštuje ekološka pravila, ali nikako po cijenu socijalnog mira. Stoga je veliko pitanje da li će naći zajednički jezik sa zelenima i liberalima", rekao je Surlić.\nNaveo je da je Šolc najavio aktivnu spoljnu politiku u sferi reformi EU i saradnji sa francuskim predsjednikom Emanuelom Makronom na tom planu.\nSurlić je istakao da zapadni Balkan nije bio pominjan u kampanji za parlamentarne izbore u Njemačkoj, da niko od kandidata nije pominjao proširenje EU, te da ovaj dio Evrope ne može očekivati bitnije promjene na tom planu poslije odlaska Merkelove.


Evropska komisija predstavila mapu puta za jačanje zone evra\nU paketu i osnivanje Evropskog monetarnog fonda\n* Evropski monetarni fond bi nastavio posao ESM i pomagao članicama zone evra u uslovima finansijskih potresa. Takođe bi radio sa Fondom za rešavanje problema u bankama i bio kreditor koji bi pomogao bržem sređivanju stanja u posrnulom bankarskom sektoru\nEvropska komisija predstavila je "mapu puta" za produbljivanje evropske Ekonomske i monetarne unije (EMU) sa konkretnim koracima koje bi trebalo napraviti u narednih 18 meseci.\n11. decembar 2017. 16:00\nU tom paketu su i inicijative za osnivanje Evropskog monetarnog fonda (EMF) i izbor evropskog ministra ekonomije i finansija. Cilj Komisije je da unapredi jedinstvo, efikasnost i demokratsku odgovornost zone evra. "Posle godina krize, vreme je da uzmemo budućnost Evrope u svoje ruke. Snažan ekonomski rast nas ohabruje da idemo napred i obezbedimo da EMU bude još jedinstvenija, efikasnija i demokratskija. Nema boljeg trenutka da se krov popravi nego kada sija Sunce", rekao je predsednik EK Žan-Klod Junker.\nPrema oceni Komisije, produbljivanje EMU znači više radnih mesta, rast investicija, socijalno poštenje i makroekonomsku stabilnost. "Snažna i stabilna zona evra ključna je za njene članice i EU u celini", ističe se u saopštenju Komisije uz opasku da su u prethodnih nekoliko godina sprovedene važne institucionalne reforme za jačanje EMU ali da nisu bile kompletne, što je ispravljeno "mapom puta". Kada je reč o osnivanju Evropskog monetarnog fonda, taj fond bi bio izgrađen na dobro postavljenoj strukturi Evropskog mehanizma za stabilnost (ESM) koji je odigrao ključnu ulogu u zaštiti stabilnosti zone evra pomažući članicama da očuvaju, ili da dobiju pristup tržištima državnih obveznica. Evropski monetarni fond bi nastavio posao ESM i pomagao članicama zone evra u uslovima finansijskih potresa. Takođe bi radio sa Fondom za rešavanje problema (SRF) u bankama i bio kreditor koji bi pomogao bržem sređivanju stanja u posrnulom bankarskom sektoru. Predviđena je i veća uloga Fonda u programima finansijske pomoći uz mogućnost razvijanja novih finansijskih instrumenata.\nKomisija je pozvala Evropski parlament i Savet da usvoje predlog o EMF do sredine 2019. U mišljenju o eventualnom uvođenju funkcije evropskog ministra ekonomije i finansija, koji bi mogao da radi kao potpredsednik EK i predsednik Evrogrupe, navodi se da je to moguće u okviru Ugovora EU. Komisija ocenjuje da bi ta nova pozicija ojačala koherentnost, efikasnost, transparentnost i demokratsku odgovornost ekonomske politike EU i zone evra uz puno poštovanje nacionalnih kompetencija. Postizanje jedinstvenog stava o ulozi ministra ekonomije i finansija do sredine 2019. omogućilo bi da se ta funkcija uvede kada bude formirana naredna Komisija. U saopštenju EK navodi se i da upravo objavljeni paket nije ni prvi, ni poslednji korak u procesu kompletiranja EMU, što je jedan od prioriteta Junkerove Komisije.\nEK: Do kraja 2025. godine Srbija i Crna Gora punopravne članice


Kinezi investiraju 300 miliona evra u Vranje\nUgovor kojim će, samo u prvoj fazi, u solarne izvore energije, biti investirano 300 miliona evra, potpisan je danas u Vranju, posle petočasovnih pregovora.\nPotpise na ugovor stavili su gradonačelnik Vranja Miroljub Stojčić, , predsednik i glavni izvršni direktor velike privatne kompanije iz Kine, čije ime nije saopšteno, Stiven Hou i direktor "Euro Solar Parka Srbija" Gvapo Tripović. Kako je ranije saopšteno Kinezi će, posle današnjeg potpisivanja ugovora, početi sa izgradnjom fotonaponskog parka za solarnu energiju na površini od 500 hektara kapaciteta 150 megavata.\n"Narednih meseci računamo na pozitivan odgovor Ministarstva za infrastrukturu i energetiku po pitanju dobijanja energetske dozvole, kao i na podršku Grada Vranja i Republike Srbije da počne realizacija investicije‚" kazao je on.\nTreći partner u ovom poslu, Gvapo Tripović, direktor "Euro Solar Parka Srbija" rekao je da će ovaj projekt, pored širenja njegove kompanije, pomoći Srbiji da razvije svoje kapacitete u proizvodnji obnovljive energije i da promoviše sebe kao energetskog lidera u ovom delu Evrope.


Padaju žene mafijašice - Sputnjik Srbija\nPadaju žene mafijašice\n© AP Photo / Ciro Fusco/ANSA\n22:40 13.12.2017 Preuzmite kraći link\nItalijanske vlasti uhapsile su četiri žene koje se povezuju sa članom poznate kriminalne organizacije Kamora, u najnovijoj akciji protiv žena koje često preuzimaju vođenje mafijaških poslova kada se njihovi muževi nađu u zatvoru.\nDa li je smrću ovog čoveka umrla i Koza nostra?\nMeđu uhapšenima su sestra šefa Kasalesi klana Mikele Zagarija i žene njegove braće, prenosi italijanska novinska agencija ANSA pozivajući se na izvore iz policije Napulja.\nOne su optužene da su primale novac iz mafijaških izvora, prenosi AP.\nProšle nedelje italijanska policija uhapsila je u Palermu na Siciliji 25 osumnjičenih pripadnika mafije, među kojima je i Marianđela di Trapani, supruga mafijaškog bosa koja je preuzela njegove poslove dok se on nalazi u zatvoru.\nŽene godinama preuzimaju vodeće uloge u kriminalnim klanovima u Italiji, zbog sve češćih višegodišnjih zatvorskih kazni na koje se osuđuju njihovi supruzi, braća, sinova i očevi.\nmafija, žena, hapšenje, Kamora, Italija


SAD su uvele sankcije Turskoj zbog odluke Ankare da kupi raketne sisteme protivvazdušne odbrane "S-400" od Rusije, što će dodatno zakomplikovati odnose između dva NATO saveznika, prenosi Reuters.\nZvanična Ankara je osudila sankcija kao "ozbiljnu grešku" pozivajući Washington da preispita svoju "nepravednu odluku."\nSankcije su uvedene Direkciji za industriju odbrane (SBB), njenom predsjedniku Ismailu Demiru i još trojici zaposlenih.\nMeđu restriktivnim mjerama su zabrana izdavanja bilo kakvih dozvola za izvoz u SAD, zamrzavanje sredstava i nemogućnost dobijanja viza za Demira i trojici zaposlenih u SBB-u.\nIako uperene protiv jedne kompanije, nove sankcije SAD prete da naškode turskoj ekonomiji u vreme dvocifrene inflacije i usporavanja ekonomskog napretka usljed pandemije virusa korona, ocjenjuju analitičari.\nPredsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan izjavio je da je retorika sankcija uznemirujuća i da od SAD, koje su saveznik Ankare u NATO-u, ne očekuju sankcije već podršku u borbi protiv terorističkih organizacija i drugih oružanih grupa koje imaju planove u regionu.\nVisoki američki zvaničnik je izjavio da nabavka sistema "S-400" od Rusije i odbijanje Ankare da promijeni odluku – nije ostavilo Washingtonu drugu mogućnost nego da uvede sankcije.\nTurska ja najavila ruski protivvazdušni sistem sredinom 2019. ističući da ne predstavlja opasnost po njene saveznike u NATO-u. Međutim, Washington je dugo prijetio sankcijama i prošle godine je uklonio Tursku iz programa razvoja i korištenje borbenih aviona F-35.\nIgrnorišući prijedloge savjetnika, predsjednik SAD Donald Trump je dugo odbijao uvođenje kaznenih mjera Turskoj do prije nekoliko dana kada je dao zeleno svjetlo, navodi izvor dobro upoznat sa ovim slučajem.\n"SAD su jasno predočile Turskoj na najvišem nivou i u mnoštvo prilika da će njena nabavka sistema ‘S-400’ ugroziti bezbjednost američke vojne tehnologije i osoblja i omogućiti znatne fondove za ruski odbrambeni sektor," kazao je američki državni sekretar Mike Pompeo.\nChrispoher Fork, pomoćnik američkog državnog sekretara za međunarodnu bezbjednost, kazao je novinarima da je Washington težio da se pronađe rješenje, ali je Ankara to odbila.\n"Ovo nije koji smo lako preduzeli ili svakako brzo," dodao je on.\nOvaj potez Trumpove administracije pri kraju njenog mandata vjerovatno će opterećivati odnose Ankare sa novoizabranim predsjednikom SAD Joe Bidenom, kada preuzme dužnost u januaru.


