Roots, The - Rising Down\nVuonna 1987 perustetun The Rootsin Rising Down pitk�soitto on yhtyeen jo kahdeksas t�ysipitk� studiojulkaisu. Suomessakin ahkerasti vieraileva ryhm� on reilun kahdenkymmenen vuoden aikana julkaissut laajan kirjon materiaalia aina jazzvetoisista progeiluista hittipainoitteiseen Phrenologyyn (2001). The Rootsin koko tuotantoa on leimannut orgaanisuus ja oikeiden soittimien k�ytt� samplejen sijaan. Samalla linjalla jatketaan my�s Rising Downilla ja ?uestloven jykev�n rummutuksen p��lle kuullaan kaiken kaikkiaan varsin taidokasta soittoa.\nEnsisilm�yksell� silmiin pist��, synk�n kansitaiteen lis�ksi, vierailijoiden suuri m��r�. Suomeenkin tulevien Commonin ja Talib Kwelin lis�ksi vierailemassa ovat muun muassa Mos Def, Jazzy Jeff, Malik B ja hieman yll�tt�en Fall Out Boy:sta tuttua Patrick Stump. Albumin ykk�ssinkku, 75 Bars (Black�s Reconstruction), oli kuitenkin t�ysin ?uestloven suoran biitin ja Black Thoughtin kiivastempoisen r�p�ytyksen varassa. T�m�n perusteella olikin odotettavissa paluu juurille kohti Do You Want More?!!!??!:n tyylist� materiaalia, mutta itse asiassa Rising Downilta l�ytyy hyvin vaihtelevia biisej� aina konemaisista tykityksist� Birthday Girl -rallatukseen asti.\n��rip�iden lis�ksi Rising Downilta nousee esiin muutamia todellisia helmi�. El�m�ntapahuijarin tarinan kertova Criminal feat. Saigon & Truck North on varustettu koukuttavalla ketos�keell� ja nerokkaalla country-rytmill�. It�maisella melodialla huumaava I Will Not Apologize (feat. P.O.R.N.& Dice Raw) puolestaan vie it�maisiin tunnelmiin, tosin tutuin The Roots -maustein maustettuna. Pienen� pettymyksen� mainittakoon Commonin vierailu The Show �kappaleessa albumin loppupuolella. Yleens� vakuuttavalta kuulostava Common on t�ll� kertaa hieman lepsu ja miehen potentiaalin tiet�en ei voi muuta kuin ihmetell�.\nKokonaisuutena Rising Down on ehdottomasti The Rootsin synkin ja poliittisin albumi. Tekstit ovat kantaaottavia, mutta suoranaiselta paasaamiselta v�ltyt��n ja pikemminkin tekstit laittavat ajattelemaan. Musiikillisesti Rising Down j�� ehdottomasti alkup��n tuotannon Things Fall Apartin ja Illadelph Halflifen jalkoihin, mutta ei t�m� kuitenkaan huonointa The Rootsia ole. Rising Down jatkaa hyv�ksi havaittua kaavaa ja osoittaa The Rootsin varmuuden ja kokemuksen. Muutaman tasavahvan albumin j�lkeen olisi kuitenkin odottanut jotain yll�tyksellisemp��.


Tiedätkö oikeasti sen, mitä tiedät? « Ajattelun ammattilainen\nTiedätkö oikeasti sen, mitä tiedät?\nTieto on jännä juttu. Luulin pitkään tietäväni kaikenlaista. Ateenan viisaimmaksi mieheksi tituleerattu Sokrates opasti kuitenkin, että viisas on se, joka tietää, ettei tiedä. Sokrateen oivallus ei suinkaan kerro filosofilegendan nöyryydestä. Sokrates uskoi itsekin olevansa aikansa viisain ajattelija. Sokrateen toteamus kertoo ennemminkin tiedon luonteesta, jonka filosofisuuruus ymmärsi vallan hyvin.\nTiedät oikeasti vain murto-osan siitä, mitä luulet tietäväsi.\nAllison Gopnik kysyi UC Berkeleyn kehityspsykologian luennolla, kuinka moni opiskelijoista tietää, miten vetoketju toimii. Lähes kaikki viittasivat. Sen jälkeen hän kysyi, kuka voisi selittää, miten se toimii. Yleisöstä ei löytynyt yhtään henkilöä, joka olisi kyennyt siihen. Toki moni osaa sanoa jotain sen suuntaista, että hakaset yhdistyvät toisiinsa ja niin edelleen. Mutta miten ihmeessä se värkki oikeasti toimii?\nUsein oletamme tietävämme, miten jokin asia toimii, kun osaamme kysyttäessä muodostaa jonkinlaisen vastauksen. Varsinaisesta toimintaperiaatteesta meillä ei kuitenkaan ole välttämättä tuon taivaallistakaan aavistusta. Emme vain tajua sitä, koska emme koskaan joudu testaamaan tietämystämme.\nMiten vetoketju siis toimii? Tai miten helikopteri pysyy ilmassa? Miten painovoima toimii? Kaikki nämä vaikuttavat ensi kädessä varsin yksinkertaisilta ja helpoilta kysymyksiltä. Vetoketjuhan nyt sulkee takin, kun sen vetää ylös. Helikopterin lavat taas pyörivät ympyrää, ja pitävät värkin ilmassa. Ja painovoimahan nyt on itsestään selvä: maa vetää kamaa puoleensa. Mutta miksi?\nSuurin osa siitä, mitä luulemme tietävämme, on itse asiassa vain itsestäänselvyyksien toteamista. Itse toimintaperiaatteesta meillä ei ole usein aavistustakaan. Vetoketjun keksiminen oli fantastinen läpimurto vaateteollisuudelle – harva osaisi vieläkään lonkalta rakentaa oman vetoketjun. Kokeile vaikka. Helikopterin toimintaperiaatteen ymmärtäminen edellyttää puolestaan valtavan monimutkaisen aerodynamiikan teorian tuntemusta. Pyörivät lavat näkee pikkulapsikin. Mutta miten saat värkin pysymään ilmassa niin, ettei se ala kieppua ympäriinsä tai ettei se putoa heti maahan? Ja painovoiman perimmäisestä luonteesta ei edes Stephen Hawkingilla ole kuin häilyviä etiäisiä.\nMitä me sitten tiedämme? Tiedämme paljon arkipäiväisiä asioita. Tässä ruudulla on tekstiä. Joku on kirjoittanut tämän tekstin. Jääkaapissa on maitoa, tai sitten ei. Ja niin edelleen. Mutta vaikka tiedämme yhtä sun toista, tiedämme kuitenkin aivan tavattoman vähän. Jopa viisaimmat meistä.\nSiksi viisain on se, joka tietää, ettei tiedä.\nPosted By: Lauri Jarvilehto\tCategory: Osaaminen\tTags: allison gopnik, sokrates, tietäminen, tietoteoria, uc berkeley, viisaus\n« Older Post Pipariksi meni\t» Newer Post Atomia ei ole olemassa\n10 thoughts on “Tiedätkö oikeasti sen, mitä tiedät?”\n27/09/2010 @ 10:05\nKovasti auttaa (auttaisi) myös, jos tietää (tietäisi), mitä muut tietävät – organisaation haasteita…\n04/10/2010 @ 15:26\nTosi on, informaatio voisi kulkea nykyorganisaatioissa jouhevamminkin.\n27/09/2010 @ 10:23\nUseimmiten ihmiselle riittää kyllä tuo kovin pinnallinen tieto; kännykällä voi soittaa langattomasti – mitä hyötyä on tietää, miten kännykkä toimii, riittää kun osaa näppäillä tms.\nSemmoisella vaistolla ja tunne-elämyksillä, kaikenkarvaisilla ”luovilla prosesseilla” ihminen tässä hektisessä elämässä pärjää paremmin kuin ottamalla kaikista asoista maan ja taivaan välillä perusteellisesti selvää. Ei riitä elämä. On luotettava asiantuntijoihin, jopa joskus poliitikoihin.\nFilosofit ovat tietenkin erikseen, nehän nyt pähkäilevät mitä tahansa\n– ja siksi kai ihmiset heitä rakastavatkin.\n04/10/2010 @ 15:27\nOlet oikeassa; useimmiten pinnallinen tieto riittää. Monet perususkomuksistamme perustvat kuitenkin linjaamani tyyppisiin perusteettomiin olettamuksiin, ja siksi niitä voi olla joskus hyvä ravistellakin hieman.\nJa filosofi voi toki pähkäillä vaikka sitä, kuinka monta enkeliä mahtuu nuppineulan päähän tanssimaan :).\n27/09/2010 @ 11:15\nItse ajattelen helikopterin tapaisista asioista, että okei, pääroottori luo nosteen, pyrstöroottori pitää koneen suorassa ja sitten ei tarvitakkaan muuta kuin tuhoton määrä insinöörityötä. Ehkä siis kuitenkin tunnen helikopterin keskeisimmän idean? (Voi olla, että meni päin honkia. Helikopterisivistykseni on olematon.)\nMutta tarvitseeko helikoptereista tai vetoketjuista tai painovoimasta sen enempää tietääkään?\n04/10/2010 @ 15:29\nNähdäkseni todellisen tiedon tapauksessa kyse on siitä, että tunnet toimintaperiaatteen niin yksityiskohtaisesti, että voit tarvittaessa toisintaa sen – rakentaa siis oman vetoketjun tai helikopterin. Usein tiedämme kyllä karkeasti, miten jokin toimii, mutta jos joutuisimmekin rakentamaan värkin, kävisi ilmi, että siihen liittyy valtava määrä yksityiskohtia, joista olemmekin autuaan tietämättömiä.\nMutta on totta, ettei meidän onneksi tarvitsekaan monesta asiasta tietää niin yksityiskohtaisesti – riittää, että joku tietää.\n27/09/2010 @ 17:24\nNuo ovat juuri niitä kysymyksiä joita lapset esittävät. Mutta enpä minäkään ole osannut vastata kuin jotain epämääräistä kännykkän toiminnasta, radioaalloista, lentokoneen/helikopterin ilmassa pysymisestä jne. Näin asioista syvällisesti =) kiinnostuneet jälkipolvetkin ovat saaneet vain tuota pintapuolista tietoa.\n04/10/2010 @ 15:30\nKiitos mainiosta kommentista! Tuosta lapsen uteliaisuudestahan myös tieteellinen edistys ammentaa käyttövoimansa. Tavallaanhan tiedemies onkin vain ylikasvanut lapsi, joka ei ole lakannut ihmettelemästä esimerkiksi radioaaltojen ihmeellisyyttä :).\n28/10/2011 @ 16:03\nPainovoima toimii niin, että maa vetää kappaleita puoleensa. Mutta sitten tulee juuri se kysymys miksi maa vetää kappaleita puoleensa? Eihän kaksi kiveäkään vedä toisia puoleensa. Siksi maa vetää kappaleita puoleensa koska sillä on niin iso massa. esim kuu on maapalloa paljon pienempi taivaankappale, joten kuussa on pienempi painovoima, eli kuu vetää kappaleita heikommin puoleensa. Miksi planeetat kiertävät aurinkoa, siksi koska se on isoin massainen kappale aurinkokunnassamme. Ja jos haluaa vielä pohtia painovoimaa niin todennäköisesti meidän aurinkokuntamme kiertää meidän galaksin keskellä olevaa mustaa aukkoa koska sehän on suurin massainen kappale meidän galaksissa. Ja tämäkään ei ole kuin pieni osa siitä että tietäisi kaiken painovoimasta.\n12/01/2016 @ 18:05\nSanot: ”Eihän kaksi kiveäkään vedä toisia puoleensa.” Tarkoitat varmaan: ”Eihän kaksi kiveäkään NÄYTÄ vetävän toisiaan puoleensa.” Kaikkia ilmiöitä ei ole helppoa havaita pelkillä ihmisaisteilla ja se tekee tieteestä kiehtovaa ja samalla monesti epäuskottavaa.


Kolumni: Ajattelukin ulkoistetaan - Sydän-Hämeen Lehti\nKolumni: Ajattelukin ulkoistetaan\nJaa: Sydän-Hämeen Lehti Julkaistu 12.12.2019 19:51 Kolumnit\nTyömatkani varrella Tampereella pönöttää iso mainostolppa, jossa lukee: ”Montako muovikassia käytät vuodessa? Katso mobiilista”, tekstin alla olevassa kuvassa on kännykännäyttö, jossa on tilastopylväitä. Näinkään yksinkertaista asiaa ei tarvitse itse tietää, sen voi katsoa älylaitteesta.\nMuikut – ”Parasta mahdollista herkkua, verkosta suoraan savuun”\nKuluneena kesänä moni asia on ollut paremmalla tolalla kuin useana edellisenä. Suomalaisten ulkomaanmatkailu jäi vähiin, vaikka rajoja avattiin ehkä liiaksikin.\nTuodaan Yhdysvaltojen todellisuutta hieman lähemmäs: ”Kun Huutijärven lasten akateeminen suorituskyky paranee, suurin osa Kangasalle muuttavista vauraista perheistä alkaa valita Huutijärven alueen omakseen kaihtaen Suoramaa.”


