Tarkastus ja näytteenotto-ohje vesiviljelylaitoksia valvoville eläinlääkäreille - PDF\nDownload "Tarkastus ja näytteenotto-ohje vesiviljelylaitoksia valvoville eläinlääkäreille"\n1 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 1 / 29 Viranomaisen toiminnan tulee perustua laissa olevaan toimivaltaan ja viranomaistoiminnassa tulee tarkoin noudattaa lakia. Viranomaisohjeet eivät ole oikeudelliselta luonteeltaan muita viranomaisia tai toimijoita sitovia. Viime kädessä lainsäädännön soveltamista koskevat kysymykset ratkaisee tuomioistuin. Tässä ohjeessa on sekä suoria lainauksia lainsäädännöstä että tulkintoja lainsäädännön soveltamisesta. Lainsäädäntö on erotettu kursiivilla. Ohjeessa esitetyt tulkinnat ovat Eviran näkemyksiä siitä, miten lainsäädäntöä tulisi soveltaa. Tarkastus ja näytteenotto-ohje vesiviljelylaitoksia valvoville eläinlääkäreille Sisältö 1. Vesiviljely 2. Laitostyypit 3. Terveysvalvonnan säädösperusta 4. Tartuntamekanismit 5. Valvonnan suunnittelu 5.1. Tarkastuksen ja näytteenoton ajankohta 6. Valvontakäynti 6.1. Terveyslupa 6.2. Omavalvonnan kuvaus 6.3. Kirjanpito 6.4. Luonnonkalat ja mäti 6.5. Siirtorajoitukset 6.6. Tuonnit ulkomailta 6.7. Riskinarviointi 6.8. Eläinten tarkastaminen 6.9. Lomakkeet Hautomot ja luonnonravintolammikot Terveysluvan saanut perkaamo 7. Kalojen lääkitseminen 8. Näytteenotto 8.1. Yleiset näytteenotto-ohjeet 8.2. Virusnäytteet VHS-, IHN-, IPN-, SAV ja SVC -taudin varalta 8.3. BKD-taudin varalta otettava näyte 8.4. Gyrodactylus salaris -loisen varalta otettava näyte 9. Rapujen lähettäminen näytteeksi 10. Yleinen siisteys 11. Tiivistetyt toimintaohjeet kalatautitapauksiin Taudinsyyn selvittäminen Epäily vastustettavan kalataudin esiintymisestä Massakuolemat 12. Yhteystiedot LIITE 1. Kuvaus vastustettavista kala- ja raputaudeista LIITE 2. Keskeinen lainsäädäntö\n2 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 2 / 29 KAIKKI MAINITUT OHJEET JA LOMAKKEET LÖYTYVÄT EVIRAN INTERNETSIVUILTA > Tietoa Evirasta > Lomakkeet ja ohjeet > Eläimet > Eläinten terveys ja hyvinvointi, tuonti ja vienti sekä merkitseminen ja rekisteröinti 1. Vesiviljely Suomessa kasvatetaan vesieläimistä kaloja, äyriäisiin kuuluvia rapuja ja nilviäisiin kuuluvia simpukoita. Kaloja ja rapuja kasvatetaan sekä ruuaksi, että istutettavaksi luontoon, simpukoita kasvatetaan yksittäisillä laitoksilla vedenpuhdistustarkoituksessa. Ruokakalatuotannon arvo oli vuonna 2013 Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen (RKTL) tilastojen mukaan n. 56 milj. euroa. Ruokakalan tuotannosta lähes 90 % on kirjolohta, noin 9 % siikaa ja noin prosentti muita lajeja. Myös sampi on vallannut sijaa kalanviljelyssä. Poikastuotannon arvo oli vuonna 2013 noin 24,5 milj. euroa (www.rktl.fi/tilastot). Viljelyssä on kaikkiaan noin 20 lajia. Vesieläinten viljelyn erityispiirre muuhun eläintuotantoon verrattuna on viljeltyjen kalojen ja rapujen istuttaminen luontoon. Kaloja istutettiin Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen tilastojen mukaan vuonna 2013 noin 30 miljoonaa kappaletta ja rapuja noin kappaletta Toisaalta luonnosta pyydetään kaloja, joista perustetaan uusia emokalaparvia viljelyyn. Tautien torjunnan kannalta haastetta tuo myös vesiviljelyeläinten kontakti luonnonvaraisiin vesieläimiin veden välityksellä. Tuotantomalli on rakentunut sellaiseksi, että elävän kalan virrat kulkevat sisämaasta merelle. Poikaset sekä istutuksiin että ruokakalan tuotantoon kasvatetaan sisävesissä. Ruokakalan loppukasvatuksesta yli 80 % tapahtuu merialueella. Merialueen ja sisävesialueen rajaksi katsotaan joko ensimmäinen kalojen nousueste (pato), jossa ei ole kalatietä tai toinen nousueste jossa kalatie on. Eli, merialueelta sisävesialueelle päästäkseen kalan on uitava kahden padon ohi kalatietä pitkin. Vesiviljelylaitoksia oli vuonna 2013 yhteensä 471, joista merialueella sijaitsi 130 (ruokakalalaitoksia 109, poikaslaitoksia 25) ja sisävesialueella 341 (ruokakalalaitoksia 62, poikaslaitoksia 82, luonnonravintolammikkoviljelijöitä 197, osalla laitoksista useampia tuotannon suuntia). Toiminnassa olevia ravunviljelylaitoksia oli vuoden 2015 alussa vesiviljelyrekisterin mukaan noin 60 kpl, mutta todellisuudessa näistä suuri osa ei ole toiminnassa. Vedenpuhdistustarkoitukseen on perustettu yksittäisiä simpukkalaitoksia. Vesiviljelyeläinten pitopaikoista pidetään vesiviljelyrekisteriä. Maa- ja metsätalousministeriön asetuksessa (533/2011) vesiviljelyeläinten tunnistamisesta vesiviljelyeläinten pitäjäksi katsotaan toimija, joka pitää yhtäkin vesiviljelyeläintä. Ilmoitus eläinten pidosta on tehtävä siihen elinkeino- liikenne ja ympäristökeskukseen (jäljempänä ELY-keskus), jonka alueella eläinten pääasiallinen pitopaikka sijaitsee. 2. Laitostyypit Kalan- ja ravun kasvattamoita on erityyppisiä ja varsinkin sisävesillä laitokset ovat usein alla mainittujen laitostyyppien yhdistelmiä. Mikäli laitos on yhdistelmä alla olevista, suoritetaan tarkastukset ja näytteenotot tiukimpien kriteereiden mukaisesti.\n3 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 3 / 29 Emokalalaitos on kalanviljelylaitos, joissa on emokalojen kasvatusta, mädin tuotantoa sekä hautomotoimintaa. Emokaloilla tarkoitetaan sekä naaras että koiras kaloja. Emot pidetään ulko- tai sisäaltaissa ja mäti ja maiti lypsetään nukutetuista kaloista usein altaan vieressä. Emokalalaitoksia on ainoastaan sisämaassa ja kalojen nousualueella, koska viljeltävien kalalajiemme mäti selviytyy ainoastaan makeassa vedessä. Kasvatettaessa uhanalaisia kalalajeja istutuksia varten, täydennetään emokalastoa usein lypsämällä villien kalojen sukusoluja ja kasvattamalla niistä uusia emokaloja. Mäti pidetään eristyksessä muista laitoksen kaloista siihen asti, kunnes Eviran tautitutkimustulokset villien emokalojen elinnäytteistä ovat valmistuneet. Hautomossa mäti on peräisin joko laitoksen omista emoista (emokalalaitos), toisen laitoksen emoista tai luonnonemoista. Itse haudonta tapahtuu saaveissa, haudontakaukaloissa tai - suppiloissa. Hautomo on käytössä vain sen ajan, minkä mädin hautominen poikasiksi vaatii. Melko pian kuoriutumisen jälkeen poikaset siirretään poikaslaitoksille tai luonnonravintolammikoihin tai istutetaan luontoon. Luontoon voidaan istuttaa myös mätiä tai kalat voidaan siirtää vielä mätivaiheen aikana pois hautomosta. Poikaslaitos sisämaassa on usein hautomon, poikashallin ja kattamattoman ulkoallasalueen käsittävä laitos. Tähän tuotantotyyppiin tarvitaan enemmän tilaa ja rakennuksia ja usein monimutkaisia vesityssysteemejä. Laitos tuottaa poikasia muille laitoksille, istutuksiin ja/tai onkilammikoihin. Poikaslaitos määritellään tarkastus- tai näytteenottotiheyksistä puhuttaessa laitoksena, joka myy tai luovuttaa elävää kalaa eteenpäin, mutta jolla ei ole omia emokaloja (ks. emokalalaitos). Poikaslaitos merellä on yleensä ns. välikasvattamo, jossa pienet, sisämaasta tuodut poikaset kasvatetaan suuremmiksi poikasiksi merialueella tapahtuvan ruokakalatuotannon tarpeisiin. Poikaslaitos määritellään tarkastus- tai näytteenottotiheyksistä puhuttaessa laitoksena, joka myy tai luovuttaa elävää kalaa eteenpäin, mutta jolla ei ole omia emokaloja (ks. emokalalaitos). Ruokakalalaitos sisämaassa voi muodostua halleissa tai ulkona olevista muovi/lasikuitu/betoni -altaista, ulkouomista tai järvessä tai joessa olevista verkkokasseista. Sisävesialueella kirjolohen kasvatuksessa yleisin ruokakalalaitostyyppi lienee maapohjainen uoma-allas, jossa on verkkoväliseinin erotettuina osastoja. Uoma-altaita voi myös olla useita rinnakkain tai peräkkäin. Ruokakalalaitos merellä on yleensä rypäs verkkokasseja avovedessä. Kasseja voidaan siirtää hinaamalla paikasta toiseen esimerkiksi vuodenaikojen mukaan. Kasseja voi myös olla useissa paikoissa erillään toisistaan, vaikka kyseessä olisikin nimellisesti yksi laitos. Tautitapauksissa on tällöin tärkeää miettiä mikä on epidemiologinen yksikkö. Yleensä kassit hinataan kaloineen perkaamon rantaan ja kalat siirretään kassista suoraan perattavaksi. Ruokakalankasvatuksessa käytetään myös ns. talvivarastoja. Talvivarasto on usein suojaisessa lahdessa oleva paikka, jossa kalat viettävät talven mahdollisesti jään alla. Jäiden sulaessa kalat siirretään kesäkasvatuspaikoille, usein ulommas merelle, jossa niitä kasvatetaan seuraavaan talveen/perkuuseen saakka. Ruokakalalaitokselta ei siirretä kalaa eteenpäin jatkokasvatukseen tai istutuksiin, vaan kaikki sieltä lähtevä kala viedään teuraaksi. Mikäli laitos on pelkästään ruokakalalaitos, ei siellä myöskään ole emokaloja tai mätiä vaan laitos ostaa poikasensa poikas- /emokalalaitokselta. Luonnonravintolammikot ovat yleensä latvavesistöissä sijaitsevia padottuja lammikoita, joissa on usein, muttei aina, tyhjennyslaitteet kalojen keräilyä ja lammikoiden tyhjennystä varten. Kalat voidaan pyytää lammikoista myös nuottaamalla. Luonnonravintolammikossa ei\n4 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 4 / 29 nimensä mukaisesti ruokita kaloja, vaan kalat syövät lammikossa luontaisesti esiintyvää planktonia ja pohjaeläimiä. Lammikoissa kasvatetaan siikaa, harjusta, kuhaa tai haukea (myös muut lajit joskus mahdollisia). Pienet poikaset istutetaan lammikoihin heti niiden kuoriuduttua mädistä ja niitä pidetään lammikoissa yhden kesän yli. Tyypillisesti luonnonravintolammikoissa kasvaneet kalat päätyvät istutettavaksi luontoon. Onkilammikot ovat usein matkailuyritysten ohjelmapalvelua. Kalanviljelylaitoksilla tiettyyn kokoon kasvatetut kirjolohet tuodaan onkilammikoihin kalastettaviksi ja ne teurastetaan ja usein savustetaankin paikanpäällä. Onkilammikoista ei saa siirtää kalaa elävänä eteenpäin. Onkilammikoissa pidetään lähes ainoastaan kirjolohta. Onkilammikoita ei tarvitse tarkastaa, ellei niille kohdistu tautiepäilyä. Rapulaitos, kuten kalalaitoskin, voi olla joko poikaslaitos, josta myydään ravun poikasia istutuksiin ja/tai ruokarapulaitoksille tai ruokarapulaitos, josta ravut myydään joko keitettäviksi (elävinä) tai keitettyinä. Rapulaitos koostuu usein padotuista lammikoista, jotka voidaan tyhjentää vedestä tai joista ravut vaihtoehtoisesti pyydetään merroilla. Altaat voivat olla myös muovista tms. tehtyjä altaita, erityisesti poikaskasvatuksessa. Rapulaitokseen voi myös kuulua hautomo. Suomessa on viljelyssä kaksi rapulajia: alkuperäislaji jokirapu ja Pohjois-Amerikasta tuotu täplärapu. Simpukoita ei Suomessa kasvateta ruuaksi. Ahvenanmaalla on yksittäisiä simpukkakasvattamoita, joissa simpukoita pidetään vedenpuhdistustarkoituksessa. Simpukkalaitoksia ei toistaiseksi tarvitse tarkastaa, mutta niiden tulee kuulua vesiviljelyrekisteriin 3. Vastustettavat taudit Vesiviljelyeläinten vastustettavien tautien esiintymistä Suomessa kartoitetaan valtakunnallisin tutkimuksin, jotka tehdään valtion varoin. Tarkastuksen ja näytteenoton suorittaa virkaeläinlääkäri. Tarkastuksilla ja näytteenotolla valvotaan laitosten toimintaa ja lainsäädännössä vastustettaviksi taudeiksi luokiteltujen vesiviljelyeläinten tautien esiintymistä. Kala- ja rapulaitoksia valvotaan riskiperusteisesti. Riskiperusteisen valvonnan lisäksi Suomessa toteutetaan VHS-taudin hävittämisohjelmaa Ahvenanmaalla sekä vapaaehtoista BKD-taudin terveysvalvontaa sisävesialueella. Taulukossa 1 on listattu Suomessa vastustettavat kala- rapu- ja nilviäistaudit (lisäksi BKD). Näistä VHS, IHN, IPN ja BKD tauteja seurataan säännöllisin näytteenotoin. Jäämereen laskevien jokien luonnonvaraisista emokaloista tutkitaan myös ISA. Muita tauteja tutkitaan epäilystä tai projektiluonteisesti. Taulukko 1. Vesieläinten vastustettavat taudit ja ne niille herkät lajit, joita on Suomessa viljelyssä tai yleisesti luonnonvaraisena (ei koristekalat), sekä Suomen tilanne kyseiset taudin suhteen. Lisäksi ilmoitettaviin tauteihin luokiteltava kalojen BKD-tauti, jonka leviämisen rajoittamiseksi on perustettu vapaehtoinen terveysvalvontaohjelma. Suomessa vastustettavat vesieläinten taudit EHN Epitsoottinen vertamuodostavan kudoksen kuolio VHS Virusperäinen verenvuotoseptikemia Herkät lajit, joita Suomessa esiintyy yleisesti kirjolohi, ahven silakka, siika, hauki, turska, kirjolohi, made, taimen, Tilanne Suomessa Suomi vapaa Suomi vapaa Ahvenanmaata lukuun ottamatta.