Revidiranje istorije u bronzi\nTagovi: Borka Vučić, Slobodan Milošević, spomenik\nDatum objave: 10.09.2011.\tPiše: Dejan Kožul\nIvica Dačić, mali od palube onog Miloševićevog SPS-a, a danas kormilar SPS-ovog broda, nedavno je u selu Komiriću pored Osečine, u blizini Valjeva, svečano otkrio spomenik Borki Vučić, stradaloj, podsetimo, polovinom pretprošle godine u saobraćajnoj nesreći. I hajde da je samo otkrio, no tom je prilikom rekao da mu je veoma drago da se čuva uspomena i poštovanje prema Borki Vučić, velikoj bankarskoj ličnosti, čiji rad nije zapamtila mlađa generacija.\nProkuplje čeka Miloševića\nA šta je to mlađa generacija propustila? Kad se mlađim generacijama bude pričalo o Borki Vučić, u zavisnosti iz čije perspektive se gleda, jedni će govoriti o njoj kao o najvećoj srpskoj i balkanskoj bankarki koja je posao obavljala u trenucima najvećega finansijskog kolapsa jedne države, a drugi kao o osobi koja je najzaslužnija za iznošenje kofera i kofera novca iz Srbije u Kipar. To joj nikad nije dokazano, najviše zahvaljujući nedoslednosti njenih naslednika nakon 5. oktobra, ali i zbog doslednosti u kontinuitetu politike koju su nasledili i u kojoj SPS ima značajnog udela.\nI tako dolazimo i do Prokuplja. Odbornik Socijalističke partije Srbije Miroljub Đorđević u opštinskom je parlamentu Prokuplja inicirao gradnju spomenika Slobodanu Miloševiću i to, kako je rekao, nakon “osluškivanja razgovora običnih ljudi, poštovalaca lika i dela Miloševića, koji smatraju da bi mu se na ovaj način trebalo odužiti”. Isti bi građani putem peticije trebalo da se izjasne šta zaista misle o ovom predlogu.\nĐorđević je to uradio bez prethodnih konsultacija s centralom u Beogradu, koja je s popriličnom dozom rezerve primila ovu inicijativu. Ivica Dačić je poslednjih godina redovno izostajao s grupnih poseta Miloševićevom grobu pod lipom u Požarevcu, pa je tako i ovu inicijativu dočekao bez odobravanja, jer su inicijatori navodno ljudi koji predstavljaju drugu struju unutar SPS-a, koja je redovno protiv njega.\nIstorija se (ne) seća\nStajalište Milutina Mrkonjića, još jednog SPS-ovog ministra, jasno je, on se nikad nije odrekao starog drugara, ali nekako je najsimptomatičnije stajalište Slavice Đukić Dejanović, predsednice Skupštine Srbije, takođe iz redova SPS-a, koja smatra da inicijativa nije osuvremenjena, kao i da ocenu o značaju Slobodana Miloševića treba da da istorija. Istorija se seća Miloševića kroz ratove u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, na Kosovu, kroz bombardovanje Srbije, kroz inflaciju vaseljenskih razmera…\nIzgleda da to nije dovoljno da se ideja u startu osudi, pa bi se u doglednoj budućnosti moglo desiti da Prokuplje, pored spomenika Zoranu Đinđiću, dobije i spomenik Slobodanu Miloševiću. Nekima je to nelogično, nekima skrnavljenje ubijenog premijera, ali nema potrebe za takvom osudom jer to je realno stanje u Srbiji danas, 11 godina nakon 5. oktobra.


Datum objave: 11.07.2018 10:17 | Autor: PR služba\nMisija OSCE i Ministarstvo za ljudska i manjinska prava nastavljaju da unaprijeđuju politiku rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou konstatovano je na sastanku Mreže koordinatora/ki sa lokalnog nivoa. Na sastanku su predstavljene sprovedene aktivnosti u oblasti rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou, kao i one čije je sprovođenje u toku.\nNapravljen je presjek stanja i zaključeno da treba nastaviti sa aktivnom implementacijom politika koje uključuju rodnu perspektivu.\nDogovoreno je da će Misija i Ministarstvo za ljudska i manjinska prava pružati dalju stručnu podršku pri izradi lokalnih akcionih planova. S tim u vezi, planiraju se zajedničke aktivnosti u narednom periodu.\nNa sastanku je konstatovano da su kroz saradnju Ministarstva, Misije OEBS-a i opština, unaprijeđene dobre prakse u ostvarivanju politike jednakih mogućnosti na lokalnom nivou što predstavlja podsticaj za dalje unaprijeđenje kapaciteta lokalnih mehanizama za rodnu ravnopravnost i podizanje nivoa znanja, sa ciljem ostvarivanja potpune ravnopravnosti na svim nivoima.


Korak dalje: Amerika će proglasiti iransku Revolucionarnu gardu teroristima - Sputnjik Srbija\n03:43 18 Jul 2019\n09:26 06.04.2019 (osveženo 09:38 06.04.2019) Preuzmite kraći link\nNavodi se da se očekuje da ovu odluku, za koju kritičari kažu da bi mogla da vlade koje su neprijatelji Vašingtonu pokrene na slične akcije prema vojnim i obaveštajnim zvaničnicima SAD, Stejt department objavi već u ponedeljak.\nRojters navodi da je reč o odluci o kojoj su se već godinama kolale glasine.\nPodseća se da je državni sekretar SAD Majk Pompeo, kojeg Rojters naziva „bučnim jastrebom“ kada je u pitanju odnos prema Iranu, zagovarao promenu američke politike u okviru tvrđeg stava koji je administracija šefa Bele kuće Donalda Trampa zauzela prema Teheranu.\nPodseća se da je Vašington već stavio na „crnu listu“ desetine organizacija i osoba povezanih s Revolucionarnom gardom, ali ne i nju samu.\nAmeričko Ministarstvo finansija je 2007. godine označilo je Kuds jedinice, koje su u okviru Revolucionarne garde zadužene za operacije u inostranstvu, kao organizaciju koja „podržava terorizam“, nakon čega je Iran upozorio da će uslediti „žestok odgovor“ ako Vašington nastavi da povlači takve poteze.\niranska revolucionarna garda, Amerika, Iran, terorizam


Građani Cazina prijavili su policiji kako na trotoaru u mestu Mala Lisa leži muškarac koji ima više rana na telu. Upućena je ekipa koja je utvrdila da je reč o državljaninu Alžira.\nPrebačen je u Dom zdravlja u Cazinu gde su mu utvrđene dve ubodne rane u predelu grudi koje mu je najverovatnije nanela nožem tada nepoznata osoba.\n-Policijski službenici su vršeći uviđaj primetili drugu osobu u blizini koja je na upozorenje policajaca počela bježati. Oko 18.15 časova je uhapšen i utvrđeno je da se radi o državljaninu Libije (23) koji se sumnjiči za ovo delo - rekao je za Klix portparol MUP USK Ale Šiljdedić.\nPovređeni Alžirac je prebačen u Kantonalnu bolnicu u Bihaću gde je operisan, ali nije u životnoj opasnosti.


Danilović: Sastanak završen bez dogovora | onogošt.me\nDanilović: Sastanak završen bez dogovora\nPredstavnici parlamentarne većine na trećem sastanku nijesu postigli dogovor o rješavanju krize vlasti, kazao je nakon sastanka Goran Danilović (UCG). On je naveo da dogovora nema ni na nivou velikih političkih subjekata. Dio parija je, kako kaže, za izbor nove vlade, dok su drugi za rekonstrukciju.\nDF, SNP i Demos su, kako kaže Danilović, zainteresovani samo za izbor nove Vlade, a ostali su, kako dodaje za neku vrstu rekostrukcije. Demokrate i GP URA , kako ističe Danilović, nijesu za rušenje Vlade, ali za njih popravljanje ili rekonstrukcija dolaze u obzir.\n"Mi smo danas u statusu quo i mislim da on ne donosi dobro ni Vladi, ni građanima", kazao je Danilović. On se nada da bi moglo doći do novih sastanaka predstavnika najvećih partija.\n"Izvjesno je da smo svi na različite načine nezadoviljni radom vlade", naveo je Danilović i dodao da niko nije rekao da ne bi dirao ništa.\n"Ja nisam optimista", kazao je Danilović i dodao da je rekonstrukcija Vlade izgledala kao više moguće rješenje.\n"Nijesmo pristajali samo na to da se u ovom trenutku organizuju izbori, jer smo sigurni da parlamentarna većina i manjima i naš parlamentarni sistem nijesu za to spremni", poručio je Danilović.\n"Da li će to biti rekonstrukcija ili izbor nove vlade ja to u ovom trenutku ne znam", naveo je Danilović.\n"Očigledno da je veći problem unutar parlamentarne većine nego unutar Vlade. "vo vidite treći put nikakvog pomaka nema", poručio je Milačić.\nURA: Rekonstrukcija uz poštovanje Sporazuma


