Puhutaan että moni on viimeaikoina tullut ulos kaapista, mutta taitaapi olla ainakin julkisuuden henkilöt yhden käden sormilla laskettavissa. Ei kai Jari ja Markokaan ole julkisuudessa ilmoittaneet olevansa homppeleita? Onko niin että hinttareita on loppujen lopuksi todella vähän?\n"Todella vähän" on aika suhteellinen käsite. Homojen määrästä tarkkaa lukua on lisäksi vaikea ilmoittaa, sillä homous on asia, jonka voi oikeastaan määritellä vain itse. Jotkut ihmisistä ovat enemmän homoja ja jotkut enemmän heteroita - sille välille mahtuu varsin laaja kirjo bi-seksuaalisuutta, ja ehkä muutenkin määriteltyä seksuaalisuutta. Arviot homojen määrästä vaihtelevat yhden ja runsaan kymmenen prosentin välillä väestöstä.\nYhä tänä päivänä osa homoista luokittelee itsensä heteroksi ahdasmielisen ympäristön aiheuttamien paineiden vuoksi - ja elää myös heteromallin mukaista elämää. Samasta syystä moni julkisuuden henkilö pysyy "kaapissa". Kyseessä voi joissain tapauksissa olla leivänsaannin edellytys miellyttää kaikkia. Myös ahdasmielisiä.\nLisäksi seksuaalisuus on yksityisasia, eikä oikeastaan vaikuta millään tavalla muiden paitsi hyvin läheisten ihmisten elämään - jos heidänkään. Yleisesti ottaen kaapin oven rikkomiseen on syytä vain silloin, jos se helpottaa tavalla tai toisella omaa elämää. Vieraille ihmisille sillä asialla ei todellakaan ole mitään merkitystä - eikä se näille kuulu.\nJossain tutkimuksessa oli tuloksien seassa, että täysin homoseksuaalisia ihmisiä on 3-4% koko väestöstä, mutta suurissa kaupungeissa luku saattaa kohota jopa yli 10%.\nSe taas kertoo siitä että nuoret homoseksuaalit muuttavat ahdistavalta maaseudulta kaupunkeihin.\nEi kai nyt "täysin" homoseksuaalisia sentään? Käsittääkseni noissa kyselyissä ei yleensä ole vaadittu ihan 100% homoutta, mikä on hyvä, koska muuten tulos voisi olla melko pieni jos ihmiset vastaisivat rehellisesti. Vai olisikohan kysytty yksinomaan homoseksuaalista käyttäytymistä (ei tunteita)?\nVäittäisin, että melkein kaikki, niin homot kuin heterotkin, voisivat kuvitella *joillain* edellytyksillä *joskus* joko rakastuvansa tai harrastavansa seksiä pääsuuntautumisestaan poikkeavastikin ja nauttivansa siitä.\nUskoakseni nuo 3% ovat ne, jotka vastaavat papereihin, että eivät ole koskaan harrastaneet heteroseksiä, heillä ei ole ollut heteroseksuaalisia fantasioita, eikä tällä hetkellä ole heteroseksuaalisia fantasioita.\nEikö se ole sama asia, kuin "täysin homoseksuaalinen".\nKokuman määritelmä on minunkin mielestäni melko lähellä sitä, miten itsekin määrittelisin seksuaalisuuden (siis nimenomaan sen eroottisen puolen siitä), vaikka itse poistaisin tuosta listasta kohdan "harrastaneet heteroseksiä", sillä seksin harrastaminen on vain heteroseksuaalista käyttäytymistä, eikä ole suoranaisesti kytköksissä ihmisen seksuaaliseen suuntautumiseen.\nVoisin ajatella, että täysin homo on sellainen, jolla ei ole koskaan ollut mitään eroottisia tai romanttisia tunteita eri sukupuolta olevaa henkilöä kohtaan, vaan eroottiset tai romanttiset tunteet kohdistuvat yksinomaan samaa sukupuolta olevaan henkilöön. Tunteista ja tuntemuksistahan kaikki loppujen lopuksi on kiinni.\nTuota minä yritin sanoa.\nMutta enhän minä ikinä osaa valita sanoja oikein...\nEntäs ne joilla on joskus ollut romanttisia tunteita mutta ei käytännössä lainkaan seksihaluja? Enkö pääse siihen kolmeen prosenttiin, kilttii...?-)\n*rapsuttaa Hapatusta leuan alta*\nOnko sillä määrällä edes mitään väliä?\nOngelma on se, että jos julkisuuden henkilö tulee ulos kaapista, leimautuu heti 100 prosenttiseksi homoksi/lesboksi ja sen jälkeen ei muusta sitten osatakaan kirjoittaa. Muut meriitit, kuten laulu- tai kirjoitustaito unohtuvat ja kaikissa kissanristiäisissä saa kommentoida vain homoseksuaalisuuteen liittyvistä asioista. Ei ihme, ettei moni halua moista askelta tehdä. Toivoisin kuitenkin, että useampi julkkis tulisi ulos kaapista, sillä määrän kasvaessa tie helpottuu myös muille.\nTodellisuus on kai se, että seksuaalisuus on itsessään hyvin moniulotteinen ja venyvä juttu. Ihmisen seksuaalisuus on jatkuvassa kehityskierrossa, se ei ole pysähtynyttä tai paikoilleen jäävää; onhan se elämän kantava voima.\nPuhdasta homo- tai heteroseksualia on hyvinkin vaikea määritellä. Kun on tutkittu miesten seksuaalisuutta on tuloksia, joiden mukaan 30-40% miehistä sanoo kokeneensa/tunteneensa/ajatelleensa/tms. 'poikienvälistä ystävyyttä'. Kuitenkaan emme välttämättä voi pitää kaikkia näitä miehiä homoina, vai voidaanko?\nIhmisen minä-kehitykseen kuuluu erilaisten roolien kokeileminen ja näin on myös seksuaalisuden laita. Ei ihminen tiedä mistä se tykkää, ellei se ole kokenut sitä mistä se ei tykkää. Monen homon suusta kuulee sanottavan, että sillion kun olin vielä hetero/bi...\nFreudinkin mukaan ihminen on pohjimmiltaan biseksuali. Tästä ei ole muuta kuin hyötyä. Se auttaa ihmisiä eläytymään toisten ihmisten asemiin ja muovaa omaa seksuaali-identiteettiä.\nSeksuaalisuus on myös paljon oppimisen tulosta. Joskus skidinä ajattelin, että miestenvälinen seksi on tosi ällöä... Olen kuitenkin tullut toisiin johtopäätöksiin ;)\nHelppoja vastauksia ei ole, ainakaan mitä ihmisen identiteettiin ja minuuteen tulee. Asiat ovat aina monisäikeisiä ja usein myös yksilöittäin vaihtelevia. Kulttuuri, kasvatus, arvomaailma, kokemukset, tunteet, vietit, biologia ja genetiikka ohjaavat meitä sellaisiksi kuin olemme.


1996122. Teek� terveellist�(Gone to pot.) Ensiesitys: 3.8.1996. Pituus: 0 min.Henkilöt: Lamm, Hamilton-Jones, Mildred, sir HenryÄänestä suosikiksi Kommentteja: 0 Suosikkipisteet: 551Hamilton-Jonesin kasvit voivat huonosti, mutta vesi-lannoitussekoitus auttaa. Erikoisosaston ty�n� on v�hent�� tuontia ja lis�t� Britannian omavaraisuutta. He l�hett�v�t elintarvikkeita testattavaksi ja p��tt�v�t l�hett�� my�s teest� n�ytteen. Valitettavasti Lamm ottaa n�ytteen v��r�st� kannusta, ja tee p��tet��n kielt��. Sen tilalle otetaan peribrittil�inen juoma - olut. Seuraukset ovat arvaamattomat.. L�hett�j�:


Mitä yhteistä on yksisarvishoidolla, lääkärihelikopterilla ja rintasyöpäseulonnalla? - Image-blogit\n11.7.2017 by Vesa Linja-aho |\nEnnätin vasta nyt lukemaan huhtikuun lopulla julkaistua Skepsis ry:n ja Ursan julkaisemaa tietokirjaa Voiko se olla totta? (toim. Tiina Raevaara) – johon olen itsekin kirjoittanut yhden luvun terveydenhuollon humpuukitekniikasta.\nKirjasta tuli melkoisen suosittu Hesarin julkaiseman positiivisen arvostelun jälkeen – varausjono pääkaupunkiseudun kirjastoissa hipoo viidensadan varaajan rajaa:\nmitä ruokkii osittain se, että kirjaa ei saa rivikirjakaupoista sisäänmarssimalla vaan se on tilaustuote (kirjoitan tästä erikseen lisää myöhemmin). Ursan kirjakaupassa Helsingin Observatoriolla kirjaa toki on, ja keskustan Akateemisessa ja Rosebudeissa sitä kuulemma on. Eli jos ei ole Helsingin keskustaan asiaa, kirjan saa parin päivän toimitusajalla Ursan nettikaupasta (ja jos sähkökirja kelpaa, kirja löytyy sähkökirjana Elisa Kirjasta ja Ellibs-kirjakaupasta – joista ainakin jälkimmäisessä kirjaa pääsee lukemaan heti ilman drm-saastaa).\nMutta asiaan. Päätin aloittaa lukemisen fanittamani terveyssosiologian dosentti Markku Myllykankaan (jos nimi ei ole ennestään tuttu, lue Hesarin haastattelu) artikkelista Lääketiedekään ei aina vaikuta.\nMyllykankaan ulosannissa tykkään (faktojen lisäksi) eniten epätylsästä tyylistä sekä siitä, että Myllykangas uskaltaa kyseenalaistaa myös asioita joiden kyseenalaistamisesta ei välttämättä tule selkääntaputtelua. Pettymystä ei tullut tälläkään kertaa: Myllykangas nostaa pöydälle useamman maalaisjärjellä hyödyllisen – ja ah niin sympaattisen – mutta tutkimusten perusteella käytännössä hyödyttömän rahareiän.\nKyytiä saavat nimittäin niin lääkärihelikopterit kuin rinta- ja eturauhassyöpäseulonnatkin sekä kriisien jälkeinen ”debriefing”. Enkelihoidoille ja yksisarvisterapialle on helppo naureskella, mutta mitenkäs nämä? Myllykangas käyttää tekstissään termiä vaikuttavuus. Pelkästään se, että joku hoito ”tuntuu toimivan”, ei riitä, vaan pitää tutkia hoidon vaikuttavuutta. Lääkärin ja potilaan näppituntumaa hoidon toimivuudesta kun vääristää sekä lumevaikutus että se, että moni vaiva nyt vaan paranee itsestään. Lääke voi olla myös pahempi kuin tauti.\nÄkkiseltään tuntuu minustakin ihan järkevältä, että meillä on lääkärihelikoptereita. Onhan se dramaattista ja upeaa: saat sydänkohtauksen mökillä. Paikalle pörähtää ensin iso, kallis ja komeaa ääntä pitävä lääkärihelikopteri ja vähän ajan päästä ambulanssi, jolla matkaat sairaalaan. Lääkärihelikopteri siis pelasti sinut ja jää komea tarinakin kerrottavaksi. Entä jos kopteria ei olisi ollut? Olisit voinut jäädä henkiin siltikin, vaikka paikalle olisi hälytetty pelkkä kumipyöräambulanssi. Nimittäin Myllykankaan mukaan lääkärihelikoptereiden vaikuttavuudesta ei ole tehty ainoatakaan satunnaistettua kontrolloitua koetta:\nNäytön sijaan kopteritoiminta perustuu lähinnä lentävien lääkäreiden vakuutteluun sekä erityisesti lujaan uskoon ja hartaaseen toiveeseen.\nSuoraan ja piikikkäästi sanottu, mutta ihan aiheesta:\nLukuisat tutkimukset osoittavat, että vastoin maalaisjärkeä kopterit eivät tuo automaattisesti lisähyötyä. Koptereiden hyödyt rajoittuvat yksittäistapauksiin. Mitä paremmin tehty tutkimus, sitä pienempi hyöty koptereista on saatu. Lääkintäkopterit ovat lähinnä kustannuslisä terveydenhuoltoon.\nLääkärihelikopterissa lienee samaa eksotiikkaa kuin hävittäjälentokoneissa: ilmailu nyt vaan on coolimpaa kuin kumipyöräambulanssi tai tykistö.\n*** EDIT 11.7.2017 klo 17.10 ***\nKirjoituksessani oli tarinanpätkä (omani, ei Myllykankaan) jossa potilas kuljetettiin kopterilla sairaalaan. Suomessa lääkärihelikoptereita käytetään lääkärin paikalle kuljettamiseen, ei potilaan kuljettamiseksi sairaalaan. Kiitos Skepsiksen verkkokeskustelulle tämän spottaamisesta – asia seisoo myös FinnHEMSin sivuilla:\nVastoin yleistä käsitystä HEMS-helikopterit kuljettavat harvoin potilaita. Helikopterien ensisijaisena tehtävänä on kuljettaa lääkäri mahdollisimman nopeasti potilaan luokse. Potilas kuljetetaan sairaalaan yleensä ambulanssilla, joka on myös hälytetty kohteeseen.\nMyös koptereita koskeva Cochrane-katsaus koskee nimen omaan potilaita kuljettavia koptereita. Tämä täsmennys toki ei muuta sitä seikkaa että näyttöä vaikuttavuudesta ei ole.\nSatikutia Myllykankaalta saa myös kriisien jälkipuinti eli niin sanottu ”debriefing”. Itse muistan kun Kauhajoen koulusurmien jälkeen jonkun koulun rehtori paheksui haaskalle iskeneitä firmoja – ja löytyihän se uutinenkin pienellä googlailulla (Kuokkalan rehtori: Surmilla rahastetaan ja Ulkopuolinen kasvatusapu iski haaskalle kouluihin):\nPulkkisen mukaan Kauhajokea kaupallistettiin välittömästi. Yritykset tarjosivat Kuokkalan koululle maksullista kriisiapua, luentoja ja kasvatuksellista materiaalia. Pakkaa pyrkivät sekoittamaan lisäksi erilaiset vakaumukselliset yhteisöt ja yli-innokkaat vanhemmat.\nSuomessa debriefingin käyttö sai tuulta siipien alle Aasian tsunamin jälkeen 2004, kun poliitikot päättivät ”tehdä jotain” auttaakseen eloonjääneitä uhreja – rahaa syydettiin summamutikassa kriisiterapiaan jälkipuinteineen – ja kuten Myllykangas sanoo:\nTerapiaa vastaan hangoittelevia peloteltiin, että heillä voi mennä vielä ihan hyvin, mutta ilman terapiaa he saattavat pian romahtaa. Jälkipuinti-istuntoihin osallistumisen vapaaehtoisuudesta ja sen mahdollisesta haitallisuudesta ei juuri hiiskuttu.\nKyllä. Haitallisuudesta. Jälkipuinnista on tehty lukuisia tutkimuksia. Yhdessäkään kunnolla toteutetussa tutkimuksessa ei ole osoitettu siitä olevan hyötyä, mutta ainakin yhdessä tutkimuksessa jälkipuinti on osoittautunut haitalliseksi.\nRuntua dosentilta saavat myös rintasyöpäseulonnat ja eturauhassyövän seulonnat. Rintasyöpäseulonnoilla löytyy toki syöpiä, mutta seulonnoista on myös haittaa, ja ennen kaikkea ne eivät vähennä rintasyöpäkuolleisuutta. Suomen Kuvalehti muuten julkaisi aiheesta laajan jutun viime helmikuussa: Turhaa pelkoa ja hoitoa: Helenan rintasyöpä löytyi seulonnassa – Vaikka olisi saanut jäädä löytymättä.\nRintojen omatarkkailunkin hyödyt ovat vähän niin ja näin: ne aiheuttavat turhaa ahdistusta rintojen hyvänlaatuisista kyhmyistä, turhaa lääkärissä juoksemista ja tarpeettomia koepaloja. Eikä omatarkkailu edes vähennä rintasyöpäkuolleisuutta.\nEturauhassyöpäseulonnat ovat hyödyttömiä nekin, mutta silti, Myllykankaan sanoin\nTerveydenhuollossa, niin julkisessa kuin niin sanotussa yksityisessäkin, on rituaalin omainen käytäntö, että joka kerta, kun viisikymmentä vuotta täyttänyt mies saadaan kiinni, hänen verestään mitataan PSA-arvo – ja valitettavan usein miehen itsensä tietämättä.\nPSA-seulontatesti on massaseulonnoissa epäluotettava ja jopa testin 40 vuotta sitten keksinyt tohtori Richard Ablin totesi jo vuonna 2010, että seulonnasta on tullut kallis kansanterveyskatastrofi. PSA-testin ongelmana ovat väärät positiiviset tulokset, jotka johtavat turhiin ja kivuliaisiin koepaloihin. Seulonta löytää myös paljon merkityksettömiä syöpiä: yli kolmanneksella yli 80-vuotiaista miehistä on eturauhassyöpä, mutta vain yksi neljästäkymmenestä tässä ikäryhmässä kuolee siihen. Syöpähoidoilla on ikäviä sivuvaikutuksia impotenssista inkontinenssiin ja lisäksi: ne, joille tehdään eturauhassyöpätesti, kuolevat eturauhassyöpään yhtä usein kuin ne, joita ei testata lainkaan.\nMyllykankaan hampaisiin joutuvat myös – tutkimusnäytön puutteen vuoksi – tarkistuskäynnit tavan vuoksi, kitarisojen poisto korvatulehdusten torjumiseksi, turhat antibioottikuurit ja osteoporoosin lääkehoito.\nTurhat testit ja hoidot ovat siis lähinnä rahareikä. Sama raha kannattaisi käyttää hoitoihin joista on hyötyä sekä hyödyllisten hoitojen kehittämiseen.\nKirjoituksen otsikkoon palatakseni: Myllykangas muistuttaa, että vaikka virallisessa lääkinnässä harrastettaisiin kuinka paljon turhia hoitoja tahansa, homeopaattien, reiki- enkelienergia- ja vyöhyketerapeuttien sekä muiden vastaavien puoskareiden kannattaa muistaa, että heidän outohoitonsa pysyvät yhtä tehottomina huijauksina kuin ennenkin.\nAvainsanat: debriefing, huuhaa, lääkärihelikopteri, markku myllykangas, syöpäseulonta, tiina raevaara\n14.7.2017 at 08:12\nEhkä pitäisi kuitenkin tehdä selvä ero huonon politiikan ja huonon lääketieteen ja toisaalta ihan hirveän hölynpölyn välillä. Rintasyöpäseulonnan taustalla on ihan oikeita ja toimivia ideoita, mutta lopputulos ei silti välttämättä ole hyvä. Esimerkiksi diabeteksen parantaminen kuhnehoidoilla sen sijaan on alusta loppuun kaameaa hölynpölyä ja rinnastus tuntuisi pikemminkin antavan sille uskottavuutta.\n14.7.2017 at 11:37\nJoo. Siksi koitan painottaa samaa kuin Myllykangaskin että se, että lääketieteessä käytetään toimimattomia hoitoja (usein poliittisista syistä) ei tee puhtaita humpuukihoitoja yhtään sen toimivammiksi.\n14.7.2017 at 12:20\nNykynäkökulmasta rintasyöpäseulonta on huonoa politiikkaa. Se on käytännössä sukupuolittunutta profilointia, koska myös miehet voivat saada rintasyövän, mutta vain naisia seulotaan.\n14.7.2017 at 23:35\nNo miesten rintasyöpäseulonta se vasta turha rahareikä olisikin. Todella harvinainen tauti miehillä.\n18.7.2017 at 21:42\nJuuri niin. Now generalize.\n14.7.2017 at 14:26\nLääkärihelikoptereiden osalta asia ei ole ihan näin yksioikoinen. Ensinnäkin: päätarkoitus ei ole kopterilla päristely, kuten kirjoituksessa annetaan ymmärtää, vaan kyseiset yksiköt kulkevat myös autoilla. Tilanteesta riippuen valitaan tarkoituksenmukainen yksikkö eli se, jolla potilas tavoitetaan nopeimmin ja tehokkaimmin. Kirjoituksessa viitataan randomized control trial -tutkimusten puuttumiseen, mutta miten käytännössä tällainen tutkimus asiasta toteutettaisiin tieteellisesti luotettavasti? Tietyissä aikakriittisisä potilasryhmissä puolestaan lääkärin paikalla olosta on kiistatonta hyötyä: he pystyvät suorittamaan kentällä toimenpiteitä, joita ambulanssihenkilöstö ei voi tehdä. Aikahyöty on näissä tapauksissa merkittävä verrattuna siihen, että potilas kuljetetaan ambulanssilla ensin sairaalaan, ja hoito aloitetaan vasta siellä.\nTotta on, että potilaita, jotka selviytyvät tai joiden neurologinen selviytyminen on merkittävästi parempi lääkäriyksikön ansiosta, ei määrällisesti tämän kokoisessa maassa ole valtavan paljon. Mutta mikä sitten on ihmishengen tai laadukkaan elämän hinta? Jos toiminnalla voidaan vuosittain pelastaa henkiä ja antaa hyvä elämänlaatu ihmisille, jotka muuten aiheuttaisivat loppuelämänsä yhteiskunnalle pelkkiä kuluja, eikö se silloin ole hyvinkin kustannustensa arvoinen?\n4.11.2017 at 16:07\nMuistelen uutisoidun Myllykankaan +co tekemästä tutkimuksesta että helikopterien korvaaminen ambulansseilla olisi parempi. Sitä en muista että oliko ”rahahyödyllisempi” vai ”potilashyödyllisempi”. Jälkimmäinenkin voi olla: Jos 1 kopteri korvataan 2-4 ambulanssiautolla jotka lähempänä potilaita niin potilaita saattaa pelastua enempi. Toki edelleen voi olla yksittäistapauksia joissa kopteri ehtii pelastaa, mutta ambulanssiauto ei.\nRami Hansen sanoo\n16.10.2017 at 06:02\nTuota lääkärihelkopterista vielä:\nTuosta on tehty ainakin Norjassa kohtuuhyvä tutkimus, en nyt löytänyt sitä,\nsamoin finohta tukimus, jonka linkki ei toimi…\nIso ongelma on kustannustehokkuus ja lento-olosuhteet.\nVastaavalla summalla olisi saatu maayksiköitä laskentatavasta riippuen 3-6…\nEn tuonkaan lähdettä muista, joskus selvittelin kun rupesivat Tampereelle\nSaaristot ja lappi on eri asia, siellä tevoitettavuusaika on kohtuuton muilla\nJa se ihmishengen ja laadukkaan elämän hinta…\nEihän sitä voi laske, mutta rajallisella budjetilla pitää olla kustannustehokas.\nJa lähti kirja tilaukseen 🙂\nKiitos taas hyvistä kirjoituksista.


Hampurilaissämpylät | Marttayhdistykset\n(noin 24 sämpylää tai 30 hodaria)\nTässä helppo resepti kesän hampurilaisiin ja hotdogeihin. Pakasta osa valmiista sämpylöitä heti jäähtymisen jälkeen ja ota tarvitsemasi määrä esille noin 30-60 minuuttia ennen käyttöä. Näin sinulla on aina tuoreita sämpylöitä, kun hampurilaisnälkä yllättää.\n0,5 dl sokeria, 1 tl suolaa\n11 dl tavallisia vehnäjauhoja\n1. Lämmitä vesi ja maito kädenlämpöiseksi (n 37 astetta). Sekoita hiiva kulhossa pieneen määrään nestettä. Lisää sokeri, suola, kanamunat ja jauhot. Säästä vähän jauhoja leivontaan. Vaivaa taikinaa koneella 5 minuuttia tai käsin 10 minuuttia. Lisää huoneenlämpöinen voi lopuksi. Kohota taikina noin tunnin ajan.\n2. Nosta taikina jauhotetulle leivinpöydälle ja jaa kahteen osaan. Jaa puolikas taikina 12 osaan. Pyöritä ne pyöreiksi ja litistä hieman. Nostele sämpylät pellille leivinpaperiarkin päälle. Kohota leivinliinan alla uudelleen noin tunti. Tee samoin toiselle pellilliselle. Laita uuni 200 asteeseen.\n3. Voitele sämpylät vatkatulla kananmunalla ja lisää pinnalle seesamin- tai unikon siemeniä. Paista uunin keskitasolla noin 15 minuuttia. Nosta jäähtymään ritilälle.\nJätä vehnäleseet pois ja lisää taikinaan 13 dl tavallisia vehnäjauhoja ja 2 dl durumvehnäjauhoja.\nKananmunan voi jättää pois. Pinnalle pelkkä voitelu kananmunalla, ei seesaminsiemeniä.


