Deca, zene i bebe zrtve sukoba u Iraku\nMedju poginulima i povredjenima u Faludzi, irackom gradu u kome je proteklih dana u borbama americkih snaga i sunitskih gerilaca ubijeno nekoliko stotina ljudi, ima i dece, zena i staraca, cak i beba, javio je Rojters.\nRanjena deca mogu se videti i u improvizovanoj poljskoj bolnici u Faludzi, umotana u zavoje i krvava.\nU borbama je do sada ubijeno nekoliko stotina ljudi, a pokusaji da se dogovori prekid vatre i zaustavi krvoprolice, do sada su bili neuspesni.\nBolnicko osoblje u Faludzi ne moze da postigne da se pobrine za sve mrtve i ranjene, a ispred naprecac podignute poljske bolnice, lesevi leze na ulici, umotani u bele carsave. Medju mrtvima ima sasvim male dece, zena i starih, cak i jedna tek rodjena beba.\nAmericka vojska tvrdi da su njene operacije precizne i da njene mete nisu civili, zene ni deca.\n"Ovde smo u maloj bolnici i ne mozemo da se pobrinemo za sve zrtve", rekao je jedan doktor. "Sada je vazno da pokusamo da izvedemo ranjene" iz grada, kazao je on.\nVojska SAD juce je jednostrano proglasila prekid vatre u Faludzi kako bi dozvolila da u grad stigne medicinska oprema, osoblje, lekovi i hrana i da bi pokusala da zapocne pregovore o primirju. Borbe, medjutim, nisu prestale.\nAmerikanci su zatim danas ponudili bilateralni prekid vatre, ali su se sukobi opet nastavili. Marinci kazu da oni samo uzvracaju paljbom kada su napadnuti i da ne pucaju na zene i decu, ali ranjeni civili i dalje pune malobrojne bolnicke postelje.\nNovinarima je tesko da dodju do Faludze, koju su pocetkom nedelje opkolile americke trupe, kako bi suzbile tamosnju pobunu.\nPrema proceni pet nevladinih organizacija objavljenoj juce, u gradu je ubijeno 470 ljudi. Od 1.200 povredjenih, 243 su zene, a oko 200 - deca, saopstile su nevladine organizacije.\nOd 1. aprila poginulo 70 vojnika koalicije i 700 Iracana\nKoalicione snage izgubile su u Iraku 70 vojnika od 1. aprila, dok su njihovi protivnici izgubili 700 ljudi, izjavio je juce sef vojnih operacija koalicionih snaga general Marj Kermit, a javljaju agencije.\n"Koalicione snage izgubile su od 1. aprila oko 70 ljudi. Broj zrtava na neprijateljskoj strani je oko 10 puta veci", rekao je Kimit na konferenciji za novinare u Bagdadu.\n"Kada je rec o civilnim zrtvama, nema pozudane brojke. Zatrazicemo od Ministarstva zdravlja, kada se uspostavi iracka kontrola u Faludzi, da nam daju tacne a ne brojke koje su filtrirane kroz lokalne propagandne masine", rekao je on.\nAgencija Asosijejted pres, na osnovu pojedinacnih saopstenja vojske, javlja da su 62 americka vojnika i najmanje dvojica vojnika koalicije ubijena od 4. aprila.\nOko 880 Iracana je ubijeno, javlja AP pozivajuci se na izvestaje irackih bolnica, saopstenja americke vojske i iracke policije.\nPodaci o zrtvama od pocetka rata u Iraku\nObjavljujemo broj zrtava od pocetka britanko-americke vojne intervencije protiv Iraka. U zagradi su podaci o zrtvama od 1. maja 2003. godine, kada je americki predsednik Dzordz Bus objavio zvanican prekid vecih vojnih operacija u Iraku.\nPodaci o ubijenim Iracanima su nezvanicne procene.\nUbijeni pripadnici okupacionih snaga:\nSAD 467 (358)\nVelika Britanija 20 (12)\nDruge zemlje 38 (38)\nZrtve koje nisu poginule u oruzanim sukobima - zrtve nesreca, samoubistava, slucajeva kada koalicione snage greskom ubiju sopstvenog pripadnika i zrtve drugih incidenata koji nemaju veze sa oruzanim sukobima:\nSAD 194 (165)\nVelika Britanija 38 (13)\nDruge zemlje 6 (6)\nVojnici - izmedju 4.895 i 6.370 Civili izmedju 8.865 i 10.715\nBroj poginulih irackih vojnika predstavlja nezvanicnu procenu, posto zvanicni podaci ne postoje.\nBrojka poginulih civila objavljena je na internet sajtu www.iraqbodycount.net, a rec je o podacima mirovnih aktivista, objavljenim u najmanje dva medija.\nAmericka vojska potrosila najmanje 120 tona granata sa osiromasenim uranijumom\nSestorica americkih vojnika, koji su oboleli po povratku iz Iraka, izjavili su da vojska nije obracala paznju kada su se zalili na trovanje uranijumom iz americkog naoruzanja koje je korisceno u vojnim akcijama.\nOni su, takodje, rekli da im je bio odbijen zahtev za testiranje na radioaktivne supstance.\n"Svi smo bili zdravi kada smo krenuli od kuce. Sada imam glavobolje, osecam zamor, vrtoglavicu, imam krv u urinu, neobjasnjiv osip", rekao je narednik Dzeri Oheda, 28, koji je bio stacioniran juzno od Bagdada, zajedno sa ostalim pripadnicima americke Nacionalne garde.\nKako je rekao, neki od siptoma koje oseca su nedostatak vazduha, migrene i mucnina.\nNarednik Herbert Rid rekao je da se oko deset vojnika obratilo vojsci za lecenje prosle jeseni, ali da su odbijeni.\nTrojica medju njima su insistirali i analize su im uradjene su u decembru, rekao je Rid koji ocekuje svoje rezultate. Kod petorice vojnika, koji su privatno uradili analize, nedavno su pronadjeni tragovi osiromasenog uranijuma u krvi.\nU Vasingtonu, portparol americke vojske Sintija Smit rekla je da ce vojska testirati svakog vojnika koji sumnja da je bio izlozen osiromasenom uranijumu.\nPrema recima vojnika, svi su predali vojsci uzorke urina na analizu, a rezultati se ocekuju za oko tri nedelje.\nKonferenciji za novinare, koju su vojnici odrzali u kuci Dzerija Ohede, prisustvovao je i senator Carls Sumer. On je tom prilikom obecao da ce se zaloziti da zrtve dobiju produzenu zdravstvenu zastitu.\nOd pocetka rata u Iraku, americka vojska je potrosila najmanje 120 tona granata sa osiromasenim uranijumom.\nSAD bile upozorene na teroristicki napad 2001.\nBela kuca je objavila dokument, koji je americkom predsedniku Dzordzu Busu poslat uoci septembarskih teroristickih napada u SAD 2001, u kojem se navodi da je postojala opasnost od takvih napada.\nKako se navodi u dokumentu koji je Bela kuca juce objavila, a prenosi agencija AP, postojali su obavestajni podaci o planovima teroristicke organizacije Osame Bin Ladena Al-Kaide da izvrsi teroristicki napad u SAD.\n"Izvestaji stranih vlada i podaci iz medija ukazuju da Bin Laden od 1997. zeli da izvede teroristicki napad u Sjedinjenim Drzavama", navodi se u dokumentu koji je uoci napada upucen Busu.\nPosto je bivsi predsednik SAD Bil Klinton naredio raketne napade na Bin Ladenovu bazu u Avganistanu 1998, Bin Laden je, pise se u dokumentu, "porucio svojim sledbenicima da zeli da uzvrati udarac Vasingtonu".\nU tekstu se ne navodi cija je ovo informacija, ali su zvanicnici Bele kuce, pre nego sto su objavili ovaj izvestaj, precrtali naziv drzave o kojoj je rec.\n"Pokusaji da se izvrsi napad iz Kanade, negde pocetkom 2000, mozda je bio prvi ozbiljan pokusaj Bin Ladena da izvrsi teroristicki napad u SAD", navodi se u dokumentu.\nJedan od osudjenih ucesnika u zaveri, Ahmed Resam, rekao je americkom Federalnom istraznom birou (FBI) da je on sam planirao napad u isto vreme, na medjunarodnom aerodromu u Los Andjelesu, ali da ga je tada Bin Ladenov porucnik Abu Zubajdah "ohrabrio i pomogao mu pri toj operaciji", navodi se dalje.\nPripadnici Al-Kaide, medju kojima ima americkih drzavljana, ili su ziveli su ili vise puta putovali u SAD. "Organizacija ocigledno ima strukturu podrske (u SAD) koja bi mogla da pomogne napadacima", upozorava se u dokumentu.\nNavodi se, takodje, da postoje informacije i pripremama jos vecih napada, medju kojim je i upozorenje da Bin Laden namerava da otme avion kako bi trazio od americkih vlasti pustanje talaca, ali se dodaje da te informacije nisu potvrdjene.\nOd 1998, FBI je pratio "sumnjive aktivnosti u zemlji koje su u vezi sa pripremama za takvu otmicu ili neki drugi tip napada". U dokumetu se navode i zgrade u Njujorku koje bi mozda bile meta napada terorista.\nU dokumentu pise da americka Centralna obavestajna sluzba (CIA) i FBI vode istragu o telefonskom pozivu koji je primila Ambasada SAD u Ujedinjenim Arapskim Emiratima u maju 2001, kada su americke vlasti upozorene da "grupa Bin Ladenovih pristalica planira napade u SAD".\nRuski oligarsi plase Svetsku banku\nRusijom dominira mali broj poslovnih grupa koje su manje efikasne od drugih privatnih vlasnika ali su prigrabile veliki deo priliva investicija, zakljucuje se u najnovijem izvestaju Svetske banke.\nStudija, izvedena na detaljno ispitanom uzorku od preko 1.300 kompanija, zakljucuje da 23 najvece poslovne grupe u Rusiji kontrolisu preko trecine industrije u zemlji i najmanje jednu sestinu broja zaposlenih.\nIzvestaj ce najverovatnije ponovo podstaci raspravu o politicki uticajnim poslovnim "oligarsima" koji su svoje ogromno bogatstvo stekli tokom procesa privatizacije devedesetih godina, navodi moskovski dopisnik Fajnensel Tajmsa.\n"Rusija mora da uradi ono sto su Amerikanci izveli pre 100 godina uvodjenjem strogih propisa protiv trustova i monopola da bi se stvorila postena konkurencija," kaze glavni ekonomista moskovskog ureda Svetske banke Kristof Ril.\nMali broj uticajnih ruskih biznismena prigrabio je neproporcionalno velike investicije i u nekim slucajevima oni su ostali mocni lobisti.\nNasuprot opstem uverenju, u izvestaju Svetske banke se zakljucuje da ukupno posmatrano ti poslovni ljudi nisu postali efikasniji menadzeri pa je visa produktivnost u kompanijama koje kontrolisu strani investitori i drugi privatni vlasnici. Samo kompanije u drzavnom vlasnistvu losije posluju.\nArhitekta kontroverzne privatizacije "zajmovima za akcije" tokom devedesetih, Andrej Cubajs, brani oligarhe.\n"Kada ljudi kazu da su oligarsi opljackali zemlju i korumpirali politicki i pravosudni sistem, u tome ima mnogo istine", kaze on ali dodaje:\n"Ne smemo zaboraviti da su ti isti oligarsi bili glavni pokretac privrednog rasta u poslednjih nekoliko godina, da su reorganizovali velike delove ruske industrije i izgradili efikasne rukovodece sisteme, da su placali poreze i poceli da pune drzavne kofere. Oligarsi nisu savrseni, ali su mnogo efikasniji vlasnici od drzave."\nOligarsi su se poslednjih meseci ponovo nasli na udaru ruskih vlasti koje nastoje da podstaknu konkurenciju i obuzdaju superprofite.\nStudija Svetske banke pokazuje da po vrednosti prodaja, prema podacima iz 2001, dominira petrolejska kompanija Lukoil, a za njom sledi Milhaus, holding kompanija pod kontrolom Romana Abramovica, milijardera i vlasnika londonskog fudbalskog kluba Celzi. Iza njih su petrolejska grupa Surgutnjeftegaz i Interros.\nSvetska banka u ovoj studiji zakljucuje da je Rusija znatno napredovala ka trzisnoj privredi, sa obimnom izmenom privredne strukture, rastucim sektorom usluga i migracijama prema regionima gde se otvaraju nova radna mesta.\nRusija je, medjutim, ostala "dezorganizovana" privreda sa neefikasnom raspodelom resursa, a tokom perioda obnovljenog rasta u poslednjih pet godina reorganizacija je usporena jer mnoge lokalne vlasti subvencijama stite radna mesta na sektoru "netrzisnih usluga".\nStrucnjaci Svetske banke upozoravaju Rusiju na opasnost od preterane zavisnosti od nafte i gasa (koji sa 20 odsto ucestvuju u bruto domacom proizvodu) i pozivaju da se ukinu energetske povlastice kompanijama, povecaju investicije u saobracaj i obrazovanje da bi se podstakle migracije, kao i da se preduzme reforma zdravstva da bi se zaustavilo opadanje prosecnog zivotnog veka.\nEkonomista Ril takodje upozorava na vaznost obezbedjenje prava vlasnistva da bi se stimulisali investicije i rast.\nOn istovremeno kritikuje sudsku istragu prethodnih privatizacija koja bi mogla da podstakne novu neizvesnost i dodaje da drzava "ne moze da nastavi da vodi gerilski rat sa kompanijama".\nIkein osnivac najbogatiji na svetu\nSvoj jedini luksuz, mali vinograd u Provansi, opisuje kao "veoma skup hobi". Vozi 11 godina star Volvo, luta Internetom trazeci jevtinije aviokarte i uvek putuje ekonomskom klasom.\nMudro, reklo bi se za coveka prosecnog imovnog stanja. Medjutim, iza se krije, sudeci prema nalazima finansijskih stucnjaka u njegovoj domovini, Svedskoj, najbogatiji covek na planeti.\nIngvar Kamprad, osnivac kompanije "Ikea" koja proizvodi namestaj i potrepstine za opremanje stanova, pretekao je "Majkrosoftovog" milijardera Bila Gejtsa i postao najbogatiji covek na svetu sa licnim bogatstvom procenjenim na 58 milijardi dolara.\nTa cifra, iako su je u "Ikei" odmah osporili, ukazuje na veliki uspeh preduzetnika koji je uveo police na sklapanje u vise nego uspesan biznis na sektoru namestaja i obogatio se boreci se u medjuvremenu sa alkoholizmom i losim publicitetom zbog druzenja sa nacisticki orijentisanom partijom u mladosti.\nFinansijski analiticar koga je angazovao jedan svedski poslovni magazin tvrdi da je u prethodnoj proceni, u kojoj je racunato da Kamprad ima 13 milijardi dolara, osnivac "Ikee" potcenjen posto je taj magnat, iako vise ne ucestvuje u svakodnevnom vodjenju firme, jos pravi vlasnik kompanije.