Prevod sa mađarskog na znakovni jezik\nPrevod sa mađarskog na znakovni jezik - Audio verzija\nPrevođenje sa mađarskog na znakovni jezik\nU sve tri varijante koje postoje mogu biti izvršeni i prevodi sa mađarskog jezika na znakovni, zato što izuzev simultanog, sudski tumač i prevodilac mogu da izvrše i konsekutivno, ali i takozvano prevođenje uz pomoć šapata, poznato i pod nazivom šapatno ili tiho.\nUzevši u obzir da je zakonom o upotrebi znakovnog jezika, kao i pravilima koja podrazumevaju važeći standardi o toj vrsti prevoda jasno definisano kada se koji tip usluge mora primeniti, to podrazumeva da će i zvanična ponuda biti formirana tek nakon što klijenti podatke o samoj situaciji ili događaju budu dostavili. Zapravo se od njih očekuje na prvom mestu da članove tima odabranog predstavništva Prevodilačkog centra Akademije Oxford informišu o tome na kom mestu će ta manifestacija da bude sprovedena, kao i koliko će tačno trajati, odnosno da im dostave sve ostale informacije koje su bitne za kreiranje finalne ponude.\nNa cenu za konkretnu uslugu utiču svi ti parametri, a prvenstveno to da li će događaj biti održan u mestu, to jest u zemlji u kojoj stanuju prevodilac i sudski tumač ili će morati da budu obračunati i putni troškovi. A isto tako cena može biti viša ukoliko je potrebno da veći broj ovih stručnjaka bude angažovan, a što opet sve zavisi od trajanja događaja. Naime, ako je potrebno izvršiti prevođenje za medije sa mađarskog jezika na znakovni, a program traje duže od 30 minuta, sasvim sigurno će biti potrebno da više ovih stručnjaka konkretnu uslugu pruže. Prema prethodno pomenutom zakonu, odnosno u skladu sa važećim standardima se predviđa da za medije jedan stručnjak može prevod da vrši pola sata najduže, a da ga posle toga mora zameniti kolega, dok on odlazi na obaveznu pauzu. Ako se radi o nekim drugim događajima, u većini slučajeva se smatra da jedan stručnjak može prevod vršiti dva sata najduže, a posle toga on mora otići na pauzu, dok pružanje konkretne usluge preuzima njegov kolega. Upravo iz tog razloga se zahteva da klijenti dostave podatke o trajanju događaja, kako bi bilo definisano koliko stručnjaka treba da bude angažovano, te na osnovu toga da bude formirana i cena.\nSvakako da po zahtevu klijenata može biti izvršen i prevod venčanja sa mađarskog jezika na znakovni, ali ovi stručnjaci mogu prisustvovati i sahranama, te prevod u datoj jezičkoj varijanti mogu vršiti i u okviru bilo kog drugog porodičnog događaja, a kada za tim ima potrebe.\nSve situacije koje su vezane za poslovanje će takođe biti obezbeđene prevodom, tako da na zahtev klijenata prevodioci i sudski tumači mogu biti prisutni prilikom intervjua za posao, odnosno sastanaka i poslovnih pregovora, ali i ukoliko se organizuje poslovna konferencija ili neki drugi događaj.\nNaravno da oni mogu pomoći i licima sa poteškoćama u govoru, odnosno svima onima koji se smatraju nagluvim ili gluvim osobama, a ukoliko treba da pohađaju neku obuku ili seminar. Isto tako mogu prisustvovati i predavanjima na višim školama i fakultetima, kao i ispitima, ali i svim ostalim situacijama u kojima učestvuju učenici ili njihovi roditelji.\nA u slučaju da klijenti kojima je potrebno prevođenje sa mađarskog jezika na znakovni treba da uzmu učešće u sudskom procesu, odnosno da obave neki posao u okviru bilo koje državne institucije, podrazumeva se da mogu kontaktirati najbližu poslovnicu ove institucije i zahtevati da sudski tumač i prevodilac budu prisutni, kako bi konkretnu uslugu pružili.\nPreostalo je da naglasimo i to da je prevod u datoj jezičkoj kombinaciji moguće izvršiti i za medije, ali i u svim drugim slučajevima, kada za tim postoji potreba.\nPrevodi poslovnih pregovora sa mađarskog jezika na znakovni\nZa vreme trajanja pregovora sa poslovnim partnerima će sudski tumači i prevodioci pomoći Mađarima, to jest svima kojima je to maternji jezik, a koji iz nekog razloga imaju poteškoća u komunikaciji, te koriste znakovni jezik. Podrazumeva se da može biti izvršen i prevod poslovnih sastanaka sa mađarskog na znakovni jezik, ali će zaposleni Prevodilačkog centra Akademije Oxford pomoći i klijentima koji treba da prisustvuju intervjuu za posao, to jest svima onima kojima je potrebna pomoć u komunikaciji u različitim situacijama koje su vezane za poslovanje.\nAko se organizuje neka kulturna manifestacija ili bilo koji svečani događaj, odnosno priredba ili konferencija, podrazumeva se da će članovi tima svake poslovnice pomenute specijalizovane institucije biti angažovani, te izvršiti prevod u navedenoj jezičkoj kombinaciji.\nA da bi zainteresovanima bila pružena maksimalno kvalitetna usluga, potrebno je da se sa puno pažnje ponuda formira. Uslov za to jeste dostavljanje podataka o događaju, tako da su klijenti kojima je potrebno prevođenje sa mađarskog na znakovni jezik u obavezi da članove tima odabranog predstavništva ove specijalizovane institucije obaveste o tome koliko će sam čin trajati, odnosno koliko će ljudi biti prisutno, kao i gde će tačno događaj biti održan. Naravno da ako ima određenih specijalnih zahteva, oni treba i njih da navedu, jer će na osnovu toga da bude kreirana zvanična ponuda za prevod u pomenutoj kombinaciji jezika.\nNa cenu ove usluge utiče i to koliko će stručnjaka morati da bude angažovano, jer sve zavisi prvenstveno od zahteva klijenta i trajanja događaja. Jednostavnije rečeno, standard koji se primenjuje prilikom vršenja prevoda u toj varijanti jezika i zakon o upotrebi znakovnog jezika navode da sudski tumači i prevodioci mogu vršiti konkretnu uslugu do 30 minuta, a kada se prevod vrši za medije, pa do 2 sata, što se odnosi na sve ostale situacije. Zato ako neki događaj traje duže od navedenog perioda, u ponudu mora biti uneto i to da će biti angažovan veći broj stručnjaka, pa će u skladu sa tim biti formirana i cena. Isto tako na cenu utiče i podatak o mestu održavanja manifestacije, jer se ona uvećava ukoliko se prevodi sa mađarskog na znakovni jezik vrše van mesta, odnosno zemlje u kojoj borave ovi stručnjaci.\nVažno je napomenuti i to da izuzev simultanog prevoda u konkretnoj varijanti jezika, pomenuti stručnjaci mogu izvršiti i konsekutivni, ali i takozvani tihi, odnosno prevod uz pomoć šapata, a što će sasvim sigurno biti usklađeno sa zahtevima klijenta i same manifestacije.\nPodrazumeva se da navedena usluga može biti po zahtevu izvršena i u toku pogreba, kao i venčanja i svih ostalih situacija koje su vezane za privatnost samog klijenta.\nA ovi stručnjaci mogu da prate i ona lica, koja imaju poteškoća u komuniciranju, a kojima je maternji jezik znakovni, onda kada je potrebno da idu na pregled ili konsultacije u ma koju zdravstvenu instituciju.\nBiće obezbeđen prevod sa mađarskog na znakovni jezik i na ispitima, a sasvim svejedno da li je u pitanju viša škola ili fakultet. Takođe, prevodilac i sudski tumač mogu po potrebi i zahtevu klijenata konkretnu uslugu da pruže i tokom roditeljskih sastanaka, odnosno za vreme trajanja časova ili prilikom ispitivanja kandidata, koji imaju poteškoća u komunikaciji, a u okviru bilo koje osnovne ili srednje škole.\nUkoliko to bude bilo potrebno, prevod u konkretnoj jezičkoj kombinaciji će biti izvršen i u toku sudskih sporova, kojima prisustvuju klijenti koji imaju poteškoća sa govorom ili se smatraju nagluvim ili gluvim osobama, a naravno da im mogu biti od koristi i prilikom obavljanja svih poslova u različitim državnim institucijama.\nza mađarski i znakovni jezik


Najava: Obuka s pružaocima usluga u oblasti želježničkog saobraćaja\nčetvrtak, 17 oktobar 2019 07:36\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore u okviru projekta (Sa)OBRAĆAJ mi se! organzuje jednodnevnu obuku za zaposlene, odnosno drugo angažovano osoblje o načinima pružanja usluga i podrške osobama s invalidiitetom prilikom korišćenja želježničkog saobraćaja.\nObuka će se održati u Podgorici 18. oktobra, s početkom u 10.00 časova, u restoranu Njujork. Obuka se organizje s ciljem unapređenja primjene važećih propisa i obezbijeđenja adekvatnijih uslova za aktivno učešće osoba s invaliditetom u oblasti željezničkog saobraćaja. Cilj obuke je informisanje pružalaca usluga u oblasti želježničkog saobraćaja o individualnim, specifičnim potrebama OSI prilikom korišćenja prevoza, načinima pružanja podrške i asistencije, načinima obezbjeđivanja i pružanja razumnih adaptacija, a u cilju izjednačavanja mogućnosti i zaštite dostojanstva i jednakosti OSI.\nPripremio: Bojan Đorovič


Kurti i Brnabić na samitu u Londonu (Foto Instagram A. Joksimović)\nOvaj samit okuplja političke i privredne predstavnike Zapadnog Balkana, pa su se osim Brnabićeve i Kurtija na samitu našli i premijeri Crne Gore, Albanije, Hrvatske I drugih zemalja regiona.\nNa društvenim mrežama se pojavila fotografija na kojoj zajedno sede Aljbin Kurti i Ana Brnabić zajedno sa svojim kolegama iz susedstva.\nOvo je inače četvrti samit, a ideja je da se promoviše region kao mesto za nova ulaganja, da se promovišu regionalni projekti i vidi šta treba uraditi kako bi se privukli novi investitori.\nEvropska banka je do sada uložila u region 12 milijardi evra.\nKako je najavljeno Brnabićeva će imati i bilateralne susrete – sastaće se izemeđu ostalih i sa specijalnim izaslanikom Stejt departmenta za Balkan Metjuom Palmerom.\nBrnabićeva pozvala Kurtija da razmisli o taksama\nKao i pre dve godine Srbiju predstavlja premijerka Ana Brnabić koja je istakla da je prioritet ulaganje u infrastrukturu kako bi se povezao region, kao i da se oživi inicijativa "mali šengen".\nOvo je bio prvi put da su se susreli Brnabićeva i Kurti. On je na panelu rekao da hoće da radi na odnosima sa Beogradom. Želi dobre odnose sa Srbijom, ali taksu od 100 odsto na robu iz centralne Srbije zameniće, kaže, reciprocitetom.\nNakon panela, premijerka Srbije imala je bilateralni sastanak sa direktorom EBRD-a.\n02.04.2020 Rašić imenovan za direktora Kancelarije za zajednice i savetnika (944)\n02.04.2020 Još jedna osoba zaražena na Kosovu (379)\n02.04.2020 Gde je međunarodna pomoć za zdravstvo u srpskim sredinama? (311)\n02.04.2020 Gračanica: Meštani se pridržavaju mera (288)


Dostojanstveni rad za osobe za invaliditetom\nU Baku, Azerbejdžan, od 7. do 9.maj 2019 je održana Međuregionalna konferncija o sindikalnoj akciji o dostojanstvenom radu za osobe sa invaliditetom\nBiro za radničke aktivnosti Međunarodne kancelarije rada (ACTRAV) je uputio poziv Savezu sindikata Crne Gore da delegira predstavnike ispred svoje organizacije da prisustvuju seminaru o „Sindikalnoj akciji o dostojanstvenom radu za osobe sa invaliditetom“.\nSavez sindikata Crne Gore je je za svoje predstavnike delagirao Nenada Mijuškovića, predsjednika Sindikata zaposlenih u socijalnoj djelatnosti Crne Gore i Gorana Simovića , člana Sindikata zaposlenih u socijalnoj djelatnosti Crne Gore.\nOčekivani rezultati seminara su bili sljedeći:\nPodijeliti ACTRAV istraživanje iz 2017 o akcijama preduzetim od strane sindikata kako bi se promovisala inkluzivnost invaliditeta i dostojanstvenog rada za sve; Razviti i proširiti sindikalne kapacitete i partnerstva za promovisanje dostojanstvenog rada za osobe za invaliditetom; Identifikovati praktične strategije i akcije koje sindikati mogu preduzeti za dalju podršku dostojanstvenom radu za osobe sa invaliditetom na nacionalnom i regionalnom nivou.\nSergejus Glovackas, MOR ACTRAV saradnik za Evropau i Centralnu Aziju, je bio koordinator ovim Seminarom uz podršku Aleksandrije Goče, ACTRAV viši specijalista za istočnu Evropu i centralnu Aziju.\nNajveći broj učesnika konferncije činili su predstavnici jugoistočne evrope i zemalja bivešeg Sovjetskog saveza, koje se graniče sa Azerbejdžanom, zemljom domačinom konferencije.\nPrvoga dana konferncije, nakon predstavljnja učesnika, oraganizatori, kao i moderatori konferncije, koji su ujedno bili i predstavnici zemlje domaćina, i međunarodnih oragnizacija su imali svoj uvodna izlaganja.\nNakon njihovih izlaganja, shodno agendi konferncije, svoje referate su imali predstavnici Kirgistana i Crne Gore.\nPredstavnik Crne Gore Nenad Mijušković je u svom izlaganju između ostalog istakao da je Crna Gora u kontekstu evropskih integracija svoje zakonodavstvo po pitanju integracija i inkluzije osoba sa inavliditetom prilagodila standardima Evropske unije. Kako po pitanju obrazovanja, tako i zapošljavanja. U tom smislu je kazano da je Crna Gora donijela Zakon o zaapošljavanju profesionalnoj rehabilitaciji lica sa invaliditetom, Strategiju za integraciju lica sa invaliditeto za period od 2016. do 2020. godine, ratifikovala KonvencijuUjedinjenih nacija o pravima osoba sa invaliditeom, Zakon o zabrani diskriminacije lica sa invaliditetom i druge koji afirmišu prava lica sa invaliditetom.\nUjedno, i sam osoba sa invaliditetom, i predsjednik Sindikata zaposlenih u socijalnoj djelatnosti Crne Gore, dao je predlog da se sa pozicije Međunarodne organizacije rada i drugih međunarodnih organigacija zemalje članica MOR-a, kroz jednu konvenciju, članice MOR-a, obavežu da usvoje preporuke koje bi se ticale uloge sindikalnih organizacija po pitanju zapošljavanja lica sa invaliditetom i njihovom statusu u radno pravnom odnosu sa poslodavcem.\nTakođe, je od naših predstavnika istaknuto da da bi kroz oragnizaciju i sami sindikalnim oranizacijama ovo pitanje trebalo bit prepoznato, da li kroz osobu koja bi se tim pitanjem bavila, kancelariju što su neke učesnice konferncije predlagale, do čak biroa (odjeljenja) što su bili predlozi pojedinih učesnika.\nIzlaganje je, bez lažne skromnsoti, zbog svoje sažetosti i konkretnih predloga bilo zapaženo i komentarisano na samoj konfernciji i na njenim marginama.\nU daljem radu konferncije, naredna dva dana, predstavnici Crne Gore su imali učešće kroz komentare na izlaganja moderatora, kao i roz diskusije koje su otvarale po određeim pitanjima.\nTeme koje su bile izložene kroz referate moderatora po agendi su bile:\nRazvoj odeksa ponašanja zainkluziju lica sa invaliditetom kroz az aspekt pola (ujedno i rodna ravnopravnost), zatim kako sindikati mogu promovisati rodnu ravnopravnosz u programima dostojanstvenoj rad za lica sa invaliditeom, i na kraju inkluzivni sistemsocijlne zaštite lica sa invaliditeom.