\n5 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 5 / 29 IHN Tarttuva vertamuodostavan kudoksen kuolio piikkikampela, kilohaili, harjus kirjolohi, lohi ISA Tarttuva lohen anemia: kirjolohi, lohi, taimen Suomi vapaa SAV (Lohikalojen alfavirukset): SD Sleeping disease, PD Pancreas disease kirjolohi, lohi, taimen Ahvenanmaalla hävitysohjelma. Suomi vapaa Suomessa ei ole koskaan todettu SAV:a. Virallista vapaata asemaa haetaan. KHV Koikarpin herpesvirus karppi, Suomessa ei ole koskaan todettu KHV:tä, mutta virallista vapautta meillä ei ole. Vapautta ei saatu historiallisin syin. Seurantaohjelma vapauden osoittamiseksi on toistaiseksi katsottu tarpeettomaksi. IPN Tarttuva haimakuoliotauti, genoryhmän 5 IPNvirustartunnat SVC Karpin kevätviremia Gyrodactylus salaris -tartunta WSD Äyriäisten valkopilkkutauti Nilviäisten marteillioosi (Marteilia refringens) Nilviäisten bonamioosi (Bonamia ostreae) kirjolohi, lohi, puronieriä, taimen, siika karppi, ruohokarppi, ruutana, säyne, suutari lohi, kirjolohi, nieriä, puronieriä, harjus, harmaanieriä, taimen kaikki suomessa esiintyvät ravut (Decapoda) sinisimpukka ei herkkiä lajeja Suomen sisävesialue vapaa. Suomi vapaa. Teno- ja Näätämöjoen vesistöt vapaat. Paatsjoen, Tuulomajoen ja Uutuanjoen vesistöt puskurialuetta. Suomessa ei ole koskaan todettu WSD:tä, mutta virallista vapautta meillä ei ole. Vapautta ei saatu historiallisin syin. Seurantaohjelma vapauden osoittamiseksi on toistaiseksi katsottu tarpeettomaksi. Suomessa ei ole koskaan todettu marteilioosia, mutta virallista vapautta meillä ei ole. Seurantaohjelma vapauden osoittamiseksi on toistaiseksi katsottu tarpeettomaksi. BKD Bakteeriperäinen kaikki lohikalat* (Salmonidae) munuaistauti * lohet, taimenet, nieriät, harjus, kuore, siiat, muikku Sisävesialueella vapaaehtoinen terveysvalvontaohjelma. 4. Tartunta Vesieläinten taudit leviävät suorassa kontaktissa eläinten välillä sekä veden, eritteiden (ulosteet, lima, ovariaalineste), kaloja syövien lintujen, kalastus- ym. välineiden, loisten (hankajalkaiset, täit, juotikkaat) ja/tai mädin välityksellä. Virukset voivat kulkeutua veden mukana useita kilometrejä ja aiheuttaa siten infektion tartuntalaitoksen alapuolisilla laitoksilla. Oireettomien kalojen ja mädin siirrot ovat todennäköisin syy taudin leviämiselle uusille alueille.\n6 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 6 / 29 Myös tartunta kannibalismin kautta voi olla mahdollinen, ainakin äyriäisten valkopilkkutaudin kohdalla. Osa taudeista, kuten BKD ja IPN kulkeutuvat emokalasta mätimunaan, jolloin mädin desinfioiminenkaan ei estä bakteerin tai viruksen leviämistä. Osa taudinaiheuttajista voi elää viikkoja kalan ulkopuolella esimerkiksi altaan pohjaliejussa ja siten taudinaiheuttajien hävittäminen vaatii altaiden tyhjentämisen ja desinfioimisen. Desinfioinnin jälkeen on kasvatusyksiköt vielä pidettävä kuivillaan ja/tai kesannoitava tietyn ajan. 5. Valvonnan suunnittelu Evira lähettää läänineläinlääkäreille vuosittaiset ohjeet tarkastuksista ja näytteiden otosta ja läänineläinlääkärit lähettävät ne edelleen alueensa laitoksia valvoville kunnaneläinlääkäreille. Kunnaneläinlääkärin oma suunnitelma tarkastuksista ja näytteenotoista on tärkeää tehdä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, jotta kaikki laitokset ehditään tarkastaa ja että näytteenotto onnistuu helposti. Tarkastuksia tehdään kaikissa terveysluvan tarvitsevissa kalan- ja ravunviljelylaitoksissa ml. luonnonravintolammikkoyritykset (ks. kohta 6). Terveysluvan tarpeen voi tarkastaa Eviran internetsivuilta. Simpukkalaitoksia, onkilammikoita tai pienimuotoista ruokakala/rapu -kasvatusta ei tarvitse tarkastaa ellei pitopaikkaan kohdistu eläintautiepäilyä. Kalanviljelylaitostarkastusten pohjana käytetään vesiviljelyrekisteriä. On suositeltavaa, että läänineläinlääkäri pyytää tai hakee suoraan vesiviljelyrekisteristä tiedot vuosittain koko alueeltaan ja jakaa ne edelleen valvoville eläinlääkäreille. Jos vesiviljelyrekisterin tiedoissa havaitaan virheitä, eläinlääkärin tulisi ja huolehtia, että viljelijä päivittää tietonsa oman alueensa Ely-keskukseen. Lomake tietojen päivittämiseksi löytyy Eviran ja ELY:jen internetsivuilta. Huomioitava on myös se, että vaikka laitos on tyhjä kaloista yhtenä vuonna, se ei tarkoita välttämättä sitä, että laitos olisi lopettanut toimintansa kokonaan. Vuosittain pitäisi tarkastaa toimiiko laitos vai ei. Laitos voi myös toimia uuden omistajan tai vuokraajan nimissä Tarkastuksen ja näytteenoton ajankohta Kalat ovat vaihtolämpöisiä eläimiä. Niiden ruumiin lämpötila ja siten myös aineenvaihdunta ja puolustusmekanismit seuraavat veden lämpötilaa. Kaloilla on optimilämpötila mm. kasvulle, ravinnon hyväksikäytölle ja mätimunien kehittymiselle. Kalojen taudit ovat siten myös sidoksissa veden lämpötilaan. Lähes kaikkia vastustettavia virustauteja sekä BKD-tautia on todennäköisempää todeta viileän veden aikaan ja siksi eläinlääkäreiden tarkastukset on ajoitettava vuodenaikaan, jolloin veden lämpötila on alle +14 C. VHS ja BKD -löydökset on tehty yleensä keväällä otetuista näytteistä ja siksi mahdollisimman suuri osa laitoksista tulisi tarkastaa keväällä huhtikuun ja kesäkuun alun välisenä aikana. Kahden tarkastuskerran välin on aina oltava vähintään 4 kuukautta. Myös särkikalalaitokset, ml. karppilaitokset tarkastetaan kylmän veden aikana SVC-taudin vuoksi. Monet bakteeritaudit, kuten paisetauti puhkeavat usein kesän lämpimimpään aikaan ja kesäaikana näytteitä tutkitaankin usein taudinsyyn selvittämiseksi. Kaikki pitopaikat, jossa pidetään kaloja tai rapuja tulee tarkastaa. Merialueella kasvatuspaikat sijaitsevat usein kaukana toisistaan ja kalojen tarkastaminen onnistuu helpoiten silloin kun niitä on syystä tai toisesta koottu yhteen paikkaan. Tarkastuksen voi tehdä kalojen talvisäilytyspaikassa keväällä ennen kalojen siirtoa kesäkasvatuspaikkoihin. Tällöin tarkastuskertomukseen tulee merkitä, että laitoksella talvehtineet kalat on tarkastettu ja että muut kasvatuspaikat olivat tyhjillään. Merialueen ruokakalalaitoksilla toinen hyvä tarkastusajankohta on teurastusten yhteydessä, jolloin teuraskokoiset kalat usein hinataan\n7 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 7 / 29 teurastamon rantaan odottamaan teurastusta. Tällöin tulee kuitenkin tarkastaa myös ne pitopaikat, joissa yhä on kalaa. Luonnonravintolammikkoyrityksen, hautomojen ja rapulaitoksen, eli lähinnä yrityksen toiminnan ja kirjanpidon tarkastuksen voi tehdä mihin aikaan vuodesta tahansa. Vaikka tarkastus on periaatteessa vain toiminnan tarkastamista, eikä kaloja tai rapuja lammikoissa näe, on eläinlääkärin mahdollisuuksien mukaan hyvä edes joskus käydä lammikoilla kokonaiskuvan saamiseksi. Luonnonravintolammikot tyhjennetään yleensä loppusyksystä ja rapulammikot elokuussa ja paras aika nähdä eläimet on tällöin. Toisaalta tarkastuksella tulisi varmistaa seuraavan kauden toimintasuunnitelmat ja että toiminnassa otetaan huomioon lainsäädännön vaatimukset koskien lähinnä vapaaehtoiseen BKD terveysvalvontaan kuuluvia pitopaikkoja ja pitopaikkoja, joissa kasvatetaan merikalojen jälkeläisiä. Näytteenotto pyritään tekemään tarkastuskäynnin yhteydessä, mutta osalla kalanviljelylaitoksista ei ole mahdollista saada kaikkia näytteitä yhdellä kertaa. Näytteitä tulee aina pyrkiä saamaan huonokuntoisista kaloista. Käynnistä sovittaessa voi pyytää, ettei heikkokuntoisia kaloja poistettaisi juuri ennen käyntiä. Näytemäärä voidaan täydentää normaaleilla kaloilla, ellei heikkokuntoisia saada tarpeeksi. Näytemäärää voi täydentää myös teuraslinjalta otetuilla näytteillä. Ovariaalinestenäytteet otetaan emokaloista lypsyn aikana. Kalojen lypsyajankohta riippuu kalalajista. Viljeltävistä lohikaloista siiat, lohet, nieriät ja taimenet ovat syyskutuisia. Harjus ja kirjolohi ovat kevätkutuisia, mutta kirjolohet lypsetään nykyisin hyvin useasti jo keskitalvella. Särkikalat (ml. karppi) ja hauki ovat kevätkutuisia. Näytteenotosta tarkemmin kappaleessa Valvontakäynti 1. Omavalvonnan kuvauksen läpikäynti, tarkastus ja kehittäminen 2. Kirjanpidon tarkastaminen 3. Eläinten ja tilojen silmämääräinen tarkastelu 4. Heikkokuntoisten kalojen avaus ja silmämääräinen tutkiminen 5. Näytteenotto tarvittaessa 6. Laitoksen riskitason arvioiminen 7. Lomakkeiden täyttäminen 6.1. Terveyslupa Pääsääntöisesti kaikkien kaloja tai rapuja viljelevien toimijoiden on pitänyt hakea toiminnalleen terveyslupa Evirasta tai Ahvenanmaalla Ahvenanmaan maakuntahallituksesta mennessä Jos toiminta aloitetaan tämän päivämäärän jälkeen, on lupa haettava ennen toiminnan aloittamista (Eläintautilaki 441/2013, 55 ja 56 ). Tarkastettavalta laitokselta on löydyttävä terveysluvan haussa vaadittava, vähintään pääasiat kattava omavalvonnan kuvaus. Jos laitoksen toiminta ei edellytä terveyslupaa, sitä ei tarvitse tarkastaa, ellei laitokseen kohdistu epäilyä eläintaudista. Luonnonravintolammikoiden omavalvonnan kuvaukseksi riittävät terveyslupalomakkeissa täytetyt tiedot. Terveyslupaa ja siihen liittyvää omavalvonnan kuvausta ei vaadita:\n8 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 8 / 29 I) Jos vesieläimiä kasvatetaan ihmisravinnoksi vain omaan käyttöön tai vain vähäisessä määrin joko suoraan lopulliselle kuluttajalle myytäväksi tai myytäväksi paikallisessa vähittäisliikkeessä, jossa ostajana on lopullinen kuluttaja. Ruokakalan kasvatus voidaan katsoa vähäiseksi jos rehun käyttö on alle 2000 kg vuodessa kuivarehuna tai sitä vastaava määrä muuta rehua, tai kalan lisäkasvu on alle 2000 kg vuodessa (vrt. ympäristölupa). Ruokarapujen kasvatus katsotaan pienimuotoiseksi, jos niitä tuotetaan vuodessa vähemmän kuin 2000 kpl. Lisäksi pienimuotoisesti vesieläimiä ihmisravinnoksi kasvattavan toimijan on siis myytävä eläimet joko suoraan tai yhden paikallisen välikäden kautta lopulliselle kuluttajalle. Mikäli nämä molemmat vaatimukset toteutuvat, ei lupaa tarvitse hakea. II) Koristevesieläimien kasvattajalta, jotka kasvattavat eläimiä altaissa tai akvaarioissa, joiden vesi ei koskaan ole suorassa yhteydessä luonnonvesiin. III) Kalojen tai rapujen kasvattamiseksi ainoastaan virkistyskalastusta (= onkilammikot) varten edellyttäen, etteivät kalat tai ravut päädy lammikoista edelleen kasvatettavaksi tai istutuksiin. IV) Simpukoiden kasvattamiseksi veden puhdistusta varten. V) Jos kalaa tai rapuja ei missään muodossa myydä tai välitetä eteenpäin, eikä istuteta luontoon (eräät tutkimuslaitokset, yleisöakvaariot) 6.2 Omavalvonnan kuvaus Terveysluvan edellytys on laitoksen omavalvonnan kuvaus. Omavalvonnassa tulee kuvata, miten toiminnassa otetaan huomioon eläintautien leviämisen ehkäiseminen: toimenpiteet, joilla pyritään estämään eläintautien leviäminen pitopaikkaan, joilla seurataan eläinten taudinoireita ja kuolleisuutta, joilla ehkäistään eläintautien leviäminen pitopaikan sisällä ja joilla estetään taudin leviäminen pitopaikasta edelleen muihin pitopaikkoihin tai luonnonvaraisiin kaloihin. Erityisen tärkeää on miettiä, kuinka pitopaikoissa ja niiden yksiköissä havaittaisiin nopeasti eläintauteihin viittaavat oireet ja epänormaali kuolleisuus. Epänormaalin kuolleisuuden havaitsemiseksi kuolleisuuskirjanpidosta tulee voida päätellä myös kuolleisuuden normaalitaso. Esimerkiksi kalanpoikasten starttivaiheeseen, jolloin ruskuaispussin ravinto on käytetty ja poikasten tulisi oppia syömään rehua, liittyy aina kuolleisuutta. Epänormaalin kuolleisuuden syy puolestaan tulee aina pyrkiä todentamaan joko ympäristöstä johtuvilla seikoilla tai lähettämällä näytteet tutkittavaksi. Tarkastuksen yhteydessä eläinlääkärin tulee lukea laitoksen omavalvonnan kuvaus ml. terveyslupalomakkeissa kerätty omavalvontatieto ja tarkastaa, että