Blogi | Akatemian jalkaväki – Kirjoituksia tieteen ruohonjuuritasolta | Sivu 3\nArkisto Blogi kategorialle\tOlli-Pekka Tikkanen\nMitä en oppinut fysiikan luennoilla\t20.5.2016\nBlogi\tEi kommentteja\nYliopisto-opintojen alussa vanhemmat opiskelijat painottivat meille ensimmäisen vuosikurssin opiskelijoille, että akateemiseksi kansalaiseksi kasvaminen tapahtuu myös luentosalien ulkopuolella. Se tapahtuu viettämällä aikaa ystävien kanssa, osallistumalla opiskelijajärjestöjen toimintaan ja tutustumalla täysin vieraisiin oppiaineisiin. Opiskeluaika on toinen murrosikä, henkinen murrosikä, jolloin oma maailmankatsomus muovautuu. 20-vuotiaana uskoin hyvin ehdottomasti, että kaikki näkyvä ja näkymätön, kiven vieriminen, ihmisten käytös ja […]\nLue lisää Olli-Pekka Tikkanen\nKysy apua\t6.5.2016\nKun aloitin yliopisto-opinnot, erään opiskelijajärjestön opiskeluoppaassa sanottiin, että fysiikan opiskelijat ovat ihan kivoja lukiopoikia, jotka elävät omassa vektoriavaruudessaan. Väite ei pidä paikkaansa siinä mielessä, että osa fysiikan opiskelijoista on tyttöjä ja suurin osa ei elä millään tavalla irti tästä maailmasta. Fysiikan opiskelijoita yhdistävä tekijä kuitenkin on, että jokainen on ollut hyvä fysiikassa lukiossa. Kun nämä […]\nKuinka paljon tiedämme?\t22.4.2016\nTommi kirjoitti viime viikolla, että hänelle uusien ideoiden keksiminen on vahvasti kytköksissä uusimpien tutkimusjulkaisujen seuraamiseen. Puhuimme ohimennen tästä asiasta myös Fysiikan päivillä, jossa tuskailin minun olevan vaikea edes hahmottaa aerosolifysiikan tutkimusalaa kokonaisuutena, saati sitten keksiä originaaleja tutkimusideoita. Aerosolifysiikkaan perehtymistä vaikeuttaa hieman kosmologien ja hiukkasfyysikoiden suosiman arXiv-portaalin puuttuminen, missä tietäisi oman tutkimusalansa viimeisimmän tiedon varmasti löytyvän. Aerosolitutkimuksessa viimeisimmän […]\nProkrastinaatio on hieno sana asioiden tekemisen välttelylle. Tiedän sen, sillä olen erittäin hyvä välttelemään asioiden tekemistä. Voin esimerkiksi aivan hyvin selailla erilaisia sivistyssanoja ja miettiä pikkunokkelia lauseyhteyksiä, jossa niitä voisi käyttää. Myös bloggaaja Tim Urban on erittäin hyvä välttelemään asioiden tekemistä. Helmikuussa Tim piti TED-puheen, joka perustuu hänen kaksiosaiseen blogikirjoitukseensa hänen omista prokrastinaatiotavoistaan ja miten hän on […]\n”Mikä v on vektori?”\t25.3.2016\nTämän kirjoituksen otsikko on suora lainaus mahdollisesti lukioikäiseltä tytöltä joka muutama vuosi sitten sattui samaan metroon kanssani. Niin, mikä vektori oikeastaan on? Ensimmäinen kohtaamiseni vektoreiden kanssa tapahtui näin pääsiäisenä 12 vuotta sitten. Olimme koripalloharjoitusleirillä, missä iltaisin pelattiin biljardia. Muutamat joukkueestamme olivat päässeet jo lukioon ja päässeet pitkän matematiikan oppimäärässä vektoreihin asti. Eräs näistä vanhemmista pojista […]\nNeuroverkkojen lumoissa\t11.3.2016\nOletko koskaan miettinyt, miten tietokone pystyy tunnistamaan kuvia, miten sosiaalisen median palvelut pystyvät kohdentamaan mainontaansa jokaiselle käyttäjälle erikseen tai miten asikaspalvelussa vastaava sovellus osaa ohjata asiakkaan oikealle asiakaspalvelijalle muutaman puhutun avainsanan perusteella? Äskeiset esimerkit ovat ongelmia, jotka ovat ihmiselle kohtalaisen helppoja ratkaistaviksi, sillä jo pieni lapsi osaa erottaa kuvasta onko kyseessä kissa vai koira. Miten […]\nJatkuvaa muutosta on vaikea hahmottaa\t26.2.2016\nNoin kuukausi sitten kirjoitin huonosta kyvystämme hahmottaa varianssia. Jatkan tänään hieman samalla teemalla ja kirjoitan jatkuvasta muutoksesta ja sen havaitsemisen vaikeudesta. Milloin ihminen on ensimmäistä päivää aikuinen? Kysymys kuulostaa ensi kuuntelulla absurdilta. Siirtymä nuoresta aikuiseksi tapahtuu varmaankin pidemmän ajan aikana kuin yhden päivän aikana. Kuvitellaan kuitenkin, että tällainen päivä olisi määriteltävissä. Ajatellaan seuraavaksi, että ihmisestä otetaan […]\nOlet tässä\t12.2.2016\nOlen työskennellyt aerosolitutkimuksen parissa kesästä 2013 asti. Tällä varsin lyhyellä urallani olen huomannut palaavani aina uudestaan ja uudestaan lukemaan Hanna Vehkamäen ja Ilona Riipisen kirjoittamaa artikkelia ”Thermodynamics and kinetics of atmospheric aerosol particle formation and growth”. Varsinainen artikkeli on valitettavasti maksumuurin takana, mutta mikäli suunnittelee uraa aerosolitutkimuksen parissa suosittelen lämpimästi artikkelin lukemista. Artikkelissa käsitellään otsikon mukaisesti […]\nOlemme luonnostaan huonoja tilastotieteilijöitä\t29.1.2016\nKeskustelimme Tommin kanssa joulun alla, miksi ihminen on huono luonnollinen tilastotieteilijä. Termi oli peräisin Tommin lukemasta kirjasta ”Thinking, fast and slow”, ja sillä tarkoitetaan ihmisen kyvyttömyyttä hahmottaa asioiden ja tapahtumien olevan jakautuneita jonkin todennäköisyysjakauman mukaisesti. Tommi antoi konkreettisen esimerkin: Kuvitellaan iso kasa palloja, joista puolet ovat mustia ja puolet valkoisia, mutta me emme tiedä tätä. […]\nFysiikka on empiirinen ja eksakti tiede. Jälkimmäinen sana tarkoittaa, että kaikki tulokset pyritään esittämään matematiikan avulla. Matematiikka on fysiikan kannalta käytännöllinen tapa kuvata luontoa. Valitettavasti fysiikan eksaktius kuitenkin aiheuttaa luonnontieteisiin perehtymättömälle pienen kynnyksen ymmärtää fysiikan teorioita. Maailmassa on monia erittäin onnistuneita fysiikan popularisoijia, jotka pystyvät pääpiirteissään selvittämään mistä fysiikan tutkimuksessa on kyse. Parhaiten fysiikkaa voi […]


Kpaja – Suomen Luonnonvalokuvaajien Foorumi 2.0 beta\n24.12 aamupäivällä pakkasta -15°C, selkeää. Havuriipukki liikkui kuin hidastetussa filmissä, hitaasti mutta varmasti. 25.12 aamupäivä, pakkanen -5°C, hienoista lumisadetta. Kärpäsen menossa pakkanen ei haitannut yhtään. 17.12 aamupäivä lämpötila -3°C, pilvistä Rantaraituli (Dolomedes fimbriatus) jähmettyneenä hangelle pienen kuusen alla, kämmenellä parin minuutin jälkeen liikutteli jalkojaan ja liikkui hyvin hitaasti eteenpäin. Laskin varovasti takaisin kuusen juurelle, ensimmäinen kerta kun noin ison, pituusarvio 13 - 15 mm, hämähäkin talvipakkasella hangella näin. Pienempiä "ötököitä" näkyy päivittäin pitkin metsiä koiran kanssa...\nEi taida sivuston ylläpitäjä paljon tietoturvallisuudesta välittää. Sivuston turvallisuus varmennusta ei ole ilmeisesti uusittu ja sen puutteesta aiheutuva varoitus on estetty/poistettu kokonaan. Tämä on omasta mielestäni viimeinen niitti kohtalaisesti toimivalle sivustolle. Toivottavasti palvelimen ylläpitäjän laitteet on suojattu murtautumisia / hakkerointeja vastaan, muuten voi tulla yllätyksiä kun salasanat, s-postiosoitteet ym. tietoa leviää pitkin netin syövereitä. Omalla koneella moinen välinpitämättömyys aiheuttaa sen, ettei minkäänlaiset kuvannot näy tällä sivustolla, tietoturva / selainohjelman estettyä niiden näyttämisen, kirjoitan tähän viestiä vaikka en näe onko raahaamani...\nPienellä noin 2,5 mm pituisella hyttysellä komeat tuntosarvet, kuin vanhan ajan piipunrassit, ainakin vanhempi kansa tietää, nykynuorisosta en mene takuuseen.\nKuvat ovat kadonneet "pilveen", onko sateinen sää aiheuttanut mokoman, vai eilen postaamani kuvannot, varsinkin surullinen ilme " piispalla ". Kellon käydessä yhdeksää ei kuvia ainakaan tabletilla näy. Ahaa, syyllinen on löytynyt, samsungin nettiohjelmisto lagaa jollain tapaa. Kuukkelin krominkiilto näyttää kuvannotkin oikein, tutkitaan asiaa 😞 Viäränkoivuntakkaa katsottuna asia onkin niin, että taitaa tämän foorumin ohjelmisto tehdä tepposiaan ja pudottaa kuvannot pois Samsungin tabletin internettiä käyttäviltä. Mitä liene tehty kun eilen iltamyöhään kuitenkin kaikki toimi aivan hyvin. Suattaa tietennii olla myös...\nVaakasuora sade, tai sitten ei siinäpä kysymys.\nLinssissä kuin edesmenneellä Tasavallan Presidentillä, hänen seuratessaan nykyistä menoa kotimaassaan ja ulkomailla. Vanha kansa muistaa kyllä manun, kuvassa on kuitenkin jäätynyt piispanhiippa.\nPäivän kuva 8.10.2018\n"Auringonkukat" päivänkakkarat pakkasyön -4°C jälkeen.\nSyksyn salaisin paikka\nTäältä niitä saa. Karpaloita meinaan. Kypsyivät kerättäväksi pari kolme viikkoa normaalia aikaisemmin.\nTekee se mieli\nKärpäsenkin maistella syysmaitiaisen kukan makeutta.\nPieni alle 2mm pituinen riipukki verkossaan.


JUKO aloittaa uuden ylityö- ja vuoronvaihtokiellon 4.4. – ei koske Lääkärisopimuksen piirissä olevia | Hammaslääkäriliitto\nJUKO aloittaa uuden ylityö- ja vuoronvaihtokiellon 4.4. – ei koske Lääkärisopimuksen piirissä olevia\nKunta-alan työehtosopimusneuvotteluja jatkettiin viime viikolla tiiviisti valtakunnansovittelijan johdolla. Viikonloppuna kokoontuneet sopimusalojen neuvotteluryhmät ja osapuolet tapaavat myös tänään valtakunnansovittelijan luona. Neuvottelujen vauhdittamiseksi pääneuvottelujärjestöt JUKO ja JAU (JHL ja Jyty) ovat ilmoittaneet kunta-alalle seitsemän päivää kestävän ylityö- ja vuoronvaihtokiellon 4.–10.4.2022.\nLisätietoa ylityö- ja vuoronvaihtokiellosta JUKOn tiedotteesta (28.3.)\nYlityö- ja vuoronvaihtokielto ei koske hammaslääkäreitä\nYlityö- ja vuoronvaihtokielto ei koske lääkäreitä, hammaslääkäreitä ja eläinlääkäreitä, joihin sovelletaan Lääkärien virkaehtosopimusta siinäkin tilanteessa, että he olisivat työsuhteessa. Ylityö- ja vuoronvaihtokielto ei ole lain mukaan mahdollinen virkasuhteisilla.\nTyöpaikkojen tilanteeseen vaikuttaa myös se, että hoitajajärjestöt Tehy ja SuPer ovat julkistaneet koko kuntasektorille ylityö- ja vuoronvaihtokiellon, joka on voimassa 25.3. (klo 15) – 31.3. (klo 23.59).\nLakkovaroitukset useille paikkakunnille\nNeuvottelujen vauhdittamiseksi Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO on jättänyt lakkovaroitukset kymmeneen kaupunkiin.\nLakkovaroitukset koskevat kaikkia kunnan sopimusaloja, myös Lääkärisopimusta.\nLakko on laaja kunta-alan työnseisaus, jossa on mukana kaikki JUKOn liitot mukaan lukien Hammaslääkäriliitto ja Lääkäriliitto. Siihen osallistuu myös JAU ja sen jäsenliitot JHL ja Jyty.\nRovaniemellä, Jyväskylässä, Turussa ja Oulussa 6.–7.4.\nKuopiossa ja Tampereella 12.–13.4.\nLisäksi JUKO on antanut lakkovaroituksen pääkaupunkiseudulle 19.–25.4., jos neuvottelutulokseen ei päästä ennen sitä. Lääkärisopimuksen osalta pk-seudun työnseisaus koskee vain Vantaan kaupungin perusterveydenhuollon yksiköitä mukaan lukien suun terveydenhuolto. Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) voi siirtää lakkoa kahdella viikolla. Lisäksi viranhaltijoiden osalta lakkoa voidaan edelleen siirtää yhdellä viikolla.\nSeuraa liiton neuvotteluviestintää Hammaslääkäriliiton Neuvottelukierros 2022 -sivuilta.\nTyötaistelutoimia koskevat ohjeet päivitetään Hammaslääkäriliiton järjestövalmiussivuille.