Polovni Linde kamioni cisterne oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Kamioni cisterne > Linde\nPolovna Linde kamioni cisterne na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Linde kamioni cisterne mašina koje su za prodaju. Linde kamioni cisterne oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Linde kamioni cisterne u Brend sekciji.\nLinde Gas Tank 10.133 ltr.Mjenjač: Sonstige, Boja: Schwarz\nOvde je kompletna lista polovnih Linde kamioni cisterne za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Linde kamioni cisterne koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Linde kamioni cisterne koje Vas interesuju.


Bosnia Agile i Scrum.org organiziraju oficijelni i certificirani, ali i dalje zabavan i uzbudljiv Professional Scrum Product Owner (PSPO) kurs. Ovo je trodnevni kurs na temu optimiziranja vrijednosti softverskih proizvoda i sistema. U toku prava dva dana, učiti ćete na temu Product Ownership u Scrum-u, što danas zahtjeva više od znanja pisanja sistemskih zahtjeva ili upravljanja Product Backlog-om. Profesionalni Scrum Product Owner-i moraju imati konkretno znanje i razumijevanje svega što utiče na vrijednost proizvoda koje razvijaju. Treći dan, tim će uživati u zabavnoj i uzbudljivoj rafting tim building aktivnosti. Ovo je jedinstvena prilika da učite, zabavite se i certificirate se.\n21.05 - 23.05.2015, Sarajevo\nBOSMAL Toranj 1, 4 sprat\nRegistracija: 1663 KM + PDV ili 850 EUR + PDV\nRana registracija prije 30 Aprila, 2015: 1467 KM + PDV ili 750 EUR + PDV\nBosnia Agile članovi imaju dodatnih 50 EUR popust na svaku registraciju.


OSCE: Patnje migranata će biti zaustavljene hitnom i koordiniranom akcijom vlasti - Portal 072info\nZbog loše situacije s kojom se suočavaju migranti, izbjeglice i azilanti, Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini je pozvala vlasti da se dogovore i donesu održiva rješenja koja će biti u skladu s ljudskim pravima, a odnose se na humanitarnu krizu koja je u porastu. “Posebno nas brine stanje u Unsko-sanskom kantonu gdje mnogi migranti, izbjeglice i azilanti žive u nehumanim i opasnim uslovima, konkretno unutar i oko Velike Kladuše i Bihaća. Iako su nedavno poduzete aktivnosti na smještaju pojedinaca iz bivšeg privremenog prijemnog centra Lipa ohrabrujuće u izvjesnoj mjeri, daljnje ljudske patnje će biti zaustavljene jedino hitnom i koordiniranom akcijom državnih, entitetskih i kantonalnih nivoa vlasti. Surovi zimski uslovi dodatno pogoršavaju ovaj problem jer su mnogi migranti, izbjeglice i azilanti prisiljeni spavati u teškim uslovima, gotovo bez skloništa, hrane i ostalih životnih potrepština”, naveli su iz OSCE-a u saopćenju za javnost.\nPrethodni članakPutin: Luksuzna palača ne pripada meni, ispiraju mozak narodu Rusije\nSljedeći članakGlumica o reditelju filma ‘Brzi i žestoki‘: Drogirao me, probudila sam se gola u njegovom krevetu


07.03.2016. / 12:03:42h\nPEKING, Devizne rezerve Kine su u februaru pale za 28,75 milijardi dolara, što je blago ispod očekivanja i sporiji tempo pada u odnosu na veliko topljenje rezervi u januaru, javlja agencija Rojters.\nDevizne rezerve Kine su, međutim, smanjene četvrti mjesec zaredom, dok je njihov nivo sa kraja februara, od 3,20 biliona dolara, bio najniži od decembra 2011. godine, prema danas objavljenim podacima Narodne banke Kine.\nEkonomisti koje je anketirao Rojters predviđali su da će rezerve pasti za 30 milijardi dolara sa 3,23 biliona dolara sa kraja januara.\nU januaru, devizne rezerve su smanjene za 99,5 milijardi dolara, a u decembru za 107,9 milijardi dolara, što je bio najveći mjesečni pad ikada.\nUprkos tome, devizne rezerve Kine su i dalje najveće na svijetu, navodi Rojters.\nOdliv kapitala iz Kine je, kako dodaje britanska agencija, ubrzao otkako je zvanični Peking u avgustu prošle godine devalvirao juan, i od kada se pojavila zabrinutost zbog usporavanja druge najveće svjetske privrede, kao i očekivanja da će američka Uprava federalnih rezervi (Fed) podići kamatnu stopu. To je podstaklo kinesku centralnu banku da proda dolare na valutnim tržištima kako bi pružila podršku juanu.\n“U februaru, vlada je primijenila dosta administrativnih mjera, koje su možda bile u stanju da uspore odliv kapitala”, izjavio je ekonomista kompanije Dajva kepital markets Kevin Lai.\nDevizne rezerve Kine su prošle godine smanjene za 513 milijardi dolara, što je bio najveći godišnji pad u istoriji, navodi britanska agencija. Tanjug\nTagovi: devizne rezerveizborkinapadvazno


Napredni trening o metodama za kvalitativna istraživanja - Istraživačke aktivnosti\nNapredni trening o metodama za kvalitativna istraživanja\nDr Lea Sgier, profesorka na Univerzitetu u Ženevi i profesionalnom Univerzitetu za društveni rad (University of Geneva & Professional University of Social Work (HES-SO), Geneva), je odžala trodnevni trening o korišćenju naprednih metoda u kvalitativnim istraživanjima za istraživački tim Beogradske otvorene škole. Trening je održan u Beogradu, u periodu 22 - 24. decembra 2018. godine.\nFokus treninga je bio na određene faze u procesu kvalitativnih istraživanja, kao što su prikupljanje podataka i analiza (sa naglaskom na intervijue i fokus grupe, kao i kvalitativnu analizu sadržaja).\nIstraživački tim Beogradske otvorene škole je, takođe, kroz trening imao priliku da unapredi svoja znanja i veštine u prepoznavanju i dostizanju neophodnih kriterijuma za kvalitet primenljivih kvalitativnih istraživanja, razumevanju ovih koncepata prilikom pisanja istraživačkih projekata i osmišljavanju ovih istraživanja radi dobijanja podataka koji se mogu koristiti u procesu donošenja odluka i procesu osmišljavanja javnih politika.\nIstraživački tim Beogradske otvorene škole će nastaviti saradnju sa profesorkom Sgier u narednom periodu kroz njen mentorski rad na konkretnim istraživačkim projektima BOŠ-a u narednoj godini.


Beta 19. maja 2022. 11:25\nMeđunarodna organizacija rada u svom novom izveštaju „Uticaj ukrajinske krize na svet rada: Početne procene“, procenjuje da bi se u slučaju eskalacije sukoba gubici zapošljavanja u Ukrajini povećali na sedam miliona. Međutim, ako bi se borbe odmah prekinule, brz oporavak bi bio moguć, uz povratak 3,4 miliona radnih mesta.\n„Ukrajinska ekonomija je teško pogođena ruskom agresijom. Od njenog početka, više od 5,23 miliona ljudi pobeglo je u susedne zemlje. Izbeglice su uglavnom žene, deca i osobe starije od 60 godina. Međutim, u ovoj grupi je i oko 2,75 miliona radno sposobnih, a njih 43,5 odsto, ili 1,2 miliona, je ranije radilo, a potom izgubilo ili napustilo posao“, kazao je Protić.\n„Ako se neprijateljstva nastave, ukrajinske izbeglice bi bile prinuđene da duže ostanu u egzilu, što bi dodatno pritiskalo tržište rada i sisteme socijalne zaštite u ovim susednim državama i povećavalo nezaposlenost u mnogima od njih“, rekao je Nacionalni koordinator MOR-a za Srbiju.\n„Srbija je zasad relativno nisko opterećena ovim posledičnim ratnim udarima, ali bi sve to, zbog ekonomskih i političkih odluka u EU i Srbiji, moglo da bude mnogo gore. Kada je reč o inflaciji, za koju nam je predsednik Srbije rekao da je uglavnom uvezena, to jeste tačno, ali da li je zaista skoro devet desetina spoljnjeg uzroka, mislim da se to bez ozbiljnih analiza ne može potvrditi“, istakao je Protić.\nPodsetio je da se inflatorni udar u Srbiji jako osetio i pre napada na Ukrajinu, pogotovo u sferama koje su stanovništvu i radnicima najbitnije – hrana, prevoz, neke bitne usluge i repromaterijal.\n„Međutim, u korenu te neselektivne pomoći leži jedan veliki problem, a on je taj da Srbija još nema adekvatan mehanizam za slične situacije. Država je ovde odavno trebalo da uvede socijalne karte, da bi se takve intervencije sa deljenjem novca sprovodile pravičnije i delotvornije, za one pojedince kojima je zaista trebala pomoć, ili grupe i grane kojima se pospešuje opstanak i razvoj, a ne da se novac deli po principu ‘daš mi – dam ti’, svima redom i to sa političkom konotacijom“, rekao je Protić.\n„Socijalne karte moraju se uvesti što pre, jer će doći do prelivanja krize na ljude sa najmanjim standardom“, rekao je Protić.


