Nekadašnji direktor balkanskog ogranka Instituta za međunarodna i bezbednosna pitanja iz Berlina Franc Lotar Altman (Franz Lothar Altmann) u intervjuu za Radio Slobodna Evropa (RSE) kaže kako je po ko zna koji put zatečen kako Borel i Evropska komisija reaguju na Vučićeve poteze.\nVučić optužuje EU i hvali Kinu kao jedinog prijatelja i brata, uz Rusiju, međutim, to nije iziritiralo Evropsku komisiju, makar zvanično, kaže Altman.\nAltman ocenjuje da je Evropska komisija, komparativno gledajući, pružila Srbiji najveću pomoć u odnosu na druge zemlje na Zapadnom Balkanu. Zbog toga je bilo kritika da je Srbija dobila pomenutu pomoć samo zbog drskog ponašanja.\nKada je reč o Kosovu, Altman kaže, uz ostalo, da je Vlada Aljbina Kurtija smenjena uz veliku podršku SAD i njihovog izaslanika Ričarda Grenela, što je u suprotnosti sa intencijama EU na Kosovu. On takođe smatra da Miroslav Lajčak nije pogodan za izaslanika EU u pregovorima Beograda i Prištine, imajući u vidu njegov učinak u BiH kao i na drugim položajima.\nPredrasude o rastrošnim južnjacima i štedljivim severnjacima\nRSE: U raspravama o pomoći evropskoj ekonomiji teško pogođenoj pandemijom korona virusa, ponovo su došle do izražaja razlike – kao i nakon finansijske krize 2008. godine – jer blok predviđen Nemačkom ne prihvata izdavanje evroobveznica, odnosno koncept uzajamnosti duga na čemu insistiraju Italija i Španija. Često se podele između ova dva bloka pojednostavljeno opisuju kao štedljiva i vredna Nemačka i raskalašni i lenji južnjaci. Kako Vi ocenjujete argumente obe strane?\nAltman: U pravu ste, postoje predrasude na obe strane i sežu do prethodne finansijske krize pre više od deset godina. One se više podstiču na jugu starog na kontinenta. Mi na severu više osećamo zabrinutost zbog sadašnje situacije. Naravno, tih predrasuda ima i ovde.\nMeđutim, ako pratite izjave italijanskog premijera Đuzepea Kontea (Giuseppe Conte), videćete da je sada promenio ton u odnosu na stavove pre 3-4 sedmice. On je najpre insistirao na takozvanim korona obveznicama, što podrazumeva da sve članice EU prihvate obavezu za njihovo pokriće. No, čini se da je sada spreman da prihvati opciju da zajmovi budu distribuirani preko Evropske komisije. U tom slučaju, ukoliko bude problema sa njihovom otplatom, onda će članice EU preuzimati odgovornost u srazmeri u kojoj uplaćuju u zajednički budžet.\n"Ako pratite izjave italijanskog premijera Đuzepea Kontea (na fotografiji), videćete da je sada promenio ton u odnosu na stavove pre 3-4 sedmice"\nTo je prihvatljivo za zemlje na severu EU. Prethodni predlog o evroobveznicama koji je podrazumevao da, recimo, Nemačka preuzme direktno odgovornost za celu sumu, ukoliko ostali to odbiju, neprihvatljiv je za ovdašnju javnost. Naravno, sada će verovatno biti uvećan budžet EU kako bi se obezbedila neophodna sredstva.\nPropadanje juga Evrope bi pogodilo i Nemačku\nRSE: U Nemačkoj se nakon prethodne krize 2008. tvrdilo da plate tamošnjih radnika godinama gotovo nisu povećavane, dok su Grci trošili mimo svojim mogućnosti. Međutim, kritičari, naročito na levici uključujući bivšeg grčkog ministra finansija Janusa Varufakisa, tvrdili su da to zapravo nije izvorno domaći dug, već uglavnom stranih banaka koje su zarađivale davanjem kredita Grčkoj. To je onda značilo da je evropski paket pomoći bio više namenjen spašavanju tih banaka, a manje grčke privrede. Istovremeno, kritičari smatraju je Nemačka imala najviše koristi od stvaranja jedinstvenog evropskog tržišta, jer na njemu plasira oko polovine svog izvoza.\nAltman: Da, ti argumenti su više korišćeni u prošlosti. U ovom trenutku se ne pominju "lenji rođaci" koje gomilaju dugove, već je više fokus na iznalaženju rešenja za budućnost. U debatama se priznaje da ne možemo razmišljati u nacionalnim kategorijama jer zavisimo od tih država. Ukoliko one propadnu, to će se negativno odraziti i na Nemačku i ostale članice EU. To je pozitivna promena u odnosu na stavove iz prošlosti, što znači da treba više pomoći. Dakle, uviđa se potreba, jedino je pitanje instrumenata za njeno ispunjenje.\nJug Evrope ne može da izdrži dodatno zaduživanje\nRSE: Druga linija podela je između zemalja na jugu Evrope, koje žele bespovratnu pomoć, i Nemačke koja je sklonija da taj stimulativni paket bude u obliku zajmova.\nAltman: Da, postoji potreba da se diversifikuje pomoć, jer ove zemlje ne mogu da izdrže preveliko uvećanje dugova. Dakle, u nemačkoj javnosti se smatra da deo novca treba da bude u vidu bespovratne pomoći, ali i zajmova kako bi se osiguralo da ta sredstva ne budu potrošena i za druge namene, kao što je otplata dugova iz prošlosti, umesto za direktno prevazilaženje sadašnje krize.\nKonte i Makron impulsivniji od nemačkih političara\nRSE: Predsednik Francuske Emanuel Makron je upozorio da "ako padne deo, pašće i cela Evropa". Da li pomenute razlike treba posmatrati kao deo pregovaračke strategije, a da će se na kraju postići kompromis, ili je moguć I raspad evrozone, pa čak i same EU?\nAltman: Mislim da je Makron delimično u pravu da je moguć i najgori scenario imajući u vidu privredne probleme sa kojima se suočavaju Španija, Italija, pa delimično i Francuska. Ukoliko dođe do kolapsa njihovih ekonomija onda to može ugroziti i višedecenijske napore da se izgradi ujedinjena Evropa. Naravno, Makron je malo preterao u proceni budućnosti evropskog projekta. To se može tumačiti i kao njegov pritisak na zemlje poput Holandije i Nemačke koje nisu voljne da u potpunosti izađu u susret zahtevima zemalja na jugu starog kontinenta.\nKonte i Makron su impulsivniji političari i direktnije nastupaju, dok su nemački i holandski političari oprezniji. Mislim da se nedovoljno uvažava ta razlika u političkoj kulturi.\nRizici po Italiju ako napusti evrozonu\nRSE: Da li je moguća i varijanta "Italegzita", u najmanju ruku izlaska Italije iz evrozone s obzirom na nezadovoljstvo tamošnje javnosti pomoći iz EU, a i da bi povratkom sopstvene valute imala više monetarnih instrumenata na raspolaganju u pokušaju da ublaži krizu?\nAltman: To je opcija koja je razmatrana i u Grčkoj pre desetak godina. Vraćanje na sopstvenu valutu bi moglo da bude trenutno olakšanje tako što bi se uticajem na kurs podstakla konkurentnost i izvoz. Međutim, to bi izazvalo i trenutni rast cena što bi ugrozilo standard italijanskih građana, koji bi plaćali mnogo skuplje uvezenu robu.\nEU spori brod koji ipak plovi\nRSE: Jedinstvo Evropske unije je već delimično nagriženo Bregzitom. Da li saznanje, ako ništa drugo, da svaka članica EU ponaosob, uključujući i Nemačku kao najjaču ekonomiju, ne bi predstavljala značajne aktere na svetskoj sceni, dovoljan kohezivan faktor da se očuva evropski blok?\nAltman: To je pitanje o kome se raspravlja još od grčke krize, a i pre toga. Postoje zemlje koje su za jačanje evropskog jedinstva, ali je pitanje kako to ostvariti u situaciji kada druge članice nisu spremne da se odreknu dela suvereniteta. To je bio razlog zašto je Britanija napustila EU, a sada se to pitanje postavlja u odnosima sa Mađarskom i Poljskom. Međutim, ona se osim pandemije suočava i sa mnoštvo drugih problema, što odlaže ostvarenje krajnjeg cilja da se stvori snažan, ujedinjeni blok.\nNo, ako uspemo da zajedničkim snagama prebrodimo ovu situaciju, onda kriza izazvana širenjem korona virusa, može biti i neka vrsta inicijalne kapisle za novi početak i test funkcionalnosti EU. Ja sam optimističan i mislim da je ona funkcionalna. Ona je kao spori brod, ali koji ipak plovi.\nIdeja 'Evrope u dve brzine' nije aktuelna\nRSE: Da li su ponovo u igri opcije, koje su ranije pominjane, o Evropi u "dve brzine", tako što bi u središtu bile zemlje koje su za čvršće integracije, a u drugom redu ostale koje to ne žele?\nAltman: Ja mislim Evropa u "dve brzine" sa zemljama u središtu i ostalima na periferiji, neće biti ključno pitanje u narednih nekoliko godina, jer u međuvremenu treba da prevaziđe izazove sa kojima se suočava, kao što su pandemija i Bregzit. Dakle, produbljivanje evropskih integracija sada nije u fokusu, ali je moguće da se to pitanje u budućnosti ponovo aktuelizuje.\nKonte potisnuo Salvinija\nRSE: Postoji li opasnost od daljeg jačanja populista, pre svega Salvinija u Italiji, ali i u Mađarskoj, Poljskoj i drugde, koji bi mogli da ugroze evropski projekat, ili da insistiraju na njegovom labavljenju u smislu transformacije u asocijaciju evropskih suverenih država?\nAltman: Na početku krize u Italiji premijer Konte je zatražio izdavanje evroobveznica najviše zbog straha od uspona Salvinija. Dakle, Konte je želeo da sebe prikaže kao jakog lidera koji se bori za interese svojih građana. Zbog toga je Salvini uglavnom po strani u poslednja dva tri meseca. Naravno, on povremeno nastupa u javnosti i tada mu raste podrška, ali nije u poziciji da radi na ostvarenju političke platforme koja bi bila konkurentna Konteovoj politici.\nNaravno, postoji strah od uspona populista. No, u Nemačkoj podrška ultradesničarskoj "Alternativi za Nemačku" je znatno pala poslednjih meseci. Stoga ne mislim da u ovom trenutku preti prevelika opasnost od populista, jer političari na vlasti uživaju veliku podršku građana za mere koje preduzimaju, kao što je to slučaj popularnosti kancelarke Angele Merkel u Nemačkoj ili Kontea u Italiji, što sam već pomenuo.\nJačanje autoritarizma u vreme pandemije\nRSE: Međutim, Viktor Orban je iskoristio vanrednu situaciju za dalje jačanje svoje pozicije tako što je dobio odobrenje parlamenta da vlada dekretima. Ovo stanje ide u prilog autoritarnim liderima.\nAltman: Tačno. Osim, na Orbana to se odnosi i na Aleksandra Vučića (predsednik Srbije) koji koristi pandemiju za jačanje svoje pozicije, kao i na Redžepa Taipa Erdoana (predsednik Turske). U najnovijem izveštaju Fondacije Bertelsman, objavljenom u utorak, ukazuje se na jačanje autokratskih tendencija u jugoističnoj Evropi u poslednjih deset godina, a sada su tokom pandemije dodatno osnažene.\nSmanjiti zavisnost EU od snabdevanja iz Kine\nRSE: Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku Žozef Borel je izjavio da Evropska unija mora da povrati strategijsku samostalnost u ključnim sektorima privrede i "preispita globalizaciju" navodeći da se dosad mislilo da se time tržište "uvek opskrbljuje nužnim dobrima uvek i svuda. Ali kad dođe do raspada i nestašice kao sad, shvatiš da se 90 odsto antibiotika proizvodi u Kini, da Evropa ne pravi ni gram paracetamola i nema zaliha za sučeljavanje sa zdravstvenim krizama".\nBorel je ocenio da je neophodno da se neki proizvodi prave u Evropi, da se proizvodi više raznih artikala sopstvenim kapacitetima i da se povrati vrednost strategijske autonomije. Kako će se to odraziti na odnose EU i Kine imajući u vidu veliku trgovinsku razmenu, ali i sporove?\nAltman: S jedne strane, Kina je važan trgovinski partner i teško je sprečiti njene pokušaje da iskoristi tešku situaciju u Evropi. Pri tom, ona nastoji da ostvari svoje ekonomske interese, ali bez političkog uticaja. To se vidi na primeru Zapadnog Balkana gde daje ogromne zajmove bez političkih uslova, za razliku od Rusije. Dakle, Kina ne daje nikome novac zbog političke bliskosti već finansijskog interesa.\nKada je reč o odnosima Brisela i Pekinga, rasprostranjeno je mišljenje u Nemačkoj i u drugim članicama evropskog bloka da smo previše zavisni od lanca snabdevanja iz Kine, delimično i Indije jer ona izvozi dosta lekova na stari kontinent. Stoga jača uverenje da treba diversifikovati snabdevanje, naročito u ključnim sektorima kao što je zdravstvo.\nRSE: Da li zaista Kina ima samo ekonomske interese, jer istorija geopolitike pokazuje da je kapital samo prethodnica, a za njim idu političke aspiracije?\nAltman: Jačanje ekonomskog uticaja svakako pomaže Kini da projektuje i svoju geopolitičku moć kao jednog od najvažnijih aktera na globalnoj političkoj sceni. Međutim, da ponovim, Kina poslednjih godina je uložila dosta novca na Zapadnom Balkanu i u Grčkoj, ali nije nastojala da utiče na tamošnju političku scenu.\nStroži uslovi poslovanja za strane firme u Kini nego u EU\nRSE: Zapadne, među njima i evropske, kompanije su veoma prisutne na kineskom tržištu. Stoga je u tržišnoj ekonomiji sasvim prirodno da i kineske firme imaju pristup evropskom tržištu. Međutim, kineske kompanije često uz državnu finansijsku pomoć nastoje da dođu u posed evropskim firmi sa osetljivim tehnologijama koje su važne za nacionalnu bezbednost.\nKako će Nemačka, čiji je obim izvoza u Kinu veći nego britanski, francuski, italijanski, španski i holandski zajedno, izbalansirati svoju potrebu da ostane prisutna na tržištu najveće zemlje na svetu i, istovremeno, zaštiti ključne sektore svoje ekonomije da ne dođu u posed kineskih kompanija?\nAltman: To je bilo jedno od ključnih pitanja u poslednjim razgovorima zvaničnog Berlina i Pekinga, jer su u Kini mnogo stroži propisi za poslovanje stranih kompanija, i podložni su političkom uticaju, nego što je to slučaj u otvorenoj zemlji kao što je Nemačka.\nZvanični Berlin je predočio da to neće više biti prihvatljivo u budućnosti. Dakle, traži se podjednak tretman stranih kompanija u Kini i Nemačkoj. Takođe, primećeno je da kineske kompanije nastoje da steknu odlučujući udeo u nemačkim preduzećima u oblastima od strateške važnosti i da onda, osim profita, iskoriste patente i naprave istu fabriku u svojoj zemlji.\nTo je veoma složeno pitanje jer je Kina zapretila da ako se ne bude igralo po njenim pravilima da će dodatno otežati pristup nemačkim kompanijama na svom tržištu.\nZa Nemačku je Kina važnija od Rusije\nRSE: Zanimljivo je da se Rusija, sa kojom je EU zahladnila odnose nakon rata u Gruziji 2008, a naročito nakon aneksije Krima 2014, sve manje pominje u ovom geostrateškom gambitu između EU i Kine. Da li se išta promenilo u odnosu EU prema Moskvi?\nAltman: Rusija svakako nije toliko važna za nemačku ekonomiju kao Kina. Ona nije konkurentna na globalnoj sceni sa svojom privredom, koja zavisi uglavnom od izvoza sirovina čija cena sada pada zbog krize. Naravno, ona je i dalje vojna sila i ima uticaj u pojedinim zemljama u susedstvu Evropske unije, kao što su Srbija, Republika Srpska. To svakako iritira EU, jer Moskva nastoji da oteža evropske integracije pojedinih država Zapadnog Balkana. Takođe, intervenisala je u Gruziji i u Ukrajini u trenutku kada su one želele da se približe evroatlantskim strukturama.\nRSE: Doduše, različite članice EU imaju različite pristupe Rusiji. Iako ste rekli da je za Nemačku Peking ekonomski važniji partner od Moskve, ipak ona se prilično oslanja na uvoz ruske nafte i gasa. Tako Berlin istrajava na završetku gasovoda Severni tok 2, koji i ide iz Rusije, dok se nekoliko članica EU uz podršku SAD tome protive. Hoće li, prema Vašoj proceni, pomenuti gasovod biti završen?\nAltman: U Nemačkoj je javnost prilično podeljena oko ovog projekta. Ja smatram da je pogrešna odluka Vlade u Berlinu da uđe u taj projekat sa Moskvom jer će povećati zavisnost od isporuka ruske energije, a to istovremeno iritira naše partnere na istoku, pre svega Poljsku, Ukrajinu, baltičke zemlje.\nSAD imaju drugačije motive da blokiraju završetak Severnog toka 2, jer žele da prodaju sopstveni gas na nemačkom i evropskom tržištu. Tu su i politički razlozi u cilju podrške Ukrajini i Poljskoj, ali prevladavaju ekonomski.\nŠto se tiče sudbine Severnog toka 2, moguće je i da bude obustavljen jer je zbog ove krize drastično pala tražnja za naftom i gasom. Međutim, pošto je kompletirano više od 80 odsto radova, mislim da je veoma teško zaustaviti njegov završetak.\nNemačka u trouglu SAD-Kina-Rusija\nRSE: Odnosi SAD i EU, naročito sa Nemačkom su, najblaže rečeno, složeni otkako je Donald Tramp postao predsednik. On je kritikovao vlasti u Berlinu da kupuju gas od Rusije dok nekoliko desetina hiljada američkih vojnika stacioniranih u Nemačkoj štite njenu bezbednost. Kancelarki Merkel očito nije jednostavno da balansira odnose sa SAD-om, na jednoj, i Rusijom i Kinom, na drugoj strani, s obzirom da u svakoj od njih ima znatne interese.\nAltman: Da, Nemačka je u sredini tog trougla. Međutim, mnogo toga zavisi od lidera tih zemalja. Ako na predsedničkim izborima u SAD u novembru pobedi kandidat Demokratske stranke, mislim da će se njihovi odnosi sa Nemačkom vrlo brzo promeniti na bolje, jer će prevladati racionalni argumenti.\nSAD doživljavaju Kurtija kao levičara\nRSE: Međutim, čak u vreme kada je Barak Obama bio predsednik SAD, uprkos njegovim bliskim odnosima sa Angelom Merkel, u Berlinu su optuživali američke obaveštajne službe da su je prisluškivale. Takođe, propali su dugogodišnji pregovori o trgovinskom sporazumu SAD i EU. Očito je da su sve vidljivije strukturalne razlike između dva saveznika, naročito između Vašingtona i Berlina.\nAltman: Da, postoje strukturalne razlike, ali se postavlja pitanje na koji način pokušavate da iz prevaziđete: da li razgovorima, ili optužbama i nediplomatskim izjavama. SAD imaju različiti pristup prema različitim delovima EU. Tako je američki ambasador u Berlinu i specijalni izaslanik za Balkan Ričard Grenel izjavio da Vašington nije zadovoljan dosadašnjim učinkom u dijalogu Beograda i Prištine uz posredovanje Brisela, preuzevši glavnu ulogu.\nU međuvremenu je smenjen kosovski premijer Aljbin Kurti, uz veliku podršku SAD i gospodina Grenela, što je u suprotnosti sa intencijama EU na Kosovu. Ona je podržavala Kurtijevu Vladu jer je smatrala da je posvećena borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. Takođe, da nije deo sistema političkih elita koje su proizašle iz OVK-a.\nStekao se utisak da je stigao novi talas političara koji bi mogao doneti novi kvalitet. Dakle, to su bila nadanja Evropske unije, ali što su SAD u potpunosti zanemarile smatrajući Kurtija starim levičarskim, socijalističkim političarom i da kao takav ne može da vodi Kosovo. Dakle, na delu je rivalitet SAD i EU na Kosovo, s tim što EU obezbeđuje novac, a SAD političku moć.\nDa li je korekcija granica i dalje u igri?\nRSE: Da li je jedan od razloga za Kurtijevu smenu i njegovo protivljenje korekciji granica, što je u jednom trenutku prošle godine bilo u igri. Pominjalo se da su Hašim Tači i Aleksandar Vučić, navodno, postigli tajni dogovor uz posredovanje Trampove administracije.\nAltman: To je moguće, ali Amerikanci nikada nisu potvrdili da je postignut takav dogovor. Jedno vreme su isticali da je to jedna od opcija, ali kasnije su prestali da je pominju. Međutim, moguće je da je razmena teritorija ponovo u igri i da SAD angažmanom u poslednje vreme žele sveobuhvatno rešenje tako što bi svi priznali Kosovo u novim granicama.\nLajčak nije pogodan za izaslanika EU\nRSE: Pominjete Ričarda Grenela. Istovremeno, novoimenovani specijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Prištine i Beograda Miroslav Lajčak izjavio je da postoji samo jedan dijalog kojim posreduje Evropska unija, ali je dodao da će nastaviti da usko sarađuje sa američkim kolegama, jer "SAD i EU dele zajedničku agendu za region". Da li će EU uspeti da povrati glavnu reč u ovom dijalogu, ili je njen neuspeh da osigura opipljiviji napredak – zbog čega su se SAD u poslednje vreme aktivnije uključile – još jedna potvrda neefikasnosti evropskih institucija?\n"Ne mislim da je on (Lajčak, na fotografiji) najpogodnija ličnost da vodi novi krug pregovora, imajući u vidu i da dolazi iz zemlje koja nije priznala Kosovo."\nAltman: Nisam preveliki optimista kada je reč o gospodinu Lajčaku, jer njegov dosadašnji učinak nije tako pozitivan, na primer, kao Visokog međunarodnog predstavnika u Bosni i Hercegovini ili slovačkog ministra inostranih poslova. Dakle, ne mislim da je on najpogodnija ličnost da vodi novi krug pregovora, imajući u vidu i da dolazi iz zemlje koja nije priznala Kosovo. Bilo bi bolje da je na tom mestu neka neutralnija osoba. Naravno, sa druge strane se može prigovoriti i u slučaju imenovanja posrednika iz članice EU koja je priznala Kosovo, da takođe ne bi bio potpuno neutralan.\nRSE: Možete li precizirati zašto Lajčak nije podesan kao posrednik u dijalogu? Ako je reč o učinku u BiH, ni ostali Visoki međunarodni predstavnici pre a i posle njega nisu uspeli da ostvare vidljivije uspehe.\nTramp koristi Kosovo da se pokaže kao lider\nAltman: Ako uporedimo Lajčaka sa, na primer, Volfgangom Petričem, Petrič je bio mnogo uspešniji. Lajčak nije uradio skoro ništa i pri kraju mandata maltene se nije primećivao.\nRSE: A kada je reč o njegovom učinku kao šefa slovačke diplomatije?\nAltman: Bio je ministar u populističkoj vladi. Ne vidim da je nešto značajno uradio na toj poziciji iako Slovačka nije relevantna zemlja na međunarodnoj sceni. Kao razlog za imenovanje je navedeno njegovo iskustvo u regionu, zatim da govori nekoliko jezika. Videćemo šta će biti, ali nisam previše optimističan. Istovremeno, da je EU prava institucija posreduje u dijalogu jer je budućnost Srbije i Kosova u evropskom bloku. Dakle, ako je iko sa strane zainteresovan za pomirenje i postizanje sporazuma, onda je to pre svega Evropska unija, a ne SAD.\nGospodin Tramp potencira na politici "Amerika na prvom mestu", zaboravimo na ostale. Međutim, ako ugleda priliku da se pokaže kao lider onda to želi da iskoristi. No, nisam siguran koliko zna o Zapadnom Balkanu. Takođe, nije mnogo uverljiva odluka da se za specijalnog izaslanika za ovu regiju postavi američki ambasador u Nemačkoj.\nNastavak nestabilnosti na Balkanu\nRSE: Na Kosovu su velike političke podele, uključujući i oko pregovora sa Srbijom, tačnije da li bezuslovno ukinuti carine na uvoz robe ili insistirati na principu reciprociteta, što je bio Kurtijev stav. U takvoj situaciji da li je realno postići bilo kakav sporazum Beograda i Prištine?\nAltman: Smatram da bi novi izbori na Kosovu mogli da dovedu do pozitivnog ishoda. Tada bi Pokret Samoopredeljenje dobio još veću podršku. Ne znam koliko je realno da se uskoro održe, ali sadašnje haotično političko stanje je pogubno po Kosovo. Takođe, sve dok Beograd i Priština ne postignu verodostojan i održiv sporazum, ceo region će i dalje biti nestabilan, jer Kosovo ima specijalne odnose sa Albanijom, a Srbija sa Republikom Srpskom. Istovremeno, odnosi Srbije i Severne Makedonije nisu baš najbolji.\nS druge strane, sve dok je Kosovo u haotičnoj situaciji, ne mogu se nastaviti razgovori sa Srbijom. Ko bi ga predstavljao u situaciji dok ima privremenu vladu?\nU međuvremenu, na delu je sukob između starih elita i novih političara koji su fleksibilni. Kurtijev pokušaj da se uvede reciprocitet bio je pokušaj da se izađe iz ćorsokaka u kome se Kosovo našlo u odnosima sa Srbijom nakon uvođenja carina. Dakle, sledeći korak u pregovorima sa Beogradom bilo bi pitanje reciprociteta.\nSrbija ne može u EU bez sporazuma sa Kosovom\nRSE: Takva situacija odgovara predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, jer po prvi put SAD pritiskaju kosovske političare, a i EU traži ukidanje carina. Stoga mu se ne žuri sa nastavkom pregovora. Međutim, pitanje je koliko je i Srbiji u interesu da se unedogled odugovlači sa postizanjem dogovora.\nAltman: Da, jer sve dok ne postigne sporazum sa Kosovo, biće blokiran put Srbije ka EU i nema šansi da postane njena članica. Dakle, makar dugoročno Beograd treba da bude zainteresovana za dogovor sa Prištinom. Međutim, Srbiji je i kratkoročno u interesu da se postigne rešenje jer dosta Srba živi na Kosovu. Beograd im pomaže, pre svega Srbima na severu Kosova, ali šta sa onima u Štrpcu i drugim mestima koji ne žive baš u najjednostavnijim uslovima. Jedino ako se postigne opipljivo i održivo rešenje Beograda i Prištine, moguće je poboljšanje položaja Srba na Kosovu.\nPrimeniti model dve Nemačke\nRSE: Očito je da nastavak pregovora nije realno očekivati, makar dok traje pandemija. Međutim, da li bi sporazum o normalizaciji odnosa podrazumevao da Srbija prihvati postojanje Kosova kao nezavisne države ili i njegovo formalno priznanje kao uslov da uđe u EU?\n"Dakle, nije neophodno da na početku Srbija prizna Kosovo kao nezavisnu državu, ali bi trebalo uspostaviti sličan mehanizam kao u slučaju dve Nemačke."\nAltman: Često se pominje sporazum između Istočne i Zapadne Nemačke koji je obema zemljama omogućavao postepenu normalizaciju odnosa. Istovremeno, to im je otvorilo put da deluju u Ujedinjenim nacijama i u raznim drugim međunarodnim institucijama. Sve je to na kraju rezultiralo njihovim ujedinjenjem nakon što je pao socijalistički režim u Istočnoj Nemačkoj. Međutim, to nije bio cilj na samom početku, već uspostavljanje sistem koji je bio funkcionalan kako u bilateralnim odnosima dve Nemačke tako i na međunarodnom planu.\nTo bi trebalo primeniti i u slučaju Srbije. Dakle, nije neophodno da na početku prizna Kosovo kao nezavisnu državu, ali bi trebalo uspostaviti sličan mehanizam kao u slučaju dve Nemačke. Mislim da bi EU prihvatila takav aranžman, odnosno da je Srbija time ispunila uslov na svom putu ka evropskim integracijama.\nRSE: Međutim, u slučaju da Srbija uđe u EU bez formalnog priznanja Kosova, kasnije ne bi prihvatila da to učini jer ne postoji mogućnost da bude sankcionisana, kao što to pokazuje primer Mađarske koja je često na meti kritika Brisela, ali nema instrumenata da je kazni zbog kršenja pravila.\nAltman: To je jedan od nedostatak evropskih ugovora od samog početka da ne može da se izbaci iz EU zemlja koja krši osnove principe na kojima ova institucija počiva. Da bi se promenio Sporazum iz Lisabona potrebno je da se sa tim slože sve članice, a to je nemoguće.\n'Zašto primiti u EU zemlju koja se tako ponaša"\nRSE: Vučić je bio veoma kritičan prema EU na početku pandemije izjavivši da je priča o njenoj solidarnosti "bajka", istovremeno hvaleći kineskog predsednika Si Đinpinga kao brata. Čak je i oprezni evropski komesar za spoljnu politiku Žozef Borel, političar iz Španije koja nije priznala Kosovo, izjavio da nije video bilborde u Beogradu sa izjavama zahvalnosti EU za pomoć, kao u slučaju kineskog predsednika.\nDa li je to sedenje na dve stolice samo tvrđenje pazara od strane Aleksandra Vučića da bi izvukao dodatne koncesije od Zapada, ili je reč o nastavku autoritarnog zaokreta u situaciji kada je članstvo u EU veoma daleka i neizvesna budućnost – verovatno posle 2030. godine - a političarima treba nešto opipljivo i brzo, koliko sutra?\nAltman: S jedne strane, to se može tumačiti kao Vučićevo nastojanje da izvuče dodatne koncesije od EU. Istovremeno, moram da kažem da sam po ko zna koji put zatečen kako Borel i Evropska komisija reaguju na Vučićeve poteze, koji optužuje EU i hvali Kinu kao jedinog prijatelja i brata, uz Rusiju. Međutim, to nije iziritiralo Evropsku komisiju, makar zvanično.\nTo uočava javnost u članicama Evropske unije koja postaje sve skeptičnija i ističe da Vučić ne pokazuje poštovanje za pomoć koju je dobio. On je sada napokon zahvalio EU na svemu što je učinila za Srbiju u vreme pandemije, ali ta promena njegovog stava se ne doživljava ozbiljno. U evropskoj javnosti se sve češće može čuti stav: "zašto treba da primimo zemlju koja se tako ponaša".\nEvropska komisija je, komparativno gledajući, pružila Srbiji najveću pomoć u odnosu na druge zemlje na Zapadnom Balkanu. Zbog toga je bilo kritika da je Srbija dobila pomenutu pomoć samo zbog drskog ponašanja.\nEU mora biti kritičnija prema Vučiću\nRSE: Međutim, stiče se utisak da EU toleriše Vučića samo zato da bi preko njega, kao jakog lidera, mogla da izdejstvuje rešenje za Kosovo u situaciji kada je srpska opozicija slaba. Zbog toga su u Briselu spremni da zažmure na njegovu autoritarnu politiku na domaćoj sceni, pre svega pritisak na neistomišljenike. Istovremeno, kao što sam rekao, ako Evropska unija zbog zamora od proširenja nije spremna da primi nove članice u narednih 10-15 godina, mnogi na Zapadnom Balkanu gube motivaciju i okreću se drugim akterima.\nStoga se postavlja pitanje da li EU ima pravu strategiju za ovu regiju?\nAltman: Ne u potpunosti. EU bi morala da bude kritičnija prema Vučićevoj politici i da upozorava na tendenciju da Srbija postaje autoritarna država. Istovremeno, da ukazuje na činjenicu da je Srbija na putu da postane članica EU i upravo zbog toga treba da poštuje demokratska pravila, da se ne mogu napadati ljudi koji upozoravaju na stanje u bolnicima u vreme pandemije. EU bi morala da nedvosmisleno kritikuje takvo ponašanje vlasti u Beogradu.\nRSE: Međutim, stiče se utisak da zbog neodređenog vremenskog okvira za ulazak balkanskih zemalja u EU, ona zapravo gubi poluge uticaja u ovoj regiji, dok ostali akteri koriste tu situaciju. Zbog toga Vučić može da odgovori na kritike Brisela da se i pojedine članice EU, poput Orbanove Mađarske, ponašaju slično, pa ne snose konsekvence.\nAltman: Ne možete da koristite loš primer da biste opravdali sopstveno ponašanje. Kada je reč o Rusiji, Kini ili SAD, Srbija neće postati članica kluba koje bi ove zemlje okupile. S druge strane, EU, čijem članstvu Srbija teži, želi da ona bude demokratski član evropskog kluba.\nAltman: Lajčak nije pogodan za izaslanika EU u dijalogu Beograda i Prištine\nI građani Balkanu su odgovorni za budućnost\nRSE: Međutim, sve to dugo traje i mnogi građani na Zapadnom Balkanu, naročito mladi, ne mogu da čekaju unedogled na ulazak njihovih zemalja u EU i poboljšanje životnih uslova. Stoga su pre ove pandemije masovno odlazili u Nemačku i druge evropske zemlje.Da li bi EU trebalo da bude aktivnija?\nAltman: Mislim da EU deluje. Nedavno je napokon odobrila početak pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom. U međuvremenu, nastavlja pregovore sa Srbijom i Crnom Gorom. Slažem se da njeno prisustvo mora biti vidljivije i da jasnije predoči koje su prepreke na evropskom putu. Nakon toga građani treba da razmisle da li će glasati za Vučićevu partiju koja je povremeno protiv Evropske unije a povremeno za, ili za političare jasne evropske i demokratske orijentacije. Dakle, i građani treba da odluče o orijentaciji zemlje, a ne samo da se krivi Evropska unija.


Potrebna podrška za izgradnju sportske sale – Info Lopare\nPotrebna podrška za izgradnju sportske sale\nNačelnik Lopara Rado Savić izrazio je očekivanje da će ova opština, kada je riječ o projektima Vlade Srbije koji se realizuju u Republici Srpskoj, dobiti podršku za izgradnju sportske sale.\n„Naš Odbojkaški klub `Majevica` osvojio je prošle godine prvenstvo Republike Srpske i trenutno se takmiči u Premijer ligi BiH, a utakmice ne igra u Loparama jer nemaju sportsku dvoranu“, rekao je Savić Srni.\nOn je istakao da opština Lopare vjeruje i očekuje mnogo od saradnje Republike Srpske i Srbije.\n„Srbija nam je najbliži partner i ona je u svakom smislu garant srpskom narodu sa ove strane Drine“, napomenuo je Savić.\nOn ističe da je Srpska zagledana u Srbiju koja brine o srpskom narodu u Republici Srpskoj.\nSavić je rekao da su odnosi Srbije i Republike Srpske snažni, te da je neophodno i dalje raditi na jačanju bratskih veza opština i gradova Srbije i Srpske.\n„Opština Lopare ima bratske odnose sa opštinama Ub i Negotin, a prijateljske sa Suboticom, sa kojima je ostvarena saradnja i u kulturnom smislu. Kulturno-umjetničko društvo iz Lopara već dugo sarađuje sa ovim društvima u Srbiji“, naveo je Savić.\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković nedavno je najavio da će početkom maja u Bijeljini sa zvaničnicima Srpske i Srbije biti održan sastanak svih načelnika i gradonačelnika iz Srpske, te nekoliko iz Federacije BiH u kojim je većinsko stanovništvo srpsko o realizaciji dosadašnjih projekata koje je finansirala Vlada Srbije i saradnji u realizaciji budućih.\nSastanku bi trebalo da prisustvuju predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik, predsjednik Srpske Željka Cvijanović, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer Srbije Ana Brnabić.\nMajevica u Loparama slavila protiv Gradiške\nOdbojkaški klub „Majevica“ večeras je bio domaćin utakmice šestog kola Prve lige RS u...\nNa novosagrađenim bazenima u Loparama danas je završena škola plivanja „Delfin“ za 50 polaznika...\nMeđunarodni fudbalski turnir okupio 56 ekipa\nU okviru tradicionalne manifestacije „Dani dijaspore“ u Loparama je danas održan Međunarodni fudbalski turnir...\nPero Tešić novi igrač FK „Sloboda“ Tuzla\nNaš sugrađanin Pero Tešić, dosadašnji fudbaler „Bačke“, potpisao je ugovor na dvije godine sa...


JEDINSTVO U ČUVANJU PROFESIJE A NE INTERESA\nObilježavanje Dana novinara Crne Gore trebalo bi obustaviti sve dok se u crnogorskom novinarstvu ne uvedu standardi, počne poštovati Kodeks, trajno zaštite novinari od napada, izmijene medijski Zakoni i prestane sa tabloidizacijom. Ako svemu dodamo da prave samoregulacije zapravo i nema, na ovaj dan novinari trebalo bi da nose crni flor - u žalosti za profesijom i svojim pravima.\nBrojni nerasvijetljeni napadi na novinare, imovinu medija, težak ekonomski položaj, napuštanje profesije - samo su neki od simptoma da mediji gube bitku čuvara demokratije. Primjetan je pad i u profesionalnosti izvještavanja kako polazuje i Monitoring medija koji je Građanska alijansa sprovela tokom Parlamentarnih izbora 2016. godine. Tokom izborne kampanje mediji su se otvoreno stavili na stranu određenih političkih partija i koalicija i time ugrozili objektivno informisanje javnosti što je, zapravo, svrha njihovog postojanja. Pokazali su neprofesionalnost nudeći ograničene i politički obojene informacije o izbornom procesu.\nDa jedinstvo i poštovanje uzusa profesije nisu prioriteti medijima govori i nepostojanje Samoregulatornog tijela koje bi okupljalo sve medije u Crnoj Gori i kome bi Kodeks novinara trebalo da bude jedina vodilja u radu.\nSve dok se mediji ne budu bavili tačnim i nepristrasnim informisanjem, te interesi raznih grupa budu ispred interesa građana i građanki Crne Gore, novinari i novinarke nemaju razloga da budu ponosni na ovaj dan. Takođe sve dok medijski uposlenici ne budu uživali potpuna prava a to su prije svega sigurnost i nezavisnost, teško da se od njih može očekivati da budu u prvim redovima u borbi za prava drugih.\nsaopštenje SDR Monitoring ljudska prava izvještaj Human rights otvoreno pismo statement nacionalne manjine poziv mediji NVO report region RAD


EU Evropska Unija – Page 35 – Bankar.me\nFebruary 29, 2012 Eurokriza, MAKRO 0\nIrska će održati referendum o predloženom fiskalnom sporazumu Evropske unije, izjavio je juče premijer te zemlje Enda Keni. “Vlada je odlučila da o tom pitanju održi referendum, u kojem će od naroda Irske biti zatraženo da da odobrenje za ratifikaciju tog sporazuma”, ukazao je Keni u govoru u parlamentu.\nEU: Žene i dalje manje plaćene od muškaraca\nFebruary 19, 2012 MAKRO 0\nZa istu poziciju na radnom mjestu muškarci u prosjeku primaju 17,8 posto veću platu od žena, a taj procenat se u Estoniji penje do 30 posto, u Češkoj do 26 posto a u Njemačkoj 23 posto, podaci u Evropske unije. Ni u kućnim poslovima odnos nije ravnopravan, pa tako žene …\nMoody’s snizio rejtinge 6 evropskih zemalja\nFebruary 14, 2012 Eurokriza, MAKRO 0\nMoody’s Investors Service je snizio rejting šest evropskih zemalja, među njima i Italiji, Španiji, Sloveniji i Portugalu, te promijenio izglede vrhunskog AAA rejtinga za Veliku Britaniju i Francusku u negativan, navodeći kao razlog dužničku krizu. Španski je rejting snižen na A3 od A1 s negativnim izgledom, italijanski na A3 s …\nUkupni dug 17 članica eurozone 8.191 milijardu eura\nFebruary 7, 2012 Eurokriza, MAKRO 0\nDug državnog sektora u eurozoni, posmatran kao udio u bruto domaćem proizvodu (BDP), krajem trećeg kvartala 2011. smanjen je na 87,4 odsto BDP-a, sa 87,7 odsto u istom periodu tri mjeseca ranije, objavila je danas evropska statistička agencija Eurostat. Ukupni iznos duga 17 članica eurozone je dostigao 8.191 milijardu eura …\nAfera Telekom neće uticati na evropski put Crne Gore\nJanuary 25, 2012 MAKRO 0\nAfera Telekom neće uticati na evropske integracije Crne Gore i na otvaranje pregovora sa Evropskom unijom, ocijenio je njemački ambasador u Podgorici, Pius Fišer. „Evropska Unija se neće baviti pojedinačnim slučajevima.U nadležnosti crnogorskog tužilaštva je da pokrene istragu, ali i pravni postupak ukoliko utvrdi da je bilo korupcije. To nije …\nZemlji koja ne ugradi ‘zlatno pravilo’ u svoj ustav slijedi kazna\nJanuary 23, 2012 Eurokriza, MAKRO 0\nZadnji nacrt međuvladinih ugovora o fiskalnoj disciplini predviđa mogućnost da Evropski sud pravde nametne kaznu zemlji članici koja u svoj ustav ne ugradi “zlatno pravilo” o uravnoteženom budžetu, a finansijska pomoć za spašavanje moći će dobiti samo one zemlje koje potpišu i primjenjuju taj sporazum. Čelnici EU-a su na svom …\nŠojble: Postepeno se vraća povjerenje u eurozonu\nPovjerenje finansijskih tržišta u evrozonu postepeno se vraća, izjavio je njemački ministar finansija Volfgang Šojble uoči prvog ovogodišnjeg sastanka ministara finansija evrozone u Briselu, prenose njemački mediji. Povratak povjerenja Šojble pripisuje odlukama koje su evropski čelnici donijeli na samitu u decembru i objašnjava da se to povjerenje prepoznaje u reagovanju …\nHrvatska odlučila: Prema prvim podacima 66,3% ZA, 33% PROTIV\nJanuary 22, 2012 MAKRO 0\nPrema podacima sa gotovo 88 posto obrađenih glasačkih mjesta Hrvatska se odlučila ZA ulazak u Evropsku uniju. Prvi nepotpuni podaci DIP-a pokazuju kako je 66,3 posto birača glasalo ZA, a 33 posto PROTIV ulaska Hrvatske u Evropsku uniju. Prema prvim nepotpunim podacima najslabiju podršku ulaska Hrvatske u Evropsku uniju zabilježile …\nJanuary 11, 2012 Eurokriza, MAKRO 0\nU skladu sa opštim mjerama štednje, dansko predsjedništvo Evropskom unijom je odlučilo da bude jedno od najjeftinijih, uz budžet od oko 35 miliona evra. To je znatno manje u poređenju sa poljskim i mađarskim tokom 2011. koji su koštali 115 i 81 milion evra, piše danski list Politiken. Uprkos niskim …\nNezaposlenost u eurozoni na rekordnom nivou; u SAD-u najniža u tri godine\nJanuary 8, 2012 Eurokriza, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nStopa nezaposlenosti je u 17-članoj eurozoni u novembru već drugi mjesec zaredom bila na rekordnom nivou od 10,3 posto, pokazali su danas objavljeni zvanični podaci. Zavod za statistiku Evropske unije, Eurostat, saopštio je da je u novembru u eurozoni bilo 16,3 miliona nezaposlenih, što je 587.000 više u odnosu na …\nLitvanija i dalje planira euro uvesti 2014.\nJanuary 6, 2012 MAKRO, VALUTE 0\nLitvanija je i dalje, uprkos skepticizmu predsjednice države, odlučna za dvije godine uvesti zajedničku evropsku valutu euro, rekao je u utorak jedan tamošnji vladin dužnosnik. Vlada desnog centra čini sve što je u njenoj moći da se zemlja eurozoni pridruži 2014., što je i prvotno bio njen cilj, rekao je …


Autor: Jugmedia\t17.07.2017 09:51 am\nOmladinski reprezentativci Srbije u boksu i članovi bokserskog kluba “Arena“ iz Vlasotinca, Ognjen Mitić i Alek Andrejević, otputovali su rano jutros za Beograd, odakle će sa ostatkom reprezentacije Srbije otići u Rumuniju na Evropsko prvenstvo u boksu za školarce.\nSve reprezentacije su već 10 dana u Rumuniji na pripremnom kampu, dok naš Savez nije imao sredstva da reprezentaciju Srbije pošalje na pripreme\nEvropsko prvenstvo će se održati od 17. do 26. jula u gradu Valcea u Rumuniji, u organizaciji Evropske bokserske federacije.\n„Ponosni smo što će dva člana našeg kluba braniti boje Srbije na Evropskom prvenstvu. Sam ulazak naših boksera u reprezentaciju i odlazak na Evropsko prvenstvo je veliki uspeh za naš klub“, kaže je Milan Jović, trener bokserskog kluba „Arena“ iz Vlasotinca.\nEvropsko prvenstvo je veoma ozbiljno takmičenje gde se u svakoj kategoriji za titulu prvaka bore po dvadesetak reprezentativaca iz evropskih zemalja, tako da je pred našim bokserima 10 dana borbi u žestokoj konkurenciji\nUčenici Tehničke škole u akciji „Mafinima do srca“


"ESPN" Novak Đoković na 13. mestu liste najpopularnijih sportista sveta\nIzvor\tb92\tmaj 24, 2018\nGledano samo na tenis, on je četvrti po popularnosti, a ispred njega su Rodžer Federer, Rafael Nadal i Serena Vilijams. Švajcarac je na petoj poziciji, dok se prvi teniser sveta nalazi na broju osam. Vilijams se nalazi na 12. mestu.\nNa vrhu liste nalazi se fudbaler Real Madrida, Portugalac Kristijano Ronaldo, već treću godinu zaredom. Drugi je Lebron Džejms, košarkaš Klivlend Kavalirsa, a slede fudbaleri Lioner Mesi i Nejmar. Između Federera i Nadala nalaze se golfer Tajger Vuds i Kevin Durant, košarkaš Golden Stejt Voriorsa, kao šesti i sedmi. Na devetom i desetom mestu je NBA košarkaš Stef Kari i još jedan golfer, Fil Nikelson.\n« INIESTA NA KRAJU NE IDE U KINU Legenda Barselone na Instagramu otkrila gde će nastaviti karijeru Peti trijumf Srbije u Ligi nacija – od utorka turnir u Kraljevu »


XXV Savetovanje privrednih sudova Srbije (VIDEO) – ZoomUe\nXXV Savetovanje privrednih sudova Srbije (VIDEO)\nby Zoran Đurović · septembar 6, 2017\nZLATIBOR – Danas je na Zlatiboru u Hotelu „Mona“ svečano otvoreno XXV Savetovanje privrednih sudova Srbije u organizaciji Privrednog apelacionog suda.\nNaredna tri dana na savetovanju će se obraditi oko 300 spornih pitanja, koja su postavljena kao sporna od strane sudija prvostepenih sudova, advokata, predstavnika banaka i finansijskih ogranizacija i to iz svih oblasti privrednog prava: parnicni postupak, izvrsni postupak, materijalno pravo, privredna drustva, privatizacija, stecaj i privredni prestupi.\nMinistarka pravde Nela Kuburović istakla je danas važnost razvoja medijacije kao alternativnog načina rešavanja sporova, posebno sporova u privredi u pravcu unapređenja efikasnosti pravosuđa i poslovnog ambijenta u Srbiji.\n„Upravo zemlje koje su visoko kotirane na Doing Business“ listi Svetske banke, naročiti akcenat stavljaju na razvoj alternativnih načina rešavanja sporova u okviru reforme pravosuđa, ali i strateškog razvoja privrede.U cilju podsticanja sudova da usmere pažnju na organizaciju rada radi podrške medijaciji, 28. juna doneto je zajedničko Uputstvo Vrhovnog kasacionog suda, Visokog saveta sudstva i Ministarstva pravde za unapređenje medijacije u Srbiji“, ukazala je Kuburović.\nPrema njenim rečima, unapređenje položaja Republike Srbije na „Doing Business“ listi Svetske banke, kao i poslovnog ambijenta, zavisi od unapređenja efikasnosti pravosuđa, što je i razlog zašto se rad privrednih sudova, prati u analizama Svetske banke na godišnjem nivou, bilo da je reč o dužini trajanja postupka, visini troškova postupka ili ujednačenosti sudske prakse.\nMeđutim, kako je navela, analize Svetske banke već dugi niz godina ukazuju na nezavidan položaj Srbije kada je u pitanju brzina prinudnog izvršenja ugovora u privredi.\nIzveštaj za 2017. godinu, svrstava Srbiju na 61. mesto u rangiranju 190 jurisdikcija, dok je kvalitet sudskog postupka ocenjen je sa ocenom 13 na skali od 0 do 18.\nPredsednica Privrednog apelacionog suda Jasminka Obućina ukazala je da se i pored dobrog rada privrednih sudova, veliki broj starih predmeta nalazi u postupku izvršenja – jer dužnici nemaju imovinu.\n„Veliki broj starih predmeta u postupku izvršenja nalazi se pre svega zbog nedostatka imovine dužnika – dužnici nemaju sredstava da izmire obaveze.To su dugogodišnje blokade, koje traju po šest meseci, godinu dana čak i više, a ne po nekoliko dana“, navela je Obućina.\nTakođe, kako je dodala, razlog za dugotrajni postupak izvršenja je – nemanje imovine koja može da se popiše da bi mogao da se namiri poverilac, a ukoliko ima imovine, ona često nije dovoljna da se namiri potraživanje.\nSvečanom otvaranju pisustvovali su, predsednik Vrhovnog kasacionog suda Dragomir Milojević, sudije Ustavnog suda Srbije i Vrhovnog kasacionog suda, sudije Privrednog apelacionog suda i 16 privrednih sudova Srbije prvog stepena, sudije Upravnog suda i apelacionih sudova, predstavnici Udruženja pravnika Republike Srbije, Udruženje pravnika u privredi RS, Pravosudne akademije, veliki broja naučnih radnika, advokata, privrednika i gostiju iz inostranstva.\nTags: ministarka pravde Nela KuburovićPredsednica Privrednog apelacionog suda Jasminka Obućinapredsednik Vrhovnog kasacionog suda Dragomir Milojevićsavetovanje privrednih sudova srbijesudije Ustavnog suda Srbije\nRadovi na barskoj pruzi,vozovi ne saobraćaju od Beograda do Lajkovca\nby Vesna Đurović · Published decembar 2, 2016


Južnoamerički lideri podržali Moralesa u slučaju aviona\nBolivijski predsjednik Evo Morales upozorio je danas da bi mogao da zatvori američku ambasadu u Boliviji. On je to izjavio na sastanku ljevičarskih južnoamričkih lidera koji su došli da mu pruže podršku poslije incidenta sa njegovim avionom koji je prizemljen u Beču zbog sumnje da prevozi američkog bjegunca Edvarda Snoudena.\nNa sastanku južnoameričkih vođa u Kočabambi u Boliviji okupili su se lideri Venecuele, Ekvadora, Argentine i Urugvaja da razmatraju ovaj diplomatski incident.\nMorales je ponovio optužbe da je Vašington kriv što je u utorak više evropskih zemalja uskratilo dozvolu za prelet preko njihove teritorije avionu koji ga je prevozio iz Moskve za La Paz, zbog čega je avion morao prinudno da sleti u Beču gde je bio blokiran 15 sati. On je to nazvao kršenje međunarodnog prava.\nMorales se vraćao sa samita u Rusiji tokom koga je nagovijestio da bi uzeo u razmatranje zahtjev za azil Snoudena, bivšeg saradnika američke Nacionalne bezbjednosne agencije (NSA) koji je objelodanio podatke o američkom programu nadzora komunikacija širom svijeta, uključujući i svoje saveznike Evropljane.\nU zajedničkom saopštenju poslije samita latinoamerički predsjednici zatražili su objašnjenja i izvinjenja od Francuske, Italije, Portugala i Španije. Oni su takođe rekli da će podržati zvaničnu žalbu Bolivije upućenu Komisiji Ujedinjenih nacija za ljudska prava.


Izvoz hrane u Rusiju veći za 68% - Pluton Logistics\nIzvoz hrane iz Srbije na rusko tržište porastao je, u prvoj polovini 2014. godine, za čak 68% i dostigao 117 mil USD. Očekuje se do kraja godine vrednost izvoza srpskih prehrambenih proizvoda u Rusiju od 300 mil USD.\nPovećanje plasmana najviše je izraženo kod svežeg i prerađenog voća i povrća, svih vrsta sira, svinjskog i goveđeg mesa i mesnih prerađevina, sladoleda, sokova, vina i ostalih alkoholnih pića, ali i semena suncokreta, semenskog kukuruza, sadnica voća i kalemova ruža.\nU 2013. izvoz prehrambenih proizvoda u Rusiju vredeo je 184,6 miliona dolara i bio je za 13 procenata veći nego godinu ranije. Velike svetske kompanije prehrambenog sektora razmatraju mogućnost investiranja u Srbiji, organizovanja proizvodnje i korišćenja modela preferencijalnog plasmana proizvoda na tržištu jedinstvenog ekonomskog prostora Rusije, Belorusije i Kazahstana, sa kojima Srbija ima potpisane Sporazume o slobodnoj trgovini i bescarinskom izvozu.\nPrehrambeni proizvodi čine petinu od ukupnog izvoza Srbije prema Rusiji. Ukupna trgovinska razmena Srbije i Rusije za šest meseci 2014. vredela je 1,64 milijarde dolara i veća je za 21,6% nego u prvoj polovini 2013. godine. Izvoz iz Srbije iznosio je 486,7 miliona dolara, a uvoz 1,16 milijardi dolara.\nNajviše smo izvozili ženske hula-hop čarape, pokrivače podova, sveže jabuke, a uvozili energente, koji čine 70% ukupnog uvoza. Deficit u trgovinskoj razmeni Srbije i Rusije je 674 miliona dolara, a pokrivenost uvoza izvozom iznosi 42%. Rusija je Srbiji četvrti izvozni i treći uvozni partner.\nPosle 2009. godine i negativnih efekata ekonomske krize, koja je uticala i na plasman robe iz Srbije u Rusku Federaciju, prosečan godišnji rast izvoza srpskih proizvoda iznosi 33%.\nPrivredna komora Srbije (PKS) podržava izvoz, inicijative i nastup srpskih kompanija, članica PKS, na tržištu Rusije, organizacijom prezentacija, direktnih partnerskih kontakata, saradnjom sa trgovinskim lancima i distributerima na tom tržištu, kao i organizovanjem ekspertskih savetovanja, seminara, sajmova i poslovnih foruma.\n← Luka Koper očekuje rast profitabilnost – trećina dobiti za dividendu\n„Ralu logistika“ gradi još jedan distributivni centar u Hrvatskoj →


Ukrajina sprema vojne vežbe s EU za odbijanje „ruskih sajber-napada“ - Sputnjik Srbija\n14:06 14 Oktobar 2019\n22:16 19.02.2019 (osveženo 22:18 19.02.2019) Preuzmite kraći link\nSekretar Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine Aleksandar Turčinov najavio je održavanje zajedničkih vojnih vežbi s Evropskom unijom čiji je cilj priprema za odbijanje „ruskih sajber-napada“ tokom izbora u Ukrajini.\nMoskva: Kijev spreman svakog časa da pokrene novi sukob u Donbasu\n„Postojeće informacije svedoče o namerama Rusije da angažuje sav postojeći arsenal, uključujući kibernetička sredstva, kako bi uticala na demokratsko ispoljavanje volje ukrajinskog naroda“, naveo je Turčinov.\nPrema njegovim rečima, zajedničke vežbe biće održane uskoro. Tokom vežbi biće simulirani razni scenariji mešanja u izbore i obrađeni scenariji reagovanja na sajber-pretnje.\nPredsednički izbori biće održani u Ukrajini 31. marta. Predizborna kampanja je počela 31. decembra. Istog dana počelo je prijavljivanje predsedničkih kandidata i predavanje dokumenata Centralnoj izbornoj komisiji za registrovanje. Na izborima učestvuju 44 predsednička kandidata.\nPrema ispitivanjima javnog mnjenja, tokom proteklih meseci najveći rejting imala je liderka partije „Batkivščina“ Julija Timošenko, ali ju je u januaru prestigao šoumen Vladimir Zelenski. Rejting aktuelnog šefa države Petra Porošenka je oko 14 odsto.\nsajber-napadi, vojne vežbe, Aleksandar Turčinov, Evropska unija, Ukrajina, Rusija\n14:04Knežević objavio deveti snimak razgovora o korupciji


Fondacija SOS Dečija sela Srbija, ADRA i Music art project, PUTEM PORTALA DONACIJE.RS, POKRENULI INICIJATIVU ZA NABAVKU TABLETA I INTERNETA ZA 274 UGROŽENE DECE | SOS Dečija sela Srbija\nFondacija SOS Dečija sela Srbija, ADRA i Music art project, PUTEM PORTALA DONACIJE.RS, POKRENULI INICIJATIVU ZA NABAVKU TABLETA I INTERNETA ZA 274 UGROŽENE DECE\nPosledice koronavirusa su još uvek nesagledive, ali je jedna stvar sigurna – nejednakosti u društvu koje i inače postoje, tokom pandemije su postale još izraženije i veće. Ove nejednakosti se poslednjih mesec dana najviše vide na primeru obrazovanja i nemogućnosti praćenja nastave od kuće za veliki broj školaraca. Tačan broj dece u ovoj situaciji se ne zna, a jedini podaci dolaze zahvaljujući organizacijama koje su radile sa decom i pre koronavirusa.\nNa teritoriji ukupno 7 gradova identifikovano je najmanje 274 dece iz marginalizovanih grupa i porodica kojima preti odvajanje od roditelja, sa željom da im se obezbedi oprema za praćenje online nastave tokom cele školske godine, konkretno, tablete i stabilnu internet konekciju.\nBudite i vi deo ove plemenite inicijative i pomozite nam da osnovcima iz Beograda, Obrenovca, Kraljeva, Leskovca, Bujanovca, Surdulice i Niša koji žive u teškim uslovima, omogućimo da ne propuštaju časove, druženje sa vršnjacima, učenje i priliku da napreduju i ostvare dobar uspeh.


MNG Centar - Međunarodni e-learning program: Poslovne finansije za nefinansijske menadžere\nMeđunarodni e-learning program: Poslovne finansije za nefinansijske menadžere\nTip: Elektronsko učenje Šifra: 794 Zahtev za in-house\nKako merimo rezultate poslovnih odluka?\nNa osnovu čega donosimo odluke u poslovanju?\nKako poslovne odluke direktno ili indirektno utiču na kratkoročnu ili dugoročnu likvidnost, rentabilnost i profit u poslovanju?\nTrening se zasniva na međunarodnom EBC*L standardu. Evropska licenca poslovnih kompetencija (European Business Competence* Licence – EBC*L) je bazirana na međunarodno priznatim standardima kompetencija u oblasti poslovne ekonomije i danas ona predstavlja standard koji je usvojen od mnogih globalnih kompanija. MNG Centar je nacionalni predstavnik za EBC*L.\nMenadžeri se svakodnevno suočavaju sa izazovima. Jedan od najvećih je razumevanje finansijskih pitanja. Od menadžera se očekuje da ostatku organizacije prenesu podatke o finansijskim performansama preduzeća i da doprinesu pokretanju diskusije na tu temu, da planiraju i rade sa budžetom i možda čak predstave poslovne predloge za investicije.\nOvaj trening je namenjen menadžerima kojima finansije nisu ključna oblast rada, ali koji će nesumnjivo ostvariti brojne koristi ukoliko ih budu bolje poznavali. Ukoliko Vaša direktna interakcija sa finansijama ne prelazi granice budžetiranja i povremenih poslovnih studija, a želite da budete upućeni u njih i da bolje razumete performanse kompanije i finansijske pokazatelje, ovo je pravi seminar za Vas. Takođe, on je koristan za početnike u finansijama, koji žele da steknu uvid u njihovu celinu finansija, uoče razlike između finansija, kontrolinga i računovodstva i da se pripreme za odgovornije menadžerske pozicije.\nNalog za korišćenje e-learning platforme (korisničko ime i šifru za pristup LMS portalu MNG trening centra za elektronsko učenje, koji važi 60 dana nakon početka programa),\nMenadžeri kojima finansije nisu ključna oblast rada.\nCilj treninga je poboljšanje razumevanja finansijskih posledica svake menadžerske odluke u kompaniji, razumevanje uticaja koje finansijske odluke imaju na uspeh organizacije kao i promovisanje potrebe za finansijskim planiranjem u svakom segmentu poslovanja organizacije. Trening istovremeno predstavlja osnovu za dalje i naprednije obuke iz oblasti finansija sa osnovnim ciljem povećanja finansijske transparentnosti i pismenosti u kompaniji.\nModul II: Finansijska analiza i racio brojevi\nModul III: Troškovi u poslovanju\nCena: 24.000,00 + PDV


Tirk: Janković ostaje ozbiljan kandidat za premijera - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Tirk: Janković ostaje ozbiljan kandidat za premijera Printajte Veličina slova - + 11.01.2012 Predsednik Slovenije Danilo Tirk je u sredu nakon glasanja o poverenju Zoranu Jankoviću za predsednika vlade izjavio da mu je "žao što Janković nije izabran, jer je jedini dokazao da je dobar kandidat".\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma iz Brisela Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3161)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1105)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1060)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1042) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (789) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (787) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (768)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (717)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (646) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (646)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (88)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (25)Sveti Njegoš po Amfilohiju (23)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (9)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Brutalno ubojstvo u Londonu Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Kreiranje, prikaz ili brisanje planova grupe - Outlook\nKreiranje, prikaz ili brisanje planova grupe\nGrupni raspored u fascikli Kalendar omogućava vam uvid u kombinovane rasporede većeg broja osoba ili resursa. Grupni raspored može da sadrži sve kontakte ili resurse iz javne fascikle.\nMožete da kreirate i sačuvate više grupnih rasporeda, od kojih svaki prikazuje grupu osoba ili resursa. Na primer, jedan grupni raspored bi mogao da sadrži sve zaposlene iz jednog odeljenja, a drugi grupni raspored – sve konferencijske sale u zgradi.\nPored toga, prilikom provere rasporeda drugih osoba u cilju organizacije sastanaka, možda će biti potrebno da planirate i resurse, poput konferencijske sale u kojoj planirate da održite sastanak ili projektora za slajdove koji ćete koristiti za prezentaciju. Pre planiranja resursa, administrator Microsoft Exchange servera mora da kreira nalog za poštansko sanduče na Exchange serveru i dodeli vam dozvolu za planiranje resursa, uz ostale povezane resurse.\nPrilikom pregledanja grupnog rasporeda, možete brzo da isplanirate sastanak sa jednim ili više članova grupe odnosno možete im poslati e-poruku. Pre nego što isplanirate sastanak, možete da dobijete najnovije informacije o zauzetosti svakog člana grupe, a možete da koristite i opciju „Automatski izbor“ kako biste pronašli termin u kom su svi članovi grupe slobodni.\nPodrazumevano, grupni kalendar sadrži detalje o svakoj prikazanoj stavci, osim ako je vlasnik stavku označio kao privatnu.\nU fascikli Kalendar, u meniju Radnje izaberite stavku Prikaži planove grupe.\nKreiranje plana grupe\nU dijalogu Grupni rasporedi kliknite na dugme Novi.\nOtkucajte ime novog plana grupe, a zatim kliknite na dugme U redu.\nKliknite na dugme Dodaj druge, a potom na dugme Dodaj iz adresara ili na dugme Dodaj javnu fasciklu.\nIzaberite imena ili javne fascikle koje želite da dodate, a zatim kliknite na dugme U redu.\nPrikaz plana grupe\nIzaberite grupni raspored koji želite da prikažete, a zatim kliknite na dugme Otvori.\nBrisanje plana grupe\nIzaberite grupni raspored koji želite da izbrišete, a zatim kliknite na dugme Izbriši.\nNapomena: U meniju Opcije izaberite stavku Osveži informacije o zauzetosti da biste osvežili podatke o zauzetosti za grupni raspored.


VINA IZ OVOG KRAJA PILI SU I RIMSKI CAREVI Novi festival vina u subotu\nFoto: N1/ilustracija / Arhiva\nU organizaciji Skupštine opštine i Turističke organizacije, u Rekovcu će u subotu, 4. maja, biti održan drugi "Levački vino fest", na kome će se predstaviti oko 30 vinara i vinarija Srbije, saopštila je danas Turistička organizacija ove opštine.\nUz vinare, predstaviće se i proizvođači rakije i sireva koji se meze uz vino, buradi za vino, proizvođači sadnica vinove loze, Udruženje žena Levca sa svojim specijalitetima... U turističkoj organizaciji, ako bude lepo vreme, očekuju posetioce iz Pomoravlja, Šumadije i ovog dela Srbije.\nKoje je naskuplje vino na svetu pročitajte OVDE.\nRekovac i Levač su izrazito poljoprivredno voćarsko-vinogradarski kraj sa dugom tradicijom vinarstva i vinogradarstva. Oko 1.000 domaćinstava opštine bavi se vinogradarstvom, a pod vinovom lozom je oko 500 hektara.\nREKORDNA PROIZVODNJA VINA Rusi piju MNOGO više, a Kinezi "utanjili"\nPoslednjih godina ulažu se velika sredstva u ovu granu poljoprivrede, a izgradjeno je i nekoliko najsavremeniji vinarija: "Lastar" u Sekuriču, "Miletić" u Opariću, "Vineks" u Belušiću, "Levač" u Rekovcu čija vina osvajaju visoke nagrade na sajmovima u Srbiji i inostranstvu. Levački vinari, izjavili su danas ponosom da su se vina ovog kraja "pila na dvoru Nemanjića", a pili su ga i "rimski carevi", kao i "na dvoru Obrenovića i Karadjordjevića".\nVino fest će u subotu u podne otvoriti predsednik opštine Rekovac dr Aleksandar Djordjević.\nSRPSKI PARTNER U FOKUSU TEHNOLOŠKOG DIVA Startit i Google Developers Launchpad zajedno podižu NOVE GENERACIJE preduzetnika\nVELIKO INTERESOVANJE ZA PČELARSTVO Od isplativog hobija do unosne zarade\nProizvodnja meda i drugih pčelinjih proizvoda je zanat koji se uči u jednoj sezoni, a relativno niska ulaganja mogu se brzo vratiti. Pčelarstvo je povoljno za oba pola i različite nivoe znanja, a u njemu mogu da rade i ljudi sa blagim stepenom invaliditeta i stariji od 50 godina.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević obišao je danas kompaniju koja se kao nova investicija na srpskom tržištu bavi jedinstvenom proizvodnjom bundevinih proizvoda i istakao da je otvaranjem postrojenja 34 radnika dobilo posao.\nROK do 1. jula za ZAHTEVE za učešće u JAVNIM NABAVKAMA\nPravna lica i preduzetnici registrovani u Registru ponuđača imaju obavezu da do 1. jula podnesu zahtev za učešće u postupku javne nabavke, u skladu sa novim Zakonom o javnim nabavkama, objavljeno je na sajtu Agencije za privredne registre.\nPOVRĆE, POSAO KOJI SE POČINJE SA 1.000 EVRA Ne morate da čekate proleće, jer od jesenjeg zasada imaćete DUPLO VEĆI PROFIT\nKo bi želeo da se upusti u povrtarstvo, za biznis ne mora da čeka proleće - sad se i te kako mogu zasaditi, a ubrzo i ubirati spanać, rotkva, ali i zelena salata, koja donosi duplo veći profit od uloženog.


Novinar lista "Die Welt" o Beogradu - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Drugi pišu » Novinar lista „Die Welt“ o Beogradu\nNeko drugi 31. oktobar 2012. Drugi pišu Postavite komentar\n„Prvo idite na Trg Republike, a onda prošetajte Knez Mihailovom ulicom – to je najlepši deo Beograda“, piše u tekstu objavljenom u magazinu „Die Welt“. Novinar ovog nemačkog lista Mateas Grečel, napisao je reportažu o prestonici Srbije koju prenosimo u celosti.\n„Na preporuku mlade žene na recepciji, taksi me vozi od stambenog naselja Senjak – lepog, ali ponegde i propalog – pored nekadašnjih poslovnih zgrada, građevina iz ere socijalizma, starih hotela i butika do srca prestonice Srbije. Tog sivog septembarskog jutra počela je da pada kiša, ali su, srećom, na svakom ćošku sedeli prodavci kišobrana.\nGrandiozne zgrade Narodnog pozorišta iz 19. veka i Narodnog muzeja na Trgu Republike su fascinantne i dodatno ulepšane statuom Mihaila, kralja Slovena koji je vladao od 1050. do 1081. i borio se protiv Vizantijaca. (Reč je o spomeniku knezu Mihailu koji je živeo između 1823. i 1868. – prim. prev.). Čuven po velikoj kolekciji eksponata od kulturnog i istorijskog značaja, Narodni muzej zatvoren je zbog renoviranja već godinama, tako da nisam uspeo da vidim čuvenu zlatnu ritualnu masku iz 6. veka pre nove ere pronađenu u Trebeništu u Makedoniji, sa još mnogo blaga u grobu lokalnog vladara.\nPešačka zona Knez Mihailova nalazi se na svega nekoliko koraka od Trga. U prizemljima zgrada iz 19. veka u art nouveau stilu nalaze se šarmantni kafići, knjižare, umetničke galerije i butici i ogranak Geteovog instituta gde se predaje nemački jezik. Vredi sedeti u jednom od kafića (oni ih zovu ‘kafane’) i gledati razne ljude koji prolaze – od mladih studentkinja koje gledaju garderobu u izlozima, do biznismena sa zalizanim kosama koji u žurbi razgovaraju telefonima. Međutim, jednu stvar ne vidite, a to su turisti, sa izuzetkom bekpekera.\nSa populacijom od oko 1,7 miliona ljudi, Beograd je jedan od najvećih gradova Evrope. Ustanovljen je pre 7.000 hiljada godina, pa se smatra takođe i jednim od najstarijih na Starom kontinentu. Ipak, on je trenutno jedan od najmanje poznatih gradova, što je povezano sa nedavnom istorijom: ratovima na Balkanu devedesetih godina. A trebalo bi da bude poznata turistička destinacija, što jedan neupitno istorijski i interesantan grad treba da bude.\nSvuda po njemu možete naći tragove istorije – bliže i dalje. U Knez Mihailovoj ulici nalazi se palata u kojoj se nalazi Srpska akademija nauka i umetnosti (SANU). U toj zgradi SANU je 1986. objavio memorandum sa pobrojanim pritužbama Srba koji je podstakao nacionalističke struje i na posletku doveo do raspada Jugoslavije. Pošto su nacisti izvršili invaziju na Jugoslaviju 1941. akademija se nalazila na mestu gde je bio smešten Radio Beograd. Ljubavna pesma sada poznata kao ‘Lili Marlen’ postala je poznata tokom rata, pošto ju je ova stanica puštala veoma često.\nIstorijska blaga i moderno prosvetljenje\nHram Svetog Save (flickr dddejan)\nNa kraju Knez Mihailove ulice nalaze se Beogradska tvrđava i Kalemegdanski park, ogromni prostor građen tokom mnogo vekova na lokaciji koja je lepa koliko i strateška: na ušću reka Save i Dunava. Sa visina stare citadele možete imati prelep pogled na dve reke i Novi Beograd sagrađen za vreme Titove vladavine kako se izdiže sa leve obale Save. Vozač taksija bio je iznenađen činjenicom da sam želeo da posetim Titov grob: kaže da to više niko ne traži.\nBivši jugoslovenski vladar Josip Broz Tito (1892-1980) sahranjen je u mauzoleju od belog mermera u zimskoj bašti ‘Kuće cveća’. Sve do 1990. počasna straža čuvala je grob čoveka za kog neki nacionalisti veruju da je izdao ‘srpsku stvar’. Za razliku od Titovog mauzoleja, mnoge aktivnosti se organizuju u Muzeju Nikole Tesle u elegantnom stambenom naselju Vračar. Iako čuveni srpsko-američki pronalazač i inženjer (1856-1943) nikada nije živeo u Beogradu, dokumenti i drugi predmeti iz njegovog vlasništva poslati su ovde posle njegove smrti. Muzejska arhiva je 2003. postala deo programa ‘Sećanje sveta’ pod okriljem UNESCO zbog značajne uloge koju je Tesla odigrao u istoriji elektrifikacije.\nObavezno treba posetiti monumentalni Hram svetog Save koji još nije završen i vidi se iz svih delova grada. Građevina koja bi trebalo da bude jedna od najvećih grčkih pravoslavnih crkava na svetu (i jedna od najvećih crkava uopšte), započeta je 1935. ali je izgradnja prekinuta tokom Drugog svetskog rata i nije nastavljena sve do kraja komunističke ere. (Reč je o srpskoj pravoslavnoj crkvi – prim. prev.)\nRadovi su nastavljeni 1985, a njegova spoljašnost prekrivena belim mermerom i otprilike iste veličine kao Aja Sofija, sada je u potpunosti završena. Kada enterijer bude završen, moći će da primi oko 12.000 ljudi. Ogromna kupola hrama samo je jedna od stvari koja osvetljava noćno nebo nad gradom: gotovo sve prelepe zgrade imaju rasvetu i doprinose šarmu Beograda noću kada se gostima puni obilje barova i klubova.\nMladi ljudi najviše vole da odlaze pored reka gde zvuci muzike dopiru iz bezbrojnih plutajućih klubova i diskoteka, kao neka vrsta proglasa da ovaj grad tako bogat istorijom, uništen i podignut iz pepela tako mnogo puta, ima novu inkarnaciju: jedno od najboljih gradova za žurke u istočnoj Evropi.“ (B92)\nPrethodni Počeo da radi Servisni centar za građane Novog Beograda\nSledeći Beogradska pozorišta bez struje


Istorijski muzej Srbije ustanova je koja se dugi vremenski period borila za svoje zasluženo mesto na kulturnoj i obrazovnoj sceni ove zemlje. Naime, zbog političkih previranja i događaja koji su se ...\nNa beogradskom aerodromu “Nikola Tesla”, u neposrednoj blizini zgrade sa odlaznim i dolaznim terminalima smešteno je jedno neobično arhitektonsko zdanje. Zgrada kružnog oblika, sa staklenom fas ...\nRođena je nova zvezda beogradskih razglednica. Puštena je u rad dugo najavljivana muzička fontana na Slaviji, najveća fontana u jugoistočnoj Evropi. ...\nKada se pomene dvorski kompleks većina ljudi pomisli samo na Beli dvor ali je to u stvari kompleks sa dve rezidencije, Kraljevskim dvorom i Belim dvorom, dvorskom kapelom svetog Andreja Prvozvanog i ...\nKada se kaže turističko razgledanje, misli se pre svega na obilazak jednog, za vas, novog grada i upoznavanje sa njegovim znamenitostima, istorijom, interesantnim mestima i lokacijama. Neposredniji ...


RTS :: Rama: Opozicija sprovodi spektakularno političko samoubistvo\nRegion Rama: Opozicija sprovodi spektakularno političko samoubistvo\nutorak, 25. jun 2019, 14:53 -> 15:19\nAlbanski premijer Edi Rama, komentarišući izjavu predsednika Ilira Mete o tome da nakon njegove uredbe o odlaganju lokalnih izbora u toj zemlji svaki pokušaj da se oni sprovedu je imaginaran, rekao je da ne postoji ni najmanja šansa da izbori ne budu održani 30. juna, prenosi portal a1on.\nGovoreći o stavu šefa albanske države Ilira Mete da nije smeo da dozvoli održavanja izbora na kojima bi, zbog bojkota opozicije, učestvovati samo jedna partija, Edi Rama je rekao da oni koji žele da budu izabrani, treba da se prijave za učešće na izborima.\n"Odluka opozicije da ne učestvuju na izborima je spektakularno političko samoubistvo, ali mi ne možemo ništa po tom pitanju da uradimo. Nema šanse da se dogodi ono o čemu oni pričaju, odnosno ja nisam spreman za takmičenje, pa ti nećeš ući na stadion. Najvažnije za nas je da sprovedemo ovaj proces na korektan način. Svako ima izbor da odluči da li želi da se prijavi za učešće na izborima ili ne", istakao je Rama.\nU vezi s procedurom o opozivu predsednika Mete, Rama je rekao da ta procedura treba da se realizuje do kraja, a Metino odlaganje izbora nazvao je "institucionalno-ustavnom nesrećom".\nAlbanski predsednik Ilir Meta je pre dve nedelje poništio uredbu o održavanju lokalnih izbora u toj zemlji, zakazanih za 30. jun, navodeći da je takvu odluku doneo zbog masovnih protesta opozicije i potencijalne opasnosti za izbijanje građanskog sukoba.\nUjedinjena albanska opozicija na čelu s Demokratskom partijom Ljuljzima Baše ponovila je svoj stav da neće da učestvuje na izborima, te da će nastaviti da se bore protiv Edija Rame i njegove vlade.\nCentralna izborna komisija u Albaniji, i pored odluke predsednika o odlaganju izbora, nastavila je s procesom pripremanja izbora, dok je vladajuća koalicija "Alijansa za evropsku Albaniju" predvođena Edijom Ramom nastavila s predizbornom kampanjom.


SAD izdale Kurde - velika greška za bezbednost Evrope?\nSAD izdale Kurde – velika greška za bezbednost Evrope?\nTanjug 9. oktobra 2019. 08:46\nBON – Povlačenjem sa severa Sirije, SAD su izdale Kurde, svog najvernijeg saveznika u borbi protiv Islamske države, što bi moglo da se pokaže kao velika greška za buduću bezbednosnu situaciju u Evropi, ocenjuje Dojče vele.\nČini se da najnovije vesti iz Vašingtona potvrdujju staru kurdsku poslovicu „Nema prijatelja osim planina“. SAD su najavile da više neće biti protiv turske invazije u kurdskim oblastima na severu Sirije. Tako je Vašington svog najbližeg saveznika u borbi protiv takozvane Islamske države ostavio na milost i nemilost nadmoćnoj Erdoganovoj vojnoj mašineriji, navodi autor teksta Matijas fon Hajn.\nTurski predsednik odavno je, kako se navodi, bacio oko na severnu Siriju. A nedavno, na Generalnoj skupštini UN, Erdogan je predstavio svoje planove za „bezbednosnu zonu“ južno od turske granice. To je ogromna teritorija, s obzirom na to da je ta granica duga skoro 500 kilometara i da je predviđeno da zona bude širine 30 kilometara.\nKakve posledice po Siriju imaju turske invazije moglo se videti početkom 2018, prilikom okupacije Afrina – što je cinično nazvano „Operacija maslinova grancica“. Turska vojska tada je operisala zajedno sa džihadistima. Prema podacima UN, iz Afrina i okoline tada je izbeglo 140.000 ljudi. Sirijska opservatorija za ljudska prava sa sedištem u Londonu govori o čak 350.000 raseljenih. Organizacije za ljudska prava žalile su se na sistematsko uništavanje sredstava za život Kurda: oni se proterani iz svojih kuća, a tu su onda naseljeni sirijski Arapi.\nPodgorica: U pucnjavi teško ranjena jedna osoba\nTrampov predstavio plan za Bliski istok


Horizonti: U čekaonici kod premijera - Saša Ilić - Peščanik\nFotografije čitateljki, Jelena Karić\nBoris Tadić i Aleksandar Vučić imaju problema sa elitom. Vuk Jeremić ih, naravno, nema jer on ne zavisi od elite već isključivo od lobiranja. Tadić elitu u Srbiji ne smatra ni „kulturnom ni naučnom“, te mu u skladu s tim nije ni potrebna, a bilo bi idealno kada bi se držala što dalje od njegove nove i stare Demokratske stranke. Vučić ne ulazi u spekulacije o eliti, jer on dobro zna, čak bolje i od same elite, kako treba rešavati probleme sa izostankom intelektualne podrške u sprovođenju političkog programa. Jeremić, kao spona između ove dvojice, funkcioniše kao džoker u špilu karata, koji svakog časa može „uleteti“ u igru. Da je sposoban za tako nešto, pokazale su njegove mlade diplomatske godine: vođenje resora inostranih poslova, dolazak na mesto predsednika Generalne skupštine UN-a, pokretanje Centra za međunarodnu saradnju i održiv razvoj (CIRSD) kao i do sada neviđena akcija samokandidovanja za generalnog sekretara UN-a. Takođe, ne treba izgubiti iz vida još jednu bitnu karakteristiku Vuka Jeremića: on je sposoban za napredovanje uz neprestanu proizvodnju skandala. Ekscesi su obeležili čitav njegov višegodišnji rad, otkad ga je Tadić izvukao iz šešira i proizveo u najvažnijeg ministra, pa sve do kraja predsedavanja Generalnom skupštinom UN-a. Nemerljiv je Jeremićev doprinos u regresiji odnosa između Beograda i Prištine, i to po Tadićevom receptu o „četiri stuba srpske spoljne politike“. No Jeremić je uspeo da kapitalizuje svoja ministarska putovanja i kontakte, kao i naftaško poreklo, koje preko SPS-a vodi do Kremlja. Njegov novi film je počeo odmah u junu 2012, u vreme dok Tadić, posle nokauta u drugoj rundi, još nije znao kako se zove. Danas su obojica u čekaonici ispred Vučićevog kabineta, i to sa sličnim molbama: traže podršku u kandidaturi za generelanog sekretara UN-a. Razlika je samo u tome što Tadić to negira, dok je Jeremić već napravio sve, čak je odštampao i promotivne bedževe na kojima je pisalo „Vuk Jeremić, kandidat Republike Srbije“, dok je u sredini bio otisnut period mandata „2017–2022“.\nMediji pažljivo prate ovu zvezdanu karijeru političara koji se hvali da je baštinik politike Koče Popovića. Uostalom, Jeremić je naslednik svake politike koja mu je potrebna u datom trenutku. Njegov eklekticizam ima samo jednu konstantu, a to je nacionalizam. Kao takav, poseduje veliki „koalicioni potencijal“ kada su u pitanju stranke u Srbiji. Na pitanje o podršci Vuku Jeremiću, koje je postavila Politika ovih dana, odgovore su ponudili političari iz opozicije: Bojan Pajtić, Dragan Šutanovac, Čedomir Jovanović i Zoran Živković. Ni Pajtić ni Šutanovac ne kriju da bi Jeremića trebalo podržati jer „on ima veliku prohodnost“ kao i da bi bilo „odlično da Srbija dobije to mesto“. Ovakav stav Demokratske stranke najviše govori o njoj samoj, pre svega o nesposobnosti njenih aktuelnih lidera da se suoče sa sopstvenim greškama iz prošlosti. Prepoznavanje interesa u tome da Srbija u Jeremiću dobije eksponenta na tako visokom mestu predstavlja političko slepilo visokog rizika. Isto ono koje je Tadić manifestovao svih godina svoje vladavine, otkad je Jeremića kao „trojanskog konja“ uveo u stranku pa sve do njene propasti. Sam Jeremić kaže da nije vezan ni za jednu stranku, dok o Tadiću govori sa kurtoaznom distancom, naglašavajući kako „nije tajna da se njih dvojica ponekad nisu slagali u zajedničkom radu“. Da li bi to bi trebalo da znači kako ga je Jeremić kritikovao? Možda, dok su na tribinama stadiona u Pekingu avgusta 2008. skandirali, podižući tri prsta.\nSondiranje javnog mnjenja u Srbiji, kao i početak kampanje u UN-u, Jeremić je izveo uz podršku SPS-a, svoje matične stranke. Kada je započeo promotivne aktivnosti u samostalnoj kampanji za generalnog sekretara UN-a, Jeremić je najpre stupio u kontakt sa Dačićem. Bilo je to tokom leta 2014. Sam Dačić je prošlog septembra izjavio da je „razgovarao sa Jeremićem, te da mu je ovaj „saopštio svoje planove, predloge i spremnost da učestvuje u tome, ali da Vlada o tome još nije razgovarala“. Očigledno, prilaz premijeru je oprezan i čitav zahvat se izvodi sa distance, dok Tadić, koji se ponosi svojom strateškom odlukom o formiranju SNS-a, računa da će se sa Vučićem nagoditi mnogo lakše. Pitanje je samo prohodnosti do visokog mesta u svetskoj politici. Vuk Jeremić nije čekao već je na vreme krenuo sa lobiranjem i to preko CIRSD-a, gde je sačinio stručni tim od nekih bivših ministara spoljnih poslova (Kipar, Kuvajt, Španija, Čile itd.) preko profesora univerziteta poput Džefrija Saksa, pa do nekih domaćih političara kao što je Suzana Grubješić iz počivšeg URS-a. Ova Jeremićeva politička platforma postoji samo kao digitalna fikcija koja blješti poput njegovog časopisa Horizonti, štampanog na kunstdruku. (Prvi broj je bio posvećen stogodišnjici izbijanja Prvog svetskog rata, a drugi novom hladnom ratu; uvod je napisao Sergej Lavrov.)\nU konačnoj trci, ukoliko bude pridobio milost premijera Vučića, Jeremić će se suočiti sa još nekim kandidatima iz Istočne Evrope. Pre svega sa aktuelnom ministarkom spoljnih poslova Hrvatske – Vesnom Pusić, zatim sa Miroslavom Lajčakom, generalnom direktorkom Uneska – Irinom Bokovom, kao i bivšim predsednikom Slovenije – Danilom Tirkom. Takođe, i pored Jeremićevih već tradicionalno dobrih veza sa Rusijom i Kinom, neophodno je dobiti zeleno svetlo od SAD, Francuske i Velike Britanije. Klanje praseta u Njujorku mu svako ne može biti preporuka za te adrese, zato Jeremić preko sajta CIRSD-a plasira priču o „jačanju miroljubive saradnje, zagovaranju bezbednog međunarodnog sistema i promovisanju održivog razvoja posle 2015“. U lokalnom Nedeljniku, međutim, Jeremić iskusno ne spušta treći prst, čekajući na odgovor premijera, sa kojim, kako kaže, „ima korektan odnos“. Hvali njegovu otvorenost da primi savete sa strane. U svakom slučaju, opredeljenje za samog sebe kao kandidata, Jeremić ne vidi kao ličnu ambiciju, već kao „pitanje državne politike i odluke o tome kako Srbija vidi sebe u budućnosti“. Iako je ogorčen na Jeremića, Tadić bi od svog bivšeg učenika i aktuelnog rivala mogao nešto da nauči, bar dok provode zajedničko vreme u čekaonici vlasti.


O TELENORU NOVOSTI NOVOSTI I SAOPSTENJA TELENOR OTVORIO SAVREMENU TEHNIČKU ZGRADU NA STAROM AERODROMU\nInvesticija potvrđuje Telenorovu dugogodišnju posvećenost ulaganju u Crnu Goru\n26. maj 2015. godine – Nakon osam mjeseci od postavljanja kamena temeljca, došlo je vrijeme da se nova moderna Tehnička zgrada opremljena najsavremenijom opremom zvanično otvori. Zgradu su svečano otvorili Uve Fredhajm, predsjednik Odbora direktora Telenora Crna Gora, i Vujica Lazović, potpredsjednik Vlade i ministar za informaciono društvo i telekomunikacije.\nGrađevinski radovi su počeli 9. oktobra na Starom Aerodromu, na površini od oko 900 m2, dok površina prizemlja iznosi oko 450m2. Lokacija posjeduje autonomiju u skladu sa najvećim tehničkim standardima.\nOtvaranje Tehničke zgrade donosi dodatnu konkurentnu prednost u razvoju novih proizvoda i rješenja za Telenorove korisnike.\n“Zgrada će olakšati održavanje i unaprijeđenje sigurnosti mreže. Obezbijediće sigurnu lokaciju za sve vrste opreme i dalje jačanje digitalne budućnosti. Istovremeno, doprinijeće tome da Telenor nastavi da obezbijeđuje najnovije telekomunikacione tehnologije i još bolje korisničko iskustvo u skladu sa našim sloganom Razlika je u mreži ”, izjavio je Uve Fredhajm, predsjednik Odbora direktora Telenora Crna Gora u toku ceremonije zvaničnog otvaranja Tehničke zgrade.\nKao što je istakao Vujica Lazović, potpredsjednik Vlade: “Godinama unazad predano radimo na podršci razvoju ICT infrastrukture i elektronskih servisa u našoj zemlji, a na tom putu imali smo saradnju sa brojnim partnerima, uključujući i Telenor, kao kompaniju koja teži konstantnom unaprijeđenju kvaliteta svojih usluga i ponude, sa ciljem pojednostavljenja i poboljšanja komunikacija i načina života građana Crne Gore”.\nNajnovija investicija Telenora predstavlja još jednu potvrdu Telenorove dugoročne posvećenosti da dalje razvija crnogorsko tržište, naglasio je Majkl Malvebo, izvršni direktor Telenora Crna Gora, uz zahvalnicu svima koji su bili uključeni u implementaciju jednog od najvažnijih projekata i investicija koje je Telenor realizovao u Crnoj Gori.\nZa više informacija kontaktirajte: Ana Mijanović, Specijalista za medije, pr@telenor.me


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Ublažavanje sankcija SAD Kubi u jeku ekonomske krize\n[ M.V./Slobodna Evropa ]\n18. 05. 2022. 22:55 >> 22:53\nAdministracija predsjednika Džozefa Bajdena djelimično je ublažila sankcije Kubi, između ostalog, dozvoljavajući veći broj letova ka karipskoj državi i ukidanjem ograničenja slanja doznaka. Zaključili su da je najbolji način za promene u Havani direktno angažovanje s kubanskim narodom koji trpi jednu od najgorih ekonomskih kriza u toj zemlji.\nBajdenova administracija najavila je ublažavanje ograničenja putovanja na Kubu i ukidanje kontrole slanja doznaka članovima porodica usred ekonomske krize u karipskoj državi i porasta ilegalne emigracije iz te zemlje u SAD.\nStejt Dipartment je saopštio da će ukloniti ograničenje od 1.000 dolara po tromjesečju za slanje novca iz SAD članovima porodice, kao i da će dozvoliti da se doznake šalju ljudima van porodice za podršku kubanskim preduzetnicima.\nPrethodni predsjednik SAD Donald Tram pojačao je sankcije Kubi, uključujući ukidanje dozvola za slanje doznaka i kažnjavanje naftnih tankera koji idu u tu zemlju. U svojim poslednjim danima na funkciji, Tramp je proglasio Kubu za "državu sponzora terorizma", dijelom zbog njene podrške predsjedniku Venecuele Nikolasu Maduru.\nSAD Sankcije Kuba


Univerzitetima u BiH otvoren put za akreditacije - BDC\nUpravni odbor Agencije za visoko obrazovanje i obezbjeđenje kvaliteta Bosne i Hercegovine je usvojio izmjene i dopune Odluke o normama kojima se određuju minimalni standardi u visokom obrazovanju, čime je, nakon skoro godinu, deblokiran proces akreditacije univerziteta u BiH.\n“Oni su bili formulisani kao prijenos nadležnosti, što ni u kom slučaju nije bila riječ, jer smo ovakvu odluku imali i 2011. godine. Sada je ta odluka iz 2011. dopunjena, sa onim što joj je nedostajalo za provođenje procesa akreditacije i reakreditacije u novim uslovima. Ti novi uslovi su evropski standardi za obezbjeđenje kvaliteta u evropskom prostoru visokog obrazovanja i sada možemo normalno krenuti u posao”, kaže on.\n“Ja znam da smo tada pitali kolege: ‘Šta će vam?’, odgovor je bio: ‘Gdje piše da ne možemo to uraditi?’, a to bi onda značilo da svaka obrazovna vlast u BiH, a to je deset kantona, entitet RS i Brčko Distrikt, svako od njih bi trebao da ima jednu takvu agenciju. Ako se smatra da taj proces koji zagovara RS treba da obavljaju te obrazovne vlasti, koje prema Ustavu imaju isti status. Drugo, šta će onda državna Agencija, šta će ona da radi”, pita se Tanović.\n“Nisu ni članovi kao takvi bili protiv, zato što su oni to smatrali tako, nego je Vlada RS-a donijela zaključak u septembru 2016. godine donijela zaključak u kojem ih je obavezala da ne usvoje takav akt. Dakle, nije riječ o nekoj individualnoj volji, već o političkom zahtjevu upućenom prema njima”, objašnjava Hailović.\nUkupno šest univerziteta je prošle godine ostalo bez akreditacije, koja im, zahvaljujući blokadi rada Agencije, još nikad nije produžena. To su Univerzitet u Zenici, Univerzitet u Banjaluci, Univerzitet u Istočnom Sarajevu, Univerzitet za poslovne studije u Banjaluci, Visoka škola “Banja Luka College” i Nezavisni univerzitet u Banjaluci.\n“Diplome studenata sa neakreditovanih univerziteta iz BiH neće važiti ni u Evropskoj uniji, a sa njima se neće moći zaposliti ni u državnim ustanovama u BiH”, pojašnjava Samir Beharić, stipendista Erasmus+ programa na univerzitetima u Berlinu i Rimu.\n“Da bismo imali objektivan pristup tom problem, da bi nam bilo jeftinije i tako dalje, a sada je stvarno za očekivati da svaki kanton pravi svoju agenciju za akreditaciju i proces se i dalje komplikuje”, kaže Lamija Tanović.\n“Članstvo je svojevrsna garancija usaglašenosti sa evropskim kriterijima akreditovanja visokoobrazovnih ustanova. ENQA je tada Agenciji dala 19 preporuka, koje je potrebno ispuniti do septembra ove godine. U toj odbijenici, tako da kažem, je izražena zabrinutost zbog nedostatka političke nezavisnosti Agencije, također je naglašeno da članovi Upravnog odbora ne smiju dolaziti iz rukovodstva univerziteta, u Upravnom odboru trenutno sjede dva rektora, što predstavlja sukob interesa, jer akreditaciju u ime Agencije ne smiju potvrđivati iste osobe koje su na tim univerzitetima odgovorne za proces akreditacije”, objašnjava Beharić.\n“Ono što je Evropska unija za BiH, to je ENQA za Agenciju za visoko obrazovanje u BiH. Bez članstva u ENQA, situacija kakva je ova sa blokadama akreditacija univerziteta se može desiti bilo kada u budućnosti”, zaključuje Beharić.\nizvor: RSE / foto:Foto: RSE / Shutterstock / Ilustracija\nPrevious articleVozila si raspala kola i pjevala za 100 dindži: Saša Popović ponizio Lepu Brenu u emisiji\nNext articleSAD će ove sedmice povući svo osoblje iz ambasade u Venecueli


Zlatne medalje bh.inovatorima - Klix.ba\nZlatne medalje bh.inovatorima\n17.10.2008. u 17:30\nZa inovaciju "Brava koja se ne može nasilno otvoriti" i "Turbina sa lopaticama koje se klate" inovatori Vukašin Daljeviću iz Prijedora i Enes Hodžić iz Sarajeva nagrađeni su diplomama i zlatnim medaljama sa likom Nikole Tesle na tradicionalnom Međunarodnom festivalu inovacija, znanja i stvaralaštva "Tesla Fest", koji je od 12. do 15. oktobra održan u Novom Sadu.\n"Bravom koja se ne može nasilno otvoriti" povećava se sigurnost od eventualnih provala u stanove i prostore u kojima se čuvaju različite skupocjenosti, dok "turbina sa lopaticama koje se klate" omogućava iskorištavanje kinetičke energije vodotoka na nov način, što je od velike važnosti u vremenu kada je potrebno proizvoditi električnu energiju, a da se pri tom ne ugrožava životna sredina,\nsaopćeno je iz Asocijacije inovatora Bosne i Hercegovine.\nDiploma i srebrna medalja sa likom Nikole Tesle pripala je Branki Kolar Mijatović iz Banja Luke za inovaciju "Priručna tabla za odlaganje kutlače", zatim Fikretu Aliću iz Tuzle za inovaciju "Usisivač-prečistač ispušnih plinova" i Branku Milićeviću iz Posušja za inovaciju "Plastenik promjenljive visine".\nDiploma i bronzana medalja sa likom Nikole Tesle uručena je Borku Babalju i Huseinu Hujiću za zajedničku inovaciju "Prostorija za pušenje" te učeniku Treće osnovne škole iz Ilidže Arminu Hadžiću za inovaciju "Solarni kačket".\nUdruženje Inovatora Rumunije dodijelilo je zlatnu medalju Asocijaciji inovatora BiH kao priznanje za njene aktivnosti i rezultate koje ostvaruje na polju inovatorstva.


17.01.2019 u 19:27\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić priredio je svečani ručak u čast predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina, na kojem je bilo 100 zvanica. Pored najviših zvaničnika dve zemlje, ministara i drugih članova delegacija, svečanom ručku, prema ranijoj najavi, prisustvuje i jedan broj uglednih zvanica, javnih ličnosti, poput Emira Kusturice, glumca Miloša Bikovića i drugiih. Milačić se sreo sa Putinom Predsednik opozicione crnogorske Prave Crne Gore Marko Milačić sastao se kratko u Beogradu sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom. Milačića je predsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao na svečani ručak upriličen Putinu u čast. U razgovoru, Milačić je, kako je saopšteno iz te stranke, predsedniku Rusije ukazao na nužnost osavremenjavanja poljuljanih odnosa između\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je da je stav Rusije po pitanju Kosova jasan - Moskva se zalaže za uzajamno prihvatljivo rešenje Beograda i Prištine, ali bazirano na rezoluciji 1244 SB UN. On je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučihem rekao da je Rusija isto kao i Srbija zainteresovana da situacija na Balkanu bude stabilna i bezbedna. „Kosovske vlasti preduzele su neke provokativne akcije koje su dodatno pogoršale situaciju “, rekao je Putin navodeći kao primer odluku Prištine o formiranju Vojske Kosova, što, kako kaže, predstavlja kršenje rezolucije 1244\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je ruskom predsedniku Vladimiru Putinu preneo da je Srbija uvek bila spremna za razgovore i kompromise, ali da nikada ne može i neće da pristaje na poniženje. „Plašim se da neki ljudi nisu spremni na kompromise. Mi ćemo i dalje istrajavati na tome i tražiti ih, ali ponavljam, i to sam rekao Putinu, nikome nećemo dozvoliti da unizi Srbiju”, poručio je Vučić. On je na zajedničkoj pres konferenciji sa predsednikom Rusije istakao da su po svim pitanjima postigli visok stepen saglasnosti, Zahvalio se na podršci Rusije na očuvanju integriteta i nezavisnosti Srbije i istakao da je veoma zadovoljan napretkom saradnje dve zemlje u svim oblastima. Vučić je preneo novinarima da je ruskog kolegu upoznao sa svim što se dešava u vezi sa\nPredsednik Rusije Vladimir Putin uručio je danas Aleksandru Vučiću Orden Aleksandra Nevskog. Predsednik Vučić je rekao da je ponosan na svoju otadžbinu koja je zaslužila to odličje, koje je, inače, posvetio svom ocu. „Iskreno mi je drago što odlikujem predsednika Srbije Aleksandra Vučića ordenom Aleksandra Nevskog, koji je bio veliki ruski pokrovitelj i vojni diplomata. Tokom 300 godina istorije ove nagrade, pored Kneza Miloša i Nikole Pašića Aleksandar Vučić danas je odlikovan ovim priznanjem. Gospodine predsedniče, želim vam blagostanje, dobro zdravlje i mnogo uspeha na međunarodnom planu”, rekao je ruski predsednik. Putin je, obraćajući se Vučiću, rekao da je doprinos srpskog predsednika razvoju odnosa dve zemlje u svim pravcima veliki. „Cenimo vaš principijelni stav. Sada\nTri „miga 29” Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane Vojske Srbije dopratili su „iljušin 96”, u kojem se nalazio predsednik Rusije Vladimir Putin. Ovi lovački avioni su predsednički avion Ruske Federacije, pre svega kao vid počasti, pratili od ulaska u vazdušni prostor Srbije iz pravca Mađarske do aerodroma „Nikola Tesla” u Beogradu.\nNakon sastanka srpske i ruske delegacije, koju predvode predsednici Srbije Aleksandar Vučić i ruski Vladimir Putin, svečano je razmenjeno više od dvadeset potpisanih sporazuma, memoranduma, ugovora, protokola o budućoj saradnji dve zemlje. Među najznačajnijim sporazumima je onaj koji se tiče korišćenja atomske energije u mirnodopske svrhe koji su parafirali generalni direktor „Rosatoma” Aleksej Lihačov i ministar zadužen za inovacije u Vladi Srbije Nenad Popović. Na spisku važnih dokumenata koji su se našli na stolu su i memorandum o razumevanju o rusko-srpskoj saradnji u oblasti razvoja digitalnih tehnologija, kao i memorandum o razvoju inovacija u sektoru električne energije. Važan dokument overen potpisima je i onaj koji se odnosi na rusko-srpsku saradnju u oblasti\nRusija je spremna da poveća snabdevanje Srbije gasom, izjavio je ruski ministar energetike Aleksandar Novak, tokom posete ruske delegacije Beogradu. „Srbija je naš dugoročni partner, koji ne samo što dobija gas, već se kroz njenu teritoriju sprovodi transport gasa. Sada je to oko 350 miliona kubnih metara gasa. Razmatra se mogućnost povećanja obima transporta u budućnosti”, rekao je Novak novinarima. Godine 2017, kako je naveo, potpisan je protokol između Rusije i Srbije o proširenju infrastukture za transport gasa. „To je pre svega domen samih srpskih kompanija, a mi smo, zauzvrat, spremni da povećamo obim snabdevanja gasom ukoliko se potpisani plan u potpunosti primeni”, zaključio je ministar Novak, prenosi Tanjug.\nMoskva - Poseta predsednika Vladimira Putina Beogradu ima pre svega politički značaj i treba da da odgovor na principijelno pitanje: da li je Srbija spremna da bude ključni saveznik Moskve u regionu ili će nastaviti zbližavanje sa EU i NATO, balansirajući između Zapada i Rusije, ocenjuje moskovski dnevnik Komersant. List piše da predsednik Srbije Aleksandar Vučić u poslednje vreme aktivno gura ideju o razgraničenju sa Prištinom, kao uslov za normalizaciju odnosa, bez čega je nemoguća integracija Srbije u EU. „Moskva je skeptična prema sporazmu Srbije i Kosova, što želi EU, strahujući da će postati protektorati NATO. U Moskvi ne žure ni da podrže ideju o novom razgraničenju, smatrajući da će Beograd time faktički priznati Kosovo. Tako da i posle današnjih razgovora o kosovskoj\n17.01.2019 u 14:56\nPutin Vučiću: Puno ste uradili za razvoj rusko-srpskih odnosa\nPredsednik Rusije Vladimir Putin zahvalio je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i građanima na toplom prijemu i istakao da mu je drago što može da poseti prijateljsku, bratsku Srbiju i da sa srpskim kolegom razgovara o svemu što je urađeno i o onome što još može da se uradi u odnosima dve zemlje. „Poštovani gospodine predsedniče, puno ste uradili poslednjih godina za razvoj rusko-sprskih odnosa i ja ću danas imati lepu priliku i zadovoljstvo da vam uručim državnu nagradu Orden Aleksandra Nevskog za vaš doprinos i sve što ste uradili”, rekao je Putin Vučiću u uvodnom obraćanju, pre razgovora uz dve delegacije, u užem sastavu, iza zatvorenih vrata. „Radujem se poseti bratskoj prijateljskoj Srbiji”, rekao je Putin srpskom predsedniku, sa kojim će, kaže, razgovarati o tome šta je za sada urađeno u odnosima dve zemlje i šta još može da se postigne.\n16.01.2019 u 21:22\nMinistar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov doputovao je u Beograd, uoči posete Srbiji ruskog predsednika Vladimira Putina, a na aerodromu „Nikola Tesla” dočekao ga je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić. Ministar Dačić poželeo je dobrodošlicu svom kolegi i prijatelju Sergeju Lavrovu i izrazio veliko zadovoljstvo ponovnim susretom, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije.


Navaz: Neizvesna saradnja Pakistana i SAD\nUbistvom Bin Ladena okončano važno poglavlje u borbi protiv terorizma: Šudža Navaz\nDirektor Centra za Južnu Aziju u uticajnom nevladinom Atlantskom savetu Sjedinjenih Država Sudža Navaz svedočio je ovih dana u senatskom Odboru za spoljnu politiku o stanju američko-pakistanskih odnosa posle ubistva Osame bin Ladena. To pitanje komentarisao je i u razgovoru za Glas Amerike.\nDirektor Centra za Južnu Aziju, Šudža Navaz, kaže da je smrću 54-godišnjeg Osame bin Ladena zaključeno jedno važno poglavlje u ratu protiv globalnog terorizma, ali da ta borba još uvek nije završena.\n„Borba nije završena jer ime Osame bin Ladena ima simbolično značenje, isto kao i ime al-Kaide, dok su bin Ladenove ideje prodrle u sve krajeve sveta. Takozvani "Centar al-Kaide'" ili "Glavna al-Kaida" ničim ne upravlja, jer organizaciju čini mali broj ljudi. Međutim, njegov lik i njegov glas ostaće još neko vreme sastavni deo aktivnosti terorista u svetu,“ kaže Šudža Navaz.\nPosle izjave predsednika Obame da je „saradnja sa Pakistanom pomogla američkim snagama da dođu do bin Ladena, ostalo je nejasno da li je Pakistan odigrao bilo kakvu ulogu u ubistvu lidera al-Kaide. Odgovor na to pitanje presudno će ublažiti postojeće tenzije, ili do kraja uništiti odnose dve zemlje, smatra Navaz.\n„Mera do koje je operacija protiv Osame bin Ladena bila plod saradnje ili ne, odrediće kako brzinu tako i smer u kojem će se odnosi razvijati. Ako je Pakistan bio deo tog procesa, moglo bi da dođe do brzog poboljšanja, ali ako je Pakistan bio neka vrsta štita, mislim da će odnosi postati mnogo gori.“\nStrateški dijalog Sjedinjenih Država i Pakistana, koji je uspostavljen kako bi dve zemlje mogle da razmotre zajedničke ciljeve, prekinut je. Ali, posle afere sa Rejmondom Dejvisom i operacijama CIA-e unutar Pakistana, obe strane su nastojale da poprave poremećene odnose. U međuvremenu, smrt osnivača al-Kaide mogla bi privremeno da poveća opasnost od terorizma u Pakistanu, ali bi istovremeno mogla da poboljša stanje u Avganistanu, kaže naš sagovornik.\n„Jedan od glavnih razloga zbog kojeg su Sjedinjene Države u Avganistanu jeste eliminisanje mogućnosti da se, posle povlačenja koalicionih snaga, vrati al-Kaida. Bin Ladenova smrt će svakako dovesti do pregrupisavanja al-Kaide, čiji povratak u Avganistan sada izgleda malo verovatan.“\nUprkos zategnutim odnosima, Sjedinjene Države i Pakistan zavise jedan od drugog u borbi protiv ekstremizma i terorizma, ističe Navaz.\n„SAD imaju strateško partnerstvo sa Pakistanom, koje ne bi trebalo da se ograniči na to šta Pakistan čini ili ne čini u Avganistanu. Vašington bi trebalo da definiše dugoročnu ulogu Pakistana u regionu, kao i američke globalne interese koji zahtevaju stabilnost u tom području.“\nPakistanski interesi za održavanje strateškog partnerstva veći su od američkih, zbog geografskog položaja zemlje, kao i znatne vojne i druge pomoći koju Vašington pruža Islamabadu, zaključio je Šudža Navaz.


Privredno povezati Hercegovinu i Srbiju | BN\nPrivredno povezati Hercegovinu i Srbiju\nAmbasador Republike Srbije u Bosni i Hercegovini Stanimir Vukičević posjetio je Trebinje gdje je najprije razgovarao sa gradonačelnikom Slavkom Vučurevićem, a potom i sa načelnicima ostalih opština iz istočne Hercegovine.\nRepublika Srpska 18.11.2014 | 22:33\nAmbasador Srbije Stanimir Vukičević i gradonačelnik Trebinja Slavko Vučurević razgovarali su o privrednoj saradnji i potencijalima centra istočne Hercegovine koji bi mogli biti interesantni partnerima iz Srbije.\n„Bila je prilika da sa gospodinom Vučurevićem razgovaramo o toj privrednoj saradnji, to je osnova današnje naše posjete, da vidimo koje su oblasti u kojim bi mogli da sarađujemo, šta možemo još da uradimo i da na tom planu zajednički pokrećemo inicijative, da nađemo partnere i u Srbiji i da povežemo partnere iz Trebinja sa pertnirama u Srbiji. Perspektiva ima, vi znate da Republika Srbija i Republika Srpska imaju jako dobre veze, jako dobru privrednu saradnju ostvaruju višeslojne projkte prema tome nema potreba da potenciramo da je to zajednički interes”, rekao je ambassador Vukičević.\n“Gradska uprava Trebinje radiće u budućnosti na razvijanju boljih i prisnijih odnosa između Republike Srbije i grada Trebinja, kao i čitave Hercegovine i Republike Srpske ukupno. Ja posebno moram da se zahvalim na tome gospodinu ambasadoru na njegovoj želji na tom pravcu privrednog, kulturnog i svakog drugog povezivanja u svom mandatnom period učini više za grad Trebinje i našu Hercegovinu. Naravno, mi smo jedan narod i ono kada dolazi od matice i zvaničnog predstvanika, kao što je danas slučaj sa ambasdorom, onda to ulijeva i dodatno uvjerenje”, ističe gradonačelnik Vučurević.\nNakon sastanka sa Vučurevićem amabasador Srbije razgovarao je u Trebinju i sa predstvanicima Saveza opština istočne Hercegovine, odnosno načelnicima Ljubinja, Gacka, Nevesinja i Istočnog Mostara.\n"Razgovorali smo sa amabasadorom kako i na koji naji način da dođemo do nekih ulaganja od strane Srbije u ovom dijelu Hercegovine. Nikakve politike nismo govorili, samo je u pitanju bio ekonomski razvoj Hercegovine I opstanka ovih ljudi na ovim prostorima", naglasio je načelnik opštine Istočni Mostar Radovan Palavestra.\nSastanku u Trebinju jedino nije prisustvovao načelnik opštine Bileća Miljan Aleksić, koji više od godinu dana ne učestvuje u radu Savezu opština istočne Hercegovine.