\n"Ikea" je danas podeljena na filijale kojima upravlja dobrotvorna fondacija sa sedistem u Holandiji, potseca "Indipendent".\nKamprad, dakle, zasluzuje prvo, umesto tek 13. mesta na poslednjoj objavljenoj listi najbogatijih ljudi magazina "Forbs". Nove procene ga svrstavaju isped Gejtsa, koji prema "Forbsu" ima 40-tak milijardi dolara, i americkog investitora Vorena Bafeta.\nAnaliticar i novinar Bo Petersen koji je istrazivao po Kampradovom bogatstvu priznaje da je veoma tesko utvrditi pravu vrednost kompanije i imovinu vlasnika zato sto je "Ikea" privatna firma. Petersen se u istrazivanju rukovodio podacima iz holandskih arhiva koji su njemu i njegovom timu omogucili da proceni profit i vrednost "Ikee".\nU "Ikei" nisu odusevljeni novom procenom Kampradovog bogatstva i kazu da je on 1982. firmu stavio pod kontrolu Fondacije "Sticing INGHA" koja podrzava razlicite institucije sa sektora arhitekture i dizajna. To po njima znaci da Kampradovo licno bogatstvo nema veze sa "Ikeom".\nPrema portparolu firme Mariani Barner, procena svedskog magazina je potpuno pogresna - "Proceniti vrednost kompanije, ukljucujuci sve prodavnice, i reci da je sve to Ingvarovo je potpuno pogresno. Ingvar Kamprad ne poseduje 'Ikeu'".\nU "Ikei" medjutim ne nude alternativnu procenu Kampradovog bogatstva niti zele da kazu kuda ide profit od godisnjih prodaja. Prosle godine vrednost prodaja "Ikeinih" proizvoda je dostigla 12,2 milijardi dolara a prodaje rastu po prosecno 15 odsto godisnje.\nAli, gde god da je istina o Kampradovom bogatstvu, niko mu ne osporava da je genije za biznis. Vec sa 20 godina posao svoje kompanije, cije ime krije njegove incijale i prva slova imena farme njegovih roditelja i sela na jugu Svedske u kome je ziveo, prosirio je na namestaj a prvu prodavnicu otvorio je 1953. Sada "Ikea" ima 174 skladista u 36 zemalja.\nPreduzetnik, ciji je prvi "Ikea" slogan bio "Nije za bogate nego za pametne," sada zivi u Lozani i ne samo sto je svoje nekretnine u inostranstvu ogranicio na vinograd u Francuskoj, nego i na pijacu ide posle podne, kada trgovci spuste cene voca i povrca.\n"Da sam poceo da pribavljam luksuzne stvari to bi podstaklo druge da me slede. Vazno je da vodja sluzi kao primer," rekao je Kamprad u jednom od retkih intervjua.\nMa koliko bilo, Kampradovo bogatstvo ne smeta Svedjanima i Petersen kaze: "Izgleda da je malo ekscentrican ali je heroj. Konacno, on nosi boje Svedske svetom".\nPoplave ugrozile zapadni deo RS\nZbog poplava koje su pogodile opstine u zapadnom delu Republike Srpske (RS) Vlada RS je zakazala vanrednu sednicu kojoj ce prisustvovati i predstavnici vojske i policije.\nKisa koja neprestano pada vec sesti dan povecala je vodostaje reka u zapadnom delu RS, a od poplava su najvise ugrozeni Banjaluka Laktasi, Celinac, Srbac, Sipovo, Prijedor, Mrkonjic Grad i Jezero.\nU opstini Laktasi juce je proglaseno stanje elementarne nepogode, dok je opstina Celenac zbog poplava uvela vanredno stanje.\nU Banjaluci osim povecanja vodostaja Vrbasa i Vrbanje opasnost predstavljaju i podvodne vode. Nacelnik civilne zastite u Banjaluci Zeljko Katic rekao je novinarima da od hidroakumulacionog jezera u Boccu prema Bnajaluci ima dosta ugrozenih naselja, navodeci da je vodsotaj reka Vrbas i Vrbanja znacajno porastao.\nKisa u zapadnom delu RS pada i dalje, a iz Hidrometeroslog zavoda RS prestanak padavina najavljuju tek u cetvrtak.\nZbog izlivanja reke Bosne obustavljen je saobracaj na regionalnom putu Doboj-Modrica, a poplavljeno i je naselje Milosevac.\nIz korita se izlila i reka Ukrina i poplavila neka od naselja na podrucju Dervente. U porastu je i vodostaj reke Sane, a poplavljena su i neka od naselja u prijedorskoj opstini.\nHidrometeoroloski zavod RS je upozorio da zbog kise vodostaji reka rastu i do deset centimetara na sat.\nCrkva ne stiti ratne zlocince\nMitropolit dabrobosanski Nikolaj izjavio je da Srpska pravoslavna crkva (SPC), njeni episkopi i svestenici ne stite, ne podrzavaju i ne pomazu skrivanje osumnjicenih za ratne zlocine.\nNavodeci da se u izjavama nekih medjunarodnih zvanicnika u BiH, a narocito u izjavama predstavnika Sfora, kao i u nekim medijima, i dalje spekulise o tome da SPC podrzava i stiti osumnjicene za ratne zlocine, on ih je pozvao da prestanu sa takvim i slicnim optuzbama, "jer nicim ne mogu amnestirati zlocin koji je nad Crkvom izvrsen".\nMitropolit Nikolaj zahvalio je svima koji su dosli na Pale, ili na bilo koji nacin osudili ranjavanje svestenika Jeremije Starovlaha i njegovog sina Aleksandra u akciji Sfora na Palama 1. aprila, kao i osoblju i lekarima u Tuzli koji lece ranjene.\nEpiskopski savet SPC u BiH ranije je doneo odluku o povlacenju Srpske pravoslavne crkve iz clanstva u Medjureligijskom vecu Bosne i Hercegovine.\n"Stav svih episkopa je da smo do sada aktivno ucestvovali u radu Medjureligijskog veca BiH. Dobronamerno smo ucestvovali u svakoj osudi nedela, gde god da se dogadjalo, zajedno s ostalim clanovima Medjureligijskog veca. Od istog, do nas, nije doslo ni najobicnije zanimanje za zlocin koji je nad nama izvrsen", navodi se u saopstenju Mitropolije dabrobosanske.\nMedjureligijsko vece BiH je telo koje je osnovano 1998. godine, a u kojem cetiri glavne konfesije u BiH (islamska, rimokatolicka, pravoslavna, jevrejska) saradjuju i pokusavaju da uspostave spone izmedju vrhova verskih zajednica.\nPALE - SFOR\nIstraga SFOR-a o teskim povredama svestenika\nNacelnik Kancelarije za odnose s javnoscu Glavnog staba Sfora, potpukovnik Dzulijan Bauer potvrdio je da Sfor sprovodi internu istragu o nedavnoj akciji medjunarodnih snaga na Palama tokom koje su tesko povredjeni pravoslavni svestenik Jeremija Starovlah i njegov sin Aleksandar.\nBauer je u intervjuu za banjalucki magazin "Patriot" rekao da Sfor "duboko zali" zbog povreda nanetih Starovlasima, ali je kao neosnovane odbacio tvrdnje da su povredjene osobe bile pretucene.\n"Indikacije su da su njihove povrede iskljucivo rezultat eksplozije. Lekar iz Sfora je pregledao pacijente prosle subote i nije pronasao nikakve dokaze da su bili pretuceni. Nismo dobili nijedan izvestaj iz Univerzitetske bolnice (u Tuzli) koji bi podrzao ovu neodgovornu tvrdnju da su oni pretuceni", naveo je on.\nU Sforovoj akciji potrage za Radovanom Karadzicem 1. aprila na Palama tesko su povredjeni svestenik Jeremija Starovlah i njegov sin. Predstavnici Srpske pravoslavne crkve saopstili su da su povrede Starovlasima nanete od udaraca tupim predmetima, odnosno, da su oni pretuceni.\nGovoreci o akciji na Palama, Bauer je kazao da je prilikom planiranja te operacije "bilo potrebno uzeti u obzir verovatnocu da ce Radovana Karadzica stititi kriminalci koji su spremni da koriste silu", tako da je zakljuceno da je "uz koriscenje eksploziva prilikom nasilnog upada postoji najveca sansa za uspeh akcije, kao i smanjenje mogucnosti da rezultat budu povredjene osobe".\nBauer je demantovao spekulacije da je tokom akcije na Palama doslo do sukoba izmedju vojnika Sfora.\nUpitan da li je nizom neuspelih akcija na hvatanju Karadzica, koje su pokrenute na osnovu dojava, umanjen kredibilitet Sfora kao ozbiljne vojne organizacije, Bauer je odgovorio odrecno, dodajuci da je Sfor "tokom tih akcija dosao do odredjenih informacija, tako da se omca oko Karadzica steze".\n"Uzimajuci to u obzir, akcija je bila uspesna", naglasio je on.\nBauer je kritikovao vlasti Republike Srpske (RS), navodeci da su akcije usmerene na privodjenje osoba optuzenih za ratne zlocine potrebne "samo zbog toga sto vlasti RS nisu uspele u periodu od devet godina da urade nista kako bi podrzale medjunarodno pravo i svoju obavezu definisanu Dejtonskim sporazumom da uhapse Karadzica".\n"Radovan Karadzic drzi sve gradjane ove zemlje kao taoce. Da on zaista brine o buducnosti srpskog naroda u BiH, predao bi se", dodao je potpukovnik Bauer.\nOptuznice protiv Bosnjaka\nSef Sekretarijata za odnose sa Medjunarodnim krivicnim sudom u Hagu Vlade Republike Srpske Dejan Miletic izjavio je da nema zvanicne informacije o navodno podignutim haskim optuznicama protiv trojice bivsih visokih bosnjackih vojnih i civilnih zvanicnika.\n"Ono sto znamo jeste da su po krivicnim predmetima koje smo mi u 2002. godini dostavili Haskom tuzilastvu vodjene istrage. O njihovom toku i da li su okoncane nemamo zvanicna saznanja", izjavio je Miletic za "Dnevni avaz".\nSekretarijat je u novembru 2002. godine Hagu dostavio dve krivicne prijave protiv ratnog komandanta Armije Republike BiH penzionisanog generala Rasima Delica.\n"Prvu je podiglo Okruzno tuzilastvo Doboj za granatiranje ovog grada i zlocine koje su pocinili mudzahedini, a drugu Okruzno tuzilastvo Banja Luka za zlocine u Mrkonjic-Gradu pocinjene prilikom pada tog grada", objasnio je Miletic.\nU drugom predmetu, koji je u septembru 2002. poslat u Hag, za ratni zlocin protiv ratnih zarobljenika, za ubijanje i ranjavanje u Sarajevu, terete se clan ratnog Predsednistva Republike BiH Ejup Ganic i jos sest osoba. Ovu krivicnu prijavu podnelo je Okruzno tuzilastvo srpsko Sarajevo.\n"Kada je rec o Sakibu Mahmuljinu, ratnom komandantu Treceg korpusa, za njega nismo slali krivicnu prijavu, vec se Hasko tuzilastvo 2002. godine nama obratilo za pomoc i trazilo da im pomognemo u istrazi oko ratnog zlocina koji su pocinili mudzahedini", rekao je Miletic.\nVojni sud u Beogradu priprema optuznicu protiv Ganica\nVojno tuzilastvo u Prvostepenom vojnom sudu u Beogradu istrazuje da li postoje elementi za podizanje optuznice protiv bivseg clana Predsednistva BiH Ejupa Ganica, pise sarajevski nedeljnik "Slobodna Bosna" pozivajuci se na izvore u tom sudu.\nPredsednik Prvostepenog vojnog suda u Beogradu, general DJordje Novakovic izjavio je da je optuznica protiv Ganica podignuta pocetkom 90-tih godina proslog veka, ali da je proteklih dana povucena radi dopune, pa je slucaj Ganic jos u fazi istrage.\nNovakovic je rekao da ce optuznica protiv Ganica biti kompletirana za sedam dana, a u optuznici je naveden i bivsi komandant Armije BiH Sefer Halilovic.\nOptuznica koja je podignuta 1994. godine, tereti Ganica za organizovanje zlocina u Dobrovoljackoj ulici u Sarajevu, kada je u noci izmedju 2. i 3. maja 1992. godine poginulo 30 vojnika, 47 ranjeno i 133 zarobljeno.\nPovoda za napad na kolonu vojnika, prema misljenju vojnih tuzilaca, nije bilo, a Ganic je kao clan Predsednistva BiH bio direktno odgovoran.\n"Slobodna Bosna" pise da je optuznica dokumentovana nizom dokaza, ukljucujuci video snimke i sifrovane poruke.\nU Beogradu se vodi polemika oko preuzimanja nadleznosti za taj slucaj, za koji su zainteresovani Specijalno odeljenje tuzilastva za ratne zlocine i vojno tuzilastvo, pise sarajevski nedeljnik.\nBIH - SPANIJA\nSpanske vlasti traze Sanela Sjekiricu zbog terorizma\nZamenik ministra bezbednosti BiH Dragan Mektic potvrdio je da je Sanel Sjekirica, koga spanske vlasti sumnjice za umesanost u teroristicke aktivnosti, rodjen u Mostaru.\nOn je potvrdio da je ministarstvo bezbednosti BiH od spanskih vlasti dobilo zahtev da izvrsi operativne provere Sjekirice.\nSpanski ministar unutrasnjih poslova Anhel Asebes izjavio je da su trojica osumnjicenih, medju kojima i Sjekirica, pobjegli iz stana u madridskom naselju Leganes, u kojem su ostali osumnjiceni za teroristicke napade u Spaniji izvrsili samoubistvo.\nBler trazi pomoc ili priznaje poraz okupacionih snaga\nBritanski premijer Toni Bler u vrlo emotivnom tonu stao je u odbranu, kako je rekao, "istorijske borbe u Iraku", izrazivsi uverenje da ce Britanija i SAD i dalje biti angazovane u toj zemlji, uprkos eskalaciji sukoba.\nU prvom javnom istupu od izbijanja pobune u vise irackih gradova, krajem prosle nedelje, Bler je u autorskom clanku u nedeljniku "Obzerver" ocenio da i dalje postoje "neverovatne mogucnosti za napredak" u Iraku.\n"Ukljuceni smo u istorijsku borbu u Iraku. U slucaju neuspeha, sto se nece dogoditi, poraz ne bi pretrpela samo 'moc Amerike'. Nada u mogucnost slobode i verske tolerancije u Iraku bi se ugasila", pise Bler uoci odlaska u Vasington naredne nedelje, na razgovore sa predsednikom SAD Dzordzom Busom.\nU slucaju neuspeha okupacionih snaga u Iraku, navodi britanski premijer, bila bi to "radost za diktatore, fanatici i teroristi bi trijumfovali".\nBler je, takodje, ukazao da bi povlacenje britanskih snaga za posledicu imalo nove zahteve ekstremista za povlacenje iz Avganistana, a zatim i sa Bliskog istoka u celini.\n"Moramo da se borimo u ovoj borbi, borbi u kojoj moramo da pobedimo, i to je ono sto se sada dogadja u Iraku", naveo je Bler u "Obzerveru".