Od 19. do 21. oktobra ADDIKO banka za keš kredit odobrava 2% bonusa na ukupan iznos zaduženja – Plodna Zemlja\nOd 19. do 21. oktobra ADDIKO banka za keš kredit odobrava 2% bonusa na ukupan iznos zaduženja\nAddiko banka je i ove jeseni spremila iznenađenje za sve nove i postojeće klijente u okviru promotivne akcije Red Days. U periodu od 19. do 21. oktobra, svi korisnici Addiko bankarskih usluga, kao i oni koji to žele da postanu, moći će da podignu keš kredit i ostvare 2 % bonusa na ukupan iznos zaduženja. Takođe, ova kratka ali slatka ponuda odnosi se i na kredite za refinansiranje, na taj način što će klijenti koji imaju određena kreditna zaduženja po osnovu kredita, kreditnih kartica i dozvoljenog prekoračenja kod drugih banaka moći u promotivnom periodu da apliciraju za kredit i ostvare benefite u okviru akcije Red Days.\nJesen uvek najavljuje promene. Ovaj period karakterišu preispitivanja, počeci, novi planovi i obaveze, a sve to podrazumeva i dodatne troškove. Savremeni način života često u ovom delu godine zahteva i izdvajanje dodatnih finansijskih sredstava u relativno kratkom periodu. Sve je manje slobodnog vremena a sve više zahteva, što često donosi poteškoće i svakome se lako može desiti da se nađe u poziciji da ga finansijski problemi „zaguše“ sa svih strana. Naročito je teško onima koji već imaju određene kreditne obaveze i kojima bi svaki vid olakšice puno značio. Zato Addiko banka izlazi u susret različitim potrebama kako potencijalnih tako i sadašnjih klijenata koji razmišljaju o brzom i efikasnom načinu prevazilaženja postojećih izazova.\nZaposleni Addiko banke takođe dobro razumeju potrebu za uštedom vremena i digitalizacijom, tako da će svi zainteresovani za ove usluge moći da apliciraju putem m-banking aplikacije, uporedo sa mogućnošću odlaska u ekspozituru ili preko veb sajta.\nTagoviAddiko banka Keš kredit\nBEZBEDNOST I PREVARNE RADNJE Održana druga Erste konferencija o sajber kriminalu i rizicima bezbednosti\nINTERVJU Dejan Ljevnaić, direktor OC JAHORINA Letnja sezona na olimpijskoj lepotici uz JAHORINU HOT – hedonizam, odmor i turizam pre 8 meseci


Osvrti Adnan Pečković 05.05.2019\nVijeće Evrope: Udar na saradnju mladih\nSmanjen dotok novca u budžet Vijeća Evrope prijeti ozbiljnim posljedicama\nZbog političke krize u Vijeću Evrope uzrokovane sankcijama Rusiji zbog sukoba na Krimu, te prozivanja Turske zbog kršenja ljudskih prava, Rusija je odlučila da ne uplaćuje novac u budžet Vijeća Evrope, a Turska da znatno umanji svoju kontribuciju.\nIako je, s obzirom na veliki udar na budžet Vijeća Evrope, u početku bilo razmatrano da se budžet umanji svim sektorima proporcionalno, Sektor za mlade Vijeća Evrope trpit će najveće posljedice. Naime, generalni sekretar Vijeća Evrope, Thorbjørn Jagland, predložio je sljedeće: "Predlažem da se ukine finansiranje aktivnosti iz Omladinskog sektora iz standardnog budžeta od 01.01.2021. godine." Dalje predlaže da “...se uspostavi novi parcijalni plan za mlade. Ovaj plan bi omogućio dijelu ili svim aktivnostima Omladinskog sektora da se nastave". U praksi ovo znači da svaka od zemalja članica Vijeća Evrope može, ako to želi, uplaćivati u Fond Omladinskog sektora Vijeće Evrope, ali ne bi imala nikakvu obavezu da to čini, kao što je to bio slučaj do sada. Drugim riječima, Sektor za mlade Vijeće Evrope, s obzirom na to da siromašne zemlje gotovo pa sigurno neće uplaćivati sredstva u ovaj Fond, ostavljen je na milost i nemilost bogatim zemljama Vijeća koji će na ovaj način imati monopol na vrijednosti, stavove i sve ono šta će se dešavati u evropskom omladinskom sektoru, a i šire.\nOvakva odluka došla je u najgore moguće vrijeme za sve zemlje Vijeća Evrope, a da ne govorimo za zemlje u tranziciji kao što je i Bosna i Hercegovina. U vrijeme kada krajnja desnica polako, ali sigurno, u saradnji sa krupnim kapitalom bilježi rast u političkom svijetu u EU, kada je internacionalna saradnja među mladima na evropskom nivou krucijalna kako bi se suočili sa problemima u obrazovanju, nedostatku radne snage, civilnom društvu, radikalizaciji mladih i tako dalje, Vijeće Evrope pod vodstvom Norvežanina koji je bio vođa norveške Partije rada, ukida Fond od koga su zavisili mnogi evropski omladinski pokreti i njihove aktivnosti. Udar na internacionalnu saradnju omladinskih organizacija na nivou ovog Vijeća, a koja se tiče evropskih integracija, imigracija, politika za mlade, bit će ogroman, a takav će biti i vjetar u leđa političkim opcijama koje rade na dezintegraciji Evrope, te dati najbolju moguću alatku u ruke euroskepticima.\nEvidentno je da problemi sa kojima se suočavaju mladi u zemljama članicama Vijeća Evrope ne mogu biti riješeni na nacionalnom nivou. Oni zahtijevaju politike i akcije na višim nivoima. Internacionalizam kao politički princip omladinskih pokreta i organizacija nužan je kako bi se glas mladih čuo te kako bi mladi doprinijeli rješavanju izazova današnjice kao što su pitanja imigracija, zaposlenja, rasta populizma, radikalizacije mladih, klimatskih promjena itd. Sve ove pojave nošene globalizacijskim procesima i tehnologijom lako prelaze granice, te odgovor, također, mora biti internacionalan. Mladi se nužno moraju uvezati, dijeliti ideje i moguća rješenja. Ukoliko se desi suprotno možemo očekivati dalje jačanje dezintegrativnih faktora u Evropi i produžetak krize. Kao primjer dao bih nadolazeće izbore ove godine za Evropski parlament. Ukoliko mladi nisu motivisani da se uključe u ovaj i druge političke procese, oni će izgubiti utjecaj na ključno evropsko političko tijelo, a mnoge aktivnosti koje se tiču učešća mladih u politici su finansirane upravo iz budžeta Sektora za mlade Vijeća Evrope. Drugi primjer koji ilustruje nužnost internacionalnog djelovanja omladinskog sektora u Evropi jesu desno orjentisane snage i različiti radikalni pokreti koji su prisutni u Evropi a koji konstantno rade na regrutovanju mladih. Borba protiv ovakvih pojava neefikasna je ukoliko se dešava isključivo na nacionalnom nivou.\nSada, više nego ikada, traži se zajedničko djelovanje organizacija koje se bave mladima, ali i svjesnost Vijeća Evrope o važnosti zajedničkog djelovanja mladih kako bi oni izgradili Evropu kakvu žele.


Grčka kritikuje EU da nedovoljno pomaže\nBeta\t 25. januara 2016. 15:30\nGrčki ministar za migracije Janis Muzalis kritikovao je danas članice EU što nisu poslale dovoljno ljudi i brodova da pomognu Atini u izbegličkoj krizi i što nisu ispunile obećanja o razmeštanju izbeglica.\nMuzalis je na marginama sastanka evropskih ministara u Amsterdamu rekao novinarima da bi slanje pripadnika agencije za zaštitu spoljnih granica EU Fronteks u Makedoniju, u cilju zaustavljanja talasa migranata, bilo nezakonito.\nSlanje Fronteksa na grčko-makedonsku granicu “nije dobra ideja”, rekao je Muzalis, dodajući da je Fronteks potreban u Grčkoj.\nGrčka, kako je dodao, radi sve što može da svoje granice na moru zaštiti od migranata koji na grčka ostrva prepunim brodovima dolaze iz Turske, ali da ne dobija dovoljnu pomoć od članica EU.\nMuzalis je podsetio da je Atina tražila 1.800 pripadnika Fronteksa, ali da je dobila samo 800.\nMinistri pravde i unutrašnjih poslova EU na neformalnom sastanku pokušavaju da nadju način da uspore priliv izbeglica iz Turske u Grčku.\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker pozdravio je danas predlog slovenačkog premijera Mira Cerara da sve članice Evropske unije pomognu Makedoniji u kontroli granice s Grčkom slanjem svoje policije i opreme.\nEvropsko zakonodavstvo ne omogućuje postavljanje osoblja u okviru operacije evropske agencije za spoljne granice Fronteks na teritoriji treće države, rekao je Junker i dodao da su u okviru predloga za uspostavljanje granične i obalske straže predložene promene koje bi to omogućile.


Posle uspešnih pregovara ministara kulture Francuske i Italije, izloženo je i 26 slika i crteža koji se čuvaju u italijanskim muzejima i galerijama (kao što su Ufici ili Nacionalna galerija u Padovi). Među njima i čuveni crtež Vitruvijev čovek, savršeno proporcionalno ljudsko telo unutar kvadrata i kruga nacrtano olovkom i mastilom, najvredniji eksponat galerije Akademija u Veneciji, koji se i u njoj samoj retko prikazuje, kao i nedovršenu sliku Sveti Jeronim u pustinji iz vatikanske Pinakoteke.\nZnačajan broj eksponata je pristigao s druge strane Lamanša: iz Kraljevske zbirke u Vindzoru, Britanskog muzeja i Nacionalne galerije u Londonu, u kojima se inače čuva zamašan deo Leonardove zaostavštine. Srećni posetioci imaju priliku da vide i svih pet Leonardovih dela koja pripadaju Luvru: remek-dela Bogorodica sa detetom i Svetom Anom, Sveti Jovan Krstitelj i Mona Liza, portret Sforcove mlade ljubavnice Čečilije Galerani, danas poznat kao Dama sa hermelinom i prvu verziju Bogorodice u pećini (1483-86); druga, nastala deceniju kasnije danas je u Londonu. Mona Liza, koja se inače čuva iza zaštitnog, neprobojnog stakla i u drugim prilikama ne može joj se dovoljno približiti, nije deo postavke, ali posmatraču je sada dostupna posredstvom tehnologije virtuelne realnosti. Ova tehnologija se prvi put primenjuje, a cilj stručnjaka je da otkriju detalje unutar slika koji su nevidljivi golim okom.\n“Tematski list” iz beležnice, oko 1490 (Vindzor)\nIzložen je i portret dame na dvoru Sforca, Lukrecije Kriveli, takođe vojvodine ljubavnice, poznat kao La Belle Ferronnière, koji nije istog ranga kao Đokonda ili Dama sa hermelinom. Nažalost, publika neće videti Spasitelja sveta, koji je na aukciji u Njujorku 2017. prodat za 450 miliona dolara, jer organizator nije uspeo da ubedi tajanstvenog vlasnika da sliku pozajmi Luvru. Stručnjici, inače, nisu saglasni da je ovo autentično Leonardovo delo, već smatraju da je veći deo slike uradio neki njegov učenik.\nBrojem eksponata izložba u Luvru nadmašuje onu u Nacionalnoj galeriji u Lonodnu 2011, kada je Spasitelj sveta (Salvator mundi) prvi put predstavljen javnosti, i nesumnjivo je glavni događaj ove godine u svetu umetnosti. Kustos Vensan Delieven procenjuje da će izložbu videti oko 600.000 posetilaca.