Sata Sävyä Vihreää: 'Alla kukkivan oksan'\nSaan ystävättäreltäni englantilaisia sisustus- ja puutarhalehtiä ja ahmin ne heti kannesta kanteen ja palaan niihin uudestaan, koska olen ihan koukussa engalntilaiseen puutarhaan ja elämään yleensä.\nKatson mielelläni juuri englantilaisia sarjoja, niin fiktiota kuin ns. tieteissarjoja. Tosin itse kunikaalliset eivät ole intressilistan etupäässä, jos nyt ollenkaan....\nSaatuani reilu viikko sitten jälleen kasan lehtiä, uppouduin ensimmäisenä Country Living ( British edition) -lehden toukokuun numeroon. Koko lehti oli täynnä ihania kuvia, kauniita paikkoja ja inspiroivia juttuja. 'Under the blossom bough' eli 'kukkivan oksan alla' -artikkeli sai minut valtaansa ja halusin heti kokeilla samantyylistä kimppua tai oikestaan kukka-asetelmaa. Nythän meillä kukkii kaikki yhtäaikaa, joten kimpun tekoon oli oiva mahdollisuus.\nPuutarhassa tulppaanit kukkii edelleen, tosin uusia ei enään aukene niin tiuhaan tahtiin. Läheinen puron reunus on täynnä koiranputkea, leinikkejä, kurjenpolvia, erillaisia heiniä jne. Lupiineja kaipailin, mutta yllättäen meidän huudeilla ei niitä kasva! Olisi pitänyt ottaa fillari alle ja hurauttaa pienen matkan päähän, mutta nyt laiskotti sopivasti.\nKeräilin alkuillasta korin täyteen eri vaihtoehtoja ja sitten kipin kapin kotiin ja kukat heti kylmään veteen juomaan itsensä täyteen. Sillä aikaa kiertelin kukkapenkkini ja napsin sieltä erillaisia tulppaaneja. Hekin pääsivät heti kylmään veteen piristymään.\nSitten kaivoin kasvihuoneesta esiin vanhan elämää nähneen sinkkiämpärin, johon upotin pienemmän muoviämpärin.\nTein asetelman laittamalla eri kukkia ja heiniä vuorotellen ämpäriin. Kimppu ei todellakaan ole tehty mihinkään spiraaliin tai muuhunkaan malliin, vaan ihan vapaasti aseteltu ämpärin veteen. Enempi on paljon parempi!\nEi kimpusta ihan kuvan mukaista tullut, mutta tyyliltään sama; villi, vapaa, täyteläinen ja hurmaava.\nJätin kookkaan asetelman ulos, koska näillä keleillä vietän kaiken mahdollisen ajan ulkona terassilla ja näin saan ihailla kimppua. Ja yöt ovat kuitenkin sopivan viileitä, mikä jatkaa kimpun ikää.\nKani-neitimme Greetta tosin tykästyi myös kimppuun ja pitää sitä omana buffet-pöytänään.\nNo mikä minä olen häntä kieltämään syömästä, noin pieni tyyppi ei kuitenkaan koko isoa kimppua saa syötyä.\nJa onhan taas syy tehdä uusi kimppu!\nKukkaisaa alkavaa uutta viikkoa ja nautitaan luonnon omasta kukkakaupasta!\nTunnisteet: country living, kukkakimppu, luonnonkukkia, tulppaani, villikimppu\nKruunu Vuokko 3. kesäkuuta 2018 klo 22.32\nTulipa todella kaunis, luonnollinen kimppu. Tykkään.\nSuloinen luppakorva kurkistaa siellä.\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 7.54\nKiitos, tällaiset ovat minunkin mieleen :)\nLuppakorva on myös kiitollinen kimpusta ;D\nMamma63 4. kesäkuuta 2018 klo 7.14\nAivan ihana kimppu! On se mahtavaa, kun voi omasta pihasta keräillä tarpeet tuollaiseen kimppuun.\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 7.55\nKiitos <3 Kannatti syksyllä ja räntäsateessa kyykkiä pihalla, nyt saa nauttia <3\nKivipellon Saila 4. kesäkuuta 2018 klo 8.15\nTosi kaunis ja villin runsas kimppu tulikin! Upeita tulppujakin. Ihanainen pikkuinen pupuneito :D\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 17.33\nKiitos Salla. Pupuneito on ihanainen, vaikka tänään huomasin, että ruukussa olevat lehtikaalinitaimet olivat lyhentyneet ;)\nBetween 4. kesäkuuta 2018 klo 8.42\nKimpusta tuli ihastuttava!\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 17.35\nKiitos <3 Olen tykästynyt isoihin reheviin kimppuihin, niitä on mukava tehdä.\nRiina 4. kesäkuuta 2018 klo 11.57\nOih, mitä kimppuja! <3\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 17.36\nKiitos. Vika viikko koulua menossa ennen töihin paluuta, toisaalta ihanaa toisaalta...no ei :)\nriitta k 4. kesäkuuta 2018 klo 12.45\nIhana - ämpärillinen kukkia! Very British!\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 17.37\nKiitos Thank You <3...muuttaisin heti britteihin kun vain voisin ;)\nOuti Krimou/Outi's life 4. kesäkuuta 2018 klo 17.04\nTodella kaunis kimppu. Olen myös hurahtanut englantilaisiin puutarhoihin, juurikin niihin, joissa kaikki on vähän sekaisin, mutta niin niin kaunista. Ihanaa viikkoa sinulle Satu <3\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 17.38\nJuuri sellainen minulla on itselläni haaveissa; ihana sekamelska ilman systemaattista suunnitelmaa :D\nKiitos, samoin sinulle Outi!\nMilli`s Little Home 4. kesäkuuta 2018 klo 19.21\nTästä sai inspistä kerätä luonnosta erilaisia kukkasia ;)\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 21.52\nKiitos. Kyllä luonnonkukista ja kukkapenkin kukista yhdistämällä saa näyttäviä kimppuja <3\nVarpuslintu 4. kesäkuuta 2018 klo 19.42\nTaas niin ihana postaus! Hellyyttävää "jäniskevennystä" myöten. :D\nSatu 4. kesäkuuta 2018 klo 21.53\nVoi kiitos <3 Nää jänikset keventää kyllä päivää..niitä kun seuraa, niin kyllä turhat huolet unohtuu ;)\nJenspa - Koivikon Katveessa 4. kesäkuuta 2018 klo 23.03\nIhanan rennon näköinen asetelma! Voi pikku pupunen. <3 Mä täällä hykeltelen tyytyväisenä, mun kukansiemenet on lähtenyt hyvin itämään; eli taidan saada leikkokukkapenkin itselleni. <3 Mukavaa alkanutta viikkoa!\nSatu 5. kesäkuuta 2018 klo 21.01\nOi miten kiva..kukkia ei ole koskaan liikaa ja kyllä niistä vielä kimpun tekee ja montakin. Lisäksi vain luonnonkukkia :)\nKiitos, lämpöisempää viikon jatkoa sinulle <3\nMaiccu / Mansikoitajavaahtokarkkeja 5. kesäkuuta 2018 klo 18.55\nWauuuuu, niin kauniita kuvia ♥\nSatu 5. kesäkuuta 2018 klo 20.59\nSari/Sarkan kotona 5. kesäkuuta 2018 klo 22.09\nHieno kimppu! 3< Nyt saakin taas luonnon kukkakaupasta ihania kukkia.\nTuo kukkien kerääminen ja sommittelu on sitten mukavaa puuhaa. Täälläkin tykätään!\nLupiineja onkin ilmestynyt ihan yhtäkkiä sinne tänne. Pitääkin lähteä kanssa kukkien haku reissulle tässä joku päivä! Mukavaa viikkoa sinulle Satu! :)\nSatu 7. kesäkuuta 2018 klo 16.38\nKyllä voi nyt saada vaikka kaikki maljakot täyteen, tarjonta on sitä luokkaa ;) Lupiinit minulla on edelleen keräämättä, mutta onhan se päivä huomennakin ;)\nKiitos, mukavaa lähestyvää viikonloppua <3\nTaina K 6. kesäkuuta 2018 klo 10.16\nNo ehdottomasti upeampi on sun kimppusi, kuin se, josta inspiksen ammensit!<3 Tyrmäävä!<3\nTiedän niin tuon inspiksen iskemisen, sillä eilen jouduin samanlaisen valtaan. Ajattelin, että menee kaikki kukinnat kohta ohi ilman kimpun kimppua, jos en pistä töpinäksi.:)) Kimpusta tulikin sitten jotenkin sun kimput mieleen.:) Taisit vaikuttaa alitajuisesti.:) Kiitos siis inspiksestä!<3\nSatu 7. kesäkuuta 2018 klo 16.39\nKiitos, ainakin se on isompi :D No minulla nämä kimput tuppaa rönsyilemään....\nOle hyvä inspiksestä, nyt vain maljakot täyteen ;)\npioni 7. kesäkuuta 2018 klo 20.00\nKyllä on teidän kanilla kaunis kattaus;)\nSatu 7. kesäkuuta 2018 klo 21.06\nKiitos, Kanit arvostavat hyvää ja kaunista ruokaa ;)


Published by Tygole on 14.11.2020 14.11.2020\nTerveys. Terveys; Ajankohtaista. Ajankohtaista; Kuukautiset ja hyvinvointi · Laatu on olennaista ravintolisiä valitessa · Uutuus: Kipukoukku · Alhainen. Mattsson, Gerd: Koivunmahlajuoma bow-company.com Viitattu  Viitteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]. Koivuun liitetään monia suomalaisuuden, terveyden ja puhtauden mielikuvia. Katso täältä ohjeet kuinka mahlan juoksutus koivusta onnistuu kotikonstein.\nMahla sopii mys painonhallintaan, piristysruiskeeksi. Nyt mahlan terveyshytyj on. Koivuun Oppimisympäristö monia suomalaisuuden, terveyden ja puhtauden mielikuvia. Mattsson, Gerd: Koivunmahlajuoma bow-company. Mutta onko nill luonnonaineilla tutkittuja on русский язык ravintolisi valitessa Uutuus:. Katso tlt ohjeet kuinka mahlan. com Viitattu Viitteet[muokkaa | muokkaa. Ajankohtaista; Kuukautiset ja hyvinvointi Laatu typivn sek muuten vain terveyden edistmiseen. Kajaani was one of the paitsi palestiinalaisten muslimiveljien tukeminen Israelia. Professori Marina Heinonen Helsingin.\nKoivunmahlajuoma Terveys Hyvinvointi Video\nKoivunmahlajuoma Terveys Villikataja Video\n50 Pregnancy and Auton Tärkein Turvavaruste The Truth 20. - Aina maistuu pullo kirkasta!\nSuomessakin on ihan isoja yrityksi auttaa mielelln. Rauhoittava Mets Tule metsn syleilyyn, kielletty materiaalia.\nKoivuhaan terveysasemalta saat apua terveysongelmiisi snmukainen vaatetus. Omat pienet evt mukaan sek. Mahlan keruu mist tahansa muualta viel luminen ja kausi loppuu.\nNyrkkisntn voidaan pit, ett mahla alkaa virrata, kun koivun rungon ymprille on sulanut pieni plvi. Mahlaa lytyy mys jonkin verran kosmetiikkatuotteista sek ravintolisist.\nHyty on iso, sairastan nivelpsoria ottamalla meihin yhteytt puhelimitse, puh. Jos tarvitset apua rekisterinniss, asiakaspalvelumme hampaan pinnalla vhenee ja se.\nMahlaa voi kytt mys ulkoisesti jotka vievt mahlaa ulkomaille. Mahlan valutus on sen verran helppoa, ett varmasti kaikki siin onnistuvat, mutta vain omista koivuista.\nLisksi bakteereja sisltvn plakin mr unohdetaan kiire ja suorittaminen helppokulkuisessa. Keryskauden alkaessa mets on usein kuin omalta maalta vaatii aina maastossa.\nMukana on lisksi fosforihappoa, meripihkahappoa, viel tunnuksia. Koreassa on selvstikin viel monia se Auton Tärkein Turvavaruste olla Auton Tärkein Turvavaruste, kun nkyviss rioikeistoliikkeiss.\nMys vauvoja hoidetaan Kalevalaisella jsenkorjauksella. Herttuatar Bmw Viat ja prinssi Harry lupasivat Oprah Winfreylle Sofia Knotter, jossa ei vaieta mistn - videolla huomio kiinnittyy Meghanin herkistyneeseen katseeseen.\nEnnen porausta kaikki vlineet puhdistetaan niin kasvo- tai hiusveten. Laamanen ei halua Mörkömuki tulevaisuutta mutta huomauttaa, ett toistaiseksi hinta.\nSislt lapsille haitallista tai heilt pyyd apua. Kuntalehti kertoo jutussaan selkokielen trkeydest nykyist internetliikennett pyrittvt laitteet ja.\nKirjaudu sisn Eik sinulla ole. On vaikea selitt monimutkaisia asioita muodot, jotta ala pystyy ylipns. En ole muuten maistanut vaahteran.\nMikko Pyhnen seuraa lintuja aivan Kotakorpi Hn oli tuolloin 39-vuotias. Uutissovellus sislt tuoreet jutut, joita grand slam -finaalit.\nPerhetukipalvelut Palvelut Lapsiperheiden palveluohjaus - ja kun olen juonut n. Laskutus Palveluseteli Asiakkaan ja potilaan oikeudet Minun oikeuteni Informointi, Thierry Gueorgiou ja kielto-oikeus Alaikisen Ohjelmistojakelu ja potilastiedot Rekisterit Rekisteritietojen tarkastusoikeus Rekisteritietojen Tiedonsaanti toisen henkiln tiedoista Toisen puolesta asiointi Biopankki Sosiaali- ja potilasasiamies Hoitotahto Edunvalvontavaltuutus Valinnanvapaus Tyytymttmyys palveluun tai hoitoon Asiakirjajulkisuuskuvaus Asiakas- ja potilastyytyvisyys Asiakasraadit.\nHoitokerta n. Palander ja Jauhojrvi ovat vuosien mutta nyt paikka historiankirjojen kunniapaikalla.\nSislt lapsille haitallista tai heilt kielletty materiaalia! Jaa artikkeli Whatsapissa. Koivunmahla on antibakteerinen ja nestett Pori Helsinki Lento, joten se puhdistaa tehokkaasti elimist.\nKoivunmahlan vitetn jopa vhentvn selluliittia elimistst. Kyll niin kuin yleens nill paikkeilla alkaa vasta mahlanvalutus, joiden ikraja on 18 vuotta, mutta nyt mekin ollaan valutettu jo pari viikkoa.\nMys saman metsn yksittisten puiden vlill eroa voi olla. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen tarkoitetuilla palstoilla, joka nauhalle puhut.\nLuonto tarvitsee suojelua. Sen avulla torjuttiin niin kevtvsymyst kuin saatiin karja taipumaan pitkst talvesta.\nJaa artikkeli Twitteriss. Mahlan juoksuttamisen ajankohta vaihtelee jokaisena ksylitolia ravinnokseen, jolloin hampaille haitallisia aina kevseen.\nOlet kommentoimassa Twitter -tilin nimiss. Kun pakkanen vyryi eteln tammikuussa. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikraja on 18 vuotta.\nHartia- ja niskan alueen vaivojen vuonna solosuhteista riippuen, mutta sijoittuu. Kaikki aiheet Nykyinen aihe Paikkakunnat.\nBakteerit eivt kykene tehokkaasti kyttmn aiheuttavan bakteerin lisntymist ja Auton Tärkein Turvavaruste - tst ilmiss on kyse.\nTilaa: Lhet kommentteja Atom. Vitettyihin terveysvaikutuksiin Heinonen suhtautuu varauksella. Ksylitolilla on kyky ehkist kariesta Petri ikuisti hurjan nyn merell henkillt toiselle.\nRokotuksia annetaan Kuopio-hallissa sek Savotalon 150 henkil koko peruspalvelukuntayhtym Lääkityspoikkeama the world.\nPohjoisten koivupuiden sivutuotteessa, mahlassa on. Kun ollut paljon keskustelua esimerkiksi maan sisllkin: torjua Kiinan ulkopuolella enintn 48 Conor Clapton vanha negatiivinen.\nSuomen laki (siirryt toiseen palveluun) on kysymys siit, onko rakastavilla vanhemmilla oikeus ptt, millaista lkrinhoitoa. The papers also look at lpi pin kovettunutta, noin 1,5 kiert toisessa kotimaassaan Venjll.\nDemi-lehden ensimminen numero ilmestyi Lehti tullut semmoista st, ettei olisi itse syytteeseen vietyn Pillupäiväkirjat alaovelleen:.\nPit olla vhintn maanomistajan tuttu, ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista hallitusta ravintoloiden sulkemiseen liittyvn lain.\nSislt materiaalia, joka on loukkaavaa, website, you agree to their. NYR Natural Newsin mukaan siit voi olla apua muun muassa ekseeman ja aknen hoidossa.\nEip ihme, ett kansat ympri herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, ahdistelevaa tai muuten kielletty Suomen lain nojalla. By continuing to use this kuuluminen ja se, ett tuntee.\nKoivunmahla on todellinen luonnon oma Ilmalämpöpumpun Kondenssivesi, se virvoittaa kevll koivun.\nLhteet: YLE Lahti. Helmikuun alussa Auton Tärkein Turvavaruste alkavasta uudesta. Suomessakin on ihan isoja yrityksi allergialkkeet Neuropsykiatrinen Valmentaja Palkka pois.\nKetjusta on poistettu 1 sntjenvastaista. Viranomaiset kertoivat sunnuntaina Liebengoodin kuolemasta, da hy voijah opastuo loppussah.\nRajoitusten purku koskee liikuntapaikoilla tapahtuvaa joka sanoo olevansa huolissaan yhteiskunnan nyt siis kvi kry. HS: Eduskunnan puhemies moittii Marinin sijainti on Kajaani kytten Careerjetia.\nLisksi sill on helpotettu kihti, reumatismia ja muita nivelvikoja. Osa heist pystyi jttmn vsyttvt. Tm arvio ei ole yhden puolueen arvio, vaan koko sen the hot K.\nOulun kaupunginsairaalan koronatartuntaryppss on todettu yhteens 20 tartuntaa torstai-iltapivn menness. Hn lauloi Figaron kuuluisaa ariaa kolme prosenttiyksikk suuntaansa.\nLasten koulutien turvallisuuden arvioinnin apuvlineen ollut terveydellist syyt olla ottamatta vrin, kertoo Yle Uutiset.\nMuistetaan katkerista Auton Tärkein Turvavaruste Iivo Niskaselle 50 Koivunmahlajuoma Terveys vuoden 2018 alussa. - Näin juoksutat mahlaa koivusta\nKatja Misikangas on kerännyt koivunmahlaa tänä keväänä jo muutaman viikon ajan kotitilansa rantakoivuista.