Posle teškog poraza od Đenove u prethodnom kolu (0:3), izabranici Siniše Mihajlovića ovog puta su uspeli da osvoje makar bod.\nCrno-beli iz Udina su nastavili seriju od šest uzastopnih mečeva bez trijumfa, posle tri poraza i dva nerešena meča.\nU 33. minutu Stefano Okaka postigao je svoj peti ligaški gol ove sezone, prvi posle više od mesec dana – Rodrigo de Paul ubacio je loptu iz prekida sa desne strane, a 30-godišnji Okaka glavom ju je zakucao u mrežu.\nBolonja je duže držala loptu u nogama, imala je i više udaraca ka golu, a Rikardo Orsolini u završnici je bio najbliži izjednačenju. Tada su gosti bili pod opsadom i činilo se da će izdržati sve do 94. minuta, kada je Rodrigo Palasio postigao izjednačujući gol posle gužve u šesnaestercu i loše reakcije odbrane gostiju, koji su signalizirali ofsajd situaciju.\nSlavlje igrača Bolonje je prekinuto naglom a arbitar Fabricio Paskua, je pogledao VAR snimak, doneo odluku da ofsajda nije bilo, pa je slavlje moglo da se nastavi.


Venecuela obustavila proces normalizacije odnosa sa SAD - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nVenecuela obustavila proces normalizacije odnosa sa SAD\nBy / 20. 07. 2013.\nVenecuela je saopštila da je prekinula proces normalizacije odnosa sa Sjedinjenim Državama zbog izjave Samante Pauer, nove američke ambasadorke pri Ujedinjenim Nacijama o “represivnim režimima” u Venecueli, Kubi, Iranu i Rusiji.\nVenecuelanski predsjednik Nikolas Maduro se tako suprotstavio Pauerovoj zbog kritikovanja odnosa njegove vlade prema ljudskim pravima i gušenja građanskog društva, zatraživši od SAD da povuku pomenutu izjavu Pauerove pred Senatom, ali je Stejt department stao na njenu stranu, prenosi AFP.\n“Bolivarska Republika Venecuela ovim putem okončava proces konačne normalizacije naših diplomatskih odnosa” koji je započeo u junu, saopštilo je ministarstvo spoljnih poslova u Karakasu.\nVenecuela se protivi “intervencionističkoj agendi” koju zastupa ambasadorka Pauer i smatra da su njeni “neučtivi stavovi”, koje je kasnije usvojio Stejt department, u suprotnosti “po tonu i sadržaju” sa ranijim izjavama državnog sekretara DŽona Kerija, prenosi AFP.\nVašington i Karakas nisu razmijenili ambasadore od 2010. godine, iako Venecuela izvozi 900.000 barela nafte dnevno u SAD.\nKina oštro demantovala: Apsolutna laž\nЈak zemljotres pogodio Aljasku\nSnažan zemljotres na jugozapadu Japana\nEvropa zabrinuta zbog situacije u Crnoj Gori\nTužilaštvo štiti Mehmedovića\nZbog slučaja Maktouf i Damjanović tražiću izmjene zakona


30 zanimljivih činjenica o Rusiji - Uspešna žena\nIme Rusija potiče od starog naroda Rusa, grupe Varjaga (moguće švedskih Vikinga), koji su osnovali Kijevsku Rusiju. Rusija (rus. Россия), zvanično Ruska Federacija je savezna država koja se prostire preko ogromnih prostranstava istočne Evrope i severne Azije…\nVinston Čerčil je davne 1939.godine za Rusiju rekao da je Rusija je zagonetka umotana u misteriju unutar enigme. I dan danas mnogi njegove reči smatraju tačnim. Ako niste znali Rusija je po broju stanovnika sedma na svetu i Rusi iz zabave beru gljive. I još mnogo toga saznaćete ako budete pročitali zanimljive činjenice i zanimljivosti o Rusima i Rusiji u nastavku ovog teksta..\n3. U ruskom jeziku nema reči za reč „zabava“ ili „privatnost’.\n5. Neki medvedi u Rusiji ‘navučeni’ su na mlazno gorivo zbog zaostalih kontejnera kerozina i bezina u dalekim istočnim regijama.\n30. Ruski plinski, naftni i ostali cevovodi imaju ukupnu dužinu od 259.913 kilometara, što znači da mogu šest puta okružiti planetu Zemlju!


Udaje se Rada Manojlović: Zanemećete kada budete čuli gde će biti SVADBA!\nAtraktivna pevačica i njen 9 godina mlađi kolega odlučili su da se venčaju i to tajno, bez pompe i medija. Budući supružnici su rešili da se jedno drugom zavetuju na večnu ljubav na egzotičnoj destinaciji i još uvek se premišljaju da li će to biti Maldivi ili Bora Bora.\n– Rada i Haris su konačno prevazišli, što bi se reklo – sve dečje bolesti. Njihova ljubav je nakon mnogo burnih svađa, nesporazuma te prepirki konačno stabilna i čvrsta, pa su zato i rešili da ju ozvaniče. Međutim, to za sad kriju od javnosti jer ne žele da se nešto izjalovi te tu vest nisu čak saopštili ni članovima porodice, nego za nju zna samo nekoliko bliskih prijatelja. Oboje su imali turbulentan period jer pevačicu nije prihvatio Berkovićev otac i tu je sada sve u najboljem redu – priča izvor koji je dobro upućen u njihov ljubavni odnos.\n– Rada je prethodnih meseci radila punom parom po celoj Evropi i Haris je imao dosta posla po Bosni. Slobodno vreme su koristili kako bili zajedno i sada planiraju venčanja. Verujte da su oboje baš uzbuđeni i da jedva čekaju da postanu muž i žena a Rada je oduvek želela da se uda u beloj venčanici i na plaži i sada će joj se to i ostvariti. Oni su već dobili ponude u vezi sa kompletnom organizacijom najvažnijeg dana i na Maldivima te na Bori Bori i ostalo je samo da se odluče gde će, da spakuju kofere, uživaju i da se vrate kao bračni par na Balkan – zaključuje izvor blizak budućim mladencima.\nVesti24s - 28 Novembra, 2019\nOBOŽAVAOCI ODUŠEVLJENI: Maja Berović drastično promenila izgled i sad se samo nižu komplimenti (FOTO)


Izborni potres u Francuskoj\nDesnica vs. desnica\nŠirak je već počeo emitovati signale da bi ovu veliku ulogu, u kojoj se našao zbog niza svojih golemih grešaka – ulogu "spasitelja nacije", mogao shvatiti i kao jedinstvenu priliku da završi neke svoje račune na desnici, posebno s centristima. Ovo je Pirova pobeda i za samog Le Pena lično. Le Pen je, naime, za čitave svoje političke karijere najdoslednije pobijao samog Širaka i ovaj mu je uzvraćao istom merom, a sada, neočekivanim svojim uspehom, tom svom smrtnom neprijatelju osigurava završnu pobedu\nU Mađarskoj je ponovo došlo do smene vlasti; socijalisti/bivši komunisti potpomognuti liberalima osnovaće novu vladu levice\nZa Palestince je možda najubedljiviji argument u korist samoubilačkih napada taj da su oni delotvorni. Ako je cilj bio da se osnaže obespravljeni i da se uzdrma izraelsko društvo, onda su napadi u tome uspeli. Možda Palestinci ne bi imali ništa protiv da se protiv Izraelaca bore konvencionalnim metodama, ali oni nemaju pravu vojsku\n"Imitacija" Menhetna u Milanu\nIako u svakoj italijanskoj metropoli postoji prikriveni strah od sudbine Pompeja, otmeni Milano se ipak nije prepustio histeriji. Marljivi Milanezi će brzo popraviti svoju lepoticu čiji se vrh u čuvenoj magli često nije ni video


► Ponoš: Vučićeva dilema muči vlast pred lažne izbore\nPotpredsednik Narodne stranke Zdravko Ponoš izjavio je danas da vlast u Srbiji "muči Vučićeva dilema", odnosno nastojanje predsednika Srbije i SNS-a Aleksandra Vučića da podigne odziv na izborima zakazanim za 21. jun i da u parlament ubaci male stranke koje su na ivici cenzusa od tri odsto.\n"Te dve stvari se međusobno isključuju i zato će se Vučić u izbornoj noći verovatno potruditi da ih našteluje", rekao je Ponoš na konferenciji za novinare u Čačku.\n"Glasaj na brzinu - kajaćeš se natenane naredne četiri godine. Neučestvovanje u farsi 21. juna skratiće vreme do učestvovanja na pravim izborima na godinu ili dve, jer će ti izbori biti nelegitimni, kao i vlast i institucije formirane na osnovu njih", rekao je Ponoš.\n"U politici vredi držati reč, a pogotovo nije primereno da nam to spočitavaju oni koji su bili 'beli listići'. Kada imate beli listić, onda na taj listić jednog dana možete da dopišete šta želite i da to potpišete ili ne potpišete, a kada držite reč, onda ste potpis stavili na nešto što ste definisali kada ste taj potpis stavili. To nas čini različitim", rekao je Ponoš.\nUpitan o angažovanju Vojske Srbije kod centra za migrante u Šidu, Ponoš je odgovorio da je to potpuno policijski posao i da vojska nije obučena za održavanje javnog reda i mira.\n"Nekome ko zna da upotrebi samo čekić, svi problemi izgledaju kao ekser. Režim je angažovao jednu od najelitnijih elitnih vojnih jedinica da bi popravio u javnosti popravio sliku o sebi u svom glasačkom telu, koje dobro reaguje na vojsku. To je zloupotreba vojske", rekao je Ponoš, koji je i bivši načelnik Generalštaba Vojske Srbije.