NATO se igra rata protiv Rusije dok EU propada - 06.11.2015, Sputnik Srbija\nNATO vodi najveće vojne vežbe u ovoj deceniji umesto da Evropskoj uniji pruži istinsku pomoć, neophodnu u migracionoj krizi, piše nemački list „Dojče virtšafts... 06.11.2015, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, angela merkel, nato\n16:25 06.11.2015 (Osveženo: 16:26 06.11.2015)\n© AP Photo / Steven GovernoAmerički vojni helikopteri lete nad hoverkraftom Mornarice u sklopu NATO vojnih vežbi 2015.\nNATO vodi najveće vojne vežbe u ovoj deceniji umesto da Evropskoj uniji pruži istinsku pomoć, neophodnu u migracionoj krizi, piše nemački list „Dojče virtšafts nahrihten“.\n„Izbeglička kriza u Evropi prešla je sve moguće granice. Organizacije za zaštitu prava saopštavaju da će ova zima doneti pravu humanitarnu katastrofu stotinama hiljada izbeglica. U zemljama EU istovremeno vlada pravi politički haos: svi saopštavaju da su pretrpani izbeglicama, a Angela Merkel i dalje pokušava da nađe kompromis. Vlasti strahuju da će kasnije biti mnogo gore“, komentariše situaciju nemački novinar.\nDok evropske države ostaju bez snage, NATO — organizacija koja ima sve neophodne resurse — ništa ne preduzima kako bi rešila problem. „Čime se bavi NATO, organizacija koja se finansira na račun evropskih poreskih obveznika? Bilo koja normalna armija u ovakvoj situaciji bi organizovala humanitarnu pomoć. Alijansa bi mogla već da počne da obezbeđuje evropske granice“, smatra autor članka.\n„Umesto toga NATO — država u državi — u Sredozemnom moru vodi najveće vojne vežbe u ovoj deceniji. Svi će oni biti angažovani u vežbama s pompeznim nazivom ’Jedinstveni trozubac‘, imitirajući rat protiv Rusije, dok se istovremeno u susedstvu ruši Evropa, a Angela Merkel upozorava na vojne sukobe na pragu Evropske unije“, zaključuje nemački novinar.


Za pirotski "Vodovod" 2022. godina u znaku velikih investicija | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Za pirotski “Vodovod” 2022. godina u znaku velikih investicija\nEkonomska kriza i najnovija poskupljenja u velikoj meri uticaće na realizaciju planova i programa javnih preduzeća u gradu. Direktor JP “Vodovod i kanalizacija”, Zoran Nikolić, kaže da je vodovodni materijal poskupeo u rasponu od 59 do 202 procenta, poskupele su i kanalizacione cevi, cena električne energije je povećana dva puta, oko 20 posto gorivo i uz takve troškove biće dosta teško realizovati investicije u vrednosti od 41 milion dinara, koliko je planirano za 2022. godinu.\nBez obzira na prisutne poteškoće nastojaće se da planovi budu u potpunosti ostvareni. Kao i prethodnih godina planira se zamena vodovodne mreže u šta će se uložiti oko 15 miliona dinara za grad, a oko 10 miliona za zamenu u selima. Posebno značajna investicija, vredna oko 3,5 miliona dinara, realizovaće se u Jalbotini gde ima najviše problema sa vodosnabdevanjem, kaže Nikolić.\n“Pored toga, 4 miliona dinara su predviđena za završetak kanalizacije u Izvoru, još nekih sokaka u naselju Đeram i Ulici 8. septembar. Ono što je novina, zbog poskupljenja koja sam naveo, imaćemo ulaganje od 4,5 miliona dinara u projektnu dokumentaciju. Od toga, deo će ići za solarne panele u Berilovcu, gde bi trebalo, praktično, da smanjimo troškove električne energije, ali sada govorim samo o projektnoj dokumentaciji, i želimo da uradimo projektnu dokumentaciju za upravnu zgradu za toplotne pumpe, kako bi smanjili troškove električne energije. Ovim projektima ćemo, naravno, konkurisati kod odgovarajućih institucija kako bi dobili novac, jer su to veliki troškovi” – rekao je Nikolić.\nDve vrlo značajne investicije koje su u planu “Vodovoda” jesu rekonstrukcija dovodnog voda, najvećeg profila cevi, od Krupca do Berilovca, u dužini od 8 kilometara, i izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Za izgradnju novog dovodnog voda očekuje se novac, oko 2 miliona evra, od Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, a krajem februara trebalo bi da bude potpisan ugovor za izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda vrednosti oko 15 miliona evra. Od tog novca, oko 2 miliona evra biće opredeljena za sanaciju kanalizacione mreže u gradu.\nProhodna magistrala ka Nišu\nPirotsko more startuje 20. juna


Borko Stefanović: SZS ne treba tražiti u istoriji - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Borko Stefanović: SZS ne treba tražiti u istoriji\nSavezu za Srbiju, formiranom na dan kada i nekadašnja Koalicija Zajedno, Dragoljub Mićunović predviđa budućnost Deposa\nBorko Stefanović: SZS ne treba tražiti u istoriji\nNovoosnovanom Savezu za Srbiju koji je zvanično nastao kada i nekadašnja Koalicija Zajedno 2. septembra…\n4Piše: Lidija Valtner 11. septembra 2018. 13.00\nFoto: Twitter / Borko Stefanović\n… Dragoljub Mićunović, jedan od osnivača i poslanik Demokratske stranke, ipak predviđa budućnost Demokratskog pokreta Srbije, poznatijeg kao Depos, takođe jednog od političkih udruženih frontova iz devedesetih godina.\nMogućnost da Savez završi postizbornim raspadom poput Deposa, juče za naš list nisu želeli da komentarišu lideri Saveza Dragan Đilas i Zoran Lutovac, koji je i predsednik DS. A Borko Stefanović, lider Levice Srbije, članice Saveza, za naš list navodi da SZS ne treba tražiti u istoriji.\n– Savez za Srbiju je prvo veliko okupljanje opozicije u Srbiji u poslednjih 15 godina. Okupljeni smo jer su to građani tražili kroz više izbornih ciklusa i ostavili smo svoje razlike po strani, čvrsto opredeljeni da udruženi promenimo sistem i primenimo program od 30 tačaka. Zbog toga ne stoje paralele sa ranijim okupljanjima jer se mi ne okupljamo protiv nekog već „za“ Srbiju bolju od ove naprednjačke, lopovske i siromašne. Mislim da SZS ne treba tražiti u istoriji ili porediti sa nekima za šta mlađima treba Google – navodi Stefanović.\nMićunović se protivi odluci DS da uđe u raznorodni SZS i taj stav je izneo na sednici Glavnog odbora. On je obrazlažući svoj stav povukao paralelu između SZS i Deposa rekavši da i Savez i nekada Depos imaju svog protivnika i veruju da će brzom akcijom da promene vlast i da će zbog toga okupiti svakoga bez obzira na mišljenje i orijentaciju, od klerikalaca i monarhista, do demokrata, desničara i levičara, samo da ih je više. Prema njegovim rečima, posle raspada Deposa profitirali su neki ljudi koji su tada napravili stranke. On misli da je moguće da i Savez čeka ista budućnost ako se bude radilo tako kako se govori. „A govori se da će to biti neka tehnička saradnja, a to je moguće samo u parlamentu. Govori se kako to neće biti ideološka saradnja, ali se onda došlo do programa, a program, ipak, ima ideološki karakter. Tako je to ideološka koalicija, a tamo se odluke donose konsenzusom, što znači da je dovoljno da jedna članica ne glasa i nema odluke“, naveo je Mićunović za Blic.\nZa političkog konsultanta Demostata Bobana Stojanovića zasad deluje da je Savez stabilan i da ukoliko „prežive“ prve izbora, mogu da učvrste svoju strukturu.\n– Uvek postoji šansa i da se SZS raspadne, ali za sada deluje da su stabilni. I da su svesni da moraju zajedno da nastupaju kako bi opstali. Poređenje je možda neprimereno jer su drugačije okolnosti, ali Savez za sada deluje da su svi svesni da moraju zajedno i da je to jedini način da se preživi i da se stvori jedna opcija koja može da uzme pristojan procenat glasova i kao takvi da makar malo ugroze naprednjake. Verujem da će biti potresno za Savez ako Vučić raspiše neke vanredne izbore uskoro. Moraju da budu svesni da ovo nije savez za jedne izbore, već za dugoročnu borbu. Ako prežive prve izbore, verujem da će se Savez učvrstiti i ojačati svoju unutrašnju strukturu – kaže Stojanović komentarišući Mićunovićeve reči.\nDepos je koalicija koju su, uoči izbora 1992, oformili Srpski pokret obnove, Demokratska stranka Srbije, Srpska liberalna stranka i Nova demokratija. Na republičkim izborima 1992. koalicija osvaja 16,89 odsto glasova. Iz koalicije 1993. izlazi DSS, ali joj se pridružuju Građanski savez i Narodna seljačka stranka. Na izborima 1993. Depos dobija 16,64 procenta podrške. Depos se raspada posle tih izbora jer ND pravi koalicioni sporazum sa SPS.\nborko stefanovic, dragoljub micunovic, savez za srbijuBeograd\n11. septembra 2018. u 13.22\nMene interesuje vas program mene interesuje vas rad i interesuje me da li se razlikujete necim od drugih stranaka?\n11. septembra 2018. u 14.08\nMislim da ove opozicione lidere treba da bude sramota zbog dosadasnjeg rada koji su pokazali,a gospodina Stefanovica posebno treba da bude sramota sto Srbiju naziva „naprednjackom,lopovskom i siromasnom“!Srecna sam sto ovi opozicioni lesinari nisu na vlasti i sto ih narod ne zeli tako bahate,,neozbiljne i nespremne za pametan i odgovoran rad!\nKanjos Macedonovic kaže:\n11. septembra 2018. u 16.34\nBlago tebi kad mozes za jedan bajat sendvic da napises ovoliku kolicinu gluposti ovde.\n11. septembra 2018. u 20.24\nVeć slika ne odgovara realnosti, jer S. Janković nije u savezu. Opozicija mora da prođe trnovit put da bi se od ovakvih heterogenih i neusklađenih početaka nešto formiralo. I na kraju, mora da ima pokretača koji nije diskreditovan kao D. Đilas. Ovako samo idu na ruku vlasti.


eTwinning - Početna stranica\neTwinning je zajednica škola u Evropi\neTwinning nudi platformu za odgojno – obrazovne radnike (nastavnike, direktore, bibliotekare, itd), koji rade u školama i dječjim vrtićima evropskih država članica eTwinning-a. Putem ove platforme članovi mogu komunicirati, sarađivati, razvijati projekte, razmjenjivati znanje i iskustvo te postati dio najzanimljivije obrazovne zajednice u Evropi. eTwinning se uspješno integrisao u Erasmus+, program Evropske unije u oblasti obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta.\neTwinning države eTwinning Plus države\neTwinning je zajednica za škole u Evropi i šire.\nUpoznajte se sa kolegama istomišljenicima, kreirajte projekte, dijelite ideje, učite, razvijajte se, rušite zidove učionice i proširite svoje vidike.\nRegistrujte se, povežite se, istražite i budite otvoreni za saradnju i mogućnosti za dijeljenje.\nBuduće vještine zDolazi nam uskoro: Evropska platforma za školsko obrazovanjea buduće nastavnike\nPripreme za pokretanje nove Evropske platforme za školsko obrazovanje idu punom parom. Od maja 2022. godine, evropski praktičari i učesnici u školskom obrazovanju bit će pozvani da istraže novu platformu koja će na kraju postati centar sadržaja, umrežavanja i profesionalnog razvoja.\nRok za prijavu za Državnu oznaku kvaliteta 2022. godine\nOve godine, eTwinneri se mogu prijaviti za Državnu oznaku kvaliteta (NQL) do 31. maja 2022. godine.\nKako kreirati račun za EU prijavu (EU Login)\nSchool Education Gateway Evropske komisije i eTwinning platforma u 2022. godini će se spojiti u Evropsku obrazovnu platformu: svi sadržaji i usluge bit će pod jednim krovom. Evropskoj školskoj obrazovnoj platformi bit će moguće pristupiti putem EU prijave (EU Login), usluge za autentifikaciju korisnika Evropske komisije.