Petteri Orpo: "Mennään ja muutetaan tämän maan suunta!" – kokoomus.fi\nKokoomus.fi / Julkaisut / Puheet / Petteri Orpo: ”Mennään ja muutetaan tämän maan suunta!”\nPetteri Orpo: “Mennään ja muutetaan tämän maan suunta!”\nVaikka kokous on ollut poikkeuksellinen, täällä on ollut mahtava tunnelma. Olisi mukava pitää iloinen puhe, mutta sellaista ette tule tänään saamaan. Nimittäin tilanne, jossa Suomi tällä hetkellä on, on kaikkea muuta kuin iloinen. Niin pian kuin me täältä Porin jäähallin ovista astumme ulos, meidät kohtaa kylmä todellisuus. Puhun nyt siitä, missä tilanteessa Suomen talous on.\nKoronavirus merkitsee uhkaa kahdella tasolla: terveydelle ja taloudelle. Samalla kun terveyden kanssa ollaan tältä erää onnistuttu, valitettavasti koronan toinen puoli - talous - on jätetty hunningolle. Kyllä, keväällä osalle yrityksistä pystyttiin antamaan hätäensiapua tukipakettien kanssa, mutta seuraavat askeleet ovat ottamatta.\nTaloudessa edessämme ovat synkät ajat. Olemme jo nyt ajautuneet globaaliin taantumaan, joka ei hellitä ennen kuin koronavirus on lyöty. Oikeastaan ei pitäisi edes puhua koronaviruksen lyömisestä, sillä me emme tiedä, kuinka pitkään tämä jatkuu.\nArvostettu talouslehti The Economist kirjoitti huhtikuun lopussa artikkelin 90 prosentin taloudesta. Lehti maalasi kuvaa taloudesta, joka ei palaa ennalleen, vaan jää pysyvästi nykyistä pienemmäksi. On toimialoja ja palveluita, jotka ovat hyötyneet ihmisten käyttäytymisen muutoksesta. Osa toimialoista on kuitenkin kuin asfalttijyrän alle jääneitä.\nAnnan esimerkin. Viikko sitten kävelin ystäväni, lappilaisen hotelliyrittäjän kanssa hotellin autioita käytäviä. Hän kertoi yrityksen selviävän toistaiseksi, mutta pelkäsi joutuvansa pian jakamaan lomautuslappuja kymmenille työntekijöille, jos asiakkaita ei ala tulemaan ja ulkomaalaiset turistit pääse Suomeen.\nYksistään Lapin talouteen joka kahdeskymmenes euro tulee matkailusta. Ala työllistää sesonkina 8000 ihmistä. Jos matkailu ei elvy talveen mennessä, puolet koko sektorista ja työpaikoista uhkaa kadota.\nKoko Suomessa noin puolet matkailu- ja ravintola-alan yrityksistä arvioi liikevaihtonsa olevan elokuussa vähintään neljänneksen pienempi kuin edellisvuoden elokuussa. Matkailutoimialat työllistävät yli 142 000 työntekijää kaikkialla Suomessa. Jos tästä kokonaisuudesta liipaistaan edes viidennes pois, jälki Suomen kansantaloudelle ja ihmisten työpaikoille on aivan järkyttävää. Ja tässä on kyse vain yhdestä tärkeästä toimialasta.\nYli puolet Suomen keskeisistä vientiyrityksistä sanoo vientinsä laskevan merkittävästi loppuvuoden aikana.\nPelkästään toissa viikolla kuulimme yt-neuvottelujen aloittamisesta Finnairilla, SSAB:lla, Metso Outotecillä, UPM:llä, Swissport Finlandilla, Lapland Hotelsillla ja lukuisissa muissa pienemmissä yrityksissä.\nMonet pk-yritykset ovat tällä hetkellä pystyssä pitkälti pankkien luotonannon helpottamisen ansiosta. Keväästä monien lainat ovat olleet maksuvapaalla, mikä on auttanut yrityksiä pysymään pinnalla. On kuitenkin valtava joukko työpaikkoja, joille asiakkaat eivät entiseen tapaan palaa. Pohtikaapa vaikka artisteja ja tapahtumayrittäjiä. Täyttä keikkasalia emme tule näkemään ennen kuin tartuntavaara on ohi. Sadoilla työpaikoilla pidetään käsiä ristissä ja tehdään kaikki mahdollinen, ettei konkurssi yllättäisi ennen sitä.\nTämä on valitettavasti vasta alkusoittoa. Hallitus riemuitsee siitä, että bruttokansantuotteen pudotus Suomessa on toistaiseksi ollut yksi Euroopan pienimpiä. Hyvä näin, vaikka toki on muistettava, että Suomen valtio on pumpannut miljardeittain lainarahaa iskua pehmentämään.\nOngelma ei ole siinä, että juuri nyt olisimme valtavassa pulassa. Ongelma on siinä, että Suomen haasteet ovat vasta edessä. Euroopan komissio arvioi, että Suomen palautuminen koronakriisistä on Euroopan hitainta. Työmarkkinamme ovat jäykät ja Suomen kilpailukyky on jälleen karkaamassa keskeisistä kilpailijamaista.\nSuomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn kertoi viime viikolla, että yksikkötyökustannukset heikkenevät Suomessa 2,5 prosenttia kuluvan kahden vuoden aikana. Tämä repii lisää kilpailukykyeroa keskeisiin kilpailijoihimme.\nSupistuvilla maailmanmarkkinoilla yritykset tekevät nyt päätöksiä siitä, missä tuotantoa ajetaan alas ja missä jatketaan. Koska kilpailukykymme ei ole kunnossa, on edessä kylmää kyytiä suomalaisille työpaikoille.\nHallitus esiintyy kuin sillä olisi rahaa vaikka muille jakaa. Valitettavasti meillä on syksyllä edessä suorastaan skitsofreeninen tilanne. Hallitus on käynnistänyt ennätyksellisen velkarahalinkonsa, mutta kunnissa kasataan samaan aikaan historiallisia leikkauslistoja. Suuri osa suomalaisista kunnista joutuu syksyllä käymään yt-neuvottelut, joiden kohteena ovat niin opettajat, nuorisotyöntekijät kuin hoitajat.\nTulemme näkemään vähintään satojen, mutta todennäköisesti tuhansien ihmisten irtisanomisaallon kuntatalouden historiallisen heikon tilanteen vuoksi. Tämä tuntuu pahalta. Kunnissa ei ole taikaseinää, josta voisi nostaa lisää seteleitä, vaan silloin kun rahat ovat loppu, on pakko säästää.\nTulemme näkemään myös veronkorotuksia. Vaikka valtion tasolla onnistuttaisiin pääosin välttämään veronkiristykset, kunnallisverot nousevat - ja paljon. Olen melko varma, että joku kunta joutuu puhkaisemaan tänä syksynä 25 prosentin kunnallisverotuksen rajan. Siinä voi sitten pohtia, että kuka työssäkäyvä haluaa enää asua kunnassa, jossa keskipalkkainen joutuu maksamaan useita tuhansia euroja enemmän vuosittaisia veroja kuin muualla.\nKunnissa ei ole taikaseinää, josta voisi nostaa lisää seteleitä, vaan silloin kun rahat ovat loppu, on pakko säästää.\nKoronakriisi on aiheuttanut sen, että terveydenhuollon jonot ovat räjähtäneet käsiin. HUS:n johtajaylilääkäri Markku Mäkijärvi sanoi A-Studiossa kylmän rehellisesti, että tämän terveydenhuollon kriisin hoitamiseen miljardi euroa lisää rahaa on hyvä alku.\nHallitus voi lisärahalla tilannetta hetkellisesti helpottaa, mutta ilman kunnon uudistuksia eivät mitkään rahat ei riitä.\nNäen yleisössä monta kuntapäättäjää, joilla tuskanhiki valuu pitkin selkää, kun ajatukset karkaavat oman kotikunnan taloudelliseen tilanteeseen. Me kaikki tiedämme, mitä pitäisi tehdä, eivätkä ne päätökset ole mukavia.\nSuomen taloudessa pää tulee vetävään käteen. Ajamme päin seinää, ykkösluokassa. Hallituksella ei ole huolta huomisesta, ei pelkoa tulevaisuudesta.\nKylillä puhutaan, että hallituksessa heitetään vitsiä, että tästä hallituksesta tulee hallitus, joka jakaa eniten rahaa koskaan tähän mennessä tai tämän jälkeen. Tämä on aivan karmeaa, sillä asiassa piilee totuuden siemen. Tämä suututtaa - ei suomalaisten asioita näin voi hoitaa!\nTällä hetkellä laitavasemmisto ja osa sosialidemokraateista käy tosissaan keskustelua siitä, tarvitseeko näitä velkoja maksaa ikinä pois. Kuka teistä olisi valmis lainaamaan rahaa, jos tietäisi, että sitä ei makseta takaisin? Ei kukaan.\nJos kuitenkin jossain päädyttäisiin sellaisiin ratkaisuihin, että valtioiden velkoja ei tarvitse maksaa takaisin, voin vakuuttaa hyvät kokoomuslaiset, että silloin päätösvalta maamme asioista ei ole meidän, vaan jonkun aivan muun käsissä. Vastuullinen taloudenpito on itsenäisyyden tae.\nEn minä maalaile kauhukuvia tulevasta mielelläni, vaan siksi, että olen huolissani. Ei suomalaisten asioita näin voi hoitaa.\nVastuullinen taloudenpito on itsenäisyyden tae.\nEnkä ole yksin tätä mieltä. Tuoreen selvityksen mukaan esimerkiksi lähes 80 prosenttia yrityksistä on hyvin pessimistisiä sen suhteen, että hallitus kykenisi tekemään työllisyyttä ja Suomen kilpailukykyä parantavia ratkaisuja.\nHallituksen suunnalta on tullut tutuksi sana ”sitten”. Työllisyystoimet ja talouden uudistukset tehdään “sitten”, kun korona on ohi. Velkaantuminen pysäytetään “sitten” vuosikymmenen lopulla.\nJuuri nyt monen suomalaisen elämä on kovin epävarmaa. Juttelin Turun telakalla nosturia ohjaavan nuoren miehen kanssa, joka miettii, miten vähenevien töiden käy. Huoli paistoi silmistä. Yksinyrittäjä-valokuvaaja oli peloissaan kun hänen palveluksiaan ei juuri tarvita.\nMinisteri Lintilä totesi viime viikon haastattelussa, ”syksyllä itku kuuluu monista kodeista”. Ihmisten epävarmuuteen on juuri nyt lukuisia syitä. Suomessa oli heinäkuun lopussa yhteensä 387 500 työtöntä työnhakijaa. Se on 118 500 enemmän kuin viime vuonna.\nTalouden haasteet eivät johdu vain koronasta. Ennestään meillä on Euroopan vaikein huoltosuhde ja ratkaisematon kestävyysvaje, jäykät työmarkkinat ja alhainen työllisyysaste. Investoinnit ovat olleet alamaissa vuosia. Viime kaudella asioita saatiin oikeaan suuntaan, mutta ei riittävästi.\nMyös kehitys maailmalla huolestuttaa. Minskissä, 700 kilometrin päässä Helsingistä, diktaattori käyttää väkivaltaa oppositiota kohtaa. Yhdysvalloissa mellakoidaan presidentinvaalien alla. Venäjällä oppositiojohtaja myrkytettiin. Kiina ja Yhdysvallat ovat käytännössä uudessa kylmässä sodassa. Britannia erosi EU:sta ja populismi rehottaa eri puolilla Eurooppaa.\nSuomi ei ole ensimmäistä kertaa vaikeassa tilanteessa. Historia tuskin toistaa itseään, mutta historiasta kannattaa oppia. Tänä vuonna tulee kuluneeksi 150 vuotta J. K. Paasikiven syntymästä. Kokoomuksen entinen puheenjohtaja, pääministeri ja presidentti Paasikivi puki aikanaan sodan jälkeen uudenvuoden puheessaan 1946 kriisin jälkeisiä ajatuksia sanoiksi:\n”Ehkä moni arvelee minun liiaksi korostavan asioiden synkkiä puolia. Eikö olisi parempi esittää valoisampia mietteitä - niin moni ajattelee. “Toivo mielii aina haastella koreata kieltä ” - sanoo Karrin isäntä Kiven Nummisuutareissa.\nMinua on sanottukin pessimistiksi. Pessimistejä on kuitenkin eri lajia. Toiset istuvat tuhassa ja vaikeroivat. Sellainen pessimisti ei saa olla. Toiset katsovat vaikeuksia silmästä silmään. Eivät aliarvioi niitä. Eivät antaudu harhakuvittelujen valtaan. Mutta pitävät kuitenkin aina mielessään vaikeuksien olevan sitä varten, että ne voitetaan. Käyvät niihin kiinni lujin ottein tarkoituksessa selvitä niistä. (…)\nTällainen puolue kokoomus on. Puolue, joka uskaltaa katsoa vaikeuksia silmästä silmään ja tarttua ratkaisuihin. Nyt jos koskaan tarvitaan kokoomusta. Kokoomus tarjoaa vaihtoehdon.\nKokoomuslaiset ovat tulleet tunnetuiksi vaikeista, mutta oikeista päätöksistä.\nKokoomus on vaihtoehto päättämättömyydelle ja ajelehtimiselle. Tämä ei ole ensimmäinen kerta. Silloin, kun on vaikeaa, kokoomuslaiset ovat aina olleet valmiita toimimaan tinkimättä ja periksi antamatta suomalaisten parhaaksi. Kokoomuslaiset ovat tulleet tunnetuiksi vaikeista, mutta oikeista päätöksistä.\neilisen päivän puhuimme toivon politiikasta. Puhuimme visiosta ja siitä suunnasta, johon Kokoomus haluaa viedä Suomea tällä vuosikymmenellä. Vastauksemme tiivistyy kuuteen K:hon: Kestävä kehitys, Koulutus, Kasvu, Kansainvälisyys, Kaupungistuminen, Koronasta selviäminen.\nMitä tämä kokoomuslainen vaihtoehto juuri nyt tarkoittaa?\nHyvät ystävät, se tarkoittaa neljää asiaa:\n1) Aivan ensimmäisenä vakauttaisimme Suomen. Maalla pitää olla hallitusohjelma, joka on voimassa. Tämänhetkinen tilanne on täysin absurdi: kaikki tietävät, että Antti Rinteen hallitusohjelmalta on pudonnut pohja pois.\nOn luotava hallitusohjelma, joka takaa vakaan ja ennustettavan toimintaympäristön yrityksille ja palauttaa luottamuksen Suomeen. On poistettava epätietoisuus ja lakattava ajelehtimasta. Maata on ryhdyttävä taas johtamaan pitkäjänteisesti.\n2) Toiseksi, velkaantuminen on saatava hallintaan. Muistan ne kovien neuvotteluiden yöt, kun edellisessä hallituksessa rakennettiin budjetteja. Velkaantuminen haluttiin kuriin ja talous kasvuun. Silloin jokainen euro punnittiin tarkkaan. Nyt on eri meininki.\nYmmärrän, että kun kriisi iskee, niin velkaa otetaan. Sitä varten valtio on olemassa, ja siksi hyvinä aikoina julkisesta taloudesta on huolehdittava, että kriisin iskiessä voidaan toimia. Kriisin keskellä valtio voi ottaa velkaa pelastaakseen työpaikkoja ja huolehtiakseen palveluista. Velkaa voi myös käyttää talouden elvyttämiseen.\nMutta. Ei velkaa loputtomasti voi ottaa, ja varsinkaan jos ei ole ajatustakaan, miten se maksetaan takaisin. Velanotto ilman suunnitelmaa takaisinmaksusta ei ole vastuullista. Toiset puhuvat kauniisti lasten tulevaisuudesta - samaan aikaan elävät täysillä heidän piikkiinsä, varastaen heiltä tulevaisuuden pohjan.\nNyt näyttää siltä, että olemme ensimmäinen sukupolvi vuosikymmeniin, joka jättää maan huonommassa kunnossa lapsille kuin on sen itse saanut. Siksi tekisimme suunnitelman velanoton pysäyttämiseksi.\nEi Suomi veroja korottamalla nouse. Päinvastoin.\nSamalla me sitoudumme siihen, että entisestään maailman huippuluokkaa oleva kokonaisveroaste ei nouse. Ei Suomi veroja korottamalla nouse. Päinvastoin.\n3) Kolmanneksi, meidän on pidettävä huoli suomalaisten työstä ja toimeentulosta.\nSDP:n puheenjohtaja Marin haaveilee valtion sanelemasta kuuden tunnin työpäivästä. Me Kokoomuksessa haaveilemme siitä, että jokaisella olisi töitä. Siitä, että palkalla tulisi toimeen. Siitä, että jokainen voi sopia joustavasti omista töistään. Kun SDP haaveilee downshiftauksesta, me haaveilemme siitä, että ihmiset voisivat seistä omilla jaloillaan ja tulla toimeen ilman valtion tukia.\nmeidän on puolustettava nykyisiä työpaikkoja ja luotava edellytyksiä uusille. Ilman päättäväisiä toimia meillä on vuoden loppuun mennessä työttömien armeija, yli puoli miljoonaa työtöntä. Siksi toteuttaisimme välittömästi esityksemme 120 000 uuden työpaikan luomiseksi.\nSamalla käynnistäisimme suurten rakenteellisten uudistusten määrätietoisen toteuttamisen. Uudistusten, joilla Suomesta tehdään dynaaminen ja kannustava maa. Maa, jossa on pohjoismainen kahdeksankymmenen prosentin työllisyysaste. Jos muut pohjoismaat pystyvät tähän, niin miksi me emme pystyisi.\nUudistaisimme sosiaaliturvan. Kokoomuksen malli on kannustava ja osallistava sosiaaliturva, joka antaa vahvan turvan heikommalle, mutta joka tekee työn vastaanottamisesta ja tekemisestä aina kannattavaa.\nToteuttaisimme työhön ja yrittämiseen kannustavan kestävän kasvun veromallin. Keventäisimme miljardilla ansiotulojen verotusta ja siirtäisimme verotuksen painopistettä haitta- ja kulutusverotuksen suuntaan.\nPitäisimme yrittämisen verotuksen kansainvälisesti kilpailukykyisenä sekä investointeihin ja kasvuun kannustavana. Tekisimme tilaa kansankapitalismille ja antaisimme ihmisille mahdollisuuden vaurastua omalla työllään.\nKorottaisimme kertaheitolla merkittävästi kotitalousvähennystä, jotta kodeissa voidaan työllistää ja saada helpotusta arkeen. Yli 70-vuotiaille toteuttaisimme superkotitalousvähennyksen.\nParantaisimme työelämän laatua ja oikeudenmukaisuutta. Palkansaajien ja yrittäjien puolueena me ymmärrämme tämän päivän työelämän haasteet ja mahdollisuudet. Siksi meidän uudistuksemme paremmaksi ja oikeudenmukaisemmaksi työelämäksi ovat: työpaikkakohtainen sopiminen, joustavat työskentelytavat kuten etätyöt, työhyvinvoinnista huolehtiminen, tasa-arvoa lisäävä perhevapaauudistus sekä universaali työttömyysturva.\nYli 70-vuotiaille toteuttaisimme superkotitalousvähennyksen.\nIlman työpaikkoja ei ole hyvinvointia. Työpaikkoja ei synny ilman kilpailykyä, eikä kilpailukykyä ei ole ilman osaamista.\n90-luvun lamasta nousemisessa oli aikanaan kolme keskeistä tekijää, ja, tottakai, myös hyvää tuuria: telemarkkinoiden avaaminen, yritysverotuksen uudistaminen sekä määrätietoiset osaamis- ja tutkimuspanostukset. Sama resepti ei ole täysin kopioitavissa, mutta tiedämme, että panostamalla osaamiseen, purkamalla sääntelyä, vapauttamalla ihmiset ja yritykset toimimaan, nousemme varmasti.\nTulevaisuuden menestystarinat eivät synny poliitikkojen valinnoilla, vaan ihmisten ja markkinoiden toimesta. Uuden kasvun lähteitä meillä on jo tiedossa. Annetaan kvantti- ja materiaaliteknologioille, pienille ydinvoimaloille ja kiertotaloudelle mahdollisuus tulla suomalaisiksi kasvutarinoiksi.\nMe emme lähde valitsemaan voittajia, vaan lupaamme toteuttaa kestävän kasvun verouudistuksen sekä mittavat panostukset osaamiseen, joilla taataan hyvä kasvuympäristö uusille suomalaisille menestystarinoille. Haluamme tehdä tilaa yksinyrittäjän, pk-yrittäjän, maaseutu- ja maatalousyrittäjän menestykselle.\nSitoudumme siihen, että vuonna 2030 Suomen bruttokansantuotteesta 4 prosenttia käytetään tutkimukseen ja kehitykseen. Tähän pääsemme kun valtio laittaa liikkeelle vuosittain 100 miljoonaa euroa enemmän, jolloin yritykset tuovat omaa rahaansa vuosittain 200 miljoonaa enemmän. Tällä pääsemme käänteentekevään suunnanmuutokseen.\n4) Neljänneksi me rakentaisimme ihmisille valoisan näkymän tulevaisuuteen\nOtamme kaikessa yhteiskunnan kehittämisessä lähtökohdaksi yksilön tarpeet ja vapauden valita.\nPalvelut on rakennettava ihmisen, ei hallinnon, ehdoilla. Ei sosiaali- ja terveyspalveluja maakuntahallinnolla ratkaista, vaan sairaan ihmisen viiveettömällä hoitoonpääsyllä, joka rakennetaan kuntaperusteisesti, yksilön näkökulmasta. Hoitotakuuta kiristäen, palveluseteleitä laajasti käyttäen, valinnan mahdollisuuksia lisäten.\nEi sosiaali- ja terveyspalveluita myöskään sosialisoimalla ratkaista. Me tarvitsemme yksityisen ja kolmannen sektorin mukaan palveluiden tuottajiksi.\nEi myöskään paineta epäonnistuneita maahan, vaan annetaan mahdollisuus onnistua. Rakentaisimme konkurssin tehneelle yrittäjälle mahdollisuuden uuteen alkuun. Helpottaisimme ylivelkaantuneiden selviämistä omilleen ulosoton suojaosuutta nostamalla.\nKoulutuksessa suuntasimme varat varhaisiin vuosiin ja perusopetukseen. Perheiden ja lasten tukemiseen, jotta jokainen saa peruskoulusta riittävät taidot toisen asteen koulutuksesta suoriutumiseen. Me uskomme laadukkaan opetuksen voimaan, emme nuorten pakottamisen oppivelvollisuusikää nostamalla.\nImagopäätösten sijaan edistäisimme luonnon, vesistöjen ja ilmastonsuojelussa ihmisten omia mahdollisuuksia tehdä vastuullisia valintoja ja tekoja. Ei pakoteta ihmisiä yhteen muottiin, vaan ohjataan järkevällä sääntelyllä ja verotuksella fiksuun käyttäytymiseen. Tässäkin haasteessa onnistumme vain, jos saamme suomalaiset mukaan.\nKokoomus tarjoaa vaihtoehdon hallituksen politiikalle. Meidän näkemyksemme mukaan suomalaiset ansaitsevat sen, että tilanne vakautetaan, velkaantuminen otetaan hallintaan, tarjotaan uskottava suunnitelma työpaikkojen pelastamiseksi ja rakennetaan valoisa näkymä tulevaisuuteen.\n15 vuotta sitten lehtien palstoilla käytiin keskustelua siitä, miten puolueet eroavat toisistaan - vai eroavatko ne juuri mitenkään? Koulujen oppikirjoissa opetettiin, että Suomessa on kolme suurta puoluetta, joista kaksi on kerrallaan hallituksessa. Takana oli kymmenen miltei yhtäjaksoisen talouskasvun vuotta, elintason nousun aikaa. Puhuttiin jakovarasta, jonka käyttöön puolueilla oli erilaisia suunnitelmia. Ison kuvan ja tulevaisuuden suunnan allekirjoittivat enemmän tai vähemmän kaikki.\nPolitiikassa on palattu vaihtoehtojen aikaan. Tulevina kuukausina ratkaistaan Suomen suunta vuosikymmeniksi. Näin kriittisinä aikoina hallitus ei voi istuskella vallassa neljää vuotta, ilman, että sen tekeminen on jatkuvan haaston ja arvioinnin kohteena.\nPolitiikassa on palattu vaihtoehtojen aikaan.\nTänä syksynä ajatukseni ovat liikkuneet usein äitini lapsuuteen. Äiti syntyi 1938 ennen talvisotaa, hän on keskimmäinen kolmesta tytöstä. Mummi oli erittäin köyhistä oloista, pienestä Kivilän torpasta, perheen yhdestoista lapsi. Eivätkä papan lähtökohdat olleet paljon paremmat. He olivat hyvin pienituloisia.\nMummille ja papalle oli kaikki kaikessa, että tytöt saavat käydä koulua. Kaikki perheen rahat käytettiin siihen, että lapset lukivat ylioppilaiksi ja edelleen opettajiksi. Äitini elämän aikana Suomesta on rakennettu maa, jossa tämä polku on jokaiselle mahdollista. Äitini elämän aikana maahamme on rakennettu hyvinvointiyhteiskunta, jossa lähtökohtana on kaikille samat koulut, samat hyvät palvelut. Meillä köyhimmänkin perheen lapsi pääsee maailman parhaaseen kouluun.\nTämä on uhattuna.\nMeillä monilla on lapsia perhepiirissä, ja haluaisimme niin kovin, että tämä hyvä, mikä Suomeen on luotu, siirtyy myös heille – että me emme ole se sukupolvi, joka antoi hyvän rapautua.\nMe haluamme pelastaa suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan, omien arvojemme pohjalta.\nMe teemme sen välittäen, niin että otamme todesta ihmisten huolen, ymmärtäen heidän epävarmuutensa tulevaisuudesta. Huolehdimme heikommista - ja hätään joutuneen autamme jaloilleen.\nEmme tingi tasa-arvosta ja ihmisoikeuksista.\nMe teemme sen tosiasioita kuunnellen, niin että emme sorru populismiin, tai omien, vaihtoehtoisten faktojen esittelyyn.\nMe teemme sen suvaitsevaisesti, niin että Suomi on avoin yhteiskunta, jossa jokainen voi elää omanlaistaan elämää. Emme tingi tasa-arvosta ja ihmisoikeuksista.\nMe teemme sen vastuullisesti, niin että kaikessa päätöksenteossa pidämme ohjenuorana ekologista, sosiaalista ja taloudellista vastuullisuutta.\nSuhtaudumme tulevaisuuteen uteliaisuudella ja optimismilla.\nPidämme Suomen turvallisena. Maana, jossa viranomaisiin voi luottaa ja jossa voi turvallisin mielin liikkua. Me toimimme kansainvälisesti, niin että Suomi on tiivis osa Euroopan unionia ja aktiivinen YK:n jäsenmaa. Kannatamme Suomen NATO-jäsenyyden hakemista.\nOlemme sivistyksen puolue. Sivistys ja edistysusko ovat se perusta, jolle hyvinvointiyhteiskuntamme rakentuu. Suhtaudumme tulevaisuuteen uteliaisuudella ja optimismilla.\nEdessä on politiikan kolmiloikka.\nKuntavaalit, eduskuntavaalit ja presidentinvaalit. Näissä vaaleissa me varmistamme, että Suomi kulkee oikeaan suuntaan.\nValtaosa meistä täälläkin vaikuttaa vahvasti isänmaan asioihin kuntien kautta. Kuntavaalit voitetaan jokaisessa kunnassa erikseen ja valtakunnallisesti yhdessä. Kommunalvalet är viktigt. I kommunerna bestämmer vi tillsammans om våra viktigaste välfärdstjänster - våra närtjänster.\nViimeistään vuonna 2023 käydään eduskuntavaalit. Jos Marinin hallitus hallitsee koko vaalikauden, isänmaa tulee tarvitsemaan kriittisesti uuden suunnan. Niissä ei voi olla kuin yksi tavoite: Kokoomus palaa valtaan piikkipaikalta.\nPresidentinvaalit järjestetään vuonna 2024 ja ne päättävät kotimaan vaalien sarjan. Niihin on vielä aikaa, mutta valmistautuminen pitää aloittaa jo hyvissä ajoin.\nKun tänään lähdemme puoluekokouksesta eri puolilta Suomea, haluan, että meistä välittyy vahva voitontahto. Meillä on vaihtoehto Suomen nykyiselle suunnalle. Meidän vaihtoehdossamme on kyse vakaudesta, taloudesta, työstä ja tulevaisuudesta. Toivon politiikasta.\nPolitiikka ei ole yksilösuoritus. Tämä on joukkuelaji. Me olemme kokoomus. Mennään ja muutetaan tämän maan suunta!\nPetteri Orpon linjapuhe puoluekokouksessa 2020\nPetteri Orpo: Tarvitsemme jokaista ja jokaisen panosta\nHaluatteko tietää, mitä minulla on tänään taskussani? Lähellä sydäntäni. (poimii esiin Nato-taskuliinan). Olen kantanut tätä mukanani vuosia. Tänään, tässä salissa