laitos toimii sen mukaisesti. Valvovan eläinlääkärin tehtävänä on myös pyrkiä kehittämään omavalvontaa yhdessä toimijan kanssa. Toiminnasta tulisi etsiä vaiheita, joihin liittyy riski eläintaudin leviämisen kannalta (mm. siirrot, kuljetukset, perkaamot) ja pyrkiä sitten tapauskohtaisesti miettimään sitä kuinka tätä riskiä voidaan pienentää Kirjanpito Omavalvontaan liittyy kiinteästi laitoksen kirjanpito. Kunkin laitoksen kirjanpidosta tulee löytyä vähintään seuraavat asiat: Eläinluettelo\n9 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 9 / Keneltä ja mistä kalaerä hankittu ja kenelle ja minne viety (tarkasti) 2. Erän koko (lkm (ja keskipaino), mäti litroina) 3. Laitokselta viennin / laitokselle tuonnin ajankohta ja kuljetustapa 4. Laitoksella olevat kalat tulee erottua kirjanpidosta selvästi 5. Rehun laatu ja alkuperä 6. Kaikki otetut näytteet (syy ja tutkimustulos) Kuolleisuuskirjanpito. Toimijan kirjanpidosta tulisi olla mahdollista havaita kasvanut kuolleisuus pitopaikassa / osastossa / altaassa / kassissa. Kuolleisuus tulee myös pyrkiä selittämään (ympäristötekijät, tutkimusvastaus). Kalojen hoitotoimenpiteet (lajittelut, siirrot, altaiden siivoukset jne.) Lääkitykset (ml. rokotukset ja kylvetykset) Lääkekirjanpidon tarkastamisesta on erillinen ohje. Lainsäädännön vaatimuksissa tietojen säilyttämisajoista on vaihtelua. Maksimissaan tiedot pitää olla saatavilla 5 vuotta laskettuna viimeisimmästä merkinnästä Luonnonkalat ja mäti Tarkastuksen yhteydessä selvitetään onko laitokseen tuotu sisämaan tai merialueen vesistöjen luonnonkaloja tai niistä peräisin olevaa mätiä tai maitia. Jos luonnonvaraisista kaloista on otettu mätiä tai maitia tai luonnosta on pyydetty kaloja emokalaston perustamista tai täydentämistä varten, täytyy kirjanpidosta löytyä tutkimusvastaukset siitä, että nämä luonnonvaraiset kalat on asianmukaisesti tutkittu Evirassa BKD:n ja VHS, IHN, IPN ja SAV -virustautien varalta kielteisin tuloksin. Muista lajeista tutkitaan kaikki emokalat mutta siioista, harjuksista ja muikuista riittää 60 kalan tutkiminen pyyntipaikkaa kohden. Jäämereen laskevien jokien vesistöistä peräisin olevat luonnonvaraiset kalat tutkitaan myös ISA-taudin varalta. Ks. Eviran ohje kalojen siirtäjille ja istuttajille. Mikäli pitopaikassa haudotaan merialueelta (= IPN rajoitusalue) peräisin olevien IPN:lle herkkien (kirjolohi, puronieriä, taimen, merilohi, siika) emokalojen mätiä, ja mäti tai kuoriutuneet poikaset aiotaan siirtää sisävesialueelle (=IPN suoja-alue), tulee hautomon olla ns. karanteenihautomo ja käyttää pohjavettä, sisävesialueen vettä tai käsitellä tulovesi IPN hävittämiseksi. Karanteenihautomon poistovesi tulee laskea merikalojen nousualueelle tai merialueelle tai käsitellä Eviran hyväksymällä tavalla, esim. maahan imeyttämällä. Mäti tulee desinfioida vastalypsettynä (lohi, kirjolohi, taimen, nieriä) JA silmäpisteasteella (kaikki lajit) menetelmällä, joka tuhoaa mädin pinnalla mahdollisesti olevat IPN virukset. Hyväksyttäviä aineita ovat jodoforipohjaiset aineet (esim. Buffodine, Actomar, jodipohjaiset paikallisantiseptit). Emokalat tulee tutkia Evirassa IPN varalta kielteisin tuloksin. Muista lajeista tutkitaan kaikki emokalat, siikojen, harjusten ja muikkujen osalta riittää 60 kalan tutkiminen pyyntipaikkaa kohden. Haudonnan aikana valmistuvat emokalojen näytteiden tulokset Evirassa, ja mikäli tulokset ovat negatiiviset, saadaan kuoriutuneet poikaset (tai mäti) siirtää sisävesialueen laitokseen. Merialueelta lypsetty mäti voidaan siirtää sisävesialueen hautomoon haudottavaksi ennen tutkimustulosten valmistumista, jos hautomon poistovesi johdetaan merialueelle, imeytetään maahan tai käsitellään IPN-viruksen tuhoamiseksi. Hautomon on myös sitouduttava huolehtimaan mädin desinfioinnista. Emokalojen tutkiminen ja mädin desinfiointi tulee tehdä edellisen kappaleen mukaisesti. Mädin tai vastakuoriutuneet poikaset saa siirtää toiseen\n10 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 10 / 29 pitopaikkaan sisävesialueelle sen jälkeen kun emokalojen tutkimusvastaukset ovat valmistuneet kielteisin tuloksin Siirtorajoitukset Siirtorajoituksilla torjutaan eräiden Suomessa jo esiintyvien kala- ja raputautien leviämistä alueille, joilla niitä ei ole ja joille ne eivät luonnonkalojen tai rapujen mukana pääse. Tarkastuskäynnin yhteydessä on muistutettava laitosta näistä siirtokielloista ja tarkastettava, ettei tällaisia siirtoja ole tehty. Siirtorajoitukset koskevat Ahvenanmaan VHS-rajoitusaluetta, merialueen IPN-rajoitusaluetta ja Ylä-lapin Gyrodactylus salaris suoja-aluetta. Siirtorajoituksista kerrotaan tarkemmin Eviran ohjeessa kalojen siirtäjille ja istuttajille. Ohje löytyy Eviran internetsivuilta Tuonnit ulkomailta Mikäli laitokselle on tuotu mätiä, kaloja tai rapuja ulkomailta, on syytä tarkastaa viimeistään tässä vaiheessa erän mukana tulleet terveystodistukset ja myös eläimet. Tuonnista ja viennistä löytyy ohjeita Eviran internetsivuilta: > Eläimet > Tuonti ja vienti Riskinarviointi Kala- ja rapulaitosten valvonta on Ahvenanmaan VHS-ohjelmaa lukuun ottamatta riskiperusteita. Evira ohjeistaa valvonnan vuosittain huomioiden riskitason laitostyypeittäin. Valvovan eläinlääkärin tulee kullakin tarkastuksella arvioida kunkin laitoksen riskiä saada vastustettava tauti, sekä riskiä taudin leviämiselle laitokselta, jos laitokselle tulee vastustettava eläintauti. Riskinarvioinnissa voi käyttää apuna alla olevia taulukoita. Komission päätös riskiperusteisen valvonnan suuntaviivoista (2008/896/EY) löytyy internetistä Taulukko 2. Laitoksen eläintautiriskin arviointi. Tätä taulukkoa apuna käyttäen mietitään ensin laitoksen riski saada kalatauteja (a) ja sitten samaa taulukkoa lukien riski levittää kalatauteja edelleen (b). Näiden kahden arvion (a&b) tulos yhdistetään taulukon 3 avulla. Riski tautien leviämiselle a laitokselle / b laitokselta veden välityksellä 1) Riski tautien leviämiselle a laitokselle / b laitokselta kala/rapusiirtojen mukana 2) Yhdistetty riski (a ja b analyysin tulos yhdistetään taulukon 3 avulla). 1) 2) korkea + korkea korkea korkea + alhainen keskitasoinen alhainen + korkea keskitasoinen alhainen + alhainen alhainen villit ja viljellyt kalat ylä- ja alapuolisissa vesistöissä, kalakantojen tiheys luonnonvesissä, laitostiheys kyseisellä alueella, perkaamon läheisyys merialueella, vesiyhteys toisen valtion alueelle (meri, Vuoksen ja Kemijoen latvavedet), viennit ulkomaille omalla kalustolla jne. tuodaanko/viedäänkö kaloja muista laitoksista (-lle), otetaanko laitokselle luonnonkalojen mätiä, onko kaloja tuotu ulkomailta, viedäänkö kalaa/mätiä istutuksiin jne.\n11 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 11 / 29 Taulukko 3. Laitoksen riskitaso eläintautien suhteen. Mieti ensin edellisen taulukon avulla pitopaikan riskiä saada kalatauteja sekä levittää niitä edelleen ja yhdistä tulos tämän taulukon avulla. a korkea keskitasoinen korkea korkea keskitasoinen matala keskitasoinen korkea alhainen matala matala keskitasoinen alhainen keskitasoinen korkea Riskinarviota tehdessä tulee miettiä lisäksi tautien leviämisriskiä henkilökunnan, kuljetusvälineistön, muiden välineiden, rehun tai petoeläinten tai lintujen mukana, omavalvontajärjestelmän toimivuutta ja henkilöstön osaamistasoa sekä terveystilanteeltaan heikompien laitosten tai alueiden sijaintia laitokseen nähden. Riskiä kasvattavat myös edellisvuosien puutteelliset tarkastukset ja/tai näytteenotot ja runsas lääkityksen käyttö. b 6.8. Eläinten tarkastaminen Jokaisella käynnillä tulee tarkastaa laitoksen kaikki kalat ja/tai ravut silmämääräisesti ja kiinnittää huomiota poikkeavasti käyttäytyviin kaloihin tai rapuihin. Luonnonravintolammikkojen ja rapulammikkojen eläinten tarkastamisessa kannattaa käyttää harkintaa. Luonnonravintolammikkojen ja rapulammikkojen tarkastuksen voi käytännön syistä tehdä myös tarkastamalla toiminnan ja näkemättä itse eläimiä. Meressä, järvessä tai joessa olevat kassit ovat yleensä hyvin syviä eikä kaloja välttämättä näy. Ruokaa heittämällä kalat saadaan tulemaan pintaan. Tarkastusajankohdan voi myös sopia sellaiseksi ajaksi, kun kassin pohja nostetaan pintaan kalojen tilanteen selvittämiseksi tai toimenpiteitä varten. Myös isoissa uoma-altaissa kaloja on vaikea havaita, mutta ne saadaan esille ruokaa heittämällä. Näytteenottoon rehun heittäminen sopii huonosti, ks. näytteenotto kohdasta 8. Poikashallit ovat helpoimpia tarkastuksen kannalta. Kalat ovat koko ajan näkyvissä ja ne saadaan kiinni haavimalla. Pyri tarkkailemaan kaloja ennen kuin ne ovat huomanneet läsnäolosi. Normaalisti kalat ovat levittäytyneet suhteellisen tasaisesti kasvatusaltaassa ja ruokaa saadessaan uivat kiivaasti osoittaen voimakasta ruokahalua. Kun kalat ovat huomanneet lähestymisesi, tarkkaile reaktiota. Paniikinomainen ryntäily ja hermostuneisuus kuten myös apaattinen liikkumattomuus viestivät, että jotakin on vialla. Huonokuntoiset kalat ajelehtivat yleensä altaan tai kassin reunoille tai poistosihdin läheisyyteen, ovat väriltään tummempia ja monilla sairailla kaloilla silmät ovat pullistuneet. Polaroidut lasit auttavat havaintojen teossa. Jos näytteitä ei tarvitse ohjeiden mukaan ottaa kyseisellä käynnillä, tulisi silti jokaisella käynnillä poimia altaista/kasseista muutamia sairaita/heikkokuntoisia kaloja ja tutkia ne silmämääräisesti. Kalaa tulee tarkastella pinnalta (iho, kidukset, silmät, evien tyvet) ja avata vatsaontelo. Mikäli silmämääräisesti havaitaan vastustettaviin tauteihin viittaavia oireita, niin kaloja tulee lähettää näytteeksi Eviraan. Eviran kalatautiasiantuntijoille voi virka-aikana soittaa ja kysyä myös heidän mielipidettään (Ks. yhteystiedot kohdasta 12). Luonnonravintolammikoiden osalta ei silmämääräistä tutkimusta tarvitse tehdä ilman erillistä syytä. Rapuja voi tarkastella pinnalta niitä tappamatta. Katso kalojen näytteenotto kohdasta 8.\n12 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 12 / Lomakkeet Tarkastuskäynnillä tulee aina täyttää vesiviljelylaitoksen tarkastuskertomus, jonka voi tulostaa Eviran internetsivuilta. Näytteiden mukaan tulee aina täyttää Eviran näytelähete, jonka myös voi tulostaa Eviran internetsivuilta. Eläinlääkärin on pääsääntöisesti otettava näytteet itse. Mikäli näytteet kuitenkin jäävät laitoksen väen lähetettäväksi, tulee eläinlääkärin täyttää lähete valmiiksi ja sopia siitä mitä kaloja näytteeksi lähetetään Hautomot ja luonnonravintolammikot Jos tarkastuskohteena on pelkkä hautomotoiminta tai luonnonravintolammikot, tai näiden yhdistelmä, on epätodennäköistä että tarkastuksella havaittaisiin kalataudin oireita. Olennaista on tarkastaa, että pitopaikan kirjanpito on kunnossa. Huomio tulee lisäksi kiinnittää kalojen käyttötarkoitukseen ja alkuperään. Onko mäti tuotu merialueelta sisävesialueelle tai aiotaanko poikaset istuttaa sisävesialueelle tai kasvattaa emokaloiksi? Mikäli sisävesialueen hautomossa haudotaan merialueelta pyydettyjen IPN:lle herkkien lohikalojen (kirjolohi, nieriä, taimen, lohi, siika) sukusoluja, merikalojen nousualueen hautomossa haudotaan tällaisia, sisävesialueelle siirrettäväksi aiottuja sukusoluja tai luonnonravintolammikossa kasvatetaan niistä kuoriutuneita poikasia, tulee kirjanpidosta löytyä kopio tutkimusvastauksesta, jossa todetaan, että kyseiset luonnosta pyydetyt emokalat on tutkittu negatiivisin tuloksin IPN taudin varalta. Muiden lohikalojen osalta vaaditaan kaikkien emokalojen tutkiminen, siian, muikun ja harjuksen osalta riittää 60 emokalan tutkiminen pyyntipaikkaa kohden. Jos hautomo ei ole antanut kopiota tutkimusvastauksesta luonnonravintolammikkokasvattajalle, tulee toimijan pyytää tutkimusvastauksen kopio hautomosta ja toimittaa valvovalle eläinlääkärille. Hautomon kirjanpidosta tulee lisäksi löytyä merkintä mädin desinfioinnista. Lohien, taimenten, kirjolohien ja nieriän mäti tulee desinfioida sekä vastalypsettynä, että silmäpisteasteella. Muiden lajien osalta riittää desinfiointi silmäpisteasteella. Jos kyseessä on luonnonvaraisten lohikalojen mäti tai siitä kuoriutuneet poikaset, jotka aiotaan kasvattaa emokaloiksi, tulee kirjanpidosta löytyä IPN:n liittyvien vaatimusten lisäksi kopio tutkimusvastauksesta, jossa todetaan, että kyseiset luonnosta pyydetyt emokalat on tutkittu negatiivisin tuloksin paitsi IPN-taudin, myös VHS-, IHN-, SAV- ja BKD-taudin varalta. IPN, VHS ja IHN tutkitaan aina yhtenä pakettina, mutta SAV- ja BKD-tutkimus on pyydettävä erikseen. Mikäli luonnonravintolammikossa on lohikalojen mätiä/poikasia, joka aiotaan istuttaa sisävesialueelle, tulee pitopaikan kuulua vapaaehtoiseen BKD:n terveysvalvontaan ja siinä AVI:n päätöksellä terveysluokkaan 1 tai 2. Mikäli poikasia aiotaan myydä toisiin pitopaikkoihin, jotka kuuluvat vapaaehtoiseen terveysvalvontaan, tulee luonnonravintolammikon kuulua terveysluokkaan 1. Hautomo ei voi saavuttaa terveysluokkaa 1, jos sinne otetaan luonnonvaraisten lohikalojen sukusoluja. Hautomosta voi kuitenkin myydä vastakuoriutuneita lohikalojen poikasia BKD:n terveysvalvontaan kuuluviin pitopaikkoihin, kunhan myytävien poikasten luonnonvaraiset emokalat on tutkittu BKD:n varalta negatiivisin tuloksin (= luonnonvaraisten kalojen sukusolujen ottaminen). Mikäli luonnonravintolammikossa tai hautomossa pidetään vain muita kuin lohikaloihin kuuluvia lajeja (hauki, kuha, karppi) ei luonnonvaraisten emokalojen tutkimuksia vaadita.