Pripreme za masovnu vakcinaciju: Počela obuka zdravstvenih radnika u Republici Srpskoj - NOVI GLAS\nObuka zdravstvenih radnika domova zdravlja u Republici Srpskoj koji će učestvovati u procesu vakcinacije protiv virusa korona počela je danas, a sprovode je ljekari Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske.\nDirektor Instituta Branislav Zeljković rekao je da će obuka trajati tri dana, te da je namijenjena zdravstvenim radnicima koji će biti nosioci edukacije u svojim zdravstvenim ustanovama.\n– Cilj nam je da obučimo trenere, koji će kolegama prenijeti znanje o načinima vakcinacije i svemu onome što se odnosi na sam proces vakcinacije – rekao je Zeljković novinarima u Banjaluci.\nZeljković je istakao da se početak masovne vakcinacije očekuje kada stigne veća količina vakcina, te da će prioritet imati zdravstveni radnici, osobe u domovima za stare i osobe sa hroničnim oboljenjima, a nakon njih druge grupe, kao što su radnici u prosvjeti i Ministarstvu unutrašnjih poslova, Republičkoj upravi civilne zaštite, novinari, snimatelji i drugi.\n– Kada je riječ i prijavi za vakcinaciju, u narednih 15 ili 20 dana ćemo prilagoditi aplikaciju za prijavljivanje koju ima Srbija, kako bi naši građani mogli da se prijave putem interneta, ali će to moći da učine i putem telefona – rekao je Zeljković.\nOn je rekao da je dobavljač obavezan da određenu količinu vakcine isporuči do kraja februara, te da očekuje da će to biti 27. ili 28. februara.\nZeljković je naveo da je do sada u Republici Srpskoj vakcinu “sputnjik ve” primilo 935 zdravstvenih radnika, dok je više od 1.400 zdravstvenih radnika iz Srpske vakcinisano u Srbiji.\nEpidemiolog Jela Aćimović rekla je da će danas obuku proći zdravstveni radnici iz domova zdravlja regija Istočno Sarajevo, Trebinje i Foča, sutra će to biti zdravstveni radnici iz banjalučke regije, te u četvrtak iz regije Zvornik, Doboj i Bijeljina.\n– Naši zdravstveni radnici već znaju da vakcinišu, ali je ovdje riječ o specifičnoj vakcinaciji, jer se radi masovno i imamo punktove i moramo na drugačiji način da se organizujemo – rekla je Aćimovićeva.\nOna je pojasnila da su i vakcine drugačije zbog drugačijeg čuvanja, te trajanja nakon što se izvade iz hladnog lanca.\nEpidemiolog iz Doma zdravlja Trebinje Jelena Durić rekla je da su zdravstveni radnici ovog doma zdravlja spremni za vakcinaciju, da sa nestrpljenjem očekuju njen početak, te da je postoji i određeno interesovanje građana za vakcinaciju.\nEksplodirao uređaj za otkrivanje pola bebe, poginuo otac\nPoznati ugostitelj uhapšen zbog veza sa Veljom Nevoljom: Sumnja se da je reketirao vlasnike poslovnih prostora


Horoskop - ova 3 znaka očekuje samo najbolje tokom vladavine Škorpije: evo ko će ostvariti velike snove do 23. novembra 2018. godine — Astrologija — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nZa ova tri znaka Zodijaka, sezona Škorpija će biti najbolja do sada - evo za koga su zvezde rezervisale sreću!\nSezona Škorpija je započela 23. oktobra i trajaće do 22. novembra 2018. godine. Ovaj period će mnogim znacima Zodijaka biti napet, jer je ovu jaku energiju nemoguće ne osetiti. Tipične Škorpije su neustrašivi ljudi koji se hrabro suočavaju sa svim neprijatnostima koje život donosi jer veruju u svoju unutrašnju snagu.\nHoroskop - ova 3 znaka očekuje ljubavni vatromet: evo koga prati romantična sreća u novembru 2018. godineHoroskop otkriva koga čeka sreća u ljubavi u novembru - ova 3 znaka očekuju uzbudljivi susreti i ljubavne avanture!\nRakovi su imali stvarno turbulentan period, tako da sada mogu konačno da se opuste. Uvek su hrabrili druge da budu blagi prema sebi, a sada je vreme da slušaju sopstveni savet.


Usled krize izazvane virusom korona COVID-19, koja je pogodila sve svetske ekonomije, rejting agencije revidiraju svoje izveštaje i pre planiranih redovnih objava revizije rejtinga a pre svega zbog uticaja pandemije na svetsku ekonomiju.\nU preliminarnom saopštenju agencije za ocenu kreditnog rejtinga Standard and Poor's, koju sprovode na globalnom nivou za sve zemlje sa pozitivnim izgledima, agencija je potvrdila kreditni rejting Republike Srbije na nivo BB+ uz korekciju izgleda za dalje povećanje sa pozitivnih na stabilne. Redovni izveštaj biće objavljen 12. juna 2020. godine, u skladu sa kalendarom publikacija revizije rejtinga.\nZahvaljujući merama Vlade Republike Srbije, kao i merama fiskalne konsolidacije Republika Srbija ulazi u ovu krizu znatno spremnija i sa bolje uravnoteženim finansijama u odnosu na krizu pre deset godina, navodi agencija.\nZa potvrdu ocene kreditnog rejtinga od BB+, Standard and Poor's navodi da je to rezultat očuvane dugogodišnje makroekonomske stabilnosti, uspešno sprovedene fiskalne konsolidacije, uravnotežene javne finansije i rekordni nivo deviznih rezervi, podržan dobro vođenom monetarnom politikom kao i rekordni prliv stranih direktnih investicija u proteklom periodu.\nAgencija u svom saopštenju pozitivno oceljuje i smanjenje javnog u prethodnim godinama koji može da podrži dodatna zadživanja za oporavak ekonomije od negativnog uticaja globalne krize.


3.500 firmi u FBiH tražilo moratorij, najviše iz hotelijerstva - Akta.ba\n15.09.2020. 10:55 / Izvor: N1\nDirektor Agencije za bankarstvo Federacije Bosne i Hercegovine Jasmin Mahmuzić rekao je da se naša zemlja nalazi u vrlo kompleksnoj situaciji koja zahtijeva dosta političke zrelosti, jer kako je naglasio, vremena krize pojačavaju sve slabosti i strukturu jednog društva.\n"Odgovor bilo kojeg društva na krizu zavisi od toga kako je društvo organizovano. Imamo dosta dodatnih poteškoća u ekonomiji i privredi što je ključno uz zdravlje ljudi", kazao je.\n"Svaka situacija koja nam se dešava može biti i blagoslov i prokletstvo, zavisi kako je prihvatimo. Vjerovatno bi trebalo da naučimo nešto sa ovom pandemijom, ali se to uvijek svodi na individualno", dodao je.\nKazao je i kako su pripreme za pandemiju Agencije za bankarstvo FBiH počele u januaru.\n"Kontaktirali smo kolege iz MMF-a, a u februaru dobili podatke o uticaju pandemije na azijske tokove. 26. februara smo donijeli odluku prvu odluku. U međuvremenu smo analizirali stanje u privredi i bankarskom sektoru i prilagođavali se nastaloj situaciji. Sve je bilo novo i zbog toga smo bili prisiljeni da svakodnevno prikupljamo informacije od banaka. Mogli smo da sagledamo i kakva je situacija u privredi BiH", komentarisao je.\nGovoreći o moratoriju, istakao je kako je ključna stvar da je produžen.\n"Otkrili smo da je privrednicima puno važnija odluka za grace period za pogođene grane privrede. Slična odluka je donešena u Hrvatskoj i mi smo pripremili takvu odluku", kazao je te za N1 objasnio kako ta odluka daje mogućnost bankama da do kraja godine primaju zahtjeve, odnosno, hipotetički, ako čovjek ili firma dođe u decembru, moguće je da dobije šest mjeseci grace perioda da je pokriven do sredine naredne godine ili da ima čitavu narednu godinu grace perioda za firme.\nMahmuzić je rekao i kako je nezahvalno donositi prognoze za dalje, jer je ovo sve novo.\nTakođer, rekao je kako je problema u ekonomskom sektoru bilo i prije pandemije te da se čitava svjetska privreda nije popravila ni nakon krize od 2008. godine.\n"Ovo je prvi put bilo da nešto što se desilo u realnom svijetu napravi problem bankarima. U februaru smo razmišljati da će ovo trajati mjesec dana, a sada je sredina septembra i vidimo da ništa ne prolazi. Nedovoljno imamo znanja o virusu što proizvodi nesigurnost i u ekonomiji. Nemoguće je predviđati ekonomski zamah jer nemamo odgovor na virus", naglasio je direktor Agencije za bankarstvo FBiH te kazao kako ekonomija nije izolovana od realnog svijeta.\nGovoreći o brojkama ljudi koji su tražili uslugu moratorija, Mahmuzić je rekao kako su 3,5 milijarde odobrenih mjera, da su tu i firme i fizička lica. Na fizička lica je otišlo oko milijardu, a ostalo na firme.\nRekao je i kako 3.500 firmi tražilo moratorij, a 47.000 fizičkih lica te dobilo određene mjere.\nHotelijerstvo je branša koja je najčešće tražila moratorij, odnosno svaka grana koja je vezana za turizam.


Jelen pivo poziva posetioce Guče: Vreme je da se uhvatimo u kolo! | Adria Daily\nPored brojnih koncerata i desavanja u okviru 55. Dragacevskog sabora trubaca u Guci, kao pravi domacin manifestacije, Jelen pivo je pripremilo brojne zanimljive aktivacije kojima ce dodatno zabaviti, ali i edukovati posetioce.\nSertifikat „Jelen skole kola” prvog dana obuke dobilo 113 posetilaca\nKako veliki broj saborasa cine gosti iz svih krajeva sveta, od Francuske, Slovenije, pa do Rusije i Italije, prvi put je u cetvrtak, 6. avgusta, u okviru „Guce” organizovana „Jelen skola kola” sa ciljem da svim zainteresovanima predstavi tradicionalne narodne igre iz srpskog folklora. Posetioci su uz malo truda, na zabavan nacin, naucili da igraju cuveno kolo i tako sa sobom kuci poneli zanimljiv „suvenir”.\nTokom prvog dana obuke, sertifikat o polozenom kursu Jelen piva dobilo je cak 113polaznika. Akcija ce biti nastavljena svakog dana, dok traje „Guca”, od 17 do 18 sati, ispred Jelen bine.\nKad zatrubi reciklirana truba\nKao deo tradicionalne akcije Apatinske pivare „Reciklirajte i Vi” organizovano je zabavno druzenje „Sviraj i recikliraj” u okviru koga su posetioci imali priliku da„odsviraju“ omiljenu pesmu uz pomoc trube, daira, frule i drugih rekvizita napravljenih od recikliranih limenki. Tim povodom su pored zabave i slikanja, posetioci pozvani da recikliraju jer je upotrebni vek jedne limenke mnogo duzi od jednog koriscenja.\nAna Jovanovic prva pobednica „Jelen Air trube”\nKao i prosle godine, svake veceri za vreme Sabora, posetioci imaju priliku da se oprobaju u sviranju vazdusne trube u okviru „Jelen Air truba” takmicenja. Nakon velikog broja takmicara koji su demonstrirali svoje tehnike sviranja vazdusne trube, Ana Jovanovic je pobrala najvise simpatija publike i zirija i tako postala prva ovogodisnja pobednica takmicenja koja je kuci odnela glavnu nagradu, pravu trubu.\nTakodje, i ove godine na Festivalu nastavljena je edukativna kampanja „Kad pijem, ne vozim”, u saradnji sa Saobracajnom policijom MUP-a Republike Srbije kako bi se ukazalo posetiocima na opasnosti kombinovanja alkohola i voznje, dok ce u saradnji sa Sekopak-om, u odabranim lokalima biti organizovano prikupljanje cepova, kao deo akcije „Cep za hendikep”.\nStujart Dajmond u Beogradu: Humane metode ključ do uspeha u pregovaranju