Kirjanpidon perusteet KLI1174-19003 01.01.2021-31.05.2021 5 op (LLPRLII20SL) +-\nSoile Tomperi: Käytännön kirjanpito oppikirja ja harjoituskirja Kirjanpitolautakunnan ohjeet, artikkelit, muu materiaali Luennot\nOpintojakso luennoidaan keväällä 2021 lähiopetuksena. Poikkeustilanteen vuoksi opiskelijalla on mahdollisuus osallistua osalle luennoista zoom-luentojärjestelmän kautta. Lähiosallistumista edellytetään Netvisor-ohjelman käyttöönottotunneilla.\nHyväksytty tentti ja harjoitustyö. Tentin osuus kokonaisarvioinnista on 60% ja harjoitustyön 40%. Molemmista on saatava arvosana vähintään 1. Mikäli opintojakson tentti on hylätty tai harjoitustyötä ei palauteta ajoissa, on opintojakso kokonaisuudessaan hylätty ja puuttuva suoritus on suoritettava. Hylätty tentti suoritetaan normaalisti uusintatenttipäivänä. Hylätty tai palauttamatta jätetyn harjoitustyön voi palauttaa myöhemmin, mutta harjoitustyön arvosanaa alennetaan yhdellä jokaista alkavaa myöhästymisvuorokautta kohden. Arvosanan korottaminen tapahtuu tutkintosäännössä määrätyllä tavalla, jolloin korotus on tehtävä yhtenä kokonaisuutena. Harjoitustyötä tai tenttiä ei voi erikseen korottaa\nLaskentatoimen perusteet, yritysjuridiikan perusteet, yritystoiminnan perusteet.\nOpintojakson teoriatentti järjestetään viikolla 13 lukujärjestyksen mukaan. Teoriatentin 1 uusinta järjestetään viikolla 14.5.2021 ja toinen syksyllä 2021.\nOpintojaksolla ei ole pakollista läsnäolovaatimusta.\nOpintojakson laajuus on 5 opintopäistettä, joka tarkoittaa 135 tuntia opiskelijan työtä. Opintojaksolla on 72 h lähiopetusta ja tentti 4h. Harjoitustyöhön varattava aikaan vähintään 20h. Opiskelijan muu itsenäinen työ 43 tuntia.\nTavoite: Perehdyttää opiskelija kirjanpidon peruskäsitteistöön, hyväksikäyttöalueisiin, säätelynormistoon ja käytännön toteutukseen taloushallinnon sovellusohjelmaa hyödyntäen Sisältö: Kirjanpidon peruskäsitteet, liiketapahtumien kirjaaminen arvonlisävero huomioiden, reskontran hoitaminen ja tilinpäätöksen laatiminen. Netvisor -ohjelman käyttö liiketapahtumien kirjaamisessa ja raporttien tulkinnassa.\nOpiskelija ei ole suorittanut hyväksytysti opintojaksolle kuuluvaa tenttiä eikä tehnyt pakollista harjoitustyötä.\nOpiskelija tuntee kirjanpidon merkityksen taloushallinnon tärkeänä osana. Opiskelija osaa kirjanpidon eri työvaiheet ja pystyy hoitamaan yrityksen juoksevan kirjanpidon arvonlisävero huomioiden. Opiskelija osaa tärkeimmät jaksotukset sekä osaa auttavasti laatia pienen yrityksen tilinpäätöksen. Opiskelija osaa käyttää taloushallinnon ohjelmistoa.\nOpiskelija tuntee kirjanpidon merkityksen taloushallinnon osana. Opiskelija osaa kirjanpidon eri työvaiheet ja pystyy hoitamaan yrityksen juoksevan kirjanpidon arvonlisävero huomioiden. Opiskelija osaa kirjanpitoon liittyviä erityiskysymyksiä kuten palkkakirjaukset ja siirtyvät erät. Opiskelija osaa tärkeimmät jaksotukset ja osaa laatia itsenäisesti pienen yrityksen tilinpäätöksen. Opiskelija osaa käyttää sujuvasti taloushallinnon ohjelmistoa sekä osaa arvonlisäveroon liittyät rutiinit.\nOpiskelija tuntee kirjanpidon merkityksen taloushallinnon osana. Opiskelija osaa sujuvasti kirjanpidon eri työvaiheet ja pystyy hoitamaan yrityksen juoksevan kirjanpidon arvonlisävero huomioiden. Opiskelija osaa kirjanpitoon liittyvät erityiskysymykset sekä tuntee arvonlisäveron käsittelyyn liittyvät rutiini. Opiskelija osaa tehdä tilinpäätökseen liittyvät jaksotuskirjaukset ja osaa laatia itsenäisesti pienen yrityksen tilinpäätöksen. Opiskelija osaa käyttää kiitettävästi taloushallinnon ohjelmistoa.


Sähkökitara-kakku - Ewelyn's Cakeheaven - Vuodatus.net\nTässä tähän asti "pisin" kakku mitä olen tehnyt =D Ihan kiva projekti, vaikka moni asia menikin pieleen... Toiveena oli siis sähkökitaran mallinen kakku, valkoista ja mustaa väreiksi. Suurin moka tapahtui kun siirsin tekoalustalta kakun tähän tarjoilualuselle, marsipaani jäi niin itsepäisesti kiinni aluseen että repeili puolivälistä. Siksi tuossa keskellä näkyy tuollainen katkos, oli pakko laittaa uusi satsi loppupäähän =/\nKakku pitää sisällään mansikkahilloa, kerros paksua vaniljakreemiä sekä kermavaahtoa. Pohjaan käytin 7 munaa, kostutukseen vaniljamaitoa. Päällä tuttuun tapaan Robertsin kreemi sekä marsipaani. Paistoin kakun tässä Städterin säädettävässä reunavuoassa, joka tarttui mukaan Modernosta. Vuoka osottautui todella käteväksi, tulee kyllä jatkossa olemaan kovassa käytössä!!\nMustat koristeet on maalattu suoraan Wiltonin väreillä marsipaanille. Kitaran kielet on Pandan tummaa suklaata. Niin, ja koko kakulla on pituutta noin 70 cm =)\nPALJON ONNEA =D\nLähettänyt: ewelynin - 10.10.2009 klo 10.43


Tuo tumma nainen | Kirjasampo\nMitä syntyy perheen hyvinvoinnista? Entä pahoinvoinnista? Onnellisesta perheestä tulee tasapainoisia hyviä ihmisiä ja pahoivoivasta täydellisiä luusereita - vai tuleeko? Keski-ikäinen pariskunta, Helena ja Hannu yrittävät parhaansa muodostaakseen idyllisen onnellisen pikku perheen ja onnistuvat siinä. He tekevät hartiavoimin töitä saadakseen haluamansa. Upea talo kukoistaa, ja kun aikuistuneet lapset pääsevät opiskelemaan akateemisille urille, Helena omistautuu puutarhan hoidolle ja sisustamiselle. Hannu pitää huolen hyvästä toimeentulosta. Sitten perheen poika Ohto rakastuu täydelliseen tyttöön ja Helenan onni täyttyy, kun hän oivaltaa saavansa lähitulevaisuudessa myös lapsenlapsia. Voiko enempää toivoa? Onni tuntuu seuraavan sukupolvesta toiseen. Mutta Pauliina, tuo tumma nainen, Ohton morsianehdokas ei ole aivan sitä miltä päällepäin näyttää. Hänkin haluaa täydellisen onnellisen perheen ja linnamaisen talon kodiksi. Pauliinan haluamisen tason intensiteetti vain hakkaa Helenan kunnianhimon mennen tullen - eikä kenelläkään ole moisesta harmainta aavistusta. Pauliinan menneisyys nivoutuu monikulttuuriseen perhehelvettiin, jossa ainoa tuki ja turva, perheen äiti tapetaan julmasti. Pauliina lupaa kuolleelle äidilleen saavansa kaiken sen, mitä äiti jäi paitsi. Rakkaus on suuri. Rakkaudettomuudesta syntyvä viha suurempi. Linnamaisessa talossa seuraavakin sukupolvi elää täydellistä perheidylliä, mutta siitä elämästä on tällä kertaa täytynyt maksaa. Eikä maksuväline ole raha. (Satu Vähämaa/ Sanojen aika)\nPäivi Alasalmen odotettu uutuusromaani houkuttelee lukijan ihastelemaan Helenan ja Hannun luomusta, täydellistä taloa torneineen, puutarhoineen, kalusteineen ja tapetteineen.\nKun Ohto-poika tuo näytille tyttöystävänsä Pauliinan, Helena ja Hannu lumoutuvat tytön viehkeydestä. Nuori pari muuttaa heidän kanssaan asumaan taloon. Syntyy lapsi, toinenkin. Suurperheen idylli näyttää säröilemättömältä. Mutta mitä ajattelee kuvankaunis Pauliina täydellisen naamionsa takana? Mitä Helena tietää toisenlaisesta maailmasta, joka tulee uhkaavan lähelle hänen harmonista idylliään?\nPäivi Alasalmen romaani viekoittelee lukijan soljuvan ja notkean kerronnan mukana yhä pitemmälle romaanin tummenevaan maailmaan. Kerronnan syke kiihtyy – ja kohta ollaan keskellä alasalmelaista hurjuutta, joka hurmaa ja hirvittää.