\n13 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 13 / 29 Katso kohta 6.5. ja Eviran ohje kalojen siirtäjille ja istuttajille Terveysluvan saanut perkaamo Terveysluvan saaneen perkaamon tarkastus kannattaa yhdistää muihin perkaamossa tehtäviin tarkastuksiin (elintarvikevalvonta). Tarkastuksella tulee tarkastaa perkaamon omavalvonnankuvauksen toteutuminen huomioiden erityisesti eläintautien leviämisen estäminen. Tautien ehkäisemisessä tulee kiinnittää huomiota kalojen säilytykseen ennen perkuuta ja verestys- ja jäteveden sekä perkuujätteen käsittelyyn. Myös perkaamon omavalvontaa tulisi pyrkiä kehittämään yhteistyössä toimijan kanssa. Eläintautien leviämisen varalta tehtävällä perkaamon tarkastuksella tulee täyttää Eviran internetsivuilta löytyvä lomake. 7. Kalojen lääkitseminen Kalojen virustauteihin ei ole olemassa lääkkeitä. Bakteeritauteja hoidetaan mikrobilääkkeillä ja niitä käytettäessä olisi aina lähetettävä näytteet Eviraan resistenssimääritystä varten. Rokotteita käytetään toistaiseksi vain vibrioosia, furunkuloosia ja yersinoosia (Enteric Red Mouth, ERM-tauti) vastaan, ja kalat rokotetaan yleensä ennen niiden siirtämistä sisävesistä merialueelle. Lisäksi kaloja lääkitään loisia vastaan (Slice, formaliini, kloramiini, natriumperkarbonaatti, suola, Pyceze jne.). Kirjolohen ruokakalakasvatuksessa käytetään tyypillisesti vain naaraskaloja (ns. täysnaarasparvet). Naaraskala tulee sukukypsäksi koirasta myöhemmin, jolloin kalan lihan laatu pysyy hyvänä suurempikokoiseksi saakka. Koiraat joudutaan teurastamaan naaraita aikaisemmin, joten ne eivät ehdi kasvaa tavoiteltuun annoskokoon. Täysnaarasparvia tuotetaan syöttämällä vastakuoriutuneille kirjolohen poikasille testosteronia sisältävää rehua. Parven naaraat muuttuvat testosteronin vaikutuksesta fenotyyppisesti koiraiksi ( kääntökoiraat tai XX-koiraat ). Nämä kääntökoiraat tuottavat sukukypsyttyään maitia, jolla hedelmöitetään normaalien naaraiden mätiä. Tuloksena kaikki näin tuotetut jälkeläiset ovat naaraita. Kääntökoirailla ei ole siemenjohtimia ja maitia ei siten saada ulos kalaa tappamatta. Hormonikäsittelyä saaneita kaloja ei saa käyttää ihmisravinnoksi, vaan ne hävitetään. Kalankasvatuksessa käytetään lisäksi nukutusainetta (MS 222, Bentsokaiini, neilikkaöljy) muun muassa kalojen lajittelua ja lypsyä varten. Lajittelussa pyritään sijoittamaan samankokoiset poikaset altaittain ja lypsyssä puristetaan kypsä mäti ja maiti hedelmöitystä ja haudontaa varten ulos kalan sukurauhasista. Mädin kypsymisajankohtaan voidaan vaikuttaa valaistuksen avulla (mäti joulumarkkinoille) tai muuttelemalla sekä valaistusta että lämpötilaa (kirjolohen poikastuotanto). Joillain lajeilla käytetään myös ovulaatiohormonia (kuha, sampi). Tuotantotilan lääkekirjanpito tarkastetaan läänineläinlääkärin niin määrätessä. Tarkastuksille on erillinen Eviran ohje.\n14 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 14 / Näytteenotto 8.1. Yleiset näytteenotto-ohjeet Ks. myös > Eläimet > Eläinten terveys ja eläintaudit > Näytteenotto- ja lähetysohjeet. Kalanäytteet otetaan riskiperusteisen valvontaohjelman ja Ahvenanmaan VHS-ohjelman mukaisesti. Lisäksi vapaaehtoiseen BKD-taudin terveysvalvontaan kuuluvilta laitoksilta otetaan BKD-näytteet terveysvalvonnan ehtojen mukaisesti. Kunkin vuoden näytteenotto ohjeistetaan vuosittain Evirasta aluehallintovirastoille ja aluehallintovirastoista kunnaneläinlääkäreille. Kuitenkin aina, kun on syytä epäillä vastustettavaa eläintautia, lähetetään näytteet Eviraan. Ravuista ja luonnonravintolammikoiden tai hautomoiden kaloista otetaan näytteet vain silloin, kun epäillään syystä tai toisesta vastustettavaa eläintautia. Rapujen osalta ainoa vastustettava tauti on äyriäisten valkopilkkutauti, jonka todennäköisyys Suomessa on pieni. Kalanviljelylaitosten henkilökuntaa voi pyytää avuksi näytteenottoon, kunhan huolehditaan heidän opastuksestaan. Näytteet tulee ottaa niin, että tarkastava eläinlääkäri voi olla varma, minkä altaan kaloista ne on otettu. Tunnistustieto merkitään myös lähetteeseen. Näytteenotto on tehtävä puhtaasti ja oikein. On toivottavaa, että eläinlääkärit mahdollisimman suuressa määrin preparoisivat ruokakaloista elinnäytteet jo kentällä näyteastioihin. Ruokakalaksi tarkoitettujen suurten kalojen tai emokalojen toimittaminen on hankalaa ja isojen kalojen haaskaaminen näytekaloiksi tulee kalliiksi kalanviljelijälle. Pienet, alle 20 cm pituiset kalat toimitetaan Eviraan kokonaisina. Sairaat kalat toimitetaan Eviraan aina kokonaisina. Virusnäytteet otetaan elatusainetta sisältäviin putkiin, jotka tilataan Evirasta ennen näytteenottoa (ks. kohta 12 yhteystiedot). Näytteenoton yhteydessä astiat pidetään jäähileessä tai huolehditaan muuten siitä, että ne ovat 0 +5 C:ssa. Näytteet otetaan mahdollisimman puhtaasti. Välineet steriloidaan tai vaihdetaan näyte-erien välillä. Näytteitä ei saa pakastaa, vaan ne toimitetaan styrox-laatikossa kylmäkuljetuksena Eviraan esim. jäähileessä tai kylmävaraajien kanssa. Kiinnittäkää huomiota siihen, etteivät näytteet kontaminoidu (korkit tiukasti kiinni) tai näytelähete kastu sulavalla vedellä (lähete muovipussiin). Näytelähete täytetään huolellisesti ja allekirjoitetaan.\n15 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 15 / 29 Kuvat 1 ja 2. Lohikalojen anatomiaa: yläkuvassa kala oikealla, alakuvassa vasemmalla kyljellään ruumiinontelo normaalissa obduktiossa avattuna. Otettaessa vain elinnäytteitä ei kuvan kaltaista avausta yleensä tehdä. Kuvan kalat on avattu elinten sijainnin havainnollistamiseksi. Useilla laitoksilla on joko itsellään tai muutoin käytettävissään jäähilekone. Kalanviljelijä voi yleensä huolehtia jään hankinnasta vaikka sitä ei normaalitoiminnassaan tarvitsisikaan, kun tästä muistetaan sopia etukäteen. Jäitä tarvitaan sekä näytteenotossa laitoksella että otettujen elinnäytteiden tai kokonaisten kalojen toimittamisessa näytteeksi.\n16 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 16 / 29 Tavalliset, valkoiset, ruokatavarakaupoista saatavat Styrox -kylmälaukut käyvät hyvin näytteiden lähettämiseen, samoin kalanviljelylaitoksilla ruokakalan lähetykseen käytettävät Styrox -laatikot. Näytteeksi tarkoitettujen, ruuaksi perattavien kalojen verenlasku täytyy tehdä normaalista poikkeavalla tavalla: kaloja ei saa panna takaisin veteen piston jälkeen. Muuten verenlaskun yhteydessä kalan sydämen sykkeen aiheuttama imu aiheuttaa veden ja siinä olevien bakteereiden joutumisen kalan verenkiertoon. Tämä kontaminoi elimet niin, että se voi haitata tutkimuksia. Lohikalojen anatomiaan voi näytteenottoa varten orientoitua katsomalla kuvat 1 ja Virusnäytteet VHS-, IHN-, IPN- SAV- ja SVC -taudin varalta (ISA ja KHV näytteiden ohjeistus annetaan tarvittaessa erikseen Evirasta) Virusnäytteeksi otetaan ensisijaisesti heikkokuntoisia ja poikkeavasti käyttäytyviä kaloja. Näytettä voidaan täydentää ulkonäöltään tavanomaisilla ja normaalisti käyttäytyvillä kaloilla ellei heikkokuntoisia löydetä tarpeeksi. VHS, IHN, IPN -näytteen lajiksi valitaan ensisijaisesti kirjolohia, mutta jos laitoksella ei ole kirjolohta kootaan näyte laitoksen muista VHS, IHN ja IPN -taudeille herkistä lajeista (herkät lajit: direktiivi 88/2006/EU, liite IV, osa II; IPN ja SVC osalta komission asetus (EY) 1251/2008, liite II, osa C). Jos laitoksella on paljon eri lajeja, olisi hyvä tehdä suunnitelma yhdessä Eviran kalatautitutkijoiden kanssa siitä mitä lajeja minäkin vuonna tutkitaan (ks. 11.yhteystiedot). Mikäli laitoksen vesitys tulee useasta lähteestä, koostetaan näyte siten, että kaikkien vesityslähteiden kaloja tulee näytteeseen. Näyte koostetaan eri vuosiluokkien kaloista eripuolilta laitosta. Kuolleisuuskirjanpito kannattaa myös katsoa ennen näytteenottoa. SVC-näytteeksi otetaan särkikaloja (karppi). Kaikenikäiset kalat kelpaavat näytteeksi. Merialueella on paljon yrityksiä, joilla on useita kasvatuspaikkoja. Näiden laitosten näytteenoton suunnittelussa kannattaa myös olla yhteydessä Eviran kalatautitutkijoihin. Näytteeksi tulee ottaa kaloja, jotka ovat ehtineet olla kyseisellä laitoksella vähintään kolme viikkoa, mielellään talven yli. Virusnäytteeksi otetaan pala sydämestä, pernasta ja munuaisen etuosasta. Näytteeksi riittää noin riisiryyninkokoinen pala kustakin elimestä. Virusnäytteet voidaan yhdistää kymmenen kalan yhteisnäytteeksi (kaikki elimet samaan näyteputkeen, samat näytteenottovälineet). Alle 20 cm kalat voi lähettää kokonaisina Eviraan. Sydän, perna ja munuainen Suurikokoiset kalat voidaan avata keskiviivasta kuten perattaessa. Kalan avaamiseen käytetään eri välineitä (saksia, veistä) kuin näytteenottoon. Avausvälineitä ei tarvitse desinfioida kalojen välillä. Avauksen jälkeen raotetaan ruumiinonteloa elimiin koskematta niin, että pinseteillä voidaan tarttua sydämeen ja saksilla tai veitsellä irrottaa riisiryyninkokoinen pala, joka tiputetaan välittömästi näytepurkkiin.\n17 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 17 / 29 Ruumiinonteloa raottamalla saadaan napsaistua myös pala pernasta. Tämän jälkeen vedetään sisäelinpaketti, uimarakko mukaan lukien mahdollisimman vähän munuaisia koskettaen kalasta ulos. Virologista tutkimusta varten irrotetaan skalpellin ja pinsetin avulla pala ns. etumunuaista (munuaisen leveä osa tai mahdollisimman lähellä sitä oleva kohta kalan etupäässä). Ovariaalineste Ovariaalinestettä otetaan virusnäytteeksi vain silloin, kun kaloja ei voi tappaa, eikä elinnäytteitä siten ottaa. Emokalalaitoksilla on ensisijaisesti kysyttävä hyvissä ajoin, onko laitos poistamassa vanhoja emokaloja. Ovariaalinesteen näytteenottoon tarvitaan vähintään kaksi henkilöä: toinen on varsinainen näytteenottaja, toinen hoitaa kalan lypsämistä. Näyte otetaan ennen varsinaista mädin lypsämistä, kun kala on nukutettu ja pyyhitty puhtaaksi. Pyyhkimiseen käytetään puhdasta pyyhettä, sellstoffia tai vastaavaa. Yleensä ovariaalineste suihkuaa niin, että näyte voidaan ottaa "lennosta" suoraan näyteputkeen (kuva 5). Ovariaalinestettä ei ole kovin paljoa yhdessä kalassa, joten käytännössä jo ensimmäiset tipat täytyy ottaa näytteeksi. Toinen tapa on lypsää kalasta mätiä puhtaaseen astiaan esim. kertakäyttömukiin ja vetää ruiskulla tarvittava määrä nestettä mädin seasta. Nestettä tarvitaan näytteeksi korkeintaan 2 ml kalaa kohti. Kuva 5. Ovariaalinestenäytteen otto suoraan näyteputkeen. Kalan lypsäjän tekemän kalan kuivauksen jälkeen näytteenottaja on pyyhkinyt kutuaikaan ruumiinontelosta pullistuvan suppilon kuvan kertakäyttöisellä paperipyyhkeellä ja pitää putkea aukon suulla lypsäjän tehdessä normaaleja lypsyliikkeitä. Jos ovariaalinesteen mukana tulee mätimunia, ne jätetään putkeen. Yhteen virusnäytteeseen yhdistetään ovariaalinestettä kymmenestä kalasta. BKD-tutkimusta varten yhdistetään viiden kalan ovariaalinestettä. Huomioi, että BKD-näytteeksi otettava\n18 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 18 / 29 ovariaalineste otetaan tyhjiin putkiin, virusnäytteeksi tuleva ovariaalineste elatusaineellisiin putkiin. Ovariaalineste kontaminoituu helposti, jolloin erityisesti BKD-diagnostiikka vaikeutuu. Näytteenotto vaatii siis erityistä huolellisuutta. Kylmäketjun säilyminen koko ajan näytteenotosta laboratorioon on myös hyvin tärkeää BKD-taudin varalta otettava näyte BKD-näytteeksi otetaan ensisijaisesti heikkokuntoisia ja poikkeavasti käyttäytyviä kaloja, mutta näytettä voidaan täydentää ulkonäöltään tavanomaisilla ja normaalisti käyttäytyvillä kaloilla, mikäli heikkokuntoisia ei löydetä tarpeeksi. Jos laitoksella on emokaloja, otetaan näytteeksi poistettavien emokalojen elimiä tai ovariaalinestettä. Jos laitoksella ei ole emokaloja otetaan näytteeksi herkintä lajia herkkyysjärjestyksessä: nieriät, lohi, kirjolohi, taimen, harjus, siika ja muikku. Jos laitoksella on paljon eri lajeja, olisi hyvä tehdä suunnitelma yhdessä Eviran kalatautitutkijoiden kanssa siitä mitä lajeja minäkin vuonna tutkitaan (ks. 11.yhteystiedot). Kirjolohista näytteeksi käyvät vähintään kesän vanhat poikaset. Muista lajeista näytekalojen tulee olla vähintään vuoden vanhoja. Näytekalojen tulee olla ollut laitoksella mielellään ainakin yhden talven yli. BKD-tutkimukseen otetaan munuaisnäyte kalan avauksen yhteydessä havaitusta pesäkkeestä. Oireettomista kaloista näytteeksi otetaan noin herneen kokoinen pala takamunuaista tai emokaloista ovariaalinestettä (katso ohje kohdassa 8.2.1). Mikäli emoja on tarkoitus poistaa lypsyn jälkeen, otetaan mieluimmin elinnäytteet, koska ne ovat ovariaalinestettä luotettavampia näytteitä. Kätevimmin munuaisnäytteen saa pinseteillä ja skalpellilla tai saksilla (Kuvat 6 ja 7). HUOM! Kun samasta kalasta otetaan elinnäytteet sekä BKD- että virustutkimusta varten, laitetaan BKD-tutkimusta varten otettavat munuaispalat eri näyteastiaan (ei elatusainetta). Virustutkimuksesta poiketen korkeintaan viiden kalan näytteet voidaan yhdistää.\n19 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 19 / 29 Kuvat 6 ja 7. Munuaisnäytteenotto BKD-tutkimusta varten, ellei tautiin viittaavia muutoksia havaita. Näyte otetaan munuaisen takaosasta. Ensin vedetään muut elimet uimarakko mukaan lukien ulos (yläkuva) ja sen jälkeen esimerkiksi puhtaalla skalpelin terällä otetaan noin herneen kokoinen pala (alakuva) ja siirretään se näyteputkeen. Virustutkimuksiin otetaan näyte munuaisen etuosasta Gyrodactylus salaris -loisen varalta otettava näyte Yleensä Gyrodactylus salaris -loisen varalta tehtävästä näytteenotosta huolehtii Evira. Joskus kuitenkin valvovaa eläinlääkäriä saatetaan pyytää ottamaan esimerkiksi vientitutkimuksiin näytteitä lohiloisen varalta. Lopetetuista kaloista leikataan näytteeksi rinta- ja selkäevät etanoliin. G salaris -loiselle herkimmät lajit ovat lohi ja kirjolohi. Herkkiä ovat lainsäädännön mukaan myös nieriät, harjus ja taimen. Kokeellisesti G salaris on saatu tarttumaan siikaan. Jos eläinlääkäriä pyydetään ottamaan näytteeksi muuta lajia kuin kirjolohta tai lohta, kannattaa olla yhteydessä Eviran kalatautitutkijoihin. Etanolia on oltava niin paljon, että evät ovat tilavuudeltaan korkeintaan 10 % koko volyymistä. Säilöntään käytettävän etanolin on oltava vahvuudeltaan vähintään 70 %. Evät otetaan näytteeksi ennen kuin kaloja ryhdytään preparoimaan virus- tai BKD -näytteiden ottamiseksi, koska loiset voivat irtoilla ja evät alkavat limoittua liikaa jo muutamien minuuttien kuluttua kalojen vedestä otosta. Evät leikataan läheltä juurta (Kuvat 8 ja 9).\n20 Esittelijä Hanna Kuukka-Anttila Sivu/sivut 20 / 29 Kuvat 8 ja 9. Rinta- ja selkäevänäytteen leikkaaminen etanoliin Gyrodactylus salaris -tutkimusta varten. Kun näytteet ovat etanolissa, ei niiden tutkimuksiin toimittamisella ole kiirettä. Aikaisemmin G. salaris -näytteitä on otettu yleisesti formaliiniin. Sitä ei kuitenkaan enää pitäisi käyttää kuin etanolin puuttuessa, koska formaliiniin säilötyistä näytteistä ei mahdollisten Gyrodactylus - loisten lajimääritystä voida tehdä molekyylibiologisin menetelmin, vaan joudutaan tyytymään työläämpään ja vähemmän tietoa antavaan morfologiseen lajimääritykseen. 9. Rapujen lähettäminen näytteeksi Kaikki ravut tutkitaan Eviran Kuopion toimipisteessä. Mikäli tarkastuksella havaitaan ravuissa epänormaalia selittämätöntä kuolleisuutta tai mikäli on muutoin syytä epäillä vastustettavaa raputautia lähetetään oireellisia rapuja (10-30 kpl) elävänä laatikossa Kuopion Eviraan. Ennen näytteiden ottamista on hyvä keskustella näytteistä Kuopion kala- ja raputautieläinlääkärin kanssa (Ks. yhteystiedot kohdasta 13). Laatikkoon tulee laittaa ilmareikiä, sekä kosteita sanomalehtiä, lehtipuun oksia tms., jotta kosteus säilyy kuljetuksen ajan. Rapujen osalta on huomattava, että ainoa lainsäädännössämme vastustettavaksi määritelty tauti on äyriäisten valkopilkkutauti ja siten valtio maksaa tutkimuskulut vain tämän taudin osalta. Suurimmat kuolleisuutta aiheuttavat sairaudet suomalaisilla ravuilla ovat Aphanomyces astaci -leväsienen aiheuttama rapurutto ja ympäristötekijät. Rapurutto on ilmoitettava eläintauti. Rapujen omistajalta tulee kysyä haluaako hän tutkimukset muiden kuin äyriäisten valkopilkkutaudin osalta.


Pelivälineitä yrittäjänä menestymiseen | Keuda.fi\nPelivälineitä yrittäjänä menestymiseen\nVerkkokoulutus: Pelivälineitä yrittäjänä menestymiseen\n4.5.2021 – 11.5.2021, Pelivälineitä yrittäjänä menestymiseen, verkkokoulutus, 2x2,5 tuntia 125,00 € (sis. ALV 24 %) Hakuaika päättyy 26.04.2021\nPuuttuuko asiakkaita? Eivätkö asiakkaasi löydä yritystäsi tai edes tiedä sen olemassaolosta? Eivätkö asiakkaasi uskalla ostaa sinulta, koska eivät tunne sinua, yritystäsi, tuotteitasi tai palvelujasi? Tai tavoitteletko uusia asiakkaita, mutta kohderyhmät ovat hakusessa?\nIlmoittaudu verkkokoulutukseen ja saat työkaluja näihin haasteisiin!\nSaat työkaluja siihen, miten voit tunnistaa asiakasryhmiesi kirjon ja niiden erityispiirteet. Opit tekemään asiakasryhmistäsi kohderyhmäprofiilit ja näet samalla yrityksesi, palvelusi ja tuotteesi erilaisten asiakkaiden silmin. Jos myyt ”kaikille”, samaa ja samalla tavalla – et myy kenellekään, etkä mitään. Kohdentaminen ja asiakasymmärrys ovat avaintekijöitä, ja niihin tämä koulutus pureutuu. Mutta eihän niillä yksinään vielä tee mitään, elleivät ne edistä myyntiä. Koulutus antaakin työkalut myös siihen, miten käytät kohderyhmäprofiilejasi yrityksesi, tuotteidesi ja palvelujesi löydettävyyden ja tunnettuuden parantamiseen. Opit kohdistamaan markkinointiasi ja myyntiäsi paremmin – ja kauppa käy!\nKukaan ei pärjää yksin. Niinpä pääset koulutuksen aikana myös verkostoitumaan ja sparrailemaan muiden yrittäjien kanssa. Käymme koulutuksessa läpi myös sitä, miten voit rakentaa ja hyödyntää verkostoja yrittäjänä menestymisessä.\nVerkkokoulutus 2 x 2,5 tuntia\nKoulutuksesta saat työkaluja asiakaskohdennukseen, yrityksesi tunnettuuden ja löydettävyyden kehittämiseen ja verkostoitumiseen.\nKoulutus toteutetaan etäyhteydellä Zoomin välityksellä:\n4.5.2021 klo 16.30 - 19.00 ja\n11.5.2021 klo 16.30 - 19.00\nHenkilökohtainen etäsparraus 1 – 1,5 tuntia\nKoulutuksen jälkeen sinulla on mahdollisuus varata aika henkilökohtaiseen sparraukseen (hinta 90 € (sis. alv. 24 %)/ tunti). Sukellat valmentajan kanssa valintasi mukaan joko asiakaskohdennuksen ja/tai tunnettuuden ja löydettävyyden suunnitelmiisi, jotka toimitat valmentajalle sparrauksen ajanvarauksen yhteydessä. Henkilökohtaiseen sparraukseen voit ilmoittautua suoraan kouluttajalle koulutuksen aikana.\nKoulutus on tarkoitettu yksin- ja pienyrittäjille toimialasta riippumatta. Se sopii myös sivutoimisille yrittäjille ja vasta yritystoimintaansa aloitteleville. Erityisen hyvin koulutus sopii sinulle, jolla asiakaskadon ilmeinen syy on se, etteivät asiakkaat löydä yritystäsi, sen tuotteita tai palveluja, tai eivät edes tiedä yrityksesi olemassaolosta. Näin voi olla myös silloin, kun haluat laajentaa markkina-aluettasi, ja toivot asiakkaiden löytävän sinut kauempaakin.\nKouluttajana toimii liiketoiminnan kehittämiseen sparraava yrittäjä, KTM Birgit Eskelinen. Yritysasiakkaiden valmentamisen lisäksi hän on toiminut sparraajana/myllärinä Kasvu Open -tapahtumissa, oppisopimuskummina Oppisopimuskummit ry:ssä ja yrittäjäopiskelijoiden mentorina.\nKoulutus maksetaan ilmoittautumisen yhteydessä verkkomaksuna. Ilmoittautuminen on sitova (katso peruutusehdot). Mikäli haluat, että laskutamme koulutusmaksun, olethan yhteydessä hakeutumiskoordinaattori Elina Vesalaiseen 040 174 4463 / elina.vesalainen@keuda.fi. Laskulla maksettaessa veloitamme laskutuslisän 6,50 €. Laskutusmahdollisuus vain yrityksille.\nSaat ilmoittautumisajan päätyttyä viestin antamaasi sähköpostiosoitteeseen. Viesti sisältää koulutuksen osallistumislinkin sekä muutaman aloituskysymyksen. Tiedotamme sähköpostilla myös mahdollisista muutoksista tai peruutuksista.


Huoneistoja vuokrattavana Vetimigliassa - Kiinteistöt Italiassa - Kiinteistöt Italiassa\nHuoneistojen vuokraus Ventimigliassa | Vuokraa asunto Ventimigliasta\nAsunnon tai asunnon vuokraaminen Ventimigliassa kiinnostaa useimmiten niitä, jotka tulevat näihin paikkoihin eri tarkoituksiin. Vierailijalista alkaa tietysti turisteista, joita Ventimigliaan tulee tuhansia joka vuosi, eikä hotellissa ole kaikille paikkaa. Ja kaikki eivät halua asua hotelleissa tai hotellissa, joten täällä he tarjoavat sellaista palvelua kuin asunnon vuokraaminen Ventimigliassa. Vaikka mieluummin rentoutuisit Italian tai Ranskan suurissa kaupungeissa, Ventimiglia on tähän erittäin kätevä paikka. Ranskan raja on vain kivenheiton päässä, vain 7 kilometrin päässä, ja mihin tahansa kohteeseen pääsee junalla, sillä tässä kaupungissa on yksi tärkeimmistä liikenteen solmukohdista. Samaan aikaan, koska kaupunki ei ole suuri, vuokra on verrattain alhaisempi kuin esimerkiksi San Remossa.\nTäältä voit myös vuokrata asunnon Ventimigliasta kesäksi tai viikoksi. Jokainen löytää tarpeidensa ja kykyjensä mukaisen tarjouksen. Hinnat ovat täällä erilaisia, kaikki riippuu siitä, kuinka suuri asunto on tai missä se sijaitsee. Tietenkin se, joka on lähempänä rannikkoa, on kalliimpi, mutta jos haluat säästää rahaa, voit päästä syvemmälle kaupunkiin ja löytää sieltä melko kunnollisia asuntoja, paljon halvemmalla. Liikenne näissä paikoissa on melko hyvä, joten et edes tunne etäisyyttä. Jos vierailun tarkoitus ei ole matkailu, vaan liike, ja hotelli tai hotelli tulee silti kalliiksi, jos joudut oleskelemaan kaupungissa pitkään. Siksi liikemiehille on varsin tärkeää vuokrata kiinteistöjä Liguriassa eikä maksaa hulluja rahaa hotellipalveluista.\nAsunnon vuokraaminen Ventimigliassa on varsin kannattavaa, tällaisia kiinteistöjä on täällä paljon ja joskus tarjonta ylittää kysynnän, mikä tarkoittaa, että hyvin nopeasti löytyy molemmille osapuolille sopiva vaihtoehto.\n"Ligurian asunto vuokrattavana" tällainen ilmoitus löytyy Internetistä monilta sivustoilta, ja monet jopa tarjoavat ratkaista Internetissä vuokraamisen, mutta on parempi olla tekemättä tätä päteville asiantuntijoille. Ja voit suojautua huijareilta antamalla tämän ongelman ratkaisun luottamushenkilöille. Olemme käsitelleet vuokra-asioita useiden vuosien ajan ja tunnemme nämä markkinat pitkään. Näytämme sinulle mitkä asunnot tai asunnot ovat huomion arvoisia ja mihin on parempi olla tuhlaamatta aikaasi.\nLisäksi, jos et halua etsiä kiinteistöjä vuokralle Italiasta yksin, voit uskoa tämän asian meille - asiantuntijoille, jotka eivät vain löydä tarvitsemaasi tarjousta, vaan myös tarkistavat asunnon tai huoneistojen kunnon, laatia vuokra-asiakirjat.