Tokom protesta u Venecueli uhapšeno više od 260 osoba – In reformator\nTokom protesta u Venecueli uhapšeno više od 260 osoba\nJanuar 25, 2019 Urednik 293 Views protesti, venecuela\nTokom protesta, koji se od početka sedmice održavaju u Venecueli, privedeno je 268 osoba, javlja Anadolu Agency (AA).\nMeđutim, izvori opozicije navode da su privedene 364, a poginulo 26 osoba.\nKomandant jedinice za stratešku odbranu William Serantes Pinto izjavio je za lokalne medije da je privedeno 268 osoba, koje su bile umiješane u nerede od ove sedmice.\nCentar za posmatranje socijalnih problema u Venecueli, koji djeluje pri opoziciji, naveo je da je tokom nereda poginulo 26 osoba. Međutim, zvanične institucije se još nisu oglasile u vezi s ovim navodima.\n← Zbog snijega usporeno saobraćanje na putevima u BiH\nPočinje trodnevni kamp za mlade glumce na Ponijerima →


Ljubić: Rast broja nezaposlenih biće usporen - Bizlife.rs\nLjubić: Rast broja nezaposlenih biće usporen\n14:26 Beograd, 16/05/2013\nDržavni sekretar Ministarstva finansija i privrede Aleksandar Ljubić izjavio je da očekuje usporavanje rasta broja nezaposlenih u Srbiji, na šta ukazuje rast industrijske proizvodnje u prva tri meseca ove godine, kao i rasta bruto nacionalnog dohotka.\n"Do značajnijeg zapošljavanja ne može doći ako privredni rast ne bude pet do sedam odsto godišnje, i to nekoliko uzastopnih godina", rekao je Ljubić novinarima u Beogradu.\nOn smatra i da je u ovom trenutku licitiranje s brojem nezaposlenih i ostajanjem bez posla na desetina hiljada ljudi u Srbiji "neozbiljno", "jer poslednji podaci o stopi nezaposlenosti, koja iznosi 22,4 odsto, datiraju iz oktobra 2012. godine, a novi podaci se očekuju u junu".\nPročitajte i >>> Srbija oborila rekord u nezaposlenosti\nLjubić je naglasio da Vlada Srbije čini sve da popravi privredni ambijent i pre svega pomogne malim i srednjim preduzećima koja čine "kičmu privrednog razvoja".\nOn je ponovio i da će najkasnije početkom juna biti predstavljen akcioni plan reindustrijalizacije za automobilsku industriji, poljoprivredno-prehrambenu, vojnu i IT industriju. Ljubić je naveo da je projekat akcionog plana završen i da ga trenutno razmatraju različiti resori vlade.


19 Sep 2019 - 23:02 Vesti Link\nAutomobili bez vozača jednog dana će svakako biti naša stvarnost, ali neki od ljudi koji rade na ovim tehnologijama smatraju da to neće biti tako brzo kao što se misli. Među njima je i šef kompanije ZF, Volf-Hening Šajder, koji veruje da će proći najmanje desetak godina pre nego što samovozeći automobili zagospodare putevima. Šajder to tvrdi na osnovu iskustva koje je njegova kompanija do sada stekla na polju razvoja tehnologija automobila bez vozača.\n"Malo sam skeptičan prema nekim najavama koje smo čuli – da će se samovozeći automobili pojaviti na putevima za koju godinu. Iz našeg ugla gledanja, biće potrebno da prođe bar još nekoliko godina nakon tog roka", kaže Šajder.\nOn je najavio da će njegova kompanija, koja jedan od vodećih snabdevača auto-industrije, početi 2021. da testira takozvani samovozeći taksi u okviru kompleksa aerodroma u Briselu. Šajder smatra da će se zatim, korak po korak, tehnologija dalje razvijati i evoluirati u sistem potpuno autonomne vožnje u urbanim sredinama, ali ne pre 2030. godine. Šef ZF-a dodaje da to i nije tako loše.\nMeđu prvim granama privrede, pored transportne industrije, koje će početi da koriste samovozeće automobile biće taksi službe, kao i "car sharing" servisi za deljenje vozila. Trend uvođenja vozila bez vozača u saobraćaj podstiču kompanije kao što je Uber, koje žele da smanje svoje troškove i povećaju profit. Poslednju reč ipak će imati korisnici usluga, tj. obični ljudi koji treba da pristanu da sednu u taksi ili Uber automobil kojim upravlja kompjuter. Da li biste vi pristali na to?


NI PUBLIKE, NI ZLATANA? Sve manje šanse da će prisustvovati i 30 odsto navijača, koliko dozvoljava UEFA | Novosti.RS\nDa ovo vreme u kome živimo nije zaraženo virusom korona, utakmica između Crvene zvezde i Milana u Ligi Evrope sledećeg četvrtka bila bi više od igre, uzbudljiv fudbalski događaj za priču i maksimalno uživanje.\nMeđutim, viša sila zvana pandemija određuje pravila, pa će, prvi dvoboj dva evropska prvaka na "Marakani" najverovatnije biti odigran bez onih koji mu se najviše raduju. Sve su manje šanse da će i onih 30 odsto navijača, koliko dozvoljava UEFA, prisustvovati meču. Drugu tužnu vest su preneli novinari iz Italije, a ona glasi da veliki as Zlatan Ibrahimović neće doći u Beograd, čime se gubi dodatna draž.\nA to da je sve izvesnije da će prazna "Marakana" dočekati Milaneze, potvrdio je juče i naš poznati epidemiolog Predrag Kon, posle sastanka Kriznog štaba.\n- Fudbalska utakmica Crvena zvezda - Milan nije se pominjala na sednici Kriznog štaba, sve mere i dalje ostaju na snazi - rekao je juče dr Predrag Kon.\nNajavljeno je i da će se sutra opet raspravljati o utakmici, pa se definitivno očekuje i potvrda odluke da publika ne može na stadion, jer je rizik od širenja virusa i dalje veliki, naročito tamo gde bi se sjatilo 17.000 ljudi.\nMilan je u prethodnih tridesetak godina dva puta gostovao na "Marakani", svaki put sa majstorima svetske klase kao što su Van Basten, Gulit i Rajkard, pa drugi put Kaka, Pipo Inzagi, Pirlo... Sada je objavljeno da zvezda "roso-nera" neće doći. Dobro obavešteni novinari iz Italije su preneli da će Zlatan Ibrahimović "preskočiti" meč u Beogradu, jer će tri dana pre toga biti adut ekipe u prvenstvenom derbiju sa gradskim rivalom Interom. Milanu je prioritet borba za skudeto i zato je trener Stefano Pioli već odredio da će se Crvenoj zvezdi suprotstaviti kombinovani tim, pa će u špicu priliku dobiti novajlija Mario Mandžukić.\nNažalost, bez navijača, makar i onih 30 odsto, kao i izostanka atrakcije pojavom Ibrahimovića, spektakl na "Marakani" biće i te kako okrnjen.\nBEN OSTAJE DO LETA\nIAKO je bilo dobrih ponuda, najviše iz Azije, El Fardu Ben će najverovatnije ostati u Zvezdi do leta. Napadač crveno-belih je bio jedan od najjačih aduta trenera Dejana Stankovića, tako da je i njemu važno što će i dalje moći da računa na igrača koji je po statistici najbolji Zvezdin stranac svih vremena.\nfudbal FK Crvena zvezda FK Milan Liga Evrope Zlatan Ibrahimović korona virus virus korona u sportu\n35 STIŽE NOVČANA POMOĆ: Porodice će dobiti i do 800 evra


Sportski izazov u Loznici – PodrinjeINFO\nSportski izazov u Loznici\n2124 Views October 09, 2015 No Comments\tPodrinje, Sport PodrinjeINFO\nU subotu, 10. oktobra od 12 – 15 časova održaće se “Sportski izazov” između Šapca i Loznice u Sportskom centru Lagator u organizaciji Olimpijskog komiteta Srbije i kompanije Coca-Cola. Kapiten Šapca biće kajakaš Nebojša Grujić osvajač srebrne medalje na Evropskim igrama u Bakuu, bronzane na Svetskom prvenstvu 2015. i zlatne 2014. godine. Kapiten Loznice biće mladi rvač Viktor Nemeš koji na prvim Evropskim igrama u Bakuu osvojio srebrnu medalju, a podršku Viktoru i Lozničanima će pružati i njegov brat rvač Mate Nemeš.\nProjekat “Sportski izazov” organizovan je sa ciljem da građane Srbije podstakne da se redovno bave rekreacijom kroz različite sportske aktivnosti. Učešćem velikog broja aktivnih takmičara, rekreativaca, ljubitelja sporta i članova različitih sportskih organizacija koji će se nadmetati u različitim vežbama spretnosti, fizičke izdržljivosti i sportskog znanja biće organizovano takmičenje između Šapca i Loznice, a podršku će im pružati i naši olimpijci. Učestvovanje podrazumeva uključenje u bilo koji sport, igru i fizičku aktivnost koja će tog dana biti organizovana u trajanju od najmanje 15 minuta. Svi učesnici koji odvežbaju minimum 15 minuta dobijaju jedinstveno dizajniranu nalepnicu sa brojem koja automatski donosi jedan poen gradu.\nPored aktivnosti koje će se dešavati na glavnoj bini, zainteresovani građani će dobiti priliku da učestvuju u igri “Potraga za blagom” u okviru koje će morati da reše određene zadatke u što kraćem vremenskom periodu. Procentualni broj učesnika iz jednog grada biće upoređen sa brojem učesnika iz suparničkog grada i grad sa većim procentom učesnika biće proglašen pobednikom. Top partner Međunarodnog olimpijskog komiteta (MOK) kompanija Coca-Cola ekskluzivni je partner Olimpijskog komiteta Srbije u edukativnim projektima “Olimpijski čas”, “EkOlimpijada” i “Sportski izazov” do kraja olimpijskog ciklusa RIO 2016. Kompanija Coca-Cola širom sveta aktivno podržava edukativne aktivnosti koje imaju za cilj da podstaknu mlade na aktivan način života, bavljenje fizičkom aktivnošću i podignu svest o važnosti očuvanja životne sredine.\nObeležena godišnjica boja na Čokešini\nĐački planinski maraton u Ljuboviji\nTeški metali zagađuju, čeka se odgovor države\nLekari na Soko gradu\nPosao za pedeset radnika u Krupnju\nObeležen Dan Loznice\nKrupanj među 18 turističkih mesta u Srbiji