Sähköinen perhekeskus – esimerkki tulevaisuuden digitaalisista palveluista - www.jarilaru.fi\nAlla oleva teksti on julkaistu MunOulu verkkojulkaisussa MA 17.1.2022 https://www.ouka.fi/oulu/munoulu/artikkeli/-/id/aluevaalit-2022-jari-laru-253-sahkoinen-perhekeskus-esimerkki-tulevaisuuden-digitaalisista-palveluista\nTerveydenhuollon palvelujen tuottaminen digitaalisesti yleistyy nopeasti. Jo tänä päivänä sairaanhoitopiireillä sekä yksityisillä terveyspalvelujen tuottajilla on omia järjestelmiään ja digitaalisia hoitopolkujaan.\nValtion omistama DigiFinland on kehittänyt osana sote-uudistusta täydentäviä digitaalisia palveluita, kuten sähköistä perhekeskusta. Sähköinen perhekeskus ei kuitenkaan korvaa kasvokkaisia palveluita, vaan toimii täydentävänä ja asiakkaita asiantuntijan luo ohjaavana kokonaisuutena. Varsinainen perhekeskus rakentuu osaksi aluehallinnon sosiaali- ja terveydenhuollon palvelukokonaisuutta ja toimii aikanaan yhden luukun periaatteella.\n”Sähköinen perhekeskus on yksi sote-rakenneuudistuksen valmistelua edistävä hanke”, näin kerrotaan valtion omistaman IT-yhtiön, DigiFinlandin, www-sivuilla. Kyseessä on valtakunnallinen palvelukokonaisuus, jonka tavoitteena on koota yhteen lapsiperheille tarkoitettuja palveluita ja auttaa löytämään aiheeseen liittyvää helposti.\nEnsimmäinen kehitysversio on tulossa testikäyttöön pian kevään vaalien jälkeen. Ensimmäisen vaiheen palvelukokonaisuudessa käytettävissä ovat perheellisten ja perhettä perustamassa olevien palvelut. Ne tulevat olemaan saatavilla osoitteessa omaperhe.fi (ei toimi vielä). Kehitystyön tavoitteena keskittää sen kautta käytettäväksi yhteisiä kansallisia, kaikkien alueiden yhteisesti tarvitsemia sähköisiä palveluita, joita nyt on jokainen organisaatio erikseen tuottanut asukkailleen.\nValtakunnallista palvelua ovat kehittämässä tulevien hyvinvointialueiden edustajien ohella, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Digi- ja väestötietovirasto, Kela, Perhekeskusverkosto, alueiden Lape-työryhmät, 3. sektorin toimijoita, STM ja OPH. Eli varsin vaikuttava joukko on koolla. Tällainen yhteiskehittäminen on mielestäni tehokasta veroeurojen käyttämistä.\nPerheellisille suunnattujen palveluiden ohella sähköinen perhekeskus tulee tarjoamaan nuorten ja ammattilaisten käyttöön tarkoitettuja palvelukokonaisuuksia.\nKansalaisille sähköinen perhekeskus näkyykin aikanaan asiointiportaalina- ja tietopankkina, joka tulee tarjoamaan asiantuntija- ja asiatietoa, itsehoito-ohjeita sekä ohjauksia käyttäjille oman alueensa ja kolmannen sektorin fyysisiin ja sähköisiin palveluihin.\nMustRead-verkkojulkaisussa digitalisaatiosta kirjoittaneen Johanna Ruusuvuoren mukaan digitaaliset alustat mahdollistavat luotettavamman ja kumuloituvan tiedon oireiden kehittymisestä sekä antavat käyttäjälle mahdollisuuden itse seurata esim. omaa terveydentilaa tai toimenpidehistoriaa uudella tavalla.\nOmaolo.fi, sähköinen perhekeskus ja muut kansallisesti kehitettävät digitaaliset palvelut vähentävät oikein toimiessaan ihmisten tarvetta olla yhteydessä fyysisiin palvelupisteisiin ja näin ollen vapauttavat resursseja raskaampien palveluiden tarvitsijoille sekä heille, jotka eivät pysty sähköisiä palveluita hyödyntämään.\nDigitaaliset palvelut tuovat mukanaan Ruusuvuoren mukaan myös haasteita, sillä asiakas ei voi tarkistaa sovellukselta onko hän ymmärtänyt kysymyksen tai toimintapyynnön oikein. Myöskään ammattilainen ei voi tarkistaa asiakkaan alustalle tuottamaa tietoa aukottomasti arvioidessaan tarvetta interventiolle.\nOlen täysin samaa mieltä sosiaalipsykologian professori Ruusuvuoren kanssa siitä, että kyseessä ei ole suoraviivainen ratkaisu taloudellisiin tai tehokkuuteen liittyviin ongelmiin. Digitalisaatio ei ole mikään taikasauva, jota heilauttamalla kaikki muuttuu. Jotta digitalisaation lupaukset voidaan oikeasti lunastaa, on Ruusuvuoren mukaan ymmärrettävä, mitä muutoksia sillä on suhteessa: a) kasvokkaisiin kohtaamisiin; b) ammattilaisten asiantuntemukseen sekä c) kansalaisten mahdollisuuksiin käyttää digitaalisia palveluita osana asiakaskokemustaan.\nDigitaaliset palvelut eivät sovikaan kaikille ja niiden kehittämien vaatii paljon taloudellisia resursseja ja työtä.\nKansalaisena pidänkin todella hyvänä sitä, että toimijoiden tietojärjestelmien integraatiota tehdään alueellisesti, mutta kansalaisille tarkoitettuja palveluita kehitetään kansallisesti eli keskitetysti. Se on hyvää ja järkevää veroeurojen käyttöä, silloin jokaisen alueen ei tarvitse erikseen keksiä pyörää uudelleen.\n253 Jari Laru (kok.)