#Norppalive, I love it! - Yli pyykkivuorten\nAsuin lapsuudessani kahdella eri paikkakunnalla Itä-Suomessa keskellä kirkasvetisintä Saimaata. Mökkimme on näiden kahden kunnan keskellä Savonlinnassa, joka on mielestäni Suomen kaunein kesäkaupunki.\nKuvittele heinäkuinen Savonlinna. Olavinlinna, 1400-luvulla rakennettu linna pienellä saarella kaupungin keskustassa täyttyy upeasta musiikista ja ympäri maailmaa saapuneista oopperavieraista. Torilla mansikat, herneet, lörtsyt ja käsityöt tekevät kauppansa. Tuoksuu paistetuilta muikuilta, aurinkovoiteelta ja jäätelöltä. Terassit ja ulkoilmaravintolat täyttyvät illanviettäjistä ja lomatunnelmasta. Vesi kantaa Olavinlinnasta säveliä kaihoisista rakkauslauluista, ja terassin baarista kantautuu puheensorinan keskeltä kesän kuumimmat hitit. On vaikea päättää, mihin jää, vai jääkö vain istumaan laiturille ja katselemaan vettä, laivoja, kävelysiltaa ja torin kuhinaa.\nHöyrylaivat kutsuvat turisteja ja paikallisia mukaan risteilylle lähisaarten ympärille tuuttaamalla kansallisromanttisesti. Innokkaimmat risteilymatkustajat eivät malta irrottaa katsettaan hetkeksikään rantakivistä, koska risteilijän kannelta tiiraillen voi nähdä palasen eksoottisinta ja ainutlaatuisinta Saimaata: saimaannorpan.\nTäytyy kuitenkin olla erittäin hyvä tuuri, että näkisi saimaannorpan. Tällä hetkellä on arvioitu norppia olevan 320. Se ei ole paljon. Onneksi esimerkiksi norppien kalaverkkoihin joutumisen estämiseksi on tehty paljon työtä.\nPari kesää sitten Matilda, Henrik ja mummi onkivat mökkimme edustalla soutuveneessä. Oli tyyntä ja hiljaista. Ihan yllättäen nousi aivan veneen vierestä pintaan pyöreä pää, tummat silmät ja pitkät viikset. Onkijoita kurkistettuaan se sukelsi takaisin syvyyksiin. Nestori Miikkulainen, harvinainen, eksoottinen ja sympaattinen ystävä, jonka suojeleminen on ensisijaisen tärkeää, tervehti lomalaisia jättäen heille upean muiston kalastushetkestä.\nItäsuomalaisille saimaannorpat ovat ylpeydenaihe ja tärkeä kotiseudun symboli. Vaikka olen asunut viidessä maakunnassa, on Itä-Suomi silti minussa aina vahvasti mukana. Mie voin lähtee Itä-Suomesta vaikka kuinka kauas mut Itä-Suomi ei voi lähtee miusta koskaan! Siispä olen ollut innoissani kuin lapsi lelukaupassa, kun olen saanut katsella norppia #norppalivestä. Norppien näkemisessä kiteytyy polttava ikävä kotiseutuun. Samalla #norppalive paljastaa minulle vahvat juureni sekä lämpimät muistot lapsuudesta. Saimaannorpat ovat yhä siellä, missä muistot ja rakkaat ihmisetkin ovat.\nSukupolvikokemus, vain tämän yhden kuukauden, jotain yksinkertaista mutta todella suurta! Olethan muistanut katsoa? Norppia voi kurkistaa tästä. Jos ne eivät nyt ole kivellä, tule myöhemmin uudestaan. Kyllä ne sinne tulevat!


Tässä menee pilkkimiesten uusi suosikkikulkupeli - Keskisuomalainen\nAutot ja liikenne 22.09.2017 12:58\nTässä menee pilkkimiesten uusi suosikkikulkupeli\nLievestuoreella koottavan Snowlion-kevytmoottorikelkan saa 2 500 eurolla eikä käyttökustannuksistakaan koidu isoa taakkaa.\nSnowlion-kevytmoottorikelkkaa vie 6,5 hevosvoimaa tuottava moottori. Siitä löytyvät telamatto, sähköstartti, vetokoukku sekä etu- ja takavalot. Kuva: Superlion Oy\nLievestuoreella koottavan Snowlion-kevytmoottorikelkan tarina on vasta aluillaan. Superlion Oy:n perustajiin kuuluvalta Petri Kuikalta kysyttiin pari vuotta sitten, tietääkö hän todella kevyttä kulkupeliä, jolla voisi käydä talvisin ottamassa vesinäytteitä järvistä. Kuikka ei tiennyt, mutta päätti kehitellä sellaisen.\nNyt ensimmäiset Snowlionit ovat valmiit ja myynti käynnistynyt. Se on saavuttanut heti suuren suosion, vaikka ammattikäytön sijaan valtaosa kiinnostuksesta näyttää kumpuavan vapaa-ajan käytöstä.\n– Tässä on käynyt niin, että innokkaimmin kevytmoottorikelkan ovat ottaneet vastaan pilkkimiehet. Sillä on helppo liikkua vapaa-ajan reissuilla, eikä kustannuksiakaan juuri tule. Polttoainetta kuluu vähän ja vakuutusmaksut ovat hyvin pienet, sanoo Kuikka.\nIso plussa perinteisiin moottorikelkkoihin verrattuna on tietenkin myös Snowlionin 2 500 euron hinta.\n– Ihmiset ovat ihastuneet kevytmoottorikelkassa ennen muuta helppouteen. Snowlion painaa vain reilut 20 kiloa, ja sen voi kuljettaa vaikka oman auton peräkontissa ihan mihin ikinä tahtoo. Kokoamiseen ja ajokuntoon laittamiseen menee noin kaksi minuuttia.\nKroatiasta puhelimitse tavoitettu Kuikka sanoo, että tilauskirjat ovat alkaneet täyttyä odotettua nopeammin.\n– Toistaiseksi Snowlion tunnetaan ennen muuta yrityksemme kotinurkilla eli Jyväskylän seudulla, mutta nyt alamme tehdä markkinointia laajemmin. Marraskuussa valmistuvasta tuote-erästä on vielä laitteita saatavilla sopivasti ensi talven lumille, toteaa Kuikka.\nSnowlion on vahvasti keskisuomalainen tuote, sillä valtaosa alihankkijoistakin toimii Jyväskylän ympäristössä. Laitteen kaikki osat ovat Kuikan mukaan suomalaisia.


Minun rahani: Helmikuu 2017\nNeiti Nuukailija 1. maaliskuuta 2017 klo 13.36\nKannattaa ehkä puolessa välissä vuotta tarkistuttaa tuo veroprosentti ja loppuvuoden nettopalkka voi ollakin huomattavasti suurempi! :)\nMinulle ainakin ajatus siitä, että annan kovalla työllä ansaituista rahoistani valtiolle ilmaiseksi lainaa vuodeksi ei ole kovin mukava. Tosin jotkut kai tykkäävän veronpalautuksista odottavat mielummin sen vuoden kuin että rahaa olisi maksimaalisesti koko ajan käytössä. Kukin tavallaan :)\nKata / Minun rahani 10. maaliskuuta 2017 klo 10.22\nMinä toisaalta pidän veronpalautuksista, monen vuonna loppuvuodesta on ollut taloudellisesti tiukempaa (opiskelijana) niin veronpalautukset edellisiltä vuosilta ovat tulleet hyvänä 'yllättävänä' säästönä. Täytyy miettiä veroprosentin tarkastusta loppuvuodesta, riippuu vähän tämän vuoden suunnitelmista :)


Liverpoolin ja Chelsean ottelun historiallisesti viheltävä naistuomari haluaa todistaa tasonsa: "Nyt on aika osoittaa, että olemme yhtä hyviä kuin miehet" | Yle Urheilu | yle.fi\nLiverpool ja Chelsea kohtaavat tänään jalkapallon Super Cupissa Istanbulissa.\n14.8.2019 klo 09.01\nStephanie Frappart tositoimissa naisten MM-loppuottelussa heinäkuussa.Getty Images\nRanskalaisesta Stephanie Frappartista tulee tänään kaikkien aikojen ensimmäinen naistuomari isossa miesten jalkapallo-ottelussa Euroopan seurajoukkuekilpailuissa. Liverpool ja Chelsea kohtaavat Super Cupissa Istanbulissa kello 22.\nFrappartin, 35, linjatuomareina toimivat ranskalainen Manuela Nicolosi ja irlantilainen Michelle O'Neill. Kolmikko tuomitsi heinäkuussa naisten jalkapallon MM-finaalin Yhdysvaltojen ja Hollannin välillä.\nFrappartilta kysyttiin kansainvälisessä lehdistotilaisuudessa, onko hän peloissaan mahdollisesta kritiikistä. Ranskalainen on varmasti suurennuslasin alla Istanbulin illassa.\n– Nyt on naistuomareiden aika osoittaa, että olemme yhtä hyviä kuin miehet. Meidän täytyy todistaa, että olemme teknisesti ja fyysisesti yhtä hyviä. Emme ole peloissamme vääristä päätöksistä. Olemme valmiina, Frappart sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.\nKuluva vuosi on ollut Frappartille hieno, sillä MM-finaalin lisäksi hänestä tuli huhtikuussa ensimmäinen naistuomari Ranskan miesten pääsarjassa. Hän tyrmää ajatuksen siitä, että miesten otteluita olisi vaikeampi tuomita.\n– Mielestäni eroja ei ole, koska jalkapallo pysyy samanlaisena. Säännöt ovat samat, joten tuomitsen kuin naisten peleissäkin.\nSuper Cup pelataan tänä vuonna Istanbulissa. Kuva Liverpoolin harjoituksista tiistailta.Getty Images\nSuper Cup on vuosittain pelattava edellisen kevään Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan voittajien kohtaaminen. Liverpool kaatoi Mestarien liigan finaalissa toukokuussa Tottenhamin, Chelsea puolestaan Eurooppa-liigan loppuottelussa Arsenalin.\nChelsean tuore päävalmentaja Frank Lampard otti osaa naistuomarikeskusteluun ja iloitsee olevansa osa historiallista iltaa.\n– Peli on ottanut monella tapaa isoja harppauksia. Katsoimme kaikki naisten MM-kisoja kesällä ja naisten peli on saanut paljon arvostusta, Lampard totesi.\n– Olemme edenneet naistuomareiden kohdalla erittäin hitaasti ja yritämme nyt päästä eteenpäin. Tämä on historiallinen hetki ja yksi askel lisää oikeaan suuntaan.\nMyös Liverpoolin puolustaja Virgil van Dijk puhui tiistaina tuomarivalinnan merkityksestä jalkapallolle.\n– Mielestäni sukupuoli on merkityksetön asia, jos tuomari on tarpeeksi hyvä. Eihän häntä olisi muuten valittu tähän otteluun. Hän on viheltänyt aikasemmin isoja otteluita, joten päätös on oikea. Sukupuolella ei ole merkitystä, van Dijk korosti Liverpoolin verkkosivuilla (siirryt toiseen palveluun).\nFrank Lampardia hymyilytti Chelsean harjoituksissa tiistaina.Getty Images\nLiverpool on suuri suosikki\nLiverpool ja Chelsea lähtevät otteluun hyvin erilaisista lähtökohdista. Englannin Valioliiga alkoi viikonloppuna, ja Liverpool pöllytti perjantaina sarjanousija Norwichia 4–1.\nChelsea pelasi vasta sunnuntaina ja romahti täysin Manchester Unitedin vieraana. Lampardin ensimmäinen liigaottelu Chelsean peräsimessä päättyi tylyyn 0–4-tappioon. Chelsean tilannetta ei helpota se, että jo harjoituskaudella loukkaantuneena ollut keskikentän moottori N'Golo Kante sai uuden vamman viikonlopun ottelussa.\n– Tiedostan täysin, kuinka tärkeä pelaaja hän on meille. Meidän täytyy katsoa hänen tilannettaan keskiviikkona, Lampard sanoi ja jätti Kanten pelikunnon vielä toistaiseksi arvoitukseksi.\nLampard valmensi viime kaudella Derbya Englannin Mestaruussarjassa. Hyppäys Valioliigaan on iso, mutta Lampard kokee olevansa haasteeseen valmis tylystä alusta huolimatta. Liverpool on hänen mukaansa voitettavissa Istanbulissa.\n– Tiedämme, että tästä tulee iso testi. Uskon pelaajiin, ja jos pelaamme parhaimmalla tasollamme, pystymme voittamaan ottelun.\nLiverpool on Super Cupissa selvä ennakkosuosikki. Yksi pokaali joukkueelta meni sivu suun elokuun alussa, kun Manchester City oli vahvempi Community Shield -ottelussa. Päävalmentaja Jürgen Klopp ei suostunut ottamaan ennakkosuosikin viittaa vastaan.\n– En itse asiassa tiennyt, että olemme ennakkosuosikkeja. Ei ole tärkeää, mitä muut ajattelevat ottelusta. Meidän pitää unohtaa kaikki, mistä ei ole hyötyä itse ottelussa. Ja niin myös teemme, Klopp sanoi lehdistötilaisuudessa.


Rakkaudella, Äiti: Nuorena äidiksi\nTänään koulussa puhuttiin vähän nuorena äidiksi tulemisesta ja siitä, että joskus sekin voi "kulkea suvussa", siitä, että nuorien äitien lapsista tulee monesti itsekkin nuoria äitejä. Mä olin osittain aika nuori, vaikka kuitenkin jo 20-vuotias. Moni saa jo ennen sitä ja jotkut paljonkin aikasemmin.\nMeillä se on kyllä kulkenut suvussa. Oma äitini täytti 19-vuotta pari viikkoa mun syntymän jälkeen ja äidinäiti tais olla vasta 16 kun sai ensimmäisensä, äidin isosiskon.\nMutta oonko mä sitten menettänyt jotakin nuoruudestani? Omasta mielestäni en. En tiedä mitä vastaisin 20 vuoden kuluttua, mutta nyt ainakin tuntuu siltä, että en todellakaan.\nMä kerkesin kokemaan aika paljon jo ennen kun kerkesin täyttämään edes 18 ja sen jälkeen meno jatkui. Opiskeluaika oli paljon baareissa ramppaamista ja sen lisäksi kaikkea muuta riehumista. Kyllä siihenkin kyllästyy. Tietysti välillä tekis mieli lähteä johonkin kun kavereilla lukee bileistä sun muista facebookissa ja ite mietit, että enää 6 tuntia aikaa nukkua niin pitäis olla jo vauvauinnissa..\nNyt kun kuitenkin katon tätä ihmettä, niin ei haittaa yhtään, ettei kerkeä/jaksa/pysty lähtemään baareihin hillumaan. Kerkeää sitä joskus sitten myöhemminkin, enkä mä vaan sano siks, että tuntisin itseni jotenkin paremmaksi ihmiseksi, vaan tarkotan sitä ihan oikeasti.\nJa nyt tietysti kun odottaa toistakin rakasta lasta, ei mihinkään voisikaan lähteä. Uskokaa tai älkää, ei harmita yhtään! Enkä mä nyt ihan niiiiin nuori ole, en ole vieläkään saanut kauhisteluja siitä, että voi kuinka nuori sä olet. Joku saattoi ehkä sillon miettiä, kun aloin Eeviä odottamaan, että jaa tuostako äiti? Ja joku sanoikin, ettei heti olis ajatellut mua äidinrooliin, mutta kukaan ei ole tullut mua arvostelemaan ja paljon enemmän mä olen saanut vaan positiivista palautetta kuinka äidillinen mä olen ja kaikkeni mä kyllä yritänkin, että olisin hyvä äiti. Aion asettaa lapsille rajat, mutta yritän kuitenkin olla reilu. Haluan, että mulle voi tulla kertomaan mitä vaan ja koska vaan, eikä tarvi pelätä, että äiti suuttuu.\nPS. Tuleeko isillekkin joku pesänrakennusvietti? Meillä on mies kuluneen viikon aikana tehny lättyjä, pari kertaa pannaria, pataleipää ja tänään se väänsi sämpylöitä :D\nTai sit se on vaan tehny jotakin pahaa!\n⋅ Tunnisteet: Eevi , nuori äiti , perhe , sämpylät\nAnni 12. tammikuuta 2016 klo 20.23\nMä en usko että mun elämä olisi yhtään parempaa tai mielenkiintosempaa, jos en olisi äiti. Olisin varmaan patalaiska ja rahat menis ryyppäämiseen. Saanko mainita tämän postauksen mun blogissa linkin kera, kun tekee kauheasti mieli analysoida millaista mun elämä olisi ilman lasta? :) olen toivoton asioiden puhki miettijä :D\nEMMI 12. tammikuuta 2016 klo 20.25\nTotta, rahalle keksii niin paljon parempia käyttötarkotuksia kun laittaa ne kurkusta alas! Ja saat ilman muuta mainita=)\nKira Korajoki 12. tammikuuta 2016 klo 21.49\nIhana mamma oot<3 ja hyvä vaan että lapsilla on nuori äiti, että jaksaa vähä puuhaillakki paremmin kaikenlaista :)\nEMMI 12. tammikuuta 2016 klo 21.56\nHih, kiitos ihana<3 niinhä sen pitää olla;)\nHenni M 14. tammikuuta 2016 klo 7.30\nMä olin pari kk vajaa 20 kun sain esikoisen. Musta ei tuntunut yhtään että nuoruus olisi jotenkin jääny kokematta, mä olin kuitenkin aina toivonut saavani nuorena lapsia ja niin sain kuin sainkin :) Ja kiitollinen olen joka päivä noista kahdesta pallukasta <3\nEMMI 14. tammikuuta 2016 klo 8.13\nJa jokaisen oma valinta haluaako nuorena vai vähän vanhempana lapsia. Itse kans aina ollut toiveena tulla nuorena äidiksi ja uskon, että kahden pienen lapsen kanssa jaksaa enemmän nuorena kuin vaikka 10 vuoden päästä:) enkä päivääkään kadu<3


Mediataitokoulun uusi aineisto: Seksiä mediassa | SANNA SPISAK\n← Median vaikutukset ja suojaavat tekijät\tPornoa kouluihin – miksi ja miten? →\nMediataitokoulun uusi aineisto: Seksiä mediassa\nPosted by Sanna\t1\nMinulla on viime vuoden aikana ollut ilo olla mukana kommentoimassa Mediataitokoulussa julkaistua uutta Seksiä mediassa -aineistoa. Se on suunnattu 8.-luokkalaisten ja sitä vanhempien nuorten kanssa toimiville ammattilaisille tukipaketiksi keskusteltaessa median seksuaalisista sisällöistä ja pornografiasta nuorten kanssa. Monipuolinen aineisto sisältää tietotekstejä, keskusteluvinkkejä ja tehtäviä ja se käsittelee kolmea toistaan tukevaa aihetta: kaupallisia seksuaalisia sisältöjä mediassa, sukupuolen kuvauksia ja pornografiaa.\nSeksistä ja pornografiasta keskusteltaessa on tärkeää, että nuorten ajatuksia ja kokemusmaailmaa arvostetaan. Aineistoon kuuluu kiinteästi Seksiä mediassa -video, joka perustuu nuorten omiin kirjoituksiin kyseisestä aiheesta. Koska aihealue jakaa mielipiteitä myös aikuisten kesken, on tärkeää, että nuorten erilaiset näkemykset tulevat kuulluiksi. Siksi myös videolla esitetyt näkökulmat ovat osin keskenään ristiriitaisia. Mielipiteiden moninaisuus tukee aiheesta käytävää keskustelua.\nTulen hyödyntämään Seksiä mediassa -videota vanhemmille ja lasten ja nuorten kanssa työskenteleville ammattilaisille suunnatuissa valmennuksissani, sillä video raottaa hyvin ajatuksia, joita nuorilla on seksiä kuvaavasta mediamaisemasta. Mutta toisin kuin monet aikuiset kuvittelevat, nuoret eivät suodattamatta imaise mediavälitteisiä viestejä seksistä, vaan he pohtivat näitä asioita kriittisesti ja suhteuttavat median välityksellä koettuja asioita omaan kokemusmaailmaansa.\nKiitos Mediataitokoulun jengille, että rohkenitte ottaa pornografian osaksi aineistoa! Erinomainen keskusteluaineisto pornografiasta alakouluikäisten lasten kanssa työskenteleville ammattilaisille ja/tai vanhemmille (pdf) löytyy Mannerheimin lastensuojeluliitolta.\nPosted in Mediakasvattajan mappi\tTagged mediakasvatus, pornografia, seksi, seksuaalikasvatus\tJan·30\nOne thought on “Mediataitokoulun uusi aineisto: Seksiä mediassa”\tPingback: Pornoa kouluihin – miksi ja miten? |


Toisinhevostelijat.net • katso viestiketjua - Lampaankarvasatula hankinnassa... mutta mikä niistä?\nLampaankarvasatula hankinnassa... mutta mikä niistä?\nKirjoittaja Mus » Pe Marras 27, 2015 2:40 pm\nPonini satula jäi viime talvena epäsopivaksi. Paria tallista löytyvää satulaa sovitin ja totesin ponilla olevan hankalan mallinen selkä, se on tosi lyhyt ja sillä on normaali/pieni säkä (valuu kaikki helposti eteen). Poni oli aika halpa ostos joten päätin mennä hetken ilman satulaa, kun ainut sopiva penkki olisi maksanut 3000e. Lisäksi poni on kaikin puolin huono viime talvena, se ei ollut kotiutunut enkä ollut vielä varma onko se minulle sopiva, tai jääkö se edes minulle vai joudunko etsiä uuden kodin.\nNo nyt mennään yhä ilman satulaa. Poni on ollut minulla nyt vuoden ja nyt se on vasta kotiutunut, tästä siis oppii sen miten erilaisia hevoset ovat tämän suhteen... Helposti päätyy kiertämään koteja tuollainen, kun ihmiset eivät malta odottaa rauhassa ajan kulumista kohdatessaan ongelmia. Olen tässä alannut tykätä tuosta satulattomuudesta. Poni on herkkä painoavuille, olen itse aika huono ratsastamaan vielä, etenkin painoapujen käyttö on joskus epäselvää. Meidän homma sujuu paljon paremmin kun välissä ei ole satulaa tekemässä avuista epäselvempiä. Toki nyt olen kävellyt paljon, ja pieniä pätkiä ravaillut maastossa, ratsuttaja menee kentällä tällä hetkellä. Itse siirryn kentälle vasta kun ponilla on paketti kasassa, se on mukavempaa meille molemmille. Ratsuttajakaan ei ole satulattomuutta moittinut, tuolla on tosi pyöreä ja tukeva selkä. Itseasiassa sielä pysyykin tosi hyvin, harvoin tuo mitään säikkyy mutta parissa pyörähdyksessä olen pysynyt oikeastaan paremmin kuin satulalla.\nNyt kun ponia ratsutetaan en haluaisi satulaakaan ostaa, sekä muuttuu varmaan paljon ja itse tykkään maastoilla ilmankin. Tulevaisuudessa varmaan oikeankin penkin ostan ja vaihtelisin sitten satulatomuuden ja koulupenkin välillä.\nEn pidä rungottomista satuloista koulupenkkeihin /ilman satulaa menoon tottuneena. Lisäksi kun tuo poni on tosi lyhyt on hankala löytää mitään satulaa missä on tarpeeksi iso penkki ratsastajalle ja lyhyt runko hevoselle. Rungoton on poissuljettu. Päädyinkin nyt tutkimaan lampaankarvasatuloita ja nuo kuulostavat kivalta varsinkin jos joskus vielä hinnasta viis sopivaan satulaankin panostan.\nMerkkejä kuitenkin oli parikin eri ja malleja myös On barefoot ja Christ merkiset, Christiltä oli kaksi eri mallia. Jalustimia noihin ei suositeltu pistekuormituksen takia. Oli tuohon Christ malliin mahdollista ostaa runkorauta johon kiinnitetään jalustimet. Eikö se sitten ole sma kuin huonosti valmistettu satula ja tosi kovakin hevoselle ilman satulan toppauksia? En varmaan ainakaan siihen uskalla lähteä...\nOlen aika solmussa noiden kanssa. Barefoot on ulkonäöltä kaunein ja tykkään kun on lähes kokonaan tuota karvaa, tuntuu varmaan hevosellekin mukavalta. Christiä saisi nyt horzelta hyvällä alennuksella tämän päivän ajan. Vai pitäisikö ottaa jalustimilla menon mahdollisuus, kun esimerkiksi hangissa ravaaminen ei tule onnistumaan ilman satulaa/jalustimia mun tasapainolla... Tuohon toiseen Christ malliinkin sai jalustimet kiinni, mutta niillä ei saa keventää tai varata paljoa painoa. Barefootin omaan ei jalustimia edes saa kiinni.\nKäyttäjä kokemuksia kenelläkään?\nLiittynyt: Pe Marras 27, 2015 2:23 pm


Poikkeusolot ovat nyt voimassa: tämä kaikki on toisin tänään - Politiikka | HS.fi\nPoikkeusolot ovat nyt voimassa: tämä kaikki on toisin tänään\nHelsingin rautatieaseman asemahalli oli tavallista hiljaisempi keskiviikkoaamupäivällä. Kuva: Sami Kero / HS\nHallitus kertoi maanantaina useista koronan taltuttamiseen liittyvistä linjauksista. Tiistain aikana näitä alettiin siirtää käytäntöön, tarkennettiin ohjeita ja otettiin käyttöön osia valmiuslaista – ensimmäistä kertaa rauhan aikana.\nNyt keskiviikkona uudet linjaukset ovat pääosin voimassa. Mikä kaikki siis on nyt toisin?\nVielä tiistaina lapset saivat mennä kouluun, mutta tänään keskiviikkona lähiopetus peruskouluissa on suurimmalle osalle oppilaista lopetettu. Koulutyö jatkuu nyt lasten kodeissa.\nPoikkeus ovat ”kriittisillä aloilla” työskentelevien vanhempien nuorimmat koululaiset. 1.-3. luokalla olevilla opetus jatkuu kouluilla. Listan kriittisistä aloista voit katsoa täältä.\nAinakin Helsingissä koululla saavat kuitenkin käydä syömässä myös kotiopiskelussa olevat koululaiset. Useimmiten ruokailu on porrastettu, joten kannattaa tarkistaa oman koulun aikataulut esimerkiksi Wilman tiedotteista. Ruokailu jatkuu ainakin tämän viikon, jatko on epävarma.\nHelsingissä pienimmille koululaisille tarkoitettu aamupäivä-, iltapäivä- ja leikkipuistotoiminto jatkuu niille oppilaille jotka saavat käydä koulussakin eli kriittisten ammattien vanhempien lapsille. Myös tämän toiminnan ruokailu järjestetään. Näin ainakin vielä tämän viikon, sen jälkeen koulupäivää ennen ja jälkeen olevan toiminnan jatko on epävarmaa.\nMyös lukiot ja ammatillisten oppilaitosten tilat on suljettu. Ruokailua ei järjestetä. Opiskelu jatkuu kotona ja opetusta järjestetään digitaalisilla alustoilla tai muilla tavoin.\nYlioppilaskirjoitukset kuitenkin järjestetään.\nAmmattikorkeakoulujen ja yliopistojen tilat on suljettu. Opintoja tehdään kotona. Työpaikalla oppimista ja työharjoittelua voi jatkaa, jos työympäristö on opiskelijalle turvallinen.\nErilaiset kansanopistot ja muu sivistystyö ja taiteen perusopetus on niinikään suljettu ja kurssit keskeytetty. Osaa kursseista saatetaan jatkaa jollakin tapaa etänä.\nPäiväkodit ovat avoinna kaikille lapsille, jotka päivähoitoa tarvitsevat. Kuitenkin hallitus suosittelee, että jos lapset on mahdollista hoitaa kotona, heidät otettaisiin pois tarhasta.\nTarkemmin perusteluista viedä lapsi hoitoon voit lukea täältä.\nPerhekerhot ja muu toiminta\nAinakin Helsingissä leikkipuistojen ohjattu toiminta ja perhekerhot on keskeytetty. Leikkipuistoon perheet saavat mennä, vaikka siellä ei ohjattua toimintaa enää olisikaan.\nYli 70-vuotiaiden tulee elää kuten he olisivat karanteenissa. Ulkona saa käydä kävelyllä, mutta ruokakauppaan tai apteekkiin ei saisi mennä. YLi 70-vuotiaan luona ei myöskään saisi käydä kyläilemässä.\nPääkaupunkiseudulla osa Huslabin toimipisteistä on jo suljettu. Lisää toimipisteitä suljetaan porrastetusti eri päivinä.\nJos tarve vaatii, lääkkeiden myyntiä voidaan rajoittaa. Tämän mahdollistama pykälä on jo saatettu voimaan.\nKeskiviikkoaamuna metrossa oli työmatkalaisia lähes normaalisti. Kuva Puotilan metroasemalta klo 6.10. Kuva: Juha-Pekka Laitinen / HS\nVR on perunut jo osan junavuoroistaan. Helsinki–Pietari-junat kulkevat tänään keskiviikkona viimeistä päivää.\nMyös pääkaupunkiseudun lähiliikenteen junavuoroja on harvennettu. Samoin Helsingissä raitiovaunujen ja metron vuoroja on harvennettu.\nBussikuskilta ei enää voi ostaa lippua, vaan se on ostettava muualta. HSL:n kausilippuja ei enää muunneta arvolipuiksi.\nRajaliikennettä aletaan rajoittaa vasta huomisesta torstaista alkaen. Sen jälkeenkin rajan yli pääsee pakollinen työmatkaliikenne.\nLentokieltoja ei ole annettu. Lentoyhtiöt päättävät lennoista itse. Huomattava määrä lentoja on kuitenkin jo peruttu ja jatkuvasti perutaan lisää. Helsinki-Vantaan lentoasemalla osa yrityksistä on jo sulkenut.\nUlkomaille matkustamista ei voida sitovasti ihmisiltä kieltää. Ulkoministeriö kuitenkin suosittelee, etteivät suomalaiset matkustaisi ulkomaille. Ministeriö kehottaa suomalaisia palaamaan matkoiltaan Suomeen pikimmiten.\nMuu elämä, vapaa-aika\nYli kymmenen hengen julkiset kokoontumiset on kielletty. Tämä ei koske yhdistysten kokouksia eikä kuntien valtuustoja, hallituksia eikä lautakuntia.\nMyöskään yksityisiä kokoontumisia ei ole kielletty. Esimerkiksi ravintolat ja elokuvateatterit ovat auki.\nKirjastot ovat tänään menneet kiinni. Ainakin pääkaupunkiseudulla laina-aikoja on pidennetty automaattisesti.\nJulkiset uimahallit on suljettu, mutta myös moni yksityinen uimahalli on laittanut ovensa kiinni.\nOsa kuntosaleista on kiinni, mutta yksityisiä saleja on myös auki. Lue täältä, uskaltaako salille mennä.\nRaitiovaunussa ei ollut juuri matkustajia Hakaniemen kohdalla keskiviikkoaamuna. Kuva: Sami Kero / HS