► Italijanski referendum i frustracija Evropljana političkim elitama\nFoto: Beta/AP/Cecilia Fabiano/Lapresse\nViše od 70 odsto Italijana koji su izašli na referendum glasalo je za promene koje uključuju smanjanje broja poslanika državnog parlamenta za više od trećine, podržavajući ideju stranke Pokret pet zvezdica koja tvrdi da će se time značajno uštedeti, dok kritičari upozoravaju na slabljenje autoriteta tog zakonodavnog tela, javio je BBC.\nUkupan broj poslanika smanjiće se sa 945 na 600, odnosno Dom zastupnika bi umesto 630 trebalo da ima 400 poslanika a Senat, gornji dom parlamenta, 200 umesto sadašnjih 315.\nPredlog je, ističe BBC, prethodno dobio podršku parlamenta ali je zbog promene amandmana na italijanski ustav morao biti potkrepljen referendumom koji je održan 20. i 21. septembra. Promene će se morati izvršiti prije izbora 2023. godine.\nPokret pet zvezdica je prošlog oktobra tvrdio kako će pojednostavljeni parlament uštedeti zemlji milijardu evra tokom deset godina. Međutim, ističe BBC, kritičari tvrde da će taj potez oslabiti autoritet parlamenta, a da će ušteda troškova doneti minimalne koristi.\nReferendum je održan paralelno s nekoliko ključnih regionalnih izbora, gde su rezultati opisani kao zastoj Matea Salvinija, lidera krajnje desničarske Lige i kao podsticaj za Demokratsku stranku sa levog centra, koja je deo koalicione vlade premijera Đuzepea Kontea s populističkom strankom Pokret pet zvezdica.\nRezultati referenduma uzdrmaće italijanski parlament koji je među najbrojnijim u Evropi i čiji su članovi dugo optuživani za akumulaciju privilegija i tromu izradu zakona, ističe Sandej tajms ocjenjujući kako promena znači prelazak na relativno tanak politički sistem.\nZa populistički Pokret pet zvjezdica smanjenje broja poslanika bio je vrhunac kampanje protiv establišmenta, procenjujući da će se time ušteđeti 500 miliona evra samo na platama parlamentaraca tokom njihovog petogodišnjeg mandata.\nSmanjenje broja poslanika su krajem prošle godine podržale sve stranke, uključujući Salvinijevu Ligu, želeći da podrže prevladavajuće raspoloženje protiv establišmenta. No, naglašava Tajms, kako se datum referenduma približavao mnogi su političari, uključujući i članove Lige, počeli da tvrde da je ta promena prijetnja predstavničkoj demokratiji.\nTrenutno se dve trećine poslanika donjeg doma biraju prema proporcionalnom sistemu, a trećina većinski prema izbornim jedinicama. Vladajuća koalicija, smatraju pojedini analitičari, nastoji postaviti stopostotni procenat poslanika izabranih prema proporcionalnom sistemu. Druga moguća promena je, dodaje Tajms, okončanje pravila koje zahteva da Senat odobri svaki zakon koji je doneo donji dom.\nPromene koje nastaju nakon referenduma, naglašava londonski list, mogu dovesti do reorganizacije sistema glasanja što bi odredilo budućnost italijanske demokratije.\nIako snažna podrška građana inicijativi za smanjenjem broja parlamentaraca odražava percepciju miliona Italijana o njihovim predugo preplaćenim izabranim predstavnicima, sama promena postavlja moguću novu stazu zapadnim demokratijama u eksperimentisanju novih oblika političkog predstavljanja, ocenjuje Fajnenšel tajms.\nList takođe ocenjuje da bez opsežnijih reformi italijanskih institucija i političke prakse, naglo smanjenje broja poslanika neće doneti opipljiva poboljšanja.\nReforma će se verovatno pokazati kao ozbiljan izazov za italijansku vladu, koja se bori s ekonomskom recesijom povezanom s pandemijom korona virusa i pitanjem kako rasporediti milijarde evra u okviru predstojećeg programa EU za oporavak.\nItalija je danas registrovala nešto više od 17.000 novih potvrđenih slučajeva kovid-19, što je manje od dnevnog proseka u poslednjih nekoliko dana, ali je u poslednja 24 sata testirano...\nOtvorena birališta u Čileu za referendum o Ustavu\nBirališta su otvorena danas u Čileu za istorijski referendum o promeni ustava, prenose novinari agencije Frans pres.


Strah od žica, barijera i nasilja desničara na granicama - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Strah od žica, barijera i nasilja desničara na granicama\nSagovornici Danasa o aktuelnim problemima i tome kako će se razvijati izbeglička kriza u Srbiji i susednim zemljama na osnovu trenutnih pokazatelja\nSnežana Čongradin21.10.2021. 18:17\nBalkanska ruta je jedna od najfrekventnijih ruta, a često je u poslednjih šest godina bila i ruta kojom najveći broj ljudi stiže u Evropu.\nBrojevi i struktura ljudi koji se pristižu se menja, ali je priliv konstantan, i tako će verovatno ostati dok postoje problemi u zemljama porekla. Nasilje, ratovi i sukobi, ekstremno siromaštvo i nesigurnost, kao i klimatske promene, kompleksni su faktori koji su često povezani i kreiraju devastirajuće okruženje u kojem deca i odrasli ne vide svoju budućnost, niti mogu da vode dostojanstven život, ocenjuje za Danas Tatjana Ristić iz Centra za migracije i raseljenje na Balkanu, organizacija Save the Children za Severozapadni Balkan.\nOdgovarajući na pitanje o tome koliki je zaista stepen humanosti kada je reč o odnošenju Srbije prema problemima izbeglica koji tuda tranzitiraju, Nikola Kovačević, pravnik za ljudska prava, za Danas ističe da u Srbiji postoji viši stepen tolerancije za slobodno kretanje ljudi, izbeglica, kroz njenu teritoriju, u odnosu na druge zemlje. To znači, dodaje on, da nema zidova, žičanih ograda, da izbeglice u Srbiji imaju kakve-takve smeštajne kapacitete, za razliku od Hrvatske, Mađarske, Rumunije, koje su svoje sisteme u potpunosti zatvorili i na njihovim teritorijama praktično nema izbeglica.\nTatjana Ristić u vezi sa temom „humanosti“ i odnosa prema izbeglicama napominje da se od 2016. godine fokus kako tranzitnih zemalja, tako i zemalja destinacije počeo sve više usmeravati ka zaštiti granica.\n– Kako to često izgleda u praksi, znamo iz mnogobrojnih svedočanstava kako odraslih, tako i dece izbeglica i migranata. Osim ograda i povećavanja broja pripadnika bezbednosnih snaga na granicama, kao i uvođenja specijalnih patrola, zaštita granica u praksi često znači presretanje ljudi, proterivanje i potiskivanje sa granica, uz upotrebu sile. Sudeći prema svedočanstvima, ovo se dešava na svim granicama u regionu – kaže naša sagovornica.\nDeca sa kojom razgovaramo, ističe Tatjana Ristić, opisuju kako ih policijske patrole presreću, prete im oružjem, jure uz pomoć pasa, ponižavaju verbalno, tuku, oduzimaju lične stvari među kojima su i vrednosti kao što su novac i mobilni telefoni, tako i lične stvari od emotivne vrednosti, koje su deci nekad i važnije.\n– Jedan šesnaestogodišnji dečak iz Avganistana koji putuje bez pratnje, sa kojim smo skoro razgovarali u jednom od centara u Srbiji, opisao je kako je njegova grupa prisiljena da legne na zemlju sa rukama iznad glave, nakon čega su ih šutirali. Njegov vršnjak iz Pakistana, sa kojim smo takođe razgovarali u Srbiji, opisao je kako je njegovu grupu granična patrola udarala pendrecima svaki od 10 puta koliko je pokušao da pređe granicu. Grupa dečaka, svi mlađi od 17 godina, iz Avganistana, sa kojima smo razgovarali u Bosni, opisivala nam je kako ih je granična patrola naterala da se vrate u reku koju su prešli, nakon čega je jedan od dečaka iz grupe nestao. Danima su se brinuli da li je preživeo, i na sreću čuli su da je bezbedan u jednom centara. Jedan trogodišnji dečak iz Iraka sa čijom smo porodicom razgovarali u centru u Bosni i Hercegovini uzrujano je, sa više gestova nego reči, pokušavao da nam opiše kako ga je policija na granici pretresala ne bi li pronašla mobilni telefon koji nisu pronašli kod roditelja. Nakon toga, dečak je jako dugo bio uzrujan i imao je problema sa snom. Jedna petnaestogodišnja devojčica iz Avganistana sa kojom smo razgovarali u Bosni govorila nam je o tome kako se suprotstavila grupi graničnih službenika čija su lica bila kompletno pokrivena fantomkama, kada su je gurali i pokušali da udare pendrekom. „Imam prava i vi ovo ne smete da radite“, rekla im je – opisuje tragične slučajeve Tatjana Ristić.\nPravo svake države je da štiti svoje granice, napominje ona, ali je i njihova obaveza, prema međunarodnim konvencijama i poveljama čije su potpisnice, a koje su ugrađene i u njihove zakone, da obezbedi poštovanje ljudskih prava svuda u okviru svoje teritorije i na svojoj granici, i zaštitu deci i odraslima, izbeglicama, migrantima i tražiocima azila. Pravo države, zaključuje naša sagovornica, da štiti granice ne može i ne sme biti izgovor za kršenje ljudskih prava i strahovito nasilje koje se dešava na granicama.\nMeđu izbeglicama i migrantima na Balkanu, ispostavlja iz iskustva činjenice Danasova sagovornica, postoji sve više onih koji su tu zaglavljeni godinama, i kod njih možemo videti posledice nasilja i nesigurnosti koje možda nismo mogli videti pre 5-6 godina, kada su ljudi brzo prolazili.\n– To su, na primer, porodice i deca bez pratnje koja, nakon što nisu dobili azil u Grčkoj, dođu u Srbiju, pa nakon toga u Bosnu, nadajući se da će stići u Zapadnu Evropu. U trenutku kada ih mi sretnemo, mnogi od njih doživeli su ne samo nasilje na granicama, već i nasilje u kontaktu sa krijumčarima, raznim bandama, ili u centrima za smeštaj izbeglica gde, nažalost, često ne postoje dovoljno razvijeni mehanizmi za zaštitu od nasilja. Ta deca su među najranjivijim grupama trenutno u Evropi, i potrebne su im zaštita i podrška. Zaštita i podrška moraju biti deo postojećih sistema svake države, moraju se ugraditi u postojeće mehanizme, procedure, institucije i politike – smatra Tatjana Ristić.\nGovoreći o uslovima u Srbiji, Nikola Kovačević napominje da, kada je reč o infrastrukturi, egzistencijalnom minimumu, prihvatnim centrima, Srbija jeste neko ko prednjači u regionu, čak i u odnosu na Bugarsku, gde je bilo mnogo više kampova, ali su sada zatvoreni.\n– Nemamo slike nasilja, pasa, bodljikave žice na srpsko-makedonskoj, srpsko-bugarskoj granici, kao što imamo na granici sa Mađarskom ili Hrvatskom. Srbija je, takođe, u odnosu na susedne zemlje više međunarodnih zaštita – kaže Danasov sagovornik.\nMeđutim, dodaje on, u Srbiji imamo čitav niz problema, za koje je pitanje kako da se reše kada nijedna zemlja, zapravo, neće da ih reši, i odbijanje susednih zemalja da se problemi reše preliva se na teritoriju Srbije.\n– Materijalni uslovi u pojedinim prihvatnim centrima su, takođe, zastrašujući. Ali, postavlja se pitanje onda, da li da se izbeglice zatvore dole u prihvatnim centrima u Preševu, gde ne bi bilo prenaseljenosti, ili da se, kao što je to slučaj sada, puste da idu kuda oni hoće, pa i da borave, svojom voljom, u prenaseljeniim centrima u Somboru ili Adaševcima. Dakle, na severu ili zapadu zemlje, gde su uslovi u prihvatnim kampovima višestruko lošiji, a kapaciteti mnogo manji nego u Preševu, Bosilegradu, Dimitrovgradu i drugim južnijim centrima. Srbija ima kapacitet da pruži adekvatne standarde smeštaja za maksimalno tri hiljade ljudi. Sve preko toga je loše i dovodi do toga da čak i kada su materijalni uslovi u centru dobri, ako je taj centar prenaseljen, opada i kvalitet života – kaže Nikola Kovačević.\nOn potom ističe sopstveno uverenje, kada je reč o ophođenju prema tragediji izbeglica: „Ja sam uvek za to da se ljudi puste da se slobodno kreću.“\n– Moramo reći i da ne može Srbija da reši probleme, kada iz susednih zemalja guraju izbeglice nazad u Srbiju. Ipak, evidentna je veća težnja Srbije da pruži human pristup ovim ljudima. Kada je reč o novcu, 90 odsto sredstava koja se troše na izbeglice u Srbiji dolaze iz EU donacija. Raspolaganje novcem u Srbiji je generalno problem pa tako, izvesno je, i u ovoj oblasti. Možemo postaviti pitanje, recimo, zašto od tog novca nije napravljen prihvatni centar za decu bez pratnje koji bi bio u skladu sa svim standardima dečije zaštite, sa svim standardima koje to takav slučaj zahteva – napominje naš sagovornik.\nNa pitanje kakva su mu predviđanja i kako će se u budućnosti ova tragedija razvijati, Kovačević kaže da su ona – crna.\n– Moja predviđanja su crna. Imaćemo žičanu ogradu, barijere i prepreke kao u većini zemalja Evrope. Imaćemo desničarske partije koje će imati značajno veću podršku, zato što je narod sluđen teorijama zavere u vezi sa migrantima. Imaćemo i nasilje ako se pod hitno ne procesuiraju organizacije poput Levijatana. Građani će u sve većoj meri posmatrati izbeglice kao bezbednosni, a ne kao humanitarni problem i – zaključuje Nikola Kovačević.\nDeca u izbeglištvu\n– Svako nasilje ostavlja velike posledice na decu. Ne samo nasilje kojem su izloženi, kao što su batine i verbalno ponižavanje, već i nasilje kojem svedoče – čest je slučaj da, iako budu pošteđena, na granici deca gledaju kako njihovi roditelji, prijatelji i saputnici dobijaju batine. Posledice ne moraju biti odmah vidljive, ali se mogu ispoljiti nakon nekog vremena, u obliku problema sa zdravljem – posebno mentalnim zdravljem, odnosa koje deca uspostavljaju sa sredinom, njihovih postignuća i, uopšte, teškoća da rastu i razvijaju se sa svojim punim kapacitetima i imaju kvalitetan život. Nasilje koje deca preživljavaju tokom putovanja – a to uključuje i nasilje na granicama, mada to nije jedino nasilje kojem su izloženi – oduzima im detinjstvo, ugrožava odrastanje i budućnost, i nedopustivo je kršenje njihovih prava – kaže Tatjana Ristić iz Centra za migracije i raseljenje na Balkanu, organizacija Save the Children za Severozapadni Balkan.\nTekst je nastao u okviru projekta „Odgovor zajednice: aspekti razumevanja savremenih bezbednosnih izazova u Srbiji“, koji realizuje Akademska inicijativa „Forum 10“.\nizbegliceizbeglicka krizaTatjana RistićBeograd\nSport • 01.07.2022. 23:09\nSport • 01.07.2022. 22:53