Oikeuden puolustajat – Toinen osa: Vihollisen matka – Man Made Lifestyle\nAlkuvuodesta 2015 Suomessa aloitti uusi RW-kustannus, joka lupaa tuoda Suomen pienille markkinoille lisää sarjakuvaa. Hyvä näin. Jonkin verran julkaisuja onkin jo tullut: Sandman, Teräsmies, Batman ja nyt myös Justice Leaguen numerot 7-12 samoissa kansissa.\nKäsikirjoittaja Johns on useilla alan palkinnoilla palkittu konkari. Hän on mm. ohjaillut Vihreän lyhdyn, Teräsmiehen ja Teinititaanien elämää. Muista medioista mainittakoon mm. TV:stä Robot Chickenin ja Smallvillen käsikirjoitukset.\nJim Lee on meille suomalaisille tuttu X-Men sarjakuvan sivuilta. Olihan hän piirtämässä vuoden 1991 ensimmäistä X-Men-lehteä, jonka käsikirjoitti legenda Chris Claremont. Tuo lehti on Guinnessin ennätyskirjan mukaan edelleenkin maailman myydyin sarjakuvalehti.\nJim Leen tyylikkään selkeä, mutta pikkutarkan piirrostyylin erottaa helposti.\nTässä opuksessa vierailee myös muitakin kuvittajia ja tussaajia, mutta pääasiassa kirja on Jim Leen juhlaa. Ja suosittelen pakkohankinnaksi hänen faneilleen.\nOIKEASTAAN TÄMÄ kirja enemmänkin esittelee Oikeuden puolustajat ja heidän voimansa, jotka tässä kokoonpanossa ovat Teräsmies, Batman, Ihmenainen, Salama, Vesimies, Kyborgi ja tarinan lopussa ryhmän hylkäävä Vihreä lyhty.\nSaamme seurata heidän keskinäistä kahinointiaan ja läheistensä elämää, ja jopa entisiä romansseja.\nSarjakuvakirjan ensimmäinen numero on toisaalta hieman turha prologi tulevalle tarinalle, ja toisaalta jopa toinenkin numero on hieman turha. Tarinassa seurataan kun Vihreä nuoli tavoittelee paikkaa Oikeuden puolustajien riveihin. He eivät kuitenkaan halua värvätä riveihinsä enää lisää väkeä, koska tuntuu, että tämänhetkisetkin liitokset ovat aika hauraalla pohjalla.\nKirjan viimeiset neljä numeroa ovatkin jo sitten oma itsenäinen tarinakokonaisuus, jossa joukkio joutuu kohtaamaan vaarallisen Graves nimisen vastustajan, joka on ottanut selvää koko porukan heikoista kohdista, ja häikäilemättömästi iskee juuri näihin kohtiin, tuoden esiin jokaisen rankimmat muistot ja kuolleet henkilöt.\nSilmänruokaa riittää. Oli se sitten aukeaman kokoinen Ihmenainen tai Vihreä lyhty ottamassa kunnolla turpaansa.\nOlisin pudottanut ehkä numerot 7 ja 8 kokonaan pois, koska ne eivät tähän teokseen tuo mitään tarpeellista lisää.\nMutta hienoa, että saamme täällä pohjolan perukoilla ihailla harvinaista DC:n Oikeuden puolustajat -joukkiota.\nVanha konkari Koivumäki on jälleen kerran tehnyt hyvää työtä suomennoksessaan.\nKustantaja: RW-kustannus www.rwkustannus.fi


Ja kyllä tarinoiden merkitykselle myös tuhahdellaan. Tarinankerronta kärsii jopa hienoisesta inflaatiosta ja on saanut buzz word -leimaa. Toisin kuin muut trendit, tarina on ikuinen - ihmisen vanhimpia riippuvuuksia. Olemme niin persoja tarinoille, että vietämme vapaaehtoisesti suuren osan elämäämme niiden kimpussa. Olisi hölmöä jättää hyödyntämättä kaikkien aikojen vaikuttavin kommunikaation muoto!\nPiilaaksossa toimivan pääomasijoittaja Sequoia Capital kertoo omaa yritystarinaansa nerokkaan yksinkertaisesti. Tarinan sankari ei ole yritys itse vaan fokuksessa ovat ne menestystarinat, jotka Sequoia on vuosien varrella mahdollistanut. Kun surffaat firman www-sivuille, se esittelee ikonisia teknologia startup-maailman yrityksiä ja niiden perustajia. Aikajanalla pyörivät muun muassa DropBoxin, Airbnb:n, eBayn perustajat. Jopa Steve Jobs. Tarjoaa taatusti sellaisia merkityksiä, jotka kolahtavat kohdeyleisöönsä, menestyksestä haaveileviin startuppeihin.\nKirjoitus on alun perin julkaistu MARK Suomen Markkinointiliitto ry:n sivustolla.


Kulttuuri ei ole staattinen monoliitti, vaan sitä on mahdollista muuttaa! – Elävä Tiimityö\nYrityskulttuuri tulee puheeksi usein ainoastaan silloin kun hommat eivät suju kuten oletat tai haluat. Tällöin kulttuurilla viitataan yleensä johonkin outoon ja määrittelemättömään, joka muka selittää maailman typeryyttä. No, voihan sen näinkin ajatella, mutta mitä se kulttuuri oikeastaan on?\nKenties eniten nykyiseen käsitykseemme kansallisista kulttuureista ja yrityskulttuurista on vaikuttanut alankomaalainen tutkija Geert Hofstede (s. 1928). Hofsteden alkuperäiset, 80-luvun alussa IBM:n kansallisissa toimipisteissä tekemät tutkimukset pyrkivät määrittämään kansallisten kulttuurien eroja. Alun perin Hofstede erotti kansalliset kulttuurit toisistaan neljän ulottuvuuden, valtaetäisyyden, feminiinisyyden ja maskuliinisuuden, individualismin ja kollektiivisuuden ja epävarmuuden välttämisen perusteella. (Myöhemmin hän lisäsi viidennen ulottuvuuden nimeltään pitkän aikavälin orientaatio.) Kulttuuri oli jotain joka oli olemassa ja vaikutti käyttäytymiseemme. Hofsteden ajatuksiin pääsee tutustumaan lukemalla hänen artikkeleitaan, tai vierailemalla hänen kotisivuillaan.\nItse saan kylmiä puistatuksen väreitä, kun kuulenkin Hofsteden nimen mainittavan. Samantyyppisiä hytinöitä aiheuttaa ylipäätään kulttuuriin vetoaminen jonkin tietyn ikävän asian yhteydessä. Kun kulttuuriin suhtaudutaan ulkoapäin annettuna, muuttumattomana asiana joka tulee ottaa huomioon, jotta sen karikoissa opittaisiin luovimaan, siitä pian tuleekin juuri sellainen. Päinvastoin: useita yrityskulttuuriin liittyviä projekteja toteuttaessamme olen huomannut, että kulttuuri ei ole yhtenäinen uhkaava möykky, vaan lukuisten toisiinsa nivoutuneiden käytäntöjen verkosto. Ainut tapa jolla kulttuuri näyttäytyy meille, on yksittäisinä tekoina ja tapoina toimia. Siksi kulttuurin verkostoitunutta rakennetta on kenties vaikea hahmottaa, mutta sitä on täysin mahdollista muuttaa.\nOma huomioni on, että kulttuurin muuttaminen alkaa aina ongelman toteamisella. Koska yrityskulttuuri on pienempien osien summa, tulee kulttuurin kanssa painiskelevan toimia kuin salapoliisi, ensin tunnistaen yksittäistä käyttäytymistä ja sitten laajempia asiayhteyksiä ja toimintaperiaatteita. Usein itseään (ja omaa organisaatiotaan) on vaikea nähdä. Sitä on niin syvällä omissa, itsestään selvinä pitämissään tavoissa tehdä asioita, että tässä kohtaa voi olla hyvä hankkia ulkopuolista apua (jota tarjoaa esimerkiksi Elävä Tiimityö ry). Mikäli kuitenkin haluaa yrittää omin organisaation voimin, niin kannattaa aloittaa esittämällä kysymyksiä, jotka määrittävät nykytilannetta. Tärkeitä kysymyksiä ovat ne, jotka paljastavat syitä siihen, miksi toimin niin kuin toimin. Vastaus ei saa koskaan olla kulttuuri.\nPikkuhiljaa, kun huonoilta tuntuvat toimintatavat on kartoitettu, voidaan alkaa etsimään niille vaihtoehtoja. Tällöin on äärimmäisen tärkeää olla avoin ja tunnustaa ongelmat sekä omat käsityksensä niiden syistä myös muille samoissa käytännöissä toimiville. Päämääränä on, että kun oman yrityskulttuurin varjopuolet ja niihin vaikuttavat tekijät tehdään yleisesti näkyviksi, niitä voidaan alkaa muuttamaan.\nKulttuurin muutos alkaa aina jostain. Saattaa olla että johtoryhmässä ollaan huolestuneita yrityksessä vallassa olevasta kulttuurista. Voi olla, että keskijohto kokee kamppailevansa epärealististen odotusten ja passiivisaggressiivisten työntekijöiden ristipaineessa. Tai saattaa olla, että työntekijät kokevat ettei heitä arvosteta, kuunnella, tai heidän anneta tehdä töitään rauhassa. Riippumatta siitä, kuka kulttuurin muutoksessa on aloitteellinen, tulee muutoksen lopulta tavoittaa koko organisaatio. Saattaa tuntua siltä, että aina on joku joka kokee kulttuurin muutoksen uhaksi omalle asemalleen organisaatiossa. Koska kulttuuri koostuu lukuisista toisiinsa vaikuttavista käytännöistä, muutos ei tästäkään syystä yleensä ole helppoa. Lopulta se kuitenkin löytyy usein reflektiivisyyden ja yhteistyön kautta.\nTämän postauksen pointti onkin, että kun kulttuuriin suhtautuu käytännöllisenä toimintana, siihen on helpompi tarttua. Yleisesti ottaen on helpompi sanoa, että tehdään jotain konkreettista ja muutetaan toimintatapojamme, kuin että muutetaan kulttuuria. Kun onnistutaan aidosti muuttamaan toimintatapoja, huomataan, että kulttuurikin on samalla muuttunut.\nPrevious postBe the hub!\nNext postTasa-arvosoppaa heteromiehen tapaan\nOne thought on “Kulttuuri ei ole staattinen monoliitti, vaan sitä on mahdollista muuttaa!”\nPingback: Yrityskulttuuri rakennettaan muuttamalla toimintatapoja! – Elävä Tiimityö


Posted on 20.7.2017 7.9.2017 by Kaktu\nEn ole pitänyt täyspitkää (kuukauden) kesälomaa kolmeen vuoteen ja sen kyllä huomaa. Viime vuonna lomani kesti vajaat kaksi viikkoa ja sitä edellisenä muutaman päivän. Viimeiset puoli vuotta on ollut minulle rahallisesti hankalaa aikaa ja onkin tuntunut, että vaikka kuinka teen töitä, rahat eivät riitä kaikkeen tarpeelliseen. Olen tehnyt viimeiset neljä vuotta kahta työtä ja nykyisillä työajoilla sekä pitkän tallimatkan ja Futuran vaatiman päivittäisen liikutuksen myötä olen alkanut väsyä.\nOlen yrittänyt pitää vapaapäiviä ja rauhoittua, mutta aina tuntuu, että jokin stressin aihe estää mieltä lepäämästä täysin. Milloin palkka on myöhässä, auto hajoaa tai on niin paljon töitä, ettei meinaa ehtiä tekemään. Jos haluan ehtiä kirjoittamaan blogia, pitää yleensä tinkiä unesta ja herätä aikaisemmin aamulla. Blogi onkin jäänyt monena päivänä kokonaan pois mielestä. Ennen tarkistin kommentit monta kertaa päivässä ja nykyään on päiviä, etten edes muista koko blogin olemassaoloa.\nMielessä olisi kyllä aiheita, joista kirjoittaa. Aikaa ei vain ole. Aikaa ei ole oikein muuhunkaan, joten se täytyy vain hyväksyä. Nyt loman alkaessa aion pitää blogista ainakin kahden viikon tauon. Yritän päästää itseni lomalla lepäämään ja ajattelemaan ihan kaikkea muuta kuin arkea, minkä pitäisi toivottavasti onnistua, sillä olen mm. lähdössä telttailemaan Pohjois-Norjaan – Lofooteille, jonne olen haikaillut pääseväni jo pitkään. Pelottaa, että matkalla porot asettuvat rintamaan auton eteen, emmekä pääse ikinä perille.\nAutoni hajoaminen aiheutti ylimääräisiä sydämentykytyksiä viime viikolla. Lomaa varten vuokraamme auton, joten siihen auton puuttuminen ei olisi vaikuttanut. Tietysti siitä, ettei yht’äkkiä ollutkaan kulkupeliä, jolla pääsisi tallille hoitamaan Futuralle elintärkeää päivittäistä liikutusta, tuli ihan valtava stressin aiheuttaja. Vanhempani olivat onneksi ihania ja ostivat minulle yllättäen uuden auton sillä välin, kun olin viikonloppuna poikaystäväni kanssa telttailemassa ja kokeilemassa retkeilyvarusteiden toimivuutta – pitihän ne testata ennen pidempää reissua.\nOlin vain maininnut vanhemmilleni autoni hajoamisesta ja he ymmärsivät tilanteen hankaluuden. Isäni käski minun lähteä telttailemaan ja olla stressaamatta, sekä lupasi katsella sillä välin minulle autoja. Kun pääsin kotiin, vanhempani olivat jo ostaneet minulle auton! Olen ihan mielettömän kiitollinen. Auto on juuri sellainen, kuin olen aina toivonutkin! Vanha auto lähti eilen romuttamolle. Asiat ratkesivat kuin itsestään, mutta kun stressi laukesi, jotenkin iski ihan kauhea uupumus. Mikään ei oikein motivoi ja haluaisin jo loman alkavan. Varmaan tuttu tunne kaikille kesäloman odottajille…. Myönnän, että olen todellakin loman tarpeessa!\nUuden auton onnellinen omistaja\nOlen tottunut olemaan se muiden viihdyttäjä, joka on lähes aina hyvällä tuulella. Nyt on huono omatunto, kun en jaksa motivoitua innostamaan ja viihdyttämään muita ihmisiä entiseen tapaan. On vaikea antaa muiden ihmisten auttaa, koska haluaisin pärjätä yksin. Jokin aika sitten ihoni oli hyvässä kunnossa, mutta nyt viimeisen parin kuukauden aikana olen ollut niin stressaantunut, että todennäköisesti sen takia naamakin on räjähtänyt uuteen uskoon. Ei paljon naurata. Aknesta ei vain tunnu pääsevän lopullisesti eroon. Pitäisi varmaan lopettaa asioista stressaaminen, mutta se on helpommin sanottu kuin tehty.\nFuturan kanssa osaan unohtaa stressin hetkeksi. Hevonen on paras terapeutti. Futuran kanssa osaan keskittyä hetkeen. Toivottavasti neljän viikon kesäloma saa taas motivaationi entiselleen ja auttaa unohtamaan stressaavat asiat. Katsotaan sitten parin viikon päästä uudestaan, mitä kuuluu. Nyt alkaa nimittäin myös blogiloma (kommentteihin sentään lupaan vastata vielä parin päivän ajan)! Ihanaa lomaa myös kaikille teille muille, joilla se on vielä pitämättä!\nVaelluksella Futuran kanssa →\n← Roadtrip Lofooteilla\n16 thoughts on “Loman tarpeessa”\nTeit postauksen noista kinnerpateista niin kuinka paljon piikittäminen ja kuvaaminen suunnilleen maksoi? 🙂\n30.7.2017 at 18:53\nMuistaakseni 450 euroa, mutta nuo hinnathan vaihtelee ja Futuralta kuvattiin myös selkä 🙂\n2.8.2017 at 06:31\nKaisa Määttänen says:\nOlet todellakin lomasi ansainnut! Työpaikan vaihto on yleensä positiivinen asia mutta lomien menettäminen ei 🙁 Eikä ihminen tätä nykyajan oravanpyörää jaksa ellei pääse edes kerran vuodessa irtaantumaan kaikesta! Meidän autopostaus, liitten sun vanhaan autoon, ei nyt toteutunut mutta linkitin kyllä sen myynti-ilmoituksen tallinomistajalle. Ei yllättäen halunnut ostaa takaisin 😀\n22.7.2017 at 20:14\nHaha voi ei Kaisa! :’D Meinasinkin jo laittaa sulle masentunutta viestiä, ettei meidän autobileet harmillisesti toteutuneet. Ankea tyyppi se tallinomistaja, olis nyt ostanut takaisin! ;D\n22.7.2017 at 20:47\nHyvää lomaa! Muistan kyllä aina sen, kun kirjoitit, että sun autosta tippui pakoputki tallilta lähtiessä… 😀 Hieno on uus auto. Toivottavasti porot päästää teidät perille asti ja loma on super-rentouttava. 🙂 -AnnemariKo\n21.7.2017 at 16:50\nKiitos paljon! 😀 Porot ovat kuulemma vähän hölmöjä ja palloilevat autojen edessä miten sattuu. Toivottavasti eivät liikaa häiriköi meidän matkantekoa.\n22.7.2017 at 09:44\nIhanaa loman alkua, nauti ja rentoudu! Itsellä jäin juuri kesälomalle ja on myös ensimmäinen kunnon kesäloma 3 vuoteen ja on tapahtunut paljon todella vaikeita ja raskaita asioita, loma tuli myös tarpeeseen siis!\nNauttikaa Lofooteista ja ottakaa paaaaaljon kuvia, on mahtavat maisemat ja kuulemma osa teistä on kapeampia. Itse nähnyt vain kuvista paikkaa, mutta kova hinku olisi myös sinne päästä..ehkäpä parin vuoden päästä ? NAUTTIKAA! ? ..ihanaa, että vanhempasi auttavat tuolla tavalla ❤\n21.7.2017 at 08:38\nKiitos paljon <3 Yritä sinäkin nauttia lomasta ja rentoutua! Kuvattua tulee kyllä meillä varmasti ja PALJON! 😀 Mulle tuli tosi yllätyksenä, että vanhempani halusivat auttaa, koska yleensä olen selvittänyt ja hankkinut kaikki tällaiset isommatkin asiat ihan omin päin ja kerkesin jo hakea autolainaakin ennen kuin edes puhuin vanhempieni kanssa. Heillä sattui kuitenkin olemaan sellainen tilanne, että pystyivät auttamaan ja olen ihan superkiitollinen siitä! 🙂\nMari Virtanen says:\nHyvää lomaa! Olen niin kade kun pääset Lofooteille. Niin hienoa seutua. Nauti!\n21.7.2017 at 07:40\nKiitos! <3 Mä haluan sinne niin paljon, että pelkään oikeasti, ettei päästä perille! 😀 Uskon pääseväni sinne vasta kun näen ne maisemat omin silmin! 😀\n21.7.2017 at 08:27\nJanita / Pennin pyörittäjä says:\nMahtavaa lomaa sinulle, olet lomasi todellakin ansainnut! <3 Minäkään en oikeasti olisi edes varsinaisesti voinut pitää viikon lomaa, mutta otin sitten palkattomia päiviä. Tämä yksi viikko on vain täysin onneton ja tuntuu, että on vain stressannut enemmän kuin vain nauttinut.. Elämä on. Sieltä. Joskus ja jouluna, mutta minäkin toivon motivaation taas löytyvän jostakin. Onhan se onneksi aina jostakin löytynyt!\nNauti kuitenkin täysillä, loma kaikesta on parasta mitä voit itselles välillä antaa 🙂\n21.7.2017 at 00:29\nVoi kiitos <3 Aina tulee noita kausittaisia motivaatiopuutoksia, mutta eiköhän tästä taas nousta! Viikon loma on kyllä niin lyhyt, että siinä helposti iskeekin stressi, ehtiikö tehdä kaiken mitä haluaisi ja jääkö toisaalta aikaa suunnittelemattomalle oleilulle. Itseni tuntien varmaan ylisuorittaisin koko ajan, jos saisin vain yhden lomaviikon. Nyt mulla on kaksi viikkoa lomasta kokonaan suunnittelematta, joten jää kivasti tilaa, jos haluaa tehdä jotain spontaania. 🙂 Toivottavasti sullakin on ensi kesänä pidempi loma!\n21.7.2017 at 08:30\nHyvää lomaa ja muistakaa nauttia <3\n20.7.2017 at 23:35\nKiitos, yritetään! <3\nMaarit L. :-) says:\nIhanaa lomaa Kaktu!\nTurhaan podet huonoa omaatuntoa. Jokaisen jaksamisella on rajansa, kaikkein positiivisimmillakin. Usein voi toki olla niin, että yleensä pirteän ja reippan, iloa kuplivan henkilön apeutta ja hymytöntä olemusta ihmetellään herkemmin kuin sellaisen, joka muutenkin on olemukseltaan vähemmän hilpeä ja vähäpuheisempi.\nHyvä että pidät taukoa myös blogista. Me lukijat jaksamme kyllä odottaa paluutasi ruudun ääreen. Ihana lomakohde teillä tiedossa, nautinnollista ja rentouttavaa matkaa! Toivon sydämestäni että saat levättyä kunnolla ja rauhoitut. Hienoa olisi jos loman jälkeen osaisit stressata vähemmän.\nVoin suositella lämpimästi Katri Syvärisen kirjaa “Löydä elämäsi taika”. Sitä lukiessa ainakin itselleni tuli olo kuin hyvä, viisas ystävä puhuisi minulle. Ajatuksia herättävä kirja jonka pariin palaan aina uudestaan.\nPS. Ja onnittelut ihanan värisestä uudesta, hienosta autostasi!\n20.7.2017 at 17:26\nKiitos taas ihanasta kommentista. <3 Mun mielestä sun kommentteja lukiessa tulee olo, kuin viisas ystävä puhuisi! 😀 Olen kyllä aika hyvä tsemppaamaan, vaikkei fiilis olisikaan ylimmillään ja vaikka menisin töihin motivaatio alhaalla, päivän aikana saan yleensä kaivettua jonkinlaista innostusta esiin, eli kukaan ei ole ihmetellyt olemustani. En varmaankaan ulkoisesti vaikuta kovin apealta tai väsyneeltä, mutta usein kuitenkin tuntuu siltä. Kiitos onnitteluista – itsekin tykkään uuden autoni väristä ja ihan koko autosta aivan mielettömästi! 🙂


Kopioi Michelle Obaman kesähiukset - näin näytät tyylikkäältä!\nMichelle freesasi hiuksiaan kirjakiertueensa kunniaksi.\nMichelle Obama on värjäyttänyt kesäiset tehosteraidat. MPNC, All Over Press\n16.07.2019 klo 18:10\nEntinen Yhdysvaltain entinen nainen Michelle Obama kiertää parhaillaan Yhdysvaltoja Becoming-kirjakiertueensa merkeissä, eikä hänen tyylitajunsa ole pettänyt tälläkään kertaa.\nHeinäkuun alussa New Orleansissa Essence-festivaaleilla kirjastaan puhunut Michelle edusti taas kerran supertyylikkäässä, vyöllä varustetussa laivastonsinisessä jumpsuit-haalarissa, hiuksensa hän oli jättänyt upean luonnolliselle korkkiruuvikiharalle.\nErityisen ihana yksityiskohta Michellen kesätyylissä olivat vaaleat tehosteraidat, joita hän oli värjäyttänyt erityisesti hiusten pituuksiin. Ombré-tyylinen värjäys sekä suoranaista kateutta herättävät kiharat toivat pirteää vaihtelua naisella useammin nähtävään suoristettuun hiusmalliin verrattuna.\nDS7, All Over Press\nMichelle poseerasi kiharoissaan hiljattain myös Essence-lehden kannessa, tuolloin kuitenkin ilman raikkaita vaaleita raitoja. Jos kaipaat pirteyttä kesähiuksiisi, olisiko aika testata raikkaita raitoja?\nMichelle Obama teki yllätysvisiitin Grammy-gaalaan helmikuussa – sädehti kimaltavassa haalarissa\nTällaisena ei ole Michelle Obamaa ennen nähty: tyrmäävänä seksikkäissä reisisaappaissa


Juhani Tamminen – Aurinkokuningas | Jatkoajan keskustelupalsta\n1 415 535\n28.04.2017 klo 15.31\nTämä viestiketju käsittelee Juhani Tammista, tuota kiisteltyä kiekkopersoonaa. Miestä, joka oli aikanaan yksi Suomen parhaimmista jääkiekkoilijoista ja joka on valmentajana ollut mm. nostamassa TuToa ja Kärppiä SM-liigaan.\nMinua Tamminen ärsyttää. En vaan voi arvostaa hänen suoranaista itserakkauttaan, ja TV-analyytikkona Don Tami on sietämätön. Jälkimmäinen asia ei kuitenkaan johdu pelkästään Tammisesta, vaan myös Maikkarin kiekkotiimi kantaa vastuunsa. Heiltä kait se idea matkia Don Cherryn studio-osuuksia on peräisin, tai jos ei ole, niin he ainakin ovat antaneet siunauksensa sille.\nHyvät veljet, sana on vapaa.\n28.04.2017 klo 19.57\nManu Tammisesta meinasi tulla Etelä-Korean koutsi, mutta veljet säikähti hirvittävän kovia meriittejä ja ottivat jonkun pojan tilalle. Jim Paek on luotsannut ihan hyvin eikä rahakaan ole loppunut, maa on vielä pystyssä.\n28.04.2017 klo 21.11\nKova on kaveri, kun ilman häntä ja hänen kaltaisiaan Patrik Laine pelaisi Siperiassa jääpalloa tällä hetkellä.\nTämä siis täysin herran omien sanojensa mukaan. Kyllähän tuon kaltaisilla meriiteillä pitääkin jo oma ketju olla, miksei jopa kokonainen palsta.\nEi siinä varmasti Tamin aikaiset pelimannit raivasivat tietä, mutta tasaisin väliajoin tämän narsistin "muistelot" tulevat eetteriin. Tuota aiempaa kommenttiani ennen taisi kertoa, kuinka loi Ranskaan sen lätkäbuumin, jonka johdosta uskalsivat nyt 20 vuotta myöhemmin hakea kisoja jne. On se kova. Aurinkokuningas.\n28.04.2017 klo 22.56\nVeli Tammista ei valittu Etelä-Korean maajoukkueen valmentajaksi, vaan tilalle valittiin joku veli Tammiselle tuntematon veli Paek joka ei ole mikään valmentaja kun veli Tamminen ei ole hänestä kuullut. Nyt kun veli Paek valmensi Etelä-Korean ensi vuoden A-sarjaan niin on mielenkiintoista seurata millä tavalla veli Tamminen ottaa Etelä-Korean veljien noususta kunnian itselleen.\nSe meinaan ottaa siitä kunnian itselleen, on se niin saatanan tyhmä veli.\nMinua lähinnä ärsyttää että suurinta osaa MM-lätkä tuulipuku-kansaa veli Tamminen menee täyttää häkää.\nOsoittaa lähinnä kansan keskimääräisen typeryyden kun eivät huomaa että mitään sanottavaa tai ajatusta Tamin kommenteissa ei ole. Samaa mantran jauhamista vuodesta toiseen.\nKuka tai millä mittareilla Tami pysyy ruudussa vuodesta toiseen ?\nVähän veikkailen ettei myöskään veli Jim ole kuullut veli Juhanista mitään. Odotellaan miten tästä kunnia ropisee Tamin laariin kuin perunat konsanaan.\nVoihan se olla niinkin, että harmistuksekseen läpän heitti, kun ei duunia saanut, vaikka lensin toiselle puolelle maailmaa haastatteluun. Toisaalta voihan se olla myös niinkin, ettei ihan aidosti tiennyt kuka on kyseessä, mutta olisi nyt luullut sen verran harmittavan, että paluulennolla olisi tutkinut, kenelle jäi kakkoseksi. Ja voihan tää olla myös sellainen sukupolvikysymys, meinaa itselle tuo kaveri tuli "tutuksi" EA:n ensimmäisistä NHL peleistä, Sega megadrivestä. En muista oliko se ihan eka kiekkopeli, vai vasta se NHL94, josta muistaa vaan kaksi asiaa. Pittsburgissa pelaa joku korealainen ja Ottawalla on pelin paskin maalivahti. Overall arvo 36. Oliko sen nimi Laforrest vai mikä? Onkohan koskaan ko. pelisarjan historiassa ollut toista, yhtä huonoksi arvioitua pelaajaa?\nJa jos Tamminen haluaa jotain krediittiä ottaa tilanteesta, niin voihan hän väittää asettaneensa jo haastattelutilanteessa riman niin korkealle, että se pakotti myös Paekin "ylittämään itsensä"..\n28.04.2017 klo 23.51\nNykyään aina kun avaa suunsa, niin myötähäpeä on valtava. Naurettavaa kun ottaa kaikesta mahdollisesta kunnian itselleen. Sitten kun joku uskaltaa vähänkään tätä ylijumalaa kritisoida, niin voi herranjestas kun tulee itkupotkuraivarit. Rasittava persoona kaikin puolin. On Tamminen toki tehnyt varmasti paljon hyvääkin jääkiekossa, mutta nykyään on kyllä todella väsynyt persoona. Hyvä esimerkki siitä kun itserakkaus menee yli. Narsisti kai kuvaa myös Tammista suhteellisen hyvin.\nSitten on tämä huokee puoli, kun valmentaa niin talous on seuroilla tamin jälkeen aivan kuralla. Eikö näin ollut ainakin Sportissa ja myös TuTossa? Toki jos Juhanilta kysyy, niin hän ei ole näihin ollut millään tavalla syyllinen. Täysin syytön ja tämmöiset sotkut kaikkien muiden vika paitsi hänen. Onkohan tuo kuinka rasittava persoona ihan siviilissä?\n29.04.2017 klo 00.21\nKärppien nousu, Ässien mestaruus, Matti Hagmanin uran nousukiito, Pate Laineen pelastaminen Siperian jääpalloskenestä, Tapparan menestysdynastia, Roger Federerin yhden käden rysty ja Islannin menestystarina futiksessa.\nMitä näitä nyt on, kaikki Aurinkokuninkaan ansiota ja kiitos Tami kaikesta mitä olet saanut aikaan.\nMiettikää kun Saku Koivu entisenä maajoukkueen sekä jonkun kyläseura Montreal Canadiensin kapteenina ja maailmanmestarina, tai Jari Kurri n. 600+800 NHL-tehopisteensä ja lukemattomien Stanley Cup -sormustensa ja 230 pudotuspelitehopisteensä kanssa olisivat samanlaisia joka paikasta oman erinomaisuutensa löytäviä omakehujia kuin Tami.\nEivät mahtuisi kehuinensa enää tähän pieneen maahankaan perkele.\n29.04.2017 klo 05.21\nEtelä-Korea nousi MM-kisojen A-sarjaan.\nAikoinaan oli Aasian maakiintiö, josta suvereenisti A-sarjaan meni aina Japani. Miten nyt ilman kiintiötä Etelä-Korea pääsee nousemaan korkeimmalle tasolle? No Tammisen avulla tietenkin. Tamihan haki päävalmentajan pestiä sinne ja kävi ihan paikanpäällä selvittelemässä kuvioita, näillä synergiahyödyillä sitten kiekko nousuun. Toimi, eikä tarvinut edes palkata Tammista.\n29.04.2017 klo 19.59\nJuhani Tamminen ja Don Tami ovat kaksi eri henkilöä. Harmillisesti tämä Tami-hahmo on viime vuosina ottanut lähes kokonaan vallan ja on vaikea sanoa, pystyykö Juhani enää kontrolloimaan tätä. Tammisesta löytyi aikanaan ja saatta löytyä vieläkin esimerkiksi ihan järkeviä radiohaastatteluja, joissa miehellä on ihan asiaakin. Toki siellä tietyt persoonan piirteet tulevat väkisin esiin, mutta ei lähellekään tuohon nykyisin esillä olevaan sketsihahmon tyyliin.\nReactions: Vide68 ja op777\nOlin tulossa sanomaan täsmälleen samaa. Juhani Tamminen on asiantuntija, mutta tämä Don Tami on sirkushahmo. En itse kannata Tammislaista pelitapaa, mutta mielipiteitä arvostan korkealle. Tammisella olisi vielä annettavaa lätkästudioille nimenomaan asiantuntijana, mutta Don Tamia ei jaksa kukaan.\n30.04.2017 klo 19.38\nMulle ei nyt oikeen avautunut tuo Tammisen heitto "Ilman minua ja monta muuta kiekkoihmistä Patrik Laine pelaisi tällä hetkellä Novosibirskissä jääpalloa." Eli jos Tamia ei olisi, niin Patrik olisi syntynyt Venäjällä? Vai mitenkä? Tami, jos sulla on kirjoitusoikeudet tänne niin voitko tulla avaamaan tätä vähäsen?\n30.04.2017 klo 20.01\nTamin ajatuksenjuoksu on tavalliselle ihmiselle käsittämätöntä, kuin kvanttifysiikkaa tai mustan aukon perimmäiset salaisuudet. Ilman Tamia Teemu Selänne ja Teppo Winnipeg voisi olla kiinalaisessa hikipajassa ompelemassa näyttäviä vaatteita Tamille.\nMiksei Tami ole haukkunut Mikko Koivua lyttyyn? Monivuotinen maajoukkuekapteeni sentään ja nyt kieltäytyi.\n30.04.2017 klo 20.18\nMikko varmaan on jo kunniavelkansa maksanut kun on kannua kerran nostellut. Tai sitten Tami on vasta valmistelemassa lyttäystiedotettaan ja saamme lukea tämän juuri ennen kisjoen alkua.\n30.04.2017 klo 22.04\nYksinkertainen vastaus: Mikko on kotoisin Turusta. Eihän nyt turkulainen toista turkulaista mollaa.\n30.04.2017 klo 23.14\nMinä näen tuon heiton sillä tavoin, että Tamminen tosiaan ottaa kunnian itselleen jääkiekon kehittämisestä Suomessa ammattilaislajiksi.\nKun Tamminen aloitti 1950-luvulla ja 1960-luvulla urheilemisen, niin jalkapallo oli silloin Suomen ykköslaji, sillä 50-60 luvuilla SM-sarjan futismatseissa kävi porukkaa 6000-8000 katsojaa per peli ja jääkiekko sekä jääpallo olivat samalla tasolla keskenään kaukana jalkapallon takana suosiossa. Jääkiekon nousu alkoi siitä, kun Suomi voitti vuonna 1971 suurmaa Neuvostoliiton ensimmäisen kerran ja Juhani Tamminen teki Suomen maaleista kaksi ja oli voiton takuumies.\nIso tekijä 1970-luvulla oli räjähdysmäisesti kasvaneet jäähallien rakentamiset ja kun ulkojäiltä päästiin sisälle, niin samalla jääkiekko ohitti suosiossa jalkapallon tässä pirun kylmässä maassa, jossa mukavampaa seurata urheilua sisällä kuin ulkona.\nTamin logiikan mukaan varmaankin, ellei hän olisi tehnyt vuonna 1971 kahta maalia neukkujen häkkiin, niin jäähalleja ei olisi ryhdytty rakentamaan ja jääkiekko olisi pysynyt suosiossa Suomessa jääpallon tasolla. Patrik Laine siis pelaisi jääpalloa ammatikseen Tamin logiikan mukaan Novosibirskissä, joka jääpallon mekka.\n30.04.2017 klo 23.51\nJääkiekon nousu alkoi siitä, kun Suomi voitti vuonna 1971 suurmaa Neuvostoliiton ensimmäisen kerran ja Juhani Tamminen teki Suomen maaleista kaksi ja oli voiton takuumies.\nVoittihan Puolakin Neuvostoliiton 70-luvulla ja ihan arvokisoissa eli MM-kisoissa, eikä missään sanomalehti-cupissa. Suomen voitot Tsekkosslovakiasta 1967 ja Kanadasta 1968 tapahtuivat ihan arvokisoissa, eli voidaan laskea ihan oikeiksi voitoiksi suurmaista. Mutta ei tainnut #79 olla noissa 1967 ja 1968 joukkueissa? Ensimmäiset ammattilaiset jotka suoraan Suomesta Pohjois-Amerikkaan siirtyivät olivat Vellu Ketola ja Hexi Riihiranta. #79 tuli sitten heidän vanavedessään.\nEli jos joillekuille pitää antaa kunnia siitä, että Hattrick Laine pelaa Winnipegissä eikä Novosibirskissa, niin he ovat 1920-60 lukujen tamperelaiset jääkiekkovaikuttajat yhdessä maan muiden kaupunkien lajipioneerien kanssa, sekä Vellu ja Hexi sekä suomalaiset 80-luvun legendat Kurri&co.\nItseasiassa Suomessa räjähdysmäistä jäähallien rakentamista ei ole ollut koskaan. Taisi olla niin, että vielä 80-luvun alussa jäähalleja taisi olla Suomessa vasta kolmisenkymmentä. Tässä suoraan yhdestä Jatkoajan artikkelista lainaus:\n"Pitkään aikaan rakentaminen ei edistynytkään vauhdikkaasti ja edelleen vuonna 1981 Jääkiekkoliitto piti tekojääratojen ja jäähallien puutetta lajin kehittymisen suurimpana esteenä. Asian ratkaisemiseksi liitto perusti oman jäähalli- ja tekojääratatoimikunnan, josta kehittyi sittemmin olosuhderakentamisen merkittävin elin. Toimikunnan merkitystä kuvastaa opetusministeriön Timo Haukilahden sanat vuonna 1984 -Kiekkoilijat ovat tajunneet valtakunnallisen suunnittelun merkityksen ja pystyneet liittona vaikuttamaan hallien ja näin itse lajin tasapainoiseen leviämiseen maassamme.\n1980-luvun edetessä jäähallit nousivat pitkälti maamme isompiin keskuksiin, mikä yhdessä vuonna 1975 perustetun puoliammattilaisen SM-liigan kanssa siirsi jääkiekkoilun päätäntävaltaa pieniltä seuroilta isoille, ja ennen kaikkea maaseudulta kaupunkeihin. Hallien lukumäärä kasvoi kuitenkin verkkaasti, vain muutaman kappaleen vuosivauhtia. 1990-luvun alkaessa Suomessa olikin ainoastaan 70 jäähallia ja reilut 30 tekojäärataa.\nTilastojen "nurinkurisuutta" selittää se, että tavallisin hallinrakentamistapa oli kattaa aiemmin rakennettu tekojäärata. Kansainvälisessä vertailussa Suomi oli selkeästi jäljessä Ruotsia, jossa oli samaan aikaan yli 200..."\n01.05.2017 klo 00.56\nHyviä viestejä tuossa ylempänä, mutta on niissä yksi vika - ne ovat vain tylsää faktaa.\nTamminen luottaa toistoon, mielikuviin ja kovaan ääneen. Ja hämmentävän moneen ne uppoavat.\n01.05.2017 klo 04.56\n01.05.2017 klo 08.06\nTami on kuitenkin tehnyt 2 maalia ottelussa Neuvostoliittoa vastaan. Tuolla meriitillä voikin jo vähän rehvastella.\n01.05.2017 klo 08.34\nNo niin on tehnyt Jari Torkkikin ja sen lisäksi kun on pelattu ihan arvokisakiekkoa niin mm. Miczyslaw Jaskierski on tehnyt 2 maalia ja Wiewslav Jobczyk 3 maalia: MS 1976 Polsko 6:3 Sovětský Svaz - YouTube (kooste ko. Pol-Ussr pelistä)\nJos hattutempun tekee lilliputtimaan edustajana arvokisoissa suurmaata vastaan ja vielä niin, että lilliputtimaa voittaa niin sillä voi jo vähän rehvastella: Wiesław Jobczyk o zwycięstwie nad ZSRR na MŚ w 1976 r. - YouTube (Jobczyk muistelee puolan kielellä tapahtumaa vuosi sitten)\nPari maalia jossain paikallissanomalehden harjoitusturnauksessa Nliittoa vastaan on ok suoritus, mutta jos siitä nyt vielä parin vuoden päästä hehkuttaa niin alkaa menemään jo pahasti facepalm-osastolle. Jotkut hehkuttaa näköjään melkein viidenkymmenen vuoden päästäkin...varsinkin kun omasta maasta löytyy saman suorituksen tehnyt joka ei siitä ole ihmeemmin muistutellut, niin kyllä myötähäpeä mittarit on täysillä aina kun #79 avaa jutusta suunsa.\n01.05.2017 klo 19.03\nPakko on Tammisesta sanoa se, minkä olen moneen otteeseen sanonut, mahdollisesti joskus täälläkin. Eli kaveri hehkuttaa jatkuvasti olleensa kiekkomaailman kuumimmalla huipulla ties kuinka monta kymmentä vuotta. Pelaajaura oli toki hieno, siitä ei varmaan käy kiistäminen, mutta mites se valmennusura? Toki Ranskan maajoukkueen puolivälieriin saaminen ja useammatkin liiganousut ihan salonkikelpoisia meriittejä ovat nekin, mutta se pääsarjaura. Joka ikinen vuosi SM-liigassa pelataan seitsemän ottelusarjaa (yhdeksän, jos säälitkin lasketaan). Joka vuosi siis yksi päävalmentaja kuittaa kolme ottelusarjan voittoa, toinen kaksi ja välierissä hävinneetkin vielä yhden.\nKun Juhani Tamminen on ollut SM-liigassa jonkin joukkueen päävalmentajana, joka ikinen kerta tie on tyssännyt puolivälieriin. Joskus ollaan jääty jopa runkosarjaankin. On Mestis/I-divisioonamestaruuksia kyllä, mutta maan pääsarjassa ei edes yhtä ainoata puolivälierävoittoa.\nLisäksi 2000-luvulla, joka on edennyt jo aika pitkälle, ovat valmennuspestit yksi toisensa jälkeen päättyneet potkuihin. Myös Mestiksessä, vaikka sielläkin on tosiaan menestystäkin tullut, niin liigaseuran penkin taakse siirtymisen sijaan on tullut monoa myös Mestis-seuroista, useammastakin. Ja silti kaveri väittää kirkkain silmin, kuinka hän on todellinen jääkiekon huippuammattilainen, ollut jo 40 (tai jotain) vuotta. Kyseessä ei ole mitään muuta, kun pahanlaiseksi äitinyttä narsismia ja todella pahansorttista suhteellisuudentajun menettämistä.\n01.05.2017 klo 19.12\nTami hoki joskus jossain studiolähetyksessä: Hyökkäyspäänaloitus on 50 % maalintekopaikka. Eli siis siitä joko tulee maali tai ei tule.\nEli siis kun pelaat lottoa, sulla on 50 % mahdollisuus voittaa pääpotti, joko voitat tai et voita.\nAtik Ismail kertoili jossain Ylen kiekkolähetyksessä naureskellen Tamin pelanneen Tps:n jalkapalloporukassa 10 peliä joka todellisuudessa oli 1 peli josta kesken vaihtoon. Aika noloa Tamilie.


Milla Mäklin, Author at SimplBooks\nAuthor: Milla Mäklin\nEtusivu / Articles posted by Milla Mäklin\nPuhelinnumeron lisääminen SimplBooksiin\n17. tammikuutan 2022, 14:02 in Uncategorized @fi\tby\tMilla Mäklin\nKehittääksemme palveluamme ja asiakastukea, olemme lisänneet kohtaan "Yrityksen profiili" mahdollisuuden lisätä puhelinnumeron. Toivoisimme että käyt asetuksissa lisäämässä yrityksenne numeron. Tavoitteena on että pystymme monipuolisemmin hoitamaan mahdollisia tukitilanteita ja informoimaan teitä mahdollisissa akuuteissa tilanteissa. Pääset lisäämään numeron ohjelmassa kohdassa "ASETUKSET - Yrityksen profiili > Puhelin" Puhelinnumeroita ei luovuteta...\n21. lokakuutan 2021, 13:24 in Kirjanpito, Verotus\tby\tMilla Mäklin\nTiesitkö että verovelvollinen saa tehdä elinkeinotoiminnan käytössä olevista koneista, kalustosta tai muusta niihin verrattavasta irtaimesta käyttöomaisuudesta poikkeuksellisesti korotetun 50 %:n menojäännöspoiston. Korotetun poiston edellytys on, että hyödyke ostetaan uutena ja sen käyttöönotto tapahtuu verovuosien 2020–2023 välisenä aikana. Kone tai laite voi olla otettu käyttöön aikaisintaan...\n28. syyskuutan 2021, 08:53 in Kirjanpito\tby\tMilla Mäklin\nYrityksen hankkiessa käyttöomaisuutta, se voidaan kirjata taseeseen ja siirtää sieltä vähitellen kuluksi poistomenettelyn kautta. Pienhankinta on puolestaan käyttöomaisuutta, joka voidaan kirjata suoraan kuluksi sinä vuonna kun se on otettu käyttöön, ilman että sitä tulee ensin kirjata taseeseen. Pienhankinnasta voidaan puhua silloin kun on...\n08. syyskuutan 2021, 13:28 in Liiketoiminta\tby\tMilla Mäklin\nTiesitkö että työterveyshuollon järjestäminen on pakollista, vaikka sinulla olisi vain yksi palkallinen työntekijä? Silläkään ei ole merkitystä onko kyseessä osa-aikainen työntekijä tai henkilö joka tekee töitä usealle yritykselle. Yrittäjän ei sen sijaan ole pakollista järjestää työterveyshuoltoa itselleen, mutta sitäkin kannattaa harkita, sillä yrityksen pyörittäminen ilman...


Afrikan tähti seinälle - Pirkka\nAfrikan tähti seinälle\nÄrsyttääkö taitella lautapelien alustoja takaisin laatikkoon? Älä taittele enää, vaan laita sinitarralla seinään kiinni. Saat kivan sisustuselementin vaikka lastenhuoneeseen. Sinitarralla pysyy myös pelin ajan paremmin paikallaan alustassa, pöydällä tai lattialla. Ja jos sinitarrasta ei tykkää, voi pelialustan laittaa vaikka valokuvakehyksen sisälle.