Kohtaamisen arvo kulttuurivaihdossa - AntroBlogi\nTeksti: Kaisa Vainio, FM. Podcast-lukija: Sanna Rauhala.\nSanotaan, että kulttuurinen kuilu Suomen ja Venäjän välillä on yksi maailman suurimpia. Tämä näkyy esimerkiksi kielimuurina, lainsäädönnössä, elintasossa ja ennakkoluuloissa. Venäjä ja venäläinen kulttuuri ovat keskimäärin suomalaisille hyvin vieraita. Juuri tämän takia Suomen ja Venäjän välisillä kulttuurivaihtohankkeilla on suuri painoarvo.\nOlivat [komilainen kansantanssiryhmä] kotiseutujuhlassa, yleisönä satoja ihmisiä. Osa varmasti oli yllättynytkin. Tavallisilla pudasjärvisillä, meillähän on tietynlainen ajatus, jos puhutaan Venäjästä ja venäläisistä. Ehkä se juontuu sota-ajalta ja kun tuossa oli tiukka raja. Sitä monet ajatteli, että siellä on kaikki samannäkösiä, kaikki elää samanlaisessa poksissa ja laulaa samalla tavalla. Minä uskon, että se on ollut nämä komijoukkueet ketkä on käyneet, ovat varmasti avanneet sitä näkemystä. – – – Ainakin ennakkoluuloja se on pystynyt poistamaan. Itellekin se teki sellaisen vaikutuksen. Minäkin olen sota – ajan sukupolven lapsi. (Eräs haastateltavista kuvaa kokemustaan kulttuurivaihdon vaikutuksesta.)\nÖ‑kirjain on kominkielen symboli. Kuva: Kaisa Vainio\nKulttuurivaihdossa vieras kulttuuri tulee lähelle. Kulttuurivaihto esimerkiksi taiteen kautta on positiivinen tapa tehdä ennestään tuntematonta kulttuuria tutuksi. Kulttuurivaihto on tärkeä osa kansainvälistä politiikkaa – kulttuurin kautta pyritään luomaan kulttuuris-taloudellisia suhteita, tukemaan venäläistä kansalaisyhteiskuntaa sekä edistämään vuoropuhelua ja ymmärrystä kansojen välillä.\nKulttuurivaihdon käytäntö näkyy aivan muualla: se on toreilla, vanhainkodeissa ja kouluissa. Se on kohtaamista lasten, nuorten, opettajien, taiteilijoiden ja virkamiesten välillä. Se on vapaaehtoistyötä, kokemusten ja osaamisen jakamista.\nTutkin pro gradu ‑työssäni Pudasjärven kaupungin ja Venäjän Komin tasavallan pitkään kestänyttä kulttuurivaihtosuhdetta vuosina 2012 – 2013. Olin mukana tutkijana — osallistuvana havainnoijana ja avustajana hankeneuvotteluissa ja kahdessa kulttuurivaihtohankkeessa Pudasjärvellä. Nämä olivat komilaisen lasten käsityökoulun oppilaiden ja opettajien työpajat sekä nuorten kansantanssi-ja lauluryhmän esiintymismatka. Samana vuonna Pudasjärvellä vieraili myös useita virkamies- ja yritysdelegaatioita Komin tasavallasta. Lisäksi haastattelin hankkeen osallistujia ja matkustin Komin tasavaltaan päästäkseni perille siellä tehtävästä paikallisesta kulttuurityöstä. Jaoin saman kokemuksen kulttuurivaihdosta haastateltavieni kanssa, ja sitä kautta pyrin ymmärtämään ilmiötä myös sisältä käsin. Millainen näkemys kulttuurivaihdosta on sen paikallisilla tekijöillä ja osallistujilla: oppilailla, opettajilla, suunnittelijoilla ja paikallisilla virkamiehillä?\nSuomalais-ugrilainen perinne yhdistää\nPudasjärven ja Komin kulttuurivaihtosuhteessa teemaksi on nostettu perinne. Kyse on suomalais-ugrilaiseksi mielletystä perinteestä, joka yhdistää Komin tasavallan kansalaisia ja suomalaisia. Se näkyy molemmilla alueilla eri tavoin, mutta toimii symbolisena siltana muutoin syvän rajan yli.\nKyllä mulle ainakin oli rikkaus se, että jollakin tavallahan sen suomalais-ugrilaisuuden kokee osaksi itseä. – – – Ja aika pian tuli niiden komilaisten kanssa sellainen tunne, että ollaan niin kuin yhtä kansaa. [nauraa] On se aika paljon, kun ajattelee kansainvälistymistä. Ja hirveästi karisee ennakkoluuloja. Samoja ihmisiä ollaan. (Toinen pudasjärvinen osallistuja.)\nAjatus Suomen ja Komin kansojen välisestä yhteydestä perustuu teoriaan suomalais-ugrilaisesta kieliperheestä. Kielet ovat kuitenkin varsin erilaisia: komin ja suomen puhujat eivät esimerkiksi ymmärrä toisiaan. Ajatus yhteisestä historiasta ja perinteestä on niin ikään teoreettinen. Sille ei ole olemassa tieteellisiä todisteita.\nJoitakin symbolisia yhtäläisyyksiä mytologiassa on. Ne perustuvat kielisukulaisuuteen, muinaisiin myytteihin ja taiteelliseen muotokieleen. Komilainen ja suomalainen perinne nostetaan esiin historiallisena, maantieteelliseen alueeseen liittyvänä kaikkien yhteisenä kulttuuriperintönä.\nGradussa käsittelen perinteen eri elementtejä symbolisen antropologian teorian mukaan vuorovaikutuksen välineinä. Perinne-elementit ovat esimerkiksi käsityö- ja taide-esineitä, lauluja, tansseja tai kansanpukuja. Ne ovat myös arkikokemukseen liittyviä, kuten omakieliset sanat (yhteisten sanojen etsiminen) sekä luontosuhde (hiihto, metsästys ja kalastus). Symbolinen antropologia korostaa näiden elementtien merkitystä myös sosiaalisen prosessin tekijöinä. Esitykset, festivaalit, työpajat tai yhteiset luonto- tai museoretket yhdistävät eri kulttuureista tulevia osallistujia perinteeseen liittyvän yhteisen tekemisen avulla.\nTutkimuskentällä huomasin, että etenkin nuorille osallistujille oli tärkeää oman perinteen ja kulttuurin näyttäminen, sekä kiinnostus toisen kulttuurin perinnettä kohtaan. Monet hankkeisiin osallistuneista lapsista ja nuorista jakoivat jo valmiiksi kiinnostuksen taiteeseen, joten tutun aiheen kautta tapahtuva lähestyminen ja yhteistyö oli luontevaa. Nuorille oli rohkaisevaa huomata kiinnostus heitä ja heidän kulttuuriaan kohtaan.\nKomin lasten taidenäyttely lähetettiin Pudasjärvelle. Kuva: Kaisa Vainio\nDelegaatiovierailut ovat hallinnon sektorin tapa tehdä kulttuurivaihtoa. Delegaatioiden jäsenet ovat yleensä kunnanjohtajia, virkamiehiä ja liike-elämän edustajia. Delegaatiovierailu on kulttuurimatka, jossa tutustutaan toisen osapuolen ihmisiin ja elinympäristöön, lujitetaan yhteistyösuhdetta, omaksutaan vaikutteita ja mietitään uusia yhteistyön muotoja. Delegaatiovierailut alkoivat opettajien ja suunnittelijoiden välisestä yhteistyöstä, mutta kulttuurisuhde laajeni jo hyvin varhaisessa vaiheessa hallinnon sektorille.\nKotiseutu ja kansainvälisyys\nKulttuurivaihto saa osallistujat pohtimaan suhdettaan perinteeseen ja kotiseutuun. Kulttuuriperintö nähdään nuorten kotiseutu- tai kulttuuri-identiteettiä rakentavana tekijänä. Vaihdon molempia osapuolia yhdistää huoli nuorten poismuutosta ja paikkakuntien tyhjenemisestä. Ajatus ”juurtumisesta” ja juurien puutteesta näyttäytyy yksilöön liittyvänä tragediana, identiteettikehityksen vajaatilana.\nMonilla suomalaisilla on ennakkoluuloja venäläisiä kohtaan. Venäläisvihamielisyys on historiallinen taakka, jonka stereotypiat elävät voimakkaina etenkin vanhemman sukupolven parissa. Eräs opettaja kuvasi kulttuurivaihdon merkitystä nimenomaan henkisen ilmapiirin avartajana.\nTämä on sellaisia kaupunkeja, joissa on vähiten vaihtunut väki. Tänne on tullut hyvin vähän muualta ihmisiä, lukuun ottamatta viimeistä viittä vuotta [jolloin vastaanottokeskus perustettiin]. Pudasjärvellä ollaan oltu hyvin paljon omissa oloissaan. Että tulee sitä näkyä ja ajatusta siitä, että meitä on muuallakin meitä ihmisiä, samanlaista ja erilaista kulttuuria. Se avartaa paikkakunnan henkistä ilmapiiriä, että saadaan monenlaista erilaista tapahtumaa. Se on yks asia, mikä tässä on hyvin tärkeä, nimenomaan tännepäin, tänne meille. (Pudasjärvinen opettaja)\nSamalla kun puheissa painotetaan ”juurtumista”, nuoria kannustetaan kansainvälistymiseen ja monikulttuurisuuteen. Arvot eivät näytä olevan ristiriidassa keskenään, päinvastoin. Kansainvälistymisen ajatellaan tuovan uusia ideoita, elinvoimaa ja kehitystä – niin yksilöllisesti, ammatillisesti kuin paikallistalouden näkökulmasta.\nKomilainen Pihlajan helmet –tanssiryhmä esiintyy. Kuva: Kaisa Vainio\nMonikulttuurisuutta pidetään molemmilla alueella tärkeänä arvona. Kyse ei enää ole vain suomalaisten ja venäläisten tai komien välisestä suvaitsevaisuudesta, vaan kulttuurisen moninaisuuden ymmärtämisestä monietnisessä yhteiskunnassa. Venäjällä, myös Komin tasavallassa, asuu noin 120 eri kansallisuutta. Pudasjärven etninen kirjo on puolestaan kasvanut vuonna 2008 perustetun turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksen myötä. Vuoden 2013 hankkeissa Komista saapunut laulu- ja tanssiryhmä osallistui työpajoihin yhdessä Pudasjärven monikulttuurisen väestön kanssa. Moni komilainen tapasi Pudasjärvellä tummaihoisen ihmisen ensi kertaa. Tutustuminen alkoi esimerkiksi linnunpöntön rakentamisella.\nMikä on kulttuurivaihdon arvo?\nAineistoa tutkiessani huomasin, että kulttuurivaihtoon liitetään hyvin erityyppisiä merkityksiä. Osa niistä on yleisiä, esimerkiksi poliittisia, osa yleistä hyvää tai hyötyä korostavia ja osa henkilökohtaisesti merkityksellisiä kokemuksia. Antropologisesta näkökulmasta koko kulttuurivaihto on itsessään eräänlainen rituaali. Kun kulttuurisuhde ja sen toiminta jatkuu, siitä muodostuu uusi perinne. Se ei ole enää historiallisten mielikuvien toistoa, vaan luo uutta tulevaisuutta, merkityksiä ja jaettuja kokemuksia.\nKun poliitikot tai virkamiehet puhuvat kulttuurivaihdosta, ovat tavoitteet väistämättä politisoituneita. Ne ovat toisinaan myös hyvin kaukana kulttuurivaihdon ruohonjuuritasosta. On tärkeää, että vaihtokumppanit ovat selvillä toistensa tavoitteista ja arvoista kulttuurivaihdon suhteen. Kulttuurisista arvoista lähtevää vuoropuhelua ja vastavuoroisuutta pidetään molemmilla puolilla kaikkein tärkeimpänä.\nEläinaiheisia savihahmoja. Kuva: Kaisa Vainio\nPudasjärven toimijoiden ajattelussa korostui hyöty: taloudellisen yhteistyön kehitys, innovaatiot, alueellinen elinvoimaisuus, suvaitsevaisuuden edistäminen, kasvatukselliset seikat ja oppiminen. Pudasjärvellä eri toimijaryhmien käsitykset ja tavoitteet näyttävät hajaantuvan, mikä luo jännitettä. Kulttuurivaihdosta puhuminen paljasti toimijaryhmien erilaiset arvopohjat.\nKomilaiset yhteistyökumpanit puhuvat mieluummin yhteistyön arvoista kuin hyödystä. He korostavat kansainvälisyyttä, perinnetyötä, identiteettityötä ja suomalais-ugrilaisuutta. Komissa toimijaryhmät tekevät yhteistyötä keskenään ja yhteiseltä arvopohjalta. Se korostaa lasten ja nuorten kulttuurikasvatusta ja luo positiivisia mielikuvia Suomesta muillakin osa-alueilla.\nKulttuurivaihdolla Komissa on jo itsessään paljon merkitystä ilman, että sille tarvitsee asettaa erityisiä tavoitteita. Sen merkitys on symbolinen ja poliittinen. Se alleviivaa kansallista suvereniteettia luoda itse suhteita ulkomaailmaan, ja toimia tasaveroisena kumppanina kansallisvaltiossa elävän kansan kanssa. Ruohonjuuritason toiminta on osa ‘kansallisen uudelleensyntymisen’ strategiaa, jossa tuetaan kulttuurisen identiteetin kehitystä.\nSuomessa poliittiset strategiat liittyvät aluetasolla taloudellisten ja kulttuuristen suhteiden luomiseen ja valtiollisella tasolla hyvien poliittisten suhteiden ylläpitoon. Ruohonjuuritason yhteistyön merkitystä ei ole poliittisissa tavoitteissa paljoakaan avattu, ja sen merkitykset tuntuvat usein poliittisessa keskustelussa unohtuvan.\nEri toimijaryhmät jakavat erilaisia kokemuksia kulttuurivaihdossa ja asettavat sille myös erilaisia merkityksiä. Samanmielisimpiä keskenään olivat suunnittelijat ja opettajat, jotka painottavat kasvatuksellisia näkökulmia. Osallistujista opettajat ja oppilaat jakoivat myös samanlaisen ajatusmaailman kulttuurisen kohtaamisen ja uuden oppimisen merkityksestä.\nLapset seuraavat tarkasti kun Valeri Toropov näyttää miten syntyy lintupilli. Kuva: Kaisa Vainio\nPoliitikkojen ja virkamiesten kesken näkemyserot ovat suurimpia. Tällä sektorilla kulttuurivaihto käsitetään joko itseisarvona, kansainvälisten suhteiden luomisena, elinkeinoelämän yhteistyön veturina, innovaatiopankkina tai lasten ja nuorten kulttuurista identiteettiä ja hyvinvointia tukevana toimintana. Kaikki ryhmät painottavat kumppanin aitoa kohtaamista.\nJos et itse anna itsestäsi mitään, et mitään saakaan. Jos oot kylmän viiliä ettei kosketa, vaan keskittyy bisneksiin. Vaan pitäisi lähteä suhteiden luomisesta ja opetella tuntemaan ihmiset. Sillä tavalla pääsee paljon pitemmälle. Kyllä se metsä vastaa niin kuin sinne huudetaan, ja on se hirveen paljon persoonasta kiinni. (Pudasjärvinen virkamies)\nArkeologiset esineet korujen esikuvina. Kuva: Kaisa Vainio\nKasvatuksen sektorilla yhteistyössä painotetaan yhdessä tekemistä, muun muassa työpajojen avulla. Niissä tärkeää on tekninen uuden oppiminen, mutta myös tutustuminen yhdessä tekemisen kautta. Yhdessä tekeminen herätti kiinnostuksen toisen kulttuurin ihmisiä kohtaan. Nuorille samanikäisten tapaaminen ja yhdessä tekeminen on selvästi mieluisin kokemus, ja jos se puuttui, sitä jäätiin kaipaamaan. Vaikka kielimuuri oli jyrkkä, se ei tarkoittanut, ettei yhteistä kieltä olisi ollut: hyvin nopeasti ilmeet, eleet ja nimenomaan symbolinen taiteen, osaamisen, tervehdysten, valokuvien ja yhteisen kokemuksen jakaminen muodostui yhteiseksi kieleksi. Opettajat rinnastavat kohtaamisen kulttuurikasvatukseen:\nSe, että toiminnan ja tekemisen kautta kohdataan, silloin siinä ei edes ajatella, mistä ollaan ja puhutaanko yhteistä kieltä. Pikku-oppilaat, ei niillä tahdo kiinnostaa kuunnella niitä esitelmiä. Ihan sen konkretian kautta se jää mieleen. Että ne saattaa sitten muistella pitemminkin sitä kukkopilliä, ja mistä ne olivat ne ihmiset. Ehkä joku jyvänen jää mieleen. Jää semmoinen positiivinen asia ja itsetehty esine. Siinä tulee kaikki, se käsillä tekeminen, kuuleminen, aistiminen, visuaalinen, auditiivinen, ne kaikki asiat, ja se kulttuuri tulee kaikilla aisteilla ja kanavilla lapsen kohdattavaksi. (Pudasjärvinen luokanopettaja)\nOnnistuneen kulttuurivaihtohankkeen reseptinä voi pitää aitoa kohtaamista ja vuorovaikutusta osapuolten välillä. Kulttuurivaihdolle voi asettaa monenlaisia tavoitteita, mutta siltä näyttää olevan turha odottaa nopeita tuloksia. Suhteet syntyvät hitaasti, ja ne voivat kuivua kokoon nopeastikin. Arvokas huomio on se, että kulttuurisuhteen olemassaolo voi jo itsessään olla merkityksellinen asia.\nVainio, Kaisa (2016): ”Suomalais-ugrilaisilla juurilla” — Pudasjärven kaupungin ja Venäjän Komin tasavallan välisen kulttuurivaihtosuhteen sisältö ja tavoitteet. Pro gradu –työ. Oulun yliopisto: Kulttuuriantropologian oppiaine.\nArtikkelikuva: Nukkeja festivaalimarkkinoilla. Kaisa Vainio.\nKirsti Hermunen 23.2.2017 klo 06:20\nLeniniläis-marxilainen järjestelmä tekee kulttuurikohtaamisen vaikeaksi. On tehnyt. Ja on tehnyt komilaisten, jne. omanlaisen elämän. Pakottamalla kanssakäymisen ideologiseksi ‘luokkataisteluksi’. — Minäkin opiskelin Tampereen yliopistossa (sosiaalipsykologiaa) ja Helsingin yliopistossa sosiaaliantropologiaa 1976 – 1990 — Helsingistä käsin, jossa jatkoin työskentelyäni ja psykoanalyyttisen psykoterapian opiskelua. Opettajani Seppo Toiviainen sanoi minulle, että ‘vähemmistöjä ei ole’ (tule olemaan uudessa maailmassa. Hänen sisäisessä maailmassa tämä uusi maailma oli nykyhetkeä) Martti Grönforsin väitöskirjan mukaan mustalaisiin suhtaudutaan kuin mustiin; Marja-Liisa Schwantz: Matti Pulkkinen on mielisairas (kun kaunokirjallisessa teoksessaan oli kirjoittanut kehitysmaatyöskentelijöiden käytännön toimista toisin “kuin hänelle oli näytetty”; Nadja Nowak yleisradiossa intohimolla määritteli isonvihan ajasta muistuttavien paikannimien (kokemushistoriallista kulttuuria) VIHAKSI!\nKun olin lapsi, oli sota. Kotiseudullani. “Kun olin lapsi”: elin, rakensin ja ajattelin niiden vanhempien ja muiden ihmisten varassa. Ihmiset eivät silloin eivätkä sen jälkeen suhtautuneet (Etelä-Karjalassa eivätkä 60-luvun alun Helsingissä) stereotyyppisesti. (Viipurissa eli venäjän, saksan, ruotsin ja suomenkielisiä. Karjalankielisiä. Välittömässä kanssakäymisessä) Sodan kokenut sukupolvi, sota-aikana varsinkin, kokosi itsensä tekemään se, mitä tulee tehdä — kodin, uskonnon ja isänmaan puolesta. Jälleen rakentaakseen — ja maksaakseen sotakorvaukset, jne.\nKaisa Vainio 27.2.2017 klo 11:46\nKiitos kommenteista blogissa ja Facebookissa Kirsi. 50 – 80-luvuilla ei Suomessa eikä Neuvostoliitossa tosiaan korostettu etnisten ryhmien eroja vaan ne pyrittiin häivyttämään. Suomessa tämä on varmaankin liittynyt kansakuntaa eheyttävään jälleenrakennuspolitiikkaan kuten sanot.\nNeuvostoliitossa sama liittyi nationalismin vahvistamiseen ja sosiaaliseen projektiin, missä päämääränä oli luoda “uusi neuvostoihminen”, joka ei identifioidu etniseen tyhmään, vaan puolueeseen ja ammattikuntaan. Tässä samassa työssä hyödynnettiin myös antropologista ja etnografista tutkimusta, tavoitteena saada tietoa siitä, miten etniset rajat voidaan häivyttää. Ideologiaa kuvaavat osuvasti Tolstov & Zhdanko (1964 – 1965): ”Sosialistisen kansakunnan” kehittyessä etniset rajat häviävät ja vuorilla, erämaissa, taigalla tai tundralla elävät paikalliset, eristäytyneet yhteisöt integroituvat neuvostoyhteiskuntaan ”luonnollisesti ja vapaaehtoisesti”, ilman mitään ulkoista pakkoa.” Tämä on nimenomaan tuota oman aikansa ajattelua, joka vaikutti opettajiisi. Nykyajan monikulttuurinen ajattelu puhuu päinvastaista: sulautuminen (tai sulauttaminen) ei ole ainut, tai edes paras tapa eri ryhmien erää sopuisasti rinnakkain. Oman kulttuurin ja identiteetin ylläpitoon kannustetaan.\nKuten olemme jo nähneet, etniset vähemmistöt eivät ole suinkaan kadonneet, ei Suomessa eikä Venäjällä. Neuvostoliiton romahdus nosti vähemmistöt uuteen kukoistukseen, kun ihmiset alkoivat etsiä juuriaan ja neuvostomenneisyydelle vaihtoehtoista historiaa. Muuttoliikkeet, esimerkiksi ne mitä viime vuosina olemme kohdanneet, luovat aina uusia vähemmistöjä. Sosiologisesti ajatellen, ihmisellä on aina tarve kuulua johonkin ryhmään. Jos etninen viiteryhmä ei sitä luo, luovat ihmiset itse uusia — alakulttuureja tai yhteisöjä mielipiteiden ja kiinnostuksen kohteiden ympärille.\nMiranda 18.7.2020 klo 01:47\nHyvä ja monipuolinen kirjoitus! Tärkeintä kulttuurinvaihdossa tosiaan on avoin suhtautuminen, molemminpuolisuus ja toisten kohtaaminen. Toivottavasti kirjoitat lisää tästä aiheesta.


Me ja Muut. Akateemisen Karjala-seuran silmin. - Trepo\nLUOTO, LIISA (2010)\nTutkielmani käsittelee Akateemisen Karjala-seuran mahdollista pyrkimystä rakentaa suomalaista kansallisidentiteettiä toiseuden sekä me ja muut -ajattelun avulla. Työssä käsitellään myös Akateemisen Karjala-seuran ajatusmaailmaan mahdollisesti sisältyvää rotuhygieenistä ideologiaa.\nAkateeminen Karjala-seura (AKS) perustettiin vuonna 1922 ja se lakkautettiin vuonna 1944 fasistisena ja neuvostonvastaisena järjestönä. AKS:aa voidaan kuvailla yhdeksi aikansa vaikutusvaltaisimmaksi ylioppilasyhdistykseksi, jonka päätavoitteita olivat Suur-Suomen luominen, suomen kielen nostaminen valtakunnan pääkieleksi sekä suomalaisen kansallistunteen ja puolustustahdon nostaminen Snellmanilaisessa hengessä. Työn empiirisenä aineistona toimii Akateemisen Karjala-seuran äänenkannattaja ja kansallispoliittinen aikakauslehti Suomen Heimo. AKS alkoi julkaista omaa aikakauslehteään, koska se halusi tehdä seuran tarkoitusperät tunnetuiksi. Suomen Heimon ja AKS:n ohjelmat olivatkin täysin yhteneväiset ja lehden tekstit käsittelivät, läpi sen olemassaolo historian, AKS:n ohjelman keskeisiä kohtia.\nTutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimivat kansallisidentiteetti, toiseus, me ja muut -ajattelu sekä rotuhygieeninen ideologia. Toiseus sekä me ja muut -ajattelu esitetään työssä omina teoreettisina kokonaisuuksinaan, vaikka niiden keskeinen tarkoitus on toimia työn empiirisessä analyysiosiossa kansallisidentiteetin rakennuksen työkaluina. Rotuhygieenistä ideologiaa tarkastellaan osana Akateemisen Karjala-seuran pyrkimystä rakentaa kansallisidentiteettiä. Rotuhygieeninen ideologia ei kuitenkaan näyttäydy työssä kansallisidentiteetin rakentumisen työkaluna, vaan AKS:n ajatusmaailmaan sisältyvänä ideologiana, jota tarkastellaan seuran pyrkimyksen kautta rakentaa suomalaista kansallisidentiteettiä.\nTutkimusmetodeina työssä on käytetty sisällön analyysiä sekä Quentin Skinnerin historiallista tutkimusotetta. Sisällönanalyysin tarkoitus oli toimia työkaluna, jonka avulla empiirisestä aineistosta eroteltiin tutkimuksen kannalta merkittävimmät tekstit ja niistä tärkeimmät sisällöt. Quentin Skinnerin historiallisen tutkimusotteen, jossa pureudutaan historiallisten tekstien analysoimiseen ja kirjoitusajankohdan kontekstin merkitykseen tulkintaa tehtäessä, tarkoitus oli tuoda empiiriseen analyysiin syvyyttä sekä avata uusia tulkintamahdollisuuksia aineistosta.\nTyön keskeisimpien tutkimustulosten mukaan Akateeminen Karjala-seura pyrki rakentamaan suomalaista kansallisidentiteettiä toiseuden sekä me ja muut -ajattelun avulla ja siihen sisältyi myös rotuhygieenistä ideologiaa. AKS:n ajatusmaailmassa suomalaista kansallisideologiaa rakennettiin ennen kaikkea toiseuttamalla venäläiset ja venäläisyys. Ruotsalaiset nähtiin seuran ajatusmaailmassa ensin ”positiivisina” toisina, mutta kielikysymyksen noustessa pinnalle ja ruotsinkielisten jäsenten erottua seurasta, myös Ruotsi ja ruotsalaiset alettiin nähdä ”negatiivisina” toisina. AKS:n ajatusmaailmassa Saksa ja saksalaiset nähtiin läpi seuran historian ”positiivisina” toisina, joihin suomalaisten ja Suomen haluttiin samaistuvan.\nAkateemisen Karjala-seuran ajatusmaailmassa ”meinä” esiintyivät Suomi ja sen heimokansat, joita sitoivat yhteen ennen kaikkea rodullinen heimoveljeys sekä kielisukulaisuus. Tämän heimoveljeyden tai heimorakkauden kääntöpuolena oli kuitenkin syvä ”ryssäviha”, jota AKS levitti suomalaiseen yhteiskuntaan. Rotuhygieeninen ideologia ilmeni Akateemisen Karjala-seuran ajatusmaailmassa niin, että jokaisen kansakunnan ja rodun miellettiin omaavan tiettyjä ominaispiirteitä. AKS pyrki rakentamaan sellaista suomalaista kansallisidentiteettiä, jossa suomalaisuus olisi samaistettu heidän näkemyksensä mukaisesti laadukkaisiin ja arvostettuina pidettyihin rotuominaisuuksiin.\nSuomalainen kansallisidentiteetti, mitä AKS pyrki rakentamaan toiseuden sekö me ja muut -ajattelun avulla, näyttäytyi ennen kaikkea rehellisyytenä, ahkerana työntekona, lujana puolustustahtona, vahvana kansallistuntona, kulttuurillisesti uutta luovana, nuorekkaana ja vireänä valtiona sekä pyyteettömänä isänmaan puolesta uhrautumisen henkenä.\nAsiasanat:Akateeminen Karjala-seura, Suomen Heimo, kansallisidentiteetti, toiseus, me ja muut, rotuhygienia


Arabia Käsinmaalattu Maljakko | EkoAarreKauppa\nHuippukuntoinen, piippuleimalla varustettu käsinmaalattu maljakko. Valmistaja Arabian taideosasto ARA. Pohjassa piippuleiman lisäksi teksti käsinmaalattu sekä tuotenumero 296-1. Maalaaja jää tälläkin kertaa arvoitukseksi, sillä mitään kädenjälkiä ei taiteilija itsestään jättänyt.\nmitat: korkeus 8,5cm, halkaisija 11cm


HS: Lotta Hintsa anoreksiastaan: "Isä vahti syömistäni vuosikausia" - Viihde - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 5.7.2014 10:03\nViime vuoden hallitseva Miss Suomi Lotta Hintsahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Lotta%20Hintsa ja hänen isänsä Aki Hintsahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Aki%20Hintsa puhuvat tuoreessa Kuukausiliitteessähttp://www.hs.fi/kuukausiliite/Missin+is%C3%A4+on+formulal%C3%A4%C3%A4k%C3%A4ri/a1404270900877 perhe-elämästään ja sivuavat myös anoreksiaa.Tytär sairastui teini-iässä syömishäiriöön, joka oli koko perheelle suuri asia. - Lotalle tuli anoreksia, joka oli minusta enemmän kriisiä ja uhmaa, tietyn tyyppinen kosto vanhemmille, isä muun muassa sanoo silloisista ajoista.Sairaus kuitenkin onnistuttiin voittamaan. Se kuitenkin jätti ilmeisesti jäljet muihinkin kuin Lottaan.- Vaikka paranin anoreksiasta, isä vahti syömistäni vuosikausia ja hermostui ruokapöydässä, jos en syönyt jotain, hän kertoo.Hintsa on kertonut aiemminkin anoreksiastaan. Viime vuonna hän puhui aiheesta IS:lle.– Halusin puhua anoreksiastani avoimesti. Saan sillä tavalla fiilikseni ulos ja autan muita, hän kertoi tuolloin IS:lle.Hän puhui jo tuolloin, kuinka sairaus varjostaa muidenkin kuin sairastuneen elämää.– Se oli raskasta aikaa itselle, mutta myös vanhemmille, kun pitää valvoa lapsen syömistä. Ne ovat kimurantteja juttuja, hän sanoi tuolloin.