Jednakost, pravednost i inkluzivnost osnovnog obrazovanja u BiH - Centar za politike i upravljanje\nJednakost, pravednost i inkluzivnost osnovnog obrazovanja u BiH\nUtjecaj socio-ekonomskih faktora na uspjeh učenika tokom školovanja i dugoročne ishode obrazovanja spada u red izazova koji su do sada prolazili ispod radara obrazovnih politika u Bosni i Hercegovini. U mnogobrojnim reformskim nastojanjima da se obrazovni sistem u Bosni i Hercegovini unaprijedi, strategija koja bi adresirala važnost socio-ekonomskih prilika u obrazovanju pojedinaca je u pravilu izostajala, što implicira da ovo pitanje nije osviješteno ni na razini odgojno-obrazovnih praksi u školstvu.\nOvisno o politikama koje ga definiraju i rukovode, obrazovanje može biti poluga socijalne mobilnosti za socio-ekonomski nepovoljne kategorije stanovništva, no isto tako može postati i mehanizam koji dodatno učvršćuje stratifikaciju i segregaciju. U inkluzivnom obrazovnom ambijentu, koji teži ka tome da izjednači šanse za uspjeh i omogući pravednu distribuciju prilika za učenje, akademske sposobnosti potencijalno nadilaze socio-ekonomsku determinaciju i druge srodne kontekstualne faktore na koje djeca ne mogu neposredno utjecati. Važna sugestija popratnih istraživanja PISA-inog mjerenja kvalitete obrazovanja diljem svijeta jeste da upravo kroz inkluzivnost, jednakost i pravednost obrazovni sistemi komparativno dobijaju i na kvaliteti.\nIzvršni sažetak je dostupan OVDJE, dok analizu možete pročitati OVDJE ili na našem ISSUU kanalu.


Zima 2019 - Vremenska prognoza prema servisu Accuweather - Turizmo.rs magazin\nPred polazak naših putnika na putovanja ili letovanja, obavezno im šaljemo celokupan prikaz vremenske prognoze za željeni period. Pošto smo pred značajnom promenom vremena, a skijaši već svakodnevno rezervišu aranžmane za zimovanje, predstavljamo vam prognozu vremena za predstojeću zimu 2019.\nMeteorološki servis AccuWeather objavio je veliku sezonsku prognozu za Evropu za predstojeću zimu, prema kojoj se očekuje topla i sušna zima, međutim, osim na severu i istoku kontinenta kome preti “zver sa istoka”.\nPrema prognozi ovog servisa, područje Balkana i jugoistočne Evrope očekuje nadprosečno topla i nadprosečno suva zima.\n“Jedini izuzetak biće Grčka, gde će se osetiti povremeni prodori hladnog vazduha i obilne kiše”, piše Akuveder.\nSever Evrope ove zime očekuju jake oluje s orkanskim vetrovima i obilnim kišama, navedeno je u prognozi.\nU Velikoj Britaniji i delovima Skandinavije zbog oluja prete poplave i poremećaji u saobraćaju, a najugroženija područja su Kardif, Mančester, Belfast i Glazgov.\nPodručje Nemačke i Francuske, ipak, očekuju obilne padavine, ali u obliku kiše. Rizik od jakih oluja biće najviši tokom decembra, dok se od januara do marta ipak očekuje mirnije i sušnije vreme.\nIstok Evrope, međutim, očekuje “zver sa istoka”, odnosno prodori ledenog vazduha koji će doneti nadprosečno niske temperature.\nIstovremeno, iznad arktičkog kraja oformiće se hladan front koji će krenuti prema Skandinaviji, a potom će se razviti i ojačati i krenuti u smeru istočne Evrope, naveo je servis Accuweather.\nvesti i korisne informacijepokrivenost snegom vreme vremenska prognoza vremenska prognoza bansko vremenska prognoza borovec vremenska prognoza jahorina vremenska prognoza kopaonik vremenska prognoza nova godina 2019


Novi Pazar domaćin druge po redu Ginekološke sekcije Srbije\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Novi Pazar domaćin druge po redu Ginekološke sekcije Srbije\nDruga po redu Ginekološka sekcija Srbije održava se u Novom Pazaru. Ginekolozi iz skoro svih gradova Srbije biće učesnici sekcije koja će trajati dva dana. Ove godine, eminentni stručnjaci iz oblasti ginekologije držaće predavanja na temu prevremenih porođaja, komplikacija i rešavanja istih.\n“Ova sekcija održana je u Novom Pazaru i prošle godine a učesnici su je ocenili kao veoma uspešnom i kvalitetnom pa su bili zainetesovani da se ona i ove godine održi baš u našem gradu što nam je bilo veoma drago a I zadovoljstvo”, kazao je načelnik Ginekologije Opšte bolnice Novi Pazar, dr Avdul Škrijelj , koji je preuzeo na sebe organizaciju skupa tako da se veliki broj ginekologa iz cele Srbije danas našao na jednom mestu .\n“Ove sekcije su veoma važne zato što podrazumevaju razmenu znanja, iskustava i prijateljstava među kolegama i nadam se da će ovaj skup prerasti u simpozijum čemu i težimo svi zajedno”, kazala je bivša predsednica Ginekološke sekcije, profesorka Snežana Rakić iz Ginekološke klinike Narodni front iz Beograda a sa njom se složila i nova predsednica sekcije, profesorka Olivera Kontić Vučinić.\n“Ovo je zaista veliki događaj za Opštu bolnicu Novi Pazar i ja sam ponosan na svoje kolege lekare, u ovom slučaju dr Škrijelja koji je sa saradnicima uspeo da organizuje ovaj skup i mi na ovaj način pokazujemo da smo jedan ozbiljan centar koji može da bude domaćin velikim skupovima”, rekao je direktor Opšte bolnice Novi Pazar , dr Meho Mahmutović.\nMahmutović je kazao da će se menadžment bolnice i dalje truditi da svoj grad, svoju struku i znanje na najbolji mogući način promovisati kroz ovakve skupove i na taj način sticati nove prijatelje među kolegama sa kojima će rado razmenjivati iskustva, prezentovati svoja znanja i usvojiti njihova kako bi se zdravstvo podiglo na još bolji i veći nivo.


Opasno: I pored korone, ne odriču se specijaliteta od slepih miševa - Sputnjik Srbija\n14:22 24 Septembar 2020\n15:00 22.04.2020 (osveženo 15:09 22.04.2020) Preuzmite kraći link\nNa turističkom ostrvu u Indoneziji 7. aprila je primećeno da prodavci na improvizovanim tezgama u Indoneziji prodaju pored sveže isečenog svinjskog mesa i mrtve slepe miševe, piše britanski „Independent“, a prenosi Tanjug.\nNekoliko hiljada kilometara dalje u provinciji Guangži na jugozapadu Kine na pijaci su na prodaju nuđene mačke u prenatrpanim, prljavim kavezima, dok je na pijaci u Guangdongu prodavac narodnih lekova prodavao lekove napravljene od slepog miša i škorpiona za lečenje bolesti u rasponu od bola u ramenima, preko reume, do uboda komarca.\nBritanski list piše da u delovima Kine i jugoistočne Azije otvorene pijace nesmetano nastavljaju sa radom, dok ekolozi upozoravaju na neraskidivu vezu između klimatskih promena, gubitka biološke raznolikosti i zoonotskih bolesti, poput korona virusa, strahujući da to neće biti poslednja pandemija koja će pogoditi svet.\nIako takve pijace ne rade ili su očišćene u velikim gradovima, u malim gradovima nesmetano rade.\nEkolog i viši saradnik za studije Ekosistema na Keri univerzitetu Ričard Ostfeld kaže da je rizik od transmisije virusa sa životinja na ljude povezan sa izlučevinama zaraženih divljih životinja.\n„Do transmisije može verovatno doći ubijanjem i seciranjem životinja. Konzumiranje termički obrađene hrane ne predstavlja rizik. Veliki rizik po zdravlje predstavlja smeštanje različitih vrsta životinja u prostorije i držanje u nehigijenskim uslovima u kojima životinje iz sebe izbacuju patogene koji se lako prenose na druge životinje i ljude“, rekao je on.\nGrupa kineskih naučnika, među kojima su istraživači sa državne Laboratorije za veterinarsku biotehnologiju i Nacionalnog instituta za kontrolu i prevenciju viralnih bolesti, otkrila je da se virus slabo razmnožavao kod pasa, svinja, kokoški i patki, ali da su tvorovi i mačke dobili infekciju.\nStručnjaci upozoravaju da je na mnogim pijacama stanje isto kao i pre epidemije, iako su bile nedeljama zatvorene, kao i da na njima za sada nema divljih životinja na prodaju, mada se očekuje da se i to promeni zbog velikog profita koji one donose, piše britanski list.\nslepi miš, koronavirus, virus korona


Brnabic otvorila prvu digitalnu farmu u Srbiji\nizvor: agencije foto: 20.03.2018\nKRIVAJA - Predsednica vlade Ana Brnabić otvorila je danas prvu digitalnu farmu u Srbiji i regionu, u Krivaji kod Bačke Topole, koja će poljoprivrednicima omogućiti da besplatno i „iz prve ruke” nauče kako da smanje rizike u proizvodnji, troše manje vode i đubriva i ulože manje sredstava, a dobiju veće prinose.\n„To danas vidimo, ali da bismo zadržali lidersku poziciju moramo da trčimo brzo, najbrže što možemo”, rekla je Brnabić.\nU tom smislu, navela je da se što pre mora izgraditi zgrada Instituta „BioSens”, koji će biti evropski centar naučne izvrsnosti.\nZa to će, dodala je, vlada uložiti 14 miliona evra, dodajući da je važno da se završi projektna dokumentacija i što pre krene gradnja koja će se završiti u što kraćem roku.\nTakođe, navela je da je važno povezati baze podataka u poljoprivredi da bi se donosile efikasne odluke na bazi svih informacija.\nZato je vlada donela zaključak da osnuje radnu grupu, na čijem je čelu ministar poljoprivrede koja će na tome raditi sa „Biosensom”, dodala je premijerka.\nUnija će, dodao je, nastaviti da pruža podršku Srbiji u inovacijama, kroz projekat „Horizons 2020”, kao i podršku srpskoj poljoprivredi kroz IPARD program, kojim će se obezbediti 175 miliona evra podrške.\nDigitalnu farmu je osmislio Institut „BioSens"iz Novog Sada, u saradnji sa poljoprivrednim proizvođačem „Krivaja”, u okviru projekta ANTARES, koji zajednički finansiraju EU i Vlada Republike Srbije.\nFabrici je podvukao da je upravo projekat Antares, koji obuhvata dva najznačajnija sektora - IT i poljoprivredu, primer dobre saradnje Srbije i EU.\n„Ovaj projekat EU i Vlada Srbije zajednički finansiraju sa 28 miliona evra, a cilj je da 'BioSens' postane naučni centar izuzetnosti koji će se baviti uspešno sa dva sektora i biti regionalni centar koji će okupljati poljoprivrednike, start ap kompanije, stručnjake u saradnji u ovim oblastima”, istakao je Fabrici.\nTakođe, moći će da se informišu i o primeni dronova koji mapiraju teren, prate rast kultura, okrivaju bolesti useva, jer kada se usevi posmatraju iz vazduha, vide se delovi parcele koji lošije napreduju, pa se mogu sprovesti lokalne mere.\nKroz tu platformu poljoprivrednicima su besplatno dostupni satelitski snimci Evropske svemirske agencije iz koje se na svakih pet dana može dobiti snimak parcele, na osnovu kojeg istraživači sa „BioSens” instituta daju izveštaj o stanju useva.


Košarkaški klub Mega Mozzart » MEGA EXPERIENCE I MEGA POBEDA\nProjekat Mega Experience, u okviru kog su gosti kluba na utakmici mladi i talentovani Mitrovčani, se nastavio i na utakmici drugog kola Lige šampiona protiv Cibone. Ovoga puta su meč sa specijalnog mesta u bojama Mega Leksa pratili učenici 7. razreda Osnovne škole „Sveti Sava“ iz Čalme, Vanja Stanivuković i Boško Janković.\nVanja je pored odličnog uspeha u školi, osvajač brojnih nagrada na školskim takmičenjima, između ostalog je osvojila 2. mesto na okružnom takmičenju iz srpskog jezika a takođe je učestvovala i na Republičkoj olimpijadi iz srpskog jezika. Boško takođe ima odličan uspeh u školi a ove godine je osvojio 1. mesto na Republičkom takmičenju iz istorije.\nPored poklon paketa koje su dobili od Mega Leksa, Vanja i Boško su se na kraju meča za uspomenu slikali sa kapitenom Mege, Radetom Zagorcem.\nU pauzi između četvrtina u publiku su ispucavane majice kompanije Roda iz specijalnih sportskih pušaka a troje najsrećnijih gledalaca su se na poluvremenu utakmice takmičili u šutiranju trojki sa pola terena za vredan poklon kompanije Roda – plazma TV. Posle šuta za tri poena drugog takmičara, činilo se da lopta ulazi u koš ali se ipak izmigoljila. Na kraju su svi takmičari dobili ipak utešne nagrade, majice kompanije Roda.\nFoto: Ivica Veselinov/Mega Leks/RODA


Ukinuta vanredna situacija i u Novoj Varoši – ZoomUe\nby Slobodan Simic · Published 26 септембра, 2020 · Updated 27 септембра, 2020\nNOVA VAROŠ – Ukinuta je vanredna situacija u Novoj Varoši uvedena pre dva i po meseca, ali su i dalje ostale na snazi mere koje su Vlada Srbije i Republički krizni štab doneli u cilju borbe protiv virusa korone. Odluku da ukinu vanrednu situaciju u poslednjih nekoliko dana donele su sve opštine u Zlatiborskom okrugu osim Sjenice.\nOdluku je doneo predsednik opštine Nova Varoš Radosav Vasiljević, na predlog Opštinskog štaba za vanredne situacije.\n„Epidemiološka situacija je trenutno neuporedivo stabilnija u odnosu na neki raniji period, zbog čega su se stekli svi uslovi za ukidanje vanredne situacije. U poslednjih mesec i po dana u našoj opštini su registrovana svega dva slučaja zaraze i trenutno niko od naših sugrađana nema na lečenju“, rekao je direktor Doma zdravlja Branko Popović.\nInače, prisustvo virusa COVID-19 do sada je u Novoj Varoši potvrđeno kod ukupno 167 osoba. Letos je u vrhuncu epidemije u dve kovid ambulante Doma zdravlja obavljano i po 90 pregleda dnevno, a na dnevnom nivou registrovano i do 20 novoobolelih.\nTags: COVID 19Nova Varošvanredna situacija\nSutra konstitutivna sednica SO Čajetina\nby Nevena Jovanovic · Published 18 јануара, 2021 · Last modified 19 јануара, 2021\nJPF: Kroćenje goropadnice (VIDEO)\nby Vesna Đurović · Published 10 новембра, 2018\nNext story Uhapšen muškarac u Novoj Varoši\nPrevious story Sednica Opštinskog veća Ivanjica


Oglašena nova prodaja parcela za izgradnju tržnog centra u Bulevaru Jaše Tomića u Novom Sadu\nNovi Sad - Novosađani će još neko vreme sačekati na izgradnju tržnog centra na uglu Bulevara Jaše Tomića i Jove Hranilovića, budući da prva prodaja građevinskog zemljišta na kom je planiran, nije uspela.\nKako se na oglas, koji je u maju raspisan za prodaju dve građevinske parcele površine 2.382 i 1.740 m2 na ovom lokalitetu, nije javio nijedan kupac, Gradska uprava za građevinsko zemljište i investicije u Novom Sadu oglasila je novu prodaju zemljišta.\nPodsetimo, uslov za izgradnju tržnog centra na ovom lokalitetu je formiranje građevinske parcele ukupne površine 7.932 m2, od parcela u javnoj svojini Grada Novog Sada i parcela koje su u privatnoj svojini.\nKako piše portal 021, verovalo se da će subotička firma SMB gradnja, čija se parcela nalazi uz oglašeno zemljište, biti i najviše zainteresovana za njegovu kupovinu, međutim to se nije dogodilo na prvoj licitaciji.\nNovo javno nadmetanje za prodaju pomenutih parcela biće sprovedeno 15. septembra, a zainteresovani će najkasnije dan ranije morati da dostave svoje prijave i uplate depozit u visini od 17,3 miliona dinara.\nPočetna cena za otuđenje građevinskog zemljišta ista je kao i prošlog puta i iznosi 86,9 miliona dinara.\nPrema važećoj planskoj dokumentaciji, ovaj lokalitet namenjen je za izgradnju tržnog centra spratnosti visoko prizemlje (VP), a osim primarne namene budućeg poslovnog objekta-tržnog centra, u okviru njega je moguće planirati i sadržaje iz uslužnih, kulturnih, ugostiteljskih ili administrativnih delatnosti.


Vučić: Biće jezivo ako se pokažu kao istiniti navodi o pedofiliji u Jagodini\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da će "biti jezivo" ukoliko se pokaže da su istiniti navodi o pedofiliji u Jagodini, ali da će biti još jezivije ukoliko se pokaže da nisu istiniti\n“Šta će da radi (lider Jedinstvene Srbije Dragan) Marković, šta će da objašnjava svojoj deci unucima? Šta će da objašnjava bilo kome”, rekao je Vučić za Radio-televiziju Srbije.\nOn je rekao da se nije izjašnjavao o optužbama za silovanje proteklih nekoliko meseci, kao ni o navodima o podvodjenju maloletnica, jer smatra da to nije posao za politiku već za nadležne organe.\nDodao je da mu se “utroba okrene” kada vidi da se političari umešaju u takve slučajeve.\nVučić je naveo da je ponosan na reakciju i ozbiljnost države u slučaju Markovića.\nOn je ocenio da je odluka da se taj slučaj premesti iz Jagodine u Kraljevo – pametna.


SKOJ konferencija 14. i 15 aprila u Portorožu! - Marketing Mreža\nSKOJ konferencija 14. i 15 aprila u Portorožu!\nREGION – Centralna tema 19. slovenačke konferencije o odnosima s javnošću (SKOJ), koju organizuje Slovenačko društvo za odnose s javnošću 14. i 15 aprila u Portorožu, biće saradnja, povezivanje i merenje uticaja komuniciranja, što prožima sve bitne faze komunikacijskog menadžmenta.\nViše od trideset uglednih govornika će u okviru šest tematskih panela predstaviti i analizirati najnovije svetske trendove i uticaj odnosa s javnošću, a primere dobre prakse slovenačkih odnosa s javnošću predstaviće brojni slovenački komunikatori.\nKlavs Valskov, direktor brenda General Electric Oil & Gas i predsednik IABC EMENA (evropskog dela Međunarodnog udruženja poslovnih komunikatora) govoriće o ulozi povezivanja internog komuniciranja u intrasourcingu i crowdsourcingu te njegovoj dodatoj vrednosti za poslovanje organizacija. Praktičnu upotrebu nadograđenih barselonskih principa o merenju i vrednovanju komuniciranja predstaviće Ben Levine, potpredsednik Ketchum Global Research & Analytics i član uprave AMEC, Međunarodnog udruženja za merenje i evaluaciju komuniciranja.\nO umetnosti digitalnih razgovora koji zahtevaju otvorene organizacije govoriće Thibault Lesénécal, direktor odeljenja za internet komuniciranje u Evropskem parlamentu, gde istovremeno upravljaju s komuniciranjem na 12 digitalnih platformi u 26 jezika. To su samo trojica uglednih stručnjaka koji će obogatiti program ovogodišnjeg SKOJ-a sa svojim iskustvima na različitim područjima komuniciranja.\nViše informacija pronađite na http://www.piar.si/skoj


Subota, 14 Juli 2018 17:46\nHotel ''Bistrica'' biće domaćin 10. internacionalnog fudbalskog kampa Crvene zvezde iz Beograda, koji će se održati na fudbalskom stadionu ispred ovog hotela na Jahorini od 15. do 22. jula 2018. godine.\nTim povodom, organizator će u ponedjeljak, 16. jula 2018. godine u 09:30 časova u hotelu ''Bistrica'' održati konferenciju za novinare na kojoj će predstaviti program kampa, te zaslužnim pojedincima i ustanovama uručiti zahvalnice za dugogodišnju pomoć u organizaciji ovog kampa.\nUčesnici konferencije biće predstavnici Omladinske škole FK Crvena zvezda, Turističke agencije "UnisTours" Banjaluka i predstavnici Olimpijskog centra "Jahorina".\nInternacionalni fudbalski kamp Crvene zvezde na Jahorini je sportsko-turistički projekat koji evo već deceniju uspješno realizuju "UnisTours" Banjaluka, Crvena zvezda i Olimpijski centar "Jahorina". Riječ je o sedmodnevnoj školi fudbala za dječake i djevojčice od 7 do 17 godina koju vode najbolji teneri Omladinske škole FK Crvena zvezda, na kojoj fudbaleri unapređuju svoje fudbalske vještine kroz dva treninga dnevno, bivaju podvrgnuti detaljnom testiranju motoričkih sposobnosti i morfoloških karakteristika, druže se i uživaju u ljepoti planine Jahorine, a 10 najtalentovanijih koje odaberu treneri i skauti Zvezde dobijaju šansu i probu u Crvenoj zvezdi.\nPosljednja izmjena Subota, 14 Juli 2018 18:10\nViše iz kategorije: « Svjetsko prvenstvo 2022. u Kataru igraće se u novembru Majstor za pivo osvojio ''Streetball'' u Istočnom Novom Sarajevu »


Znakovi obavestenja pruzaju ucesnicima u saobracaju potrebna obavestenja o putu kojim se krecu, nazivima mesta kroz koja put prolazi i udaljenost do tih mesta , prestanku vazenja znakova izricitih naredbi , kao i druga obavestenja koja im mogu biti korisna.\nPosebne grupe znakova obavestenja su:\n-znakovi za vodjenje saobracaja\n-znakovi za obelezavanje prepreka na putu i mesta na kome se izvode radovi\nZnak ''Zavrsetak puta sa prvenstvom prolaza''\nOznacava mesto na kome se zavrsava put ili deo puta sa prvenstvom prolaza.\nZnak ''Smer kretanja vozila koje namerava da skrene ulevo na raskrsnici na kojoj je skretanje ulevo zabranjeno ''\nOznacava put kojim se vozilo mora kretati ako namerava da skrene ulevo na sledecoj raskrsnici na kojoj je skretanje ulevo zabranjeno.\nZnak '' Prestrojavanje vozila ''\nOznacava predhodno obavestenje vozacu radi prestrojavanja na raskrsnici na putevima sa vise saobracajnih traka . Simboli na znakovima treba da odgovaraju stvarnom stanju broja saobracajnih traka i nacinu prestrojavanja na njima .\nZnak '' Turisticki strelasti putokaz za aerodrom ''\nOznacava pravac puta za aerodrom.\nZnak ''Turisticki strelasti putokaz za teren za kampovanje ''\nOznacava pravac i udaljenost terena za kampovanje .\nZnak ''Turisticki strelasti putokaz za planinski dom ''\nOznacava pravac i udaljenost mesta na kome se nalazi planinski dom .\nZnak '' Auto-put ''\nOznacava mesto odakle pocinje auto-put .\nZnak '' Zavrsetak auto-puta ''\nOznacava mesto na kome se zavrsava auto-put .\nZnak '' Motoput ''\nOznacava mesto odakle pocinje put motoput.\nZnak '' Zavrsetak motoputa ''\nOznacava mesto na kome se zavrsava motoput.\nZnak '' Naziv naseljenog mesta ''\nOznacava teritoriju i naziv naseljenog mesta u koji ulazi put i granicu od koje pocinje to naseljeno mesto.\nZnak '' Zavrsetak naseljenog mesta ''\nOznacava mesto na kome se zavrsava naseljeno mesto kroz koje prolazi put\nZnak '' Prestanak zabrane preticanja za teretna vozila ''\nOznacava mesto odakle prestaje zabrana preticanja za teretna vozila cija najveca dozvoljena masa prelazi 3.5t da preticu druga motorna vozila, osim motocikla bez prikolice, mopeda, lakih tricikala i lakih cetvorocikala.\nZnak '' Prestanak ogranicenja brzine ''\nOznacava mesto odakle prestaje ogranicenje brzine .\nZnak '' Prestanak najmanje dozvoljene brzine ''\nOznacava mesto odakle prestaje obaveza kretanja najmanje propisanom brzinom.\nZnak '' Prestanak zabrane davanja zvucnih znakova ''\nOznacava mesto odakle prestaje zabrana davanja zvucnih znakova .\nZnak '' Prestanak svih zabrana ''\nOznacava mesto odakle prestaje da vaze odgovarajuce zabrane koje su pre tog mesta uspostavljene saobracajnim znakovima postavljenim na tom putu .\nZnak '' Parkiraliste ''\nOznacava parkiraliste. Na znaku ili dopunskoj tabli moze se odgovarajucim simbolima ili natpisima oznaciti: nacin parkiranja, smer u kome se nalazi parkiraliste, udaljenost parkiralista, kategorije vozila kojima je parkiraliste namenjeno, kao i eventualno vremensko ogranicenje parkiranja.\nZnak '' Vremenski ograniceno parkiranje ''\nOznacava mesto na kome je parkiranje vozila vremenski ograniceno.\nZnak "Parkiraj i vozi se" oznacava parkiraliste gde vozilo moze da se parkira i da se putovanje dalje nastavi nekim drugim transportnim sredstvom, koje moze biti prikazano simbo;om.\nZnak '' Radionica za opravku vozila ''\nOznacava blizinu mesta na kome se nalazi radionica za opravku vozila .\nZnak '' Telefon ''\nOznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi telefonska govornica .\nZnak '' Benzinska stanica ''\nOznacava blizinu mesta na kome se nalazi benzinska stanica .\nZnak '' Teren za kampovanje u prikolicama ''\nOznacava teren ili blizinu terena uredjenog za boravak u prikolicama .\nZnak '' Teren za kampovanje pod satorima i u prikolicama ''\nOznacava blizinu terena ili teren za kampovanje pod satorima i u prikolicama .\nZnak '' Planinski dom ''\nOznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi planinski dom .\nZnak '' Vozilo za pomoc na putu ''\nOznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi sluzba za pruzanje pomoci u slucaju kvara na vozilu .\nZnak '' Vatrogasna sluzba ''\nOznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi sluzba za gasenje pozara .\nZnak '' Autobusko stajaliste ''\nOznacava mesto na kome se nalazi autobusko stajaliste .\nZnak '' Tramvajska stanica''\nOznacava mesto na kome se nalazi tramvajska stanica.\nZnak '' Aerodrom ''\nOznacava blizinu aerodroma ili mesto aerodroma.\nZnak '' Luka – pristaniste ''\nOznacava blizinu luke, pristanista , odnosno trajekta ili mesto u kome se nalazi luka , pristaniste, odnosno trajekta .\nZnak '' Informacija ''\nOznacava blizinu mesta ili mesto u kome se mogu dobiti turisticke informacije .\nZnak '' Prohodnost puta ''\nOznacava da je planinski put, odnosno prelaz preko planinskog vrha otvoren. Ako je prolaz otvoren, polje 1 je zelene boje i ima natpis "otvoren", dok polje 3, sadrzi simbol znaka "lanci za sneg" ili simbol "lanci ili gume za sneg" u zavisnosti od stanja puta.\nOznacava da je planinski put, odnosno prelaz preko planinskog vrha zatvoren. Ako je prolaz zatvoren, polje 1 je crvene boje i u polju 2 se ispisuje naziv mesta do kog je put otvoren.\nZnak '' Broj serpentine ''\nOznacava broj serpentine sa nadmorskom visinom .\nZnak '' Putni objekat ''\nOznacava naziv putnog objekta od posebnog znacaja ( vijadukt , tunel i sl. )\nZnak '' Planinski prevoj ''\nOznacava planinski prevoj sa nadmorskom visinom .\nZnak '' Brzina koja se preporucuje ''\nOznacava brzinu koja se preporucuje na odredjenom delu puta.\nZnak '' Potvrda pravca ''\nOznacava potvrdu pravca kretanja posle prolaska raskrsnice. Znak sadrzi naziv mesta i udaljenost, izrazenu u km do mesta u koje vodi put na kome je znak postavljen. Na znaku mogu da budu ispisana najvise sest naziva odredista, ukoliko se nazivi odredista ispisuju jednim pismom ili na jednom jeziku, odnosno cetiri naziva odredista ako se ispisuju na dva jezika ili pisma, kao i udaljenost u km do tih mesta .\nZnak '' Tabla za oznacavanje naziva ulica ''\nOznacava vozacima i pesacima naziv ulice kojom prolaze ili u koju ulaze .\nZnak '' Tabla za usmeravanje ''\nOznacava mesto gde se nailazi na ostru krivinu .\nZnak '' Predputokaz za izlaz ''\nZnak koji na auto-putu i putu sa raskrsnicama u vise nivoa oznacava pravac kretanja do naseljenih mesta ispisanih na znaku.\nZnak '' Putokaz iznad kolovoza na portalu ''\nKoji na auto-putu i putu sa raskrsnicama u vise nivoa oznacava pravac kretanja do naseljenog mesta ispisanog na znaku .\nKoji na auto-putu i putu sa raskrsnicama u vise nivoa oznacava pravac kretanja do naseljenih mesta ispisanih na znaku .\nZnak '' Tabla za oznacavanje izlaza ''\nOznacava mesto izlaska sa auto-puta .\nZnak '' Deca na putu ''\nOznacava mesto u cijoj se blizini nalazi skola i pesacki prelazi koje deca cesto koriste.\nZnak '' Saobracajna traka za vozila javnog prevoza putnika ''\nOznacava saobracajnu traku na kojoj se moraju kretati vozila javnog prevoza putnika .\nZnak '' Saobracajna traka za spora vozila ''\nOznacava pocetak saobracajne trake u kojoj se mora kretati sporo vozilo koje se krece brzinom manjom od brzine odredjene umetnutim znakom .\nZnak "magla na putu", oznacava pocetak deonice puta sa pojavom magle i daje preporuke vozacu da vozi bezbednom brzinom u datim uslovima, postavljanje ovog znaka na putu, obavezno prati oznacavanje tacaka na putu.


Govor predsednika Thaçija koji je upućen Kabinetu Vlade u čast 10-godišnjice nezavisnosti - Govori Presidenta - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nGovor predsednika Thaçija koji je upućen Kabinetu Vlade u čast 10-godišnjice nezavisnosti\nHvala Vam mnogo poštovani premijeru Haradinaj na pozivu da učestvujem na ovom sastanku Vlade Republike Kosovo.\nNa samom smo pragu obeležavanja desetogodišnjice proglašenja nezavisnosti, koje za mene, za svakoga od vas, a iznad svega za naše građane treba da bude trenutak ponosa na naš put izgradnje države.\nTakođe smo na pragu objavljivanja Strategije EU za Zapadni Balkan, koja svakako treba da stvori jedinstvenu mogućnost za učlanjenje Kosova i celog regiona u EU.\nOvo je pravi trenutak da Evropska unija potvrdi da cela Jugoistočna Evropa pripada EU, a ne drugim ideologijama koje ugrožavaju zapadnjačke vrednosti i principe.\nPotpisivanje SSP-a za nas je značilo priznanje reformama koje smo izvršili na svim sektorima: privrednom, političkom i na polju vladavine prava.\nAli to je i vodič za naš integracioni put u EU.\nŽeleći čestitajući vam na radu poštovani premijeru Vama i Vašem Kabinetu, pozivam Vladu da radi punim intenzitetom na sprovođenju SSP-a i Evropske agende reformi. U okviru toga i sve institucije, i Predsedništvo, i Parlament, i lokalni nivou u bliskoj saradnji sa civilnim društvom i medijima, javnim ličnostima i svim ljudima doprinosiocima.\nNaravno, naš konstantan fokus treba da bude privredni razvoj, bilo je istorijsko potpisivanje sporazuma o izgradnji termocentrale Novo Kosovo od strane Vlade Kosova, zbog čega vam čestitam poštovani premijeru na rukovodećoj ulozi.\nPovećanje blagostanja građana, povećanje kvaliteta obrazovanja, medicinskih usluga, povećanje brige o porodicama boraca i konstante brige o veteranima OVK-a, otvaranje novih radnih mesta, još mnogo drugih pitanja ostaju prioriteti svih institucija u zemlji.\nVeoma mi je drago da smo u ovih deset godina postojanja naše države zabeležili konstantan napredak, iako ne uvek onoliko koliko to naši građani zaslužuju.\nZahtevi građana bili su veoma veći od mogućnosti koje smo imali kao država.\nIzgradnja države za nad nije nimalo bio lak proces iz razloga koji su svima poznati.\nKosovo je moralo da se suoči sa mnogo većim izazovima kako bi konsolidovalo našu državnost i ne samo u međunarodnoj areni, nego i na unutrašnjem planu.\nA današnja realnost tamo je potpuno drugačija. Postigli smo da održimo lokalne i centralne izbore, prema Kosovskom Ustavu i zakonima, preko kojih su građani odabrali njihove lidere koji su zastupljeni u Parlamentu, Vladi i lokalnim institucijama.\nUspostavili smo našu policiju i pravosuđe.\nNa graničnim prelazima na severu Kosova su kosovski policajci i carinici.\nPoštovani članovi Kabineta Vlade,\nU ovom periodu smo izgradili sjajne odnose sa državama regiona.\nDijalog o normalizaciji odnosa između Republike Kosovo i Srbije i Briselski sporazum iz 2013. godine dali su pozitivne rezultate, iako ima još mnogo toga što se treba uraditi.\nSada samo u zaključnoj fazi tog procesa i radimo na tome da postignemo konačni sporazum, koji podrazumeva potpunu normalizaciju odnosa i međudržavno pomirenje.\nZa jednu mladu malu državu, razorenu ratom, ova dostignuća za ovako kratko vreme su ohrabrujuća.\nDok se pripremamo za proslavu desetog rođendana naše države, ponosni smo na dostignuća naših ljudi na mnogim poljima.\nMedalje u sportu, nagrade u umetnosti, kulturi, dostignuća na polju nauke i inovacija mladih Kosovara čine ponosnim svakog građanina nape Republike.\nNjihovi uspesi zaslužuju još više mesta u našem javnom prostoru i veću pažnju naših institucija.\nPoštovani članovi Vlade Republike Kosovo,\nDok nabrajamo dostignuća države Kosovo, sigurno da ne možemo, a da ne pomenemo i težnje za budućnost, kao i izazove sa kojima se suočavamo.\nOvo zahteva posvećenost i rad usredsređen na prevazilaženje izazova, onih momentalni, kao i dugoročnih.\nMomentalni izazovi su i dalje ispunjenje svih uslova za liberalizaciju viza za građane Kosova, brza i uspešna transformacija Bezbednosnih snaga u Oružane snage Kosova, borba protiv radikalizma i ekstremizma, kao i očuvanje partnerstva sa međunarodnom zajednicom, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, kao i protiv svih ostalih negativnih pojava.\nAli, treba da budemo ohrabreni angažovanjima koje smo izvršili do sada, jed smo ispunili kriterijume za liberalizaciju, naravni pozdravljajući i veoma su dobrodošli poslednji napori da se pronađe izlaz za ratifikaciju sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom.\nZa mene je za hvaljenje i rad pripadnika BSK-a, koje obuhvataju sve zajednice i koje povećavaju nivo profesionalizma, multietničku izgradnju ove vojske, čineći mogućim osnivanje Oružanih snaga Kosova.\nKao društvo, bili smo odlučni i delovali smo zajedno, na institucionalnom nivou i na sveobuhvatnom društvenom kako bismo sprečili prodiranje ekstremizma i radikalizma u naše društvo.\nKosovo je bilo i ostaće aktivni deo antiterorističke borbe, dakle Globalne antiterorističke koalicije.\nStojeći pred našim međunarodnim obavezama, s jedne strane pokazujemo visoku odgovornost pred međunarodnom zajednicom, a s druge strane čuvamo i jačamo partnerstvo sa našim međunarodnim saveznicima.\nMeđu dugoročnim izazovima su isti oni koje imaju i sve ostale susedne države – provredni razvoj i jačanje vladavine zakona.\nI što se tiče Specijalnog suda, iako je to istorijska nepravda, Kosovo je preuzelo svoje obaveze i izvršiće detaljno sporazume koje smo postigli.\nI ova odluka je doneta kako bismo očuvali strateško partnerstvo sa Sjedinjenim Američkim Državama, Evropskom unijom i NATO-om.\nIstina je da u našoj istoriji pojam države je dugo bio sinonim stranog i neprijateljskog tela.\nAli, na sreću, od oslobođenja Kosova, a pogotovu poslednja decenija dokazuju činjenicu da po prvi put u istoriji imamo našu državu, koja radi za mir, bezbednost i blagostanje naših građana.\nIzgradnja države zahteva žrtvu i stalan rad.\nNama je dužnost da radimo posvećeno na daljem jačanju naše države.\nZato, mi treba da gajimo i da kompletiramo znake našeg državnog identiteta.\nVlada Kosova je imala i imaće moju potpunu podršku.\nImaće moju potpunu podršku u produbljenju reformi u zakonodavstvu, privredi, politici, unutrašnjoj konsolidaciji, kao i međunarodnoj konsolidaciji kao države.\nDakle, čestitam vam poštovani premijeru Haradinaj, Vama i Vašoj ekipi na koracima koje ste preduzeli u ovom kratkom vremenskom periodu.\nVeoma sam svestan propusta, izazova sa kojima se možemo suočiti u našim dnevnim poslovima, ali naš put je jasan i tačan i evro-atlantskom vizijom.\nU službi ovog cilja, kao predsednik Republike Kosovo, zahvaljujući vam se još jednom na vašem pozivu da učestvujem na ovom sastanku Vlade na pragu obeležavanja 10-godišnice nezavisnosti Kosova, koristeći ovu mogućnost danas, ali i novu tradiciju za koju želim da se nastavi i u budućnosti, danas uz vaše razumevanje, želim da dam tri predloga za koje se nadam da će dobiti podrški Kabineta Vlade i građana naše zemlje.\nPrvo, državi Kosovo je potrebna izgradnja rezidentnog kompleksa državnih institucija, kao neophodnost i realna prezentacija razvoja Kosova.\nNašem kolektivnom istorijskom pamćenju, svakako treba objekt muzeja, koji predlažem da nazovemo Muzej nezavisnosti, gde će se čuvati i izložiti artefakti i materijali dugog istorijskog procesa koji predstavlja patnje i napore za nezavisnost i slobodu.\nI pod tri, glavni grad Republike Kosovo, Priština, takođe ima potrebe za izgradnjom Obeliska nezavisnosti, kao spomenika sećanja i u čast žrtve svih generacija za slobodu i nezavisnost Kosova, pred kojim će se odati počast svim građanima Kosova i svim našim prijateljima iz sveta.\nŽelim da verujem da će naša država, nasuprot velikim izazovima koje imamo, naći potreban način da ostvari ove bitne projekte, koji će postati deo našeg pozitivnog istorijskog nasleđa.\nOvih deset godina su bile godine uspeha, ali i lekcija sa odgovornostima i obavezama koje imamo pred našim državnim institucijama.\nZahvalni smo na učinjenim žrtvama čitavih generacija za našu državu.\nUskoro ćemo obeležiti 20-godišnjicu herojskog pada legendarnog komandanta Adema Jasharija i Epopeju Oslobodilačke vojske Kosova.\nZnamo koja je naša destinacija, integracija Kosova u OUN, EU i NATO, a za to je potreban rad i posvećenost svih, Vlade, Predsedništva, Parlamenta, opozicionih partija, civilnog društva, medija i svih ljudi dobre volje na Kosovu i podrška dijaspore, a ja verujem da ćemo zajedno uspeti.\nImam poverenja u naše građane, treba da negujemo poverenje građana u politiku i institucije, radeći zajedno i posvećeno, ne samo da ćemo ići napred sigurnim koracima prema evro-atlantskoj porodici, nego ćemo još više ojačati ljubav i poštovanje prema našoj državi, našoj prošlosti, ali pre svega prema našoj budućnosti\nI još jednom, srećna vam desetogodišnjica države Kosovo Vama poštovani premijeru, Kabinetu Vlade, građanima Republike Kosovo, čast mi je i posebno zadovoljstvo što sam imao mogućnost da vam se danas obratim i da vam se još jednom zahvalim na ovoj mogućnosti poštovani premijeru.


Koncentracija polena ambrozije konačno u opadanju - www.lobi-info.rs\nMarija K. 18. septembra 2019., 11:48 4.2k Views\nKoncentracija polena ambrozije u vazduhu konačno je u „zelenoj zoni“. Prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine, proteklog vikenda zabeležen je ozbiljan pad polena ove biljke u vazduhu.\nSvi oni koji su ovog leta kijali, imali suzne oči i borili se sa kašljem usled alergije – mogu da odahnu, jer će koncentracija čestica ambrozije u vazduhu nastaviti da opada u toku nedelje.\nTakođe, i najavljene obilne padavine dodatno će doprineti umanjenju alergenih čestica u vazduhu.\nOčekujemo da koncentracija nastavi da pada, jer ova biljka završava cvetanje, što znači da je prošao kritični period. Osim toga, alergične osobe osetiće olakšanje čim padne najavljena kiša. – kažu iz Agencije\nOva biljka je najviše suzbijana na teritoriji opština Novi Beograd i Palilula, gde se nalazi veliki broj nepokošenih i napuštenih parcela.\nNadležni apeluju na sugrađane da na vreme suzbijaju ambroziju i kose kritične površine, kako sledeće godine ne bi bio oboren nepoželjni rekord.\nPrethodna objava Zbog kružnog toka na Bogosloviji sugrađani u čudu\nSledeća objava Delovi naselja Borča danas će biti bez struje


Osetan pad cena na Berzi : Nadlanu.com\nOsetan pad cena na Berzi\nBEOGRAD, 19. jula 2010. (Beta) - Indeks najlikvidnijih akcija na Beogradskoj berzi Belex15 pao je 2,2 odsto, na 617,76 poena, a opšti Belexline spustio se 1,64 odsto, na 1.207,92 indeksna poena.\nUkupan promet vredeo je 30,8 miliona dinara (294.909 evra) od čega je gotovo trećina realizovana u trgovini obveznicama RS. Gubitnike kontinuirane trgovine prevodi akcija kragujevačke Kredi banka [CYBN] padom od bezmalo 12 odsto, na 2.325 dinara, što je novi minimum za godinu dana za tu hartiju.\nDvocifreni pad ubeležio je i Imlek [IMLK], od 11,5 odsto, Komercijalna banka [KMBN], sa B Listinga, i Tigar [TIGR], sa A Listinga, pojevtinili su po tri i po a Veterinarski zavod Subotica [VZAS] tri procenta.\nRastom su trgovinu završili Putevi [PUUE], od četiri odsto, Progres [PRGS], od tri procenta, Velefarm [VLFR], od procenat i po, i Galenika Fitofarmacija [FITO], od samo 0,15 odsto.\nNajviše se na kontinuiranom segmentu trgovalo akcijama AIK banke [AIKB], za 11,44 miliona dinara, a sledi Energoprojekt [ENHL], sa A Listinga, sa prometom od 1,37 miliona. U trgovini po metodu preovlađujuće cene najveći promet je realizovan akcijama Centroproizvoda [CNTPB], od 2,88 miliona dinara.


U "Miralu" dva migranta oboljela od malarije - BIGportal.ba\nU “Miralu” dva migranta oboljela od malarije\n29 Oktobra, 2019 29 Oktobra, 2019 037\nU prihvatnom centru za migrante “Miral” u Velikoj Kladuši dva migranata zaražena su malarijom, piše “Dnevni avaz”.\n“I prošlog mjeseca jedno lice bilo je zaraženo malarijom”, rekla je ministar zdravstva Unsko-sanskog kantona Nermina Ćemalović.\nLista navodi da su među migrantima do sada registrovani oboljeli od side, hepatitisa B, C, tuberkoloze, svraba i ušljivosti.\nĆemalovićeva je navela da resorno ministarstvo svake sedmice dobija izvještaj o zdravstvenom stanju iz svih prihvatnih centara na području ovog kantona – “Mirala”, “Bire”, Đačkog doma u Borićima, “Sedre” i “Vučjaka”.\nPrema njenim riječima, oboljeli migranti, čim se malo oporave na infektivnom odjeljenju, bježe iz bolnice, pa je njihovo kretanje bez nadzora.\nVelika opasnost, upozorava Ćemalovićeva, od tih ljudi prijeti lokalnom stanovništvu.\nOna je podsjetila da je prošle godine migrant koji boluje od side silovao djevojku sa poteškoćama u razvoju, ali da, srećom, ona nije zaražena, mada je, najvjerovatnije, i on pobjegao sa infektivne klinike bolnice u Sarajevu.\n“U Sedri i Đačkom domu u Borićima nema problema sa zaraznim bolestima, jer su tamo porodice sa djecom, ali u ostalim centrima ima mnogo problema”, navela je Ćemalovićeva.\nAutomobili kao lijek – vožnja smanjuje stres\nNadal: Hvala Novaku što je igrao za moju fondaciju\nNovi izgled konačno stiže na Google Play Store\nSve predstave se povukle iz takmičenja na festivalu; Štajnfeld: “Istorijski čin”\nPretresi u toku, uhapšeni dileri u Gradiški\nNikola objavio slike sa Marinkovog posljednjeg nastupa!\nKanada: U klizištu stradao bračni par porijeklom iz BiH\nRečenica koju ne bi trebalo da izgovorite jer ćete dobiti neprijatelja


Manifestacija „Dani Vajferta“ u Pančevu odložena za kraj avgusta - Radio televizija Pančevo\nDruštvo Kultura Pančevo Vesti\n29. juna 2021. 29. juna 2021. 0206\n– Veoma nam je žao što smo bili prinuđeni da jednu ovako veliku i van Pančeva prepoznatljivu manifestaciju odložimo. Kao odgovorna lokalna samouprava ne želimo da na bilo koji način kršimo propise i preporučene epidemiološke mere, niti da ugrozimo bilo čije zdravlje. S obzirom da je u ovom trenutku nemoguće obezbediti poštovanje strogih epidemioloških mera propisanih od strane Kriznog štaba, niti kontrolisati broj posetilaca na manifestaciji, u dogovoru s Turističkom organizacijom grada Pančeva odlučili smo da je najbolje manifestaciju odložiti za dane kada bude odobreno organizovanje masovnih gradskih manifestacija. Voleli bismo i nadamo se da će zdravstvena situacija krajem avgusta biti mnogo povoljnija i da ćemo biti u prilici da manifestaciju „Dani Vajferta“ održimo onako kako je i predviđeno. Slava grada, Velika gospojina, je još jedna prilika kada želimo da našim sugrađanima priredimo raznovrstan i bogat kulturno-zabavni i muzički program, zbog čega se i sam nadam da će se epidemiološka situacija popraviti u dovoljnoj meri da Krizni štab odobri održavanje ovako velikih manifestacija kao što su „Dani Vajferta“, rekao je gradonačelnik Aleksandar Stevanović.\n– Ukoliko se epidemiološka situacija popravi, a Krizni štab ublaži mere, kako je bilo najavljivano za 21. jun, onda će biti izvodljivo da se „Dani Vajferta“ u potpunosti organizuju u vreme slave Grada, u danima oko Velike gospojine, 28. avgusta, rekao je Nikola Stoilković, direktor Turističke organizacije grada Pančeva.\nI druge gradske manifestacije, kao na primer u Beloj Crkvi, odložile su svoje koncerte i druga muzička dešavanja, na kojima se očekuje broj posetilaca veći od 500.\n– Građani bi trebalo da razlikuju festivale zatvorenog tipa od gradskih manifestacija otvorenog tipa, jer su uslovi za njihovo organizovanje drugačiji. Festivali zatvorenog tipa dobili su uputstva kojih se moraju pridržavati, a između ostalog to je i da se karte prodaju samo građanima koji su vakcinisani ili onima koji budu negativni na PCR testu, kao i da obezbede punktove za testiranje. S obzirom da su „Dani Vajferta“ gradska manifestacija otvorenog tipa, gde je ulaz slobodan, ne možemo da imamo kontrolu ulaska i izlaska posetilaca, niti smo u mogućnosti da utvrdimo da li su posetioci vakcinisani ili da li imaju negativan PCR test. Iz tog razloga doneta je odluka da se manifestacija odloži za kraj avgusta, kada se nadamo da bi situacija mogla biti drugačija, a preporuke Kriznog štaba blaže, rekao je Nikola Stoilković.\nKaravan Dunav osiguranje Sportskih igara mladih nastavlja put po Srbiji\nVanja Vićentić 21. juna 2021. 21. juna 2021.


Pergole | Aluroll\nPočetna / SISTEMI ZASTAKJIVANJA I PERGOLE / Pergole\nAluroll Pergola sistem\nZaštita od sunca, kiše i vetra\nPergola sistem otvaranja za automatsko otvaranje i zatvaranje prostorija integrisanom rasvetom. Za proizvodnju automatskih sistema koriste se Pergola materijali u zavisnosti od vremenskih uslova na određenom lokalitetu.\nOvaj multifunkcionalni sistem koristi se kao sistem za senčenje i zaštitu od kiše, grada, jakog vetra. U proizvodnim sistemima koristi se pergola zatamnjena tkanina koja je otporna na efekte bilo kog složenog spoljašnjeg uticaja, čak i ekstremnih vrućina i obilnih kiša.\nOvaj tip pergole ima integrisanu led rasvetu i napravljena je za jedinstveno korišćenje sa integrisanim sistemom odvoda viška vode. Svi profili ispunjavaju evropske kvaliteta i nude se u bojama po RAL katalogu.


Stoni tenis: Održan 1. memorijalni turnir "Luka Andrašić" | (Vesti - 14.10.2019) Subotica\n14.10.2019 u 10:56h\n- Zahvaljujem se svim ljudima dobre volje koji su pomogli i učestvovali u ogranizaicji ovog turnira. Došao je zaista veliki broj ljudi, ne samo takmičara, došli su mu i drugari iz srednje škole, oni su nam puno pomogli kao volonteri da takmičari mogu lakše da igraju mečeve - kaže Slobodan\nRedakcija portala Subotica.com imala je čast da u prvoj sezoni rubrike "Oni dolaze", u kojoj evo već treću godinu u nizu predstavljamo talentovane i primerne učenike našeg grada, sa Lukom napravi priču o njegovim talentima i zašto je primer drugoj deci. Imali smo priliku da razgovaramo sa njim na temu sportskih i drugih životnih uspeha koji su Luku izdvojili i preporučili u moru talentovane dece. Bilo je to lepo iskustvo, upoznati takvog borca i odvažnu osobu, tako fizički krhkog, a tako snažnog duha.\nPostavljeno pre 137 dana i 3 časa\nmemorijalni turnir luka andrašić


Novi Bečej: Drugi krug licitacije zemlje u kulturi livade korisnika Mesne zajednice\nPosle uspešnog prvog kruga licitacije poljoprivrednog zemljišta korisnika Mesne zajednice, drugi krug će se održati 20. oktobra 2015.godine.\n„U prvom krugu licitacije, izdato je 6 licitacionih parcela, a ukupan prihod od ove licitacije iznosi ukupno 456.232,28 dinara. Mesna Zajednica ima pravo korišćenja na ovu zemlju još od 1998. godine, međutim, sada je prvi put iskorišćena i praktično prvi put ispravno izdata. U prvom krugu licitacije je izdato skoro sve u kulturi njive, ostale su samo livade“-rekao je Branko Svilengaćin, predsednik Saveta Mesne zajednice Novi Bečej.\nDrugi krug licitacije će se održati 20.10.2015.godine, kada će zainteresovani stočari moći izlicitirati livade za kvalitetan senokos za sledeću godinu. Rok za podnošenje prijava je 19.10.2015 godine. Svi zainteresovani će 16.oktobra imati priliku pogledati parcele livade namenjene za drugi krug licitacije. Za sve dodatne informacije obratiti se u Mesnu zajednicu Novi Bečej.


Foto: Screenshot, Netflix/YouTube\nU pitanju je serija koju mnogi ocjenjuju morbidnom s obzirom na tematiku i radnju. Naime, igrači u ovim igrama bore se za novac, ali da bi do njega došli, njihovi saigrači moraju da umru, prenosi "CDM".\nIgrači će se, kao u seriji, takmičiti u igrama iz djetinjstva, a cijena registracije za učestvovanje je 10.000 vona, što je jednako skoro 9 američkih dolara. Konačni pobjednik će dobiti nagradu od 4.215 dolara.\nRanije tokom mjeseca je najavljeno da će Korejski kulturni centar u Ujedinjenim Arapskim Emiratima u Abu Dabiju takođe organizovati takmičenje na osnovu serije.