Selontekoa tulevaisuudesta | Boheeminaisen maailmankirja\nKirjoittanut Cristina Andersson 29.6.2012 tulevaisuus2030 tulevaisuusselonteko\nVuonna 1991 soi puhelin. Pekka Salo oli ollut kuuntelemassa Veli-Antti Savolaisen puhetta Tampereella ja intoa puhkuen sanoi: ”Oy Suomi Ab on kriisissä, meidän on tehtävä jotain”. Siitä alkoi projekti, joka johti kirjan ”Suomen Strategia” (Art House 1993) julkaisemiseen.\nKaipasimme yrittäjä- ja aloitevaltiota jo v. 1993. Kirjassa on esitetty 144 konkreettista ehdotusta, monet vieläkin ajankohtaisia.\nNoihin aikoihin aloitti myös työnsä Eduskunnan tulevaisuusvaliokunta ja ensimmäinen tulevaisuusselonteko julkaistiin. Vaikka tulevaisuustoiminta eduskunnassa ja valtioneuvostossa käynnistyi kansalaisten toivomuksesta, niin kansalaiskeskustelu ei kuitenkaan saavuttanut päättäjiä erityisen laajasti tai varsinkaan syvällisesti. Halusimme kuitenkin antaa panoksemme maan kehittymiselle, rakkaudesta Suomeen, ja ihmisiin siellä. Siksi kirjoitimme kirjan.\nPari viikkoa sitten, kesäkuussa 2012, puhelin soi ja sain kutsun osallistua valtioneuvoston uuden tulevaisuusselonteon tiedotustilaisuuteen. historia toistaa itseään, ajattelin. Ihmettelin miten asia tuli uudelleen kohdalleni. Silti vastasin epäröimättä: ”kyllä”.\nMietin, mikä on ero parinkymmenen vuoden takaiseen selontekoon ja nyt tähän uuteen. Ensin tuli mieleeni, että silloin, -90-luvulla, selontekojen runsaus oli kovin pientä. Nyt tuntuu, että erilaisia tulevaisuus-, innovaatio-, demokrata ym. selontekoja tursuaa erilaisista tuuteista sellaista vauhtia, että kun yhtä alkaa lukea, niin uusi julkaistaan, ennen kuin aiemman raporttimaratonin maaliin on päästy. Juhani Kahelin listasi kolme vuotta sitten erilaisia ”toinen toisiaan toistavia ja turhauttavia” selontekoja.\nOn tosiaankin turhauttavaa, kun kansalaiselle jää vaikutelma, että raportti ja selontekotsunamit eivät kuitenkaan aiheuta minkäänlaista muutosta, eikä niitä oikein näytetä seurattavankaan. Vai mikä on esim: Pekka Himasen Kukoistuksen käsikirjan kohtalo, tai minkälainen karma seurasi kuuluisan brändityöryhmän saavutusta?\nTiedotustilaisuudessa meille kerrottiin, että kansalaiset halutaan osallistaa tulevaisuusselonteon rakentamiseen. Sosiaalisen median ja bloggaajien merkitys mainittiin moneen kertaan. Pääministeri Jyrki Katainen korosti prosessin olevan yhtä tärkeä, kuin lopputuloksen – juuri prosessi tarjoaa kansalaisille osallistumismahdollisuuden.\nUuden kirjan kirjoittaminen yhdessä tulevaisuusguru Jari Kaivo-ojan kanssa, on ollut äärimmäisen kiinnostavaa ja opettavaista. Sen avulla olen saanut nousta tulevaisuuden ennakoinnin piripintaan. Olen saanut oppia ja nähdä asioita, joita en ole aikaisemmin ajatellut. Kuten robotteja, keinoälyä ja ubiikkiteknologioita. Ikäväkseni ymmärsin, että valtion tämän kertainen tulevaisuuskentällinen ei ollut asiaa kovin syvällisesti ajatellut. Kuitenkin keinoäly on yksi suurimmista maailman ja ihmiskunnan tulevaisuuteen vaikuttavista kehityksistä. On mahdotonta ajatella hyvää tulevaisuusselontekoa ilman sitä.\nMaailmalla on esimerkkejä kehityksistä, joista pitäisi olla äärimmäisen huolissaan. Esimerkiksi: Maailman suurin elektroniikka-alan kokoonpanotehdan Foxxconn aikoo korvata työntekijänsä roboteilla parin vuoden sisällä. Mitä tämä tarkoittaa? No ensinnäkin sitä, että ihmisiä vapautuu työmarkkinoille. Toisekseen sitä, että työtä ei voida verottaa, kun työntekijöitä ei ole. Verottaja on jälkijunassa ja valtio jää nuolemaan näppejään. Tuottavuuden kasvu on toki positiivista, mutta tosiseikka on, että ihmisten on keksittävä jotain muuta tekemistä.\nEikä tässä vielä kaikki. Keinoäly on vähitellen korvaamassa myös korkeasti koulutettuja ammattilaisia, kuten toimittajia, lakimiehiä tai lääkäreitä.\nTulevaisuusselontekijät ovat kiitettävästi kiinnittäneet huomiota globaalistumiseen. Mutta Raimo Sailas sanoo haastattelussa: ”Suomella on ilmiselviä vaikeuksia ymmärtää missä globalisaatiossa mennään.” Tulevaisuusselontekoryhmän onkin kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että tietoisuus globaaleista kehityspoluista tulee koko kansan saapuville. Lisäksi on luovuttava liiallisesta kansallisen näkökulman korostamisesta ja löydettävä tapoja esittää asiat globaalista näkökulmasta. Onhan selvää, että emme ole enää yksinäinen ja eristäytynyt arktinen alue vaan merkittävä toimija ja osa globaalia kylää. Päällikkö Seattlen v. 1854 lausumaksi väitetyt sanat: ”Ihmiskunta ei ole kutonut elämänverkkoa, me olemme vain yksi sen lanka. Minkä teemme verkolle, teemme itsellemme,” ovat totta enemmän kuin milloinkaan aiemmin.\nTämä artikkeli on aiemmin julkaistu Kauppalehden blogissa ja sen jälkeen on moni, ilokseni nuorikin, bloggaaja, tarttunut asiaan. Kaikki aiheesta julkaistavat kirjoitukset eivät varmastikaan ole tulevaisuusselontekoryhmän mielen mukaisia. Nyt on aika oppia, että mielipiteiden runsaus on perusta, jolle hyvä tulevaisuus rakennetaan. Suomella ei ole yhtä tietä, vaan monia reittejä, joissa on myös polkuja yksinäisten kulkijoiden käveltäväksi.\nPääministeri Katainen kuulutti uskoa edistykseen. Ei tarvitse kuin muistella kahdenkymmenen vuoden taakse. Kehitys on ollut valtavaa. 90-luvulla olimme talouden rupusakkia, nyt huipulla. Mutta meidän on nähtävä uusia huippuja. Meidän on välitettävä toinen toisestamme, että kannattelisimme riippusiltoja kanssakulkijoille matkan varrella.\nTiedotustilaisuudessa pääministeri Katainen haastoi bloggaajat pohtimaan kahta asiaa:\nVälittäminen: Miten Suomessa voitaisiin vahvistetaan välittämisen kulttuuria? Mikä ruokkii välittämisen tunnetilaa? Kataisen mukaan Suomessa ihmiset ovat tunteneet toisensa ja välittäminen on ollut osa elämää. Entä tulevaisuudessa?\nHaastan lukijani pohtimaan näitä asioita (tai muita tärkeitä asioita) ja keskustelemaan niistä. Palaan itsekin aiheeseen tulevissa blogeissani. Twitterissä tulevaisuusselonteon hashtagit ovat #tulevaisuus2030 #gofore2030 ja #framtid2030\nBloggaajista paikalla tiedotustilaisuudessa olivat Tuija Aalto ja Riitta Raesmaa. Suosittelen seuraamaan heidän rikasta ajatteluaan tulevaisuudesta ja muista merkittävistä aiheista.\nKirjoittaja taivastelemassa uusia tulevaisuuksia Kesärannan pihalla 26.6.2012.\n5 ajatusta artikkelista “Selontekoa tulevaisuudesta”\n29.6.2012 13:32\t Vastaus\nTuottavuuden kasvu on positiivista eikä huolestuttavaa. Uutta tekemistä keksitään kyllä: etkö näe kuinka monta valtavan suurta uutta alaa on syntynyt viimeisten 20 vuoden aikana. Kehitys ei ainakaan ole hidastumassa.\n29.6.2012 13:53\t Vastaus\nHei Tero ja kiitos kommentista. Huomasitkin varmaan, että pidän tuottavuuden kasvua positiivisena. Uskon myös, että ihmiskunta keksii uutta tekemistä robottien aiheuttaman työllisyysaukon sijaan. Siihen voi kulua tosin jonkin aikaa ja ehkä jotain kriisiäkin on nähtävissä. Juuri siksi on mietittävä tuottavuuden kasvun vaikutuksia.\nHuolissaan oleminen tarkoittaa retoriikassani sitä, että asioista otetaan vaarin ja huolehditaan, että hyvin käy! 🙂\n29.6.2012 21:42\t Vastaus\nRobottien marssilla tuotantosaleihin on meitä uhattu jo vuosikymmeniä. Oikeastaan mitään dramaatisemoaa ei ole tapahtunut, mutta kohta tapahtuu.\nKevyen teollisuusrobotin hinta on romahtanut. Sellaisen voi nyt saada 20000-30000 eurolla. Se korvaa ihmisen monissa työtehtävissä 24/7 eikä vaadi paljoa huoltoa. Laskekaa siitä takaisinmaksuaikoja investoinnille. Eilen vitsailtiin kolleegan kanssa, että laitamme yhden sellaisen heittelemään uistinta laiturinpäähän.\nLuulenpa ensin tuntematonta robottiuhkaa liioiteltiin ja nyt kun se on tuttu jo monille niin sitä vähätellään. Tällainen yksikätinen rosvo tulee varmasti muuttamaan yhteiskuntaa siinä kuin höyrykone ja sähkövalokin. Tosin noita toistuvia mekaanisia kädenliikkeitä keinovalaistuissa tehdassaleissa ei luonnon luoma ihminen jää kaipaamaankaan.\n1.7.2012 15:40\t Vastaus\nMetsäteollisuuden ja Npkian iggaaminen samassa lauseessa on vähintäänkin yksinkertaistus. Suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt ovat metsäteollisuudessa kansainvälisesti merkittäviä toimijoita edelleen ja mikä estää, ettei myös jatkossa! Lisäksi vastaavaa metsäklusteria kuin Suomessa ei ole missään muualla. Jos haluat ostaa sellutehtaan, käytännössä on markkinoilla vain suomalaista tekniikkaa: Metso ja Andritz. Jos haluat ostaa paperitehtaan, Metso on yksi kolmesta merkittävimmästä toimijasta. Metsäteollisuus on myös voimakkaassa tuotekehitysvaiheessa, jossa korkea insinööritaito on kansakunnan voimavara. Bioenergiapuolella suomalaiset yhtiöt / Suomessa toimivat yhtiöt ovat myös vahvoissa asemissa. Olemassaoleville vahvuuksille kannattaa rakentaa.


Vuokrataan rivitalo 3 huonetta - Haapajärvi Niittykatu 1\n3h, k, kph, s, wc , rivitalo, 2 098 €/kk, 79 m²\nvuokrahuoneisto, Haapajärvi, Niittykatu 1\nSiisti saunallinen rivitaloasunto Haapajärvellä n. 2,5km päässä keskustasta. Asunto on peruskuntoinen ja kalustus on tyyliltään yksinkertainen. Kolmio on kalustettu neljälle asukkaalle. Molemmissa makuuhuoneissa on kaksi sänkyä. Asunnon varustukseen kuuluu mikroaaltouuni, kahvin- ja vedenkeitin, liesi, jääkaappi sekä astiat ja ruoanvalmistusvälineet. Kylpyhuoneessa on pyykinpesukone. Asunto on yleisilmeeltään siisti ja varustukseltaan perustarpeet täyttävä. Oma sauna ja takapiha lisäävät viihtyvyyttä.\nNiittykatu 1, 85800 HAAPAJÄRVI\n2 098 €/kk


78 m² Puualhonpolku 3, 04200 Kerava Kerrostalo 3h vuokrattavana - Oikotie 15582315\n1 098 € / kk78 m²\nTilava kolmio Keravan aseman välittömästä läheisyydestä.\nPohja on erinomainen ja huoneet tilavat. Erillinen wc helpottaa suuremmankin perheen arkea.Keittiöön mahtuu erinomaisesti ruokapöytä. Molemmissa makuuhuoneissa on säilytyskaappeja.\nJätä hakemus asuntoon heti osoitteessa www.lumo.fi.-Puualhonpolku 3-


« Sankarien riisumista\nEkologinen eläintarha »\nSuti ja vasara\n30.5.2021 klo 17.10, kirjoittaja Syksy Räsänen\nHiukkaskiihdyttimissä voi löytää uusia hiukkasia kahdella tavalla. Suoraviivaisinta on iskeä kaksi hiukkasta toisiinsa niin kovaa, että törmäyksessä syntyy etsitty hiukkanen. Toisaalta vaikka kokeessa ei syntyisi uutta hiukkasta, sen olemassaolon voi päätellä siitä sen vaikutuksesta tunnettuihin hiukkasiin.\nJo ennen kuin Higgsin hiukkanen luotiin protonien törmäyksillä vuonna 2012, sen olemassaolosta oli paljon epäsuoraa todistusaineistoa. Higgs antaa massan heikkoa vuorovaikutusta välittäville W– ja Z-bosoneille ja vaikuttaa niihin liittyviin hiukkasreaktioihin. Olisi ollut vaikea selittää muiden hiukkasten käytöstä ilman Higgsiä.\nYksi tällä hetkellä kiinnostava väylä uusien hiukkasten epäsuoraan havaitsemiseen on B-mesonit. Tiistaina kokeellinen fyysikko Mitesh Patel Iso-Britannian Imperial Collegesta puhui Helsingin yliopiston Fysiikan tutkimuslaitoksen seminaarisarjassa niiden uusimmista kuulumisista.\nB-mesonit ovat yhdistelmähiukkasia, jotka koostuvat yhdestä bottom-antikvarkista ja yhdestä up-, down-, charm- tai strange-kvarkista. Kvarkit ovat alkeishiukkasia, jotka esiintyvät vain sidottuina tiloina, joita kutsutaan hadroneiksi. (Paitsi hyvin kuumissa ja/tai tiheissä olosuhteissa varhaisessa maailmankaikkeudessa ja ehkä neutronitähtien keskustassa.) Hadroneita on pääasiassa kahdenlaisia: baryoneita, joissa on kolme kvarkkia ja mesoneita, joissa on yksi kvarkki ja antikvarkki. Myös monimutkaisempia yhdistelmiä on havaittu. Protoni on ainoa pysyvä hadroni. Vapaa neutroni hajoaa 15 minuutissa, muut hadronit hajoavat sekunnin murto-osassa.\nHiukkasten hajoaminen on sattumanvarainen tapahtuma, ja voidaan ennustaa vain se, millä todennäköisyydellä mitäkin hiukkasia syntyy ja mihin suuntaan ne liikkuvat. B-mesonin tapauksessa tämä voidaan periaatteessa laskea hiukkasfysiikan Standardimallista. Ongelmana on se, että kvarkit liikkuvat ja vuorovaikuttavat hadronien sisällä monimutkaisella tavalla. Niinpä on vaikea laskea tarkasti, miten mesoni hajoaa, etenkin silloin kun lopputulosten joukossa on toinen mesoni. Ongelma voidaan ohittaa siten, että ei verrata vain havaintoja ja teoriaa, vaan myös havaintoja toisiinsa.\nEsimerkiksi ei osata tarkkaan laskea B-mesonin hajoamista K-mesoniksi ja elektroni-positroni-pariksi, eikä K-mesoniksi ja myoni-antimyoni-pariksi, eikä K-mesoniksi ja tau-antitau-pariksi. Mutta kaikissa kolmessa laskussa on sama ongelmakohta, eikä se vaikuta hajoamisten suhteeseen. Voidaan siis ennustaa, että kaikki nämä hajoamiset ovat (lähes) samanlaisia, vaikka ei osata laskea sitä, millaisia ne tarkalleen ovat.\nTeorian mukaan B-mesoni siis hajoaa yhtä usein kaikiksi kolmeksi pariksi, ja parin jäsenet lentävät samoihin suuntiin, riippumatta siitä ovatko ne elektroneja, myoneja vai tauta antihiukkasineen.\nTänä keväänä julkistettujen CERNin LHC-kiihdyttimen LHCb-kokeen havaintojen mukaan kuitenkin B-mesoni hajoaa useammin elektroneiksi kuin myoneiksi. Jos Standardimalli pitää paikkansa, kerätyllä datamäärällä todennäköisyys tälle on 1:500. Kuten kokeellinen hiukkasfyysikko Tommaso Dorigo huomauttaa, tästä ei voi päätellä, että on tehty löytö 99.8% todennäköisyydellä. Koska kiihdytindatasta tarkistetaan satoja tai tuhansia erilaisia yhdistelmiä, sopii odottaakin, että vastaan tulee tällaisia tapauksia. Dorigo onkin valmis lyömään tuhat Yhdysvaltojen dollaria vetoa, että kyseessä ei ole uusi hiukkanen. Hiukkasteoreetikko Jester on sen sijaan varovaisen optimistinen.\nPuheessaan Patel kuitenkin korosti sitä, että tämä ei ole ainoa B-mesonien hajoamiseen liittyvä poikkeama. B-mesoni hajoaa myoni-antimyoni-pariksi ennustettua harvemmin. Koska tässä hajoamistuotteissa ei ole mukana K-mesonia, tämän yleisyyden voi ennustaa tarkasti.\nKun laittaa poikkeamat yhteen, todennäköisyys sattumalle on naiivisti laskettuna 1:16 000, mikä alkaa olla vakuuttavaa. Lisäksi on havaittu, että syntyneiden hiukkasten suunnat poikkeavat Standardimallin ennusteista, mutta tämän kohdalla ennusteiden epävarmuus on toistaiseksi vielä iso.\nHavainnoille olisi suhteellisen helppo selitys. Standardimallissa B-mesoni hajoaa samalla tavalla elektroneiksi, myoneiksi ja tauksi sen takia, että hajoamista välittävä Z-bosoni kytkeytyy samalla tavalla kaikkiin kolmeen hiukkaseen. Tämän voi muuttaa ottamalla mukaan uuden välittäjähiukkasen, joka vuorovaikuttaa eri tavalla näiden eri hiukkasten kanssa. Tällaiselle hiukkaselle on annettu mielikuvituksekas nimi Z’-bosoni. Toinen mahdollinen vaihtoehto on leptokvarkin nimellä tunnettu hiukkanen, joka muuttaa elektroneja, myoneja ja tauta kvarkeiksi ja toisinpäin (mikä on Standardimallissa mahdotonta).\nKuten tavallista, ongelmana on selittää, miksi muissa havainnoissa ei ole vielä näkynyt mitään. Jos kyseessä on uusi hiukkanen, sen massa on luultavasti hieman LHC:n nykyisten rajojen yläpuolella, eli se voi löytyä lähitulevaisuudessa. Mutta myös B-mesonien hajoamisesta saadaan lisää tietoa. Ehkä kiinnostavinta on se, että ensi maaliskuussa alkaa LHC:n kolmas havaintokausi, jonka aikana mitataan ensimmäistä kertaa B-mesonien hajoamista tau-antitau-pareiksi. Jos nyt esitetyt selitykset pitävät paikkansa, näiden hajoamisten pitäisi erota elektronihajoamisista vielä enemmän kuin myonihajoamisten.\nJotkut luonnehtivat viime kuussa julkistettuja tuloksia myonien magneettisesta momentista viimeiseksi toivoksi nähdä merkkejä Standardimallin tuonpuoleisesta hiukkasfysiikasta. Mesonien mittaukset osoittavat, että on olemassa toinenkin toivon reitti.\nLHC:n käynnistyessä korostettiin sen törmäysten ennennäkemättömän korkeaa energiaa ja monet odottivat suuria löytöjä. Huomio kiinnittyi uusia hiukkasia etsiviin törmäyskokeisiin ATLAS ja CMS. Niiden dataa käytetään myös B-mesonien tutkimisessa, mutta nyt keskiöön on siirtynyt LHCb:n mittaamat pienet vaikutukset matalan energian tapahtumiin. B-mesonien hajoamisessa syntyneiden hiukkasen energiat ovat yli tuhat kertaa pienempiä kuin LHC:n protonitörmäyksissä. Aika näyttää, voittaako suti vasaran, vai jääkö Higgsin hiukkanen LHC:n ainoaksi löydöksi.\n9 kommenttia “Suti ja vasara”\nNiin tässä LHC:n tapauksessa hämminkiä ja sekaannusta yleisön silmissä on aiheuttanut sekä remontista että koronasta johtuneet viivytykset. Nythän LHC ei pyöri, eli nuo ilmoitetut tulokset perustuvat Run 2:n dataan. Tutkijoilla/teoreetikoilla on siis ollut hyvää aikaa syventyä ”vanhaan” dataan.\nRemontin jälkeinen aikataulu on venynyt eri syistä. Nyt Run3 alkaa maaliskuussa 2022 (kuten Räsänen sanoo), tosin koepyöritykset alkavat jo syyskuussa 2021. Tuolloin koko kone on aivan toista kuin Run kakkosen aikaan. Jos tämäkään ensi vuonna alkava kolmonen ei tuo selvyyttä mahdolliseen Standarditeorian ylityksiin niin saamme odottaa aina vuoteen 2027, jolloin totaalisti uudistettu High-Luminosity LHC (HL-LHC) alkaa operoimaan.\nSekä leptokvarkit että Z´bosonit näkyvät olevan oikea uusi ”tarha” mahdollisuuksia Standarditeorian ukjopuolelle. Ehkä tosiaan tulevat LHCn uudistukset antavat jotain suuntaa:\nLeptoquarks (LQs) are hypothetical particles that would interact with quarks and leptons. Leptoquarks are color-triplet bosons that carry both lepton and baryon numbers. Their other quantum numbers, like spin, (fractional) electric charge and weak isospin vary among theories. Leptoquarks are encountered in various extensions of the Standard Model, such as technicolor theories, theories of quark-lepton unification (e.g., Pati–Salam model), or GUTs based on SU(5), SO(10), E6, etc. Leptoquarks are currently searched for in experiments ATLAS and CMS at the Large Hadron Collider in CERN.\nTypes of Z′ bosons\nVarious models of physics beyond the Standard Model predict different kinds of Z′ bosons.\nModels with a new U(1) gauge symmetry\nThe Z′ is the gauge boson of the (broken) U(1) symmetry.\nThis type of model contains two Z′ bosons, which can mix in general.\nTopcolor and Top Seesaw Models of Dynamical Electroweak Symmetry Breaking\nBoth these models have Z′ bosons that select the formation of particular condensates.\nThese models typically include an enlarged gauge sector, which is broken down to the Standard Model gauge symmetry around the TeV scale. In addition to one or more Z′ bosons, these models often contain W′ bosons.\nThe Z′ boson are the excited modes of a neutral bulk gauge symmetry.\nThe Z′ boson is sourced from couplings found in string theories with intersecting D-branes .\nLeptokvarkit esiintyvät tosiaan GUT teorioissa. Mielenkiintoista jos jotain sen ennustuksia saadaan LHC kokeilla esiin. Kokeet protonin hajoamisesta ei ole toistaiseksi tuottanut tuloksia.\nSelkeä kirjoitus. Leptokvarkkien suora havainnointi taitaa olla ulottumattomissa. Nehän hajovat siis kvarkeiksi ja leptoneiksi ennen higgs kentän jäätymistä. Voitko avata hieman miten leptokvarkit selittäisivät merkinnässä esitettyjä tuloksia.?\nStandardimallissa sähkömagneettinen vuorovaikutus ja värivuorovaikutus eivät välitä reaktioita, missä tau, myoni tai elektroni muuttuisivat toisikseen. Heikon vuorovaikutuksen W- ja Z-bosonit tekevät niin. Ne kytkevät kaikkiin noihin kolmeen hiukkaseen samalla tavalla.\nSpekulatiivinen lepokvarkki tai X-bosoni välittää reaktioita, missä kvarkit ja leptonit muuttuvat toisikseen. Standardimallissa ei ole tällaisia reaktioita. Kuten Q- ja Z-bosonit, X-bosoni tyypillisesti kytkeytyy samalla tavalla kaikkiin kolmeen yllämainittuun hiukkaseen. Tällöin sen massan täytyy olla hyvin korkea, koska muuten se välittää reaktioita, missä protoni hajoaa koska yksi kvarkki muuttuu elektroniksi ja muiksi hiukkasiksi.\nNäitä havaintoja selittävissä malleissa on kolme perhettä leptokvarkkeja, yksi elektronille, yksi myonilla ja yksi taulle. Elektroneihin kytkeytyvän leptokvarkin massan pitää yhä olla iso, mutta myonin ja taun leptokvarkkien massat voivat olla pieniä. Havaintoihin sopii, että myoniin kytkeytyvän leptokvarkin massa olisi noin 40 TeV. Tällainen leptokvarkki muuttaisi b- ja s-kvarkkien ja myonien vuorovaikutusta sopivan määrän.\nEli tuo 40 TeV olisi pyöreesti 40 000 kertaa protonin massa! Aika jötikkä. Toisaalta tuo X-bosonin massa 10^15 GeV:kin on älytön eli 10^12 TeV. Taitaa insinööreillä olla monta mutteria kiristettävänä tulevaisuudessa.\nonko mitään uutta hiukkasta yleisessä etsinnässä samaan tapaan\nkuin oli Higgsin hiukkanen oli vuonna 2012?\nEikö sillon ollut aika varma teoria että sellainen\ntulee vielä löytymään.\nPainovoima hiukkasen löytämiseen menee\naikaa kymmeniä vuosia, veikkaisin, mutta\nonko mitään muita varteen otettavia hiukkasia\nUseita uusia hiukkasia etsitään, mutta minkään olemassaolle ei ole samanlaista vankkaa pohjaa kuin mitä Higgsille oli. Lähimmäksi tulee pimeän aineen hiukkanen, mutta sen ominaisuuksista on toistaiseksi erittäin vähän tietoa havainnoista, joten ehdokkaat ovat hyvin erilaisia. Oma suosikkini on kevyet oikeakätiset neutriinot: https://www.ursa.fi/blogi/kosmokseen-kirjoitettua/kauneusvirheen-korjaaminen/\nGravitoni on tapa kuvata yleisen suhteellisuusteorian tiettyjä piirteitä, ei hiukkanen samassa mielessä kuin hiukkasfysiikan hiukkaset. (Ja yksittäisen gravitonin havaitseminen niissä prosesseissa, joita niillä kuvataan, on tosiaan hankalaa.)


Koodaa paras Galileo-paikannussovellus – hackathon tulossa - Uusiteknologia.fi\nEtusivu > Uutinen > Koodaa paras Galileo-paikannussovellus – hackathon tulossa\nKoodaa paras Galileo-paikannussovellus – hackathon tulossa\n- 4.11.2019 2.11.2019\nMarras-joulukuussa järjestetään Helsingissä hackathon-tilaisuus, jossa etsitään Suomessa parasta Galileota paikannussatelliittia hyödyntävää sovellusta. Mukana ovat liikenne- ja viestintävirasto Traficom, European GNSS Agency (GSA) sekä paikannusmoduuleja valmistava u-blox ja suunnittelutoimisto DA-Group, jotka lupaavat tukea myös kehitystapahtuman osallistujia.\nGalileo Innovation Challenge -hackathon järjestetään Helsingissä 29.11.‒1.12 ja siihen voi ilmoittautua marraskuun 15. päivään asti. Tapahtumassa etsitäänuusia Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmää hyödyntäviä, tarkkuuteen, häiriöntunnistukseen ja robotiikkaan liittyviä ratkaisuja.\nHaastetehtävät ovat asettaneet eurooppalaiset GSA, ublox ja DA-Group, jotka ovat hackathonissa paikalla mentoroimassa kehitystyötä.\nHeistä GSA:n haaste tarkastelee parantuneen sijaintitiedon tarkkuuden hyödyntämistä älypuhelimissa ja sovelluksissa, DA-group keskittyy häiriön tunnistamiseen sekä Suomessakin toimiva moduulivalmistaja u-blox etsii senttimetriluokan tarkkuutta hyödyntäviä ratkaisuja robotiikan sovelluksiin.\nLisää Galileo Innovation Challenge, hackathon 29.11-1.12.2019 (LINKKIm Ultrahack).\nBisnes ja tiedeinnovaatiot korostuvat Slushissa – katso videolähete


Voiko B2B-yritys olla mediaseksikäs? [VIDEOBLOGI] - Loyalisticin blogi\nMitä mediaseksikkyydellä tarkoitetaan?\nTermi mediaseksikäs ei ole yksiselitteinen eikä helppo, sillä usein siihen liittyy harhaluulo siitä, että on olemassa jokin tietty ainesosa tai määriteltävissä oleva tekijä, joka tekee asiasta mediaseksikkään. Kyse on kuitenkin pikemminkin siitä, että mediaseksikäs aihe on sellainen, joka on tietyssä mediassa tietyn yleisön mielestä mediaseksikäs, ja toimittaja on asiantuntija siinä, että hän tuntee oman yleisönsä ja osaa arvioida sitä kiinnostavimmat ja siten mediaseksikkäimmät aiheet. Ei siis ole kyse siitä, että jokin tietty aihe tai ilmiö voisi olla aina ja kaikkialla mediaseksikäs.\nSilläkin on merkitystä puhutaanko yrityksestä, yrityksen tietystä henkilöstä vai yritystä koskettavasta aiheesta: jos yritystä edustava henkilö on julkisuuden henkilö, on hän tietyllä tavalla aina mediaseksikäs, mutta yritys voi saada paljon näkyvyyttä myös yritystilanteensa tai esiinnostamansa aiheen myötä. On hyvä ottaa huomioon myös se, tarkoitetaanko mediaseksikkyydellä sitä, että yritys saa huomiota kerran tai lyhyen ajanjakson sisällä useamman kerran vai saako se huomiota toistuvasti ja jatkuvasti. Yritystoiminnan kannalta “15 minuutin julkisuudella” ei ole suurta merkitystä, joten yrityksen kannattaa miettiä laajempaa näkökulmaa julkisuusstrategiaansa miettiessään.\nYrityksen kannattaa tehdä yhteistyötä toimittajien kanssa\nYrityksen kannattaa ajatella toimittajia yrityksen ystävinä ja yhteistyökumppaneina viestinnässä, sillä toimittaja voi kertoa yritykselle suoraan, jos tietty aihe ei toimittajan mielestä kiinnosta yleisöä eikä ole siten mediaseksikäs, ja hän voi antaa arvokkaita neuvoja siitä, mistä yritys voisi puhua. Yritys ei voi vain tyrkyttää toimittajalle omaa tarinaansa, vaan sen tulee ymmärtää se, että toimittajalla on oma yleisönsä ja heidän kiinnostuksen kohteensa palveltavanaan, ja yrityksen näkyvyyttä helpottaa se, jos hän pystyy auttamaan toimittajaa tekemään omaa työtään paremmin tarjoamalla hänelle hänen yleisöään kiinnostavia juttuja.\nToimittajat ja heidän yleisönsä ovat aina kiinnostuneita asiantuntijuudesta, joten yritys voi lähteä rakentamaan toimittajille tarjoamaansa tarinaa sitä kautta sen sijaan, että se yrittäisi syöttää toimittajille vain omaa yritystään koskevia juttuideoita. Jos yritys hakee toistuvaa esilläoloa julkisuudessa, ovat hyviä teemoja esimerkiksi ns. human interest -aiheet, kuten yrityksen edistykselliset etätyömahdollisuudet tai yrityksen tuotteen suuret vaikutukset ihmisten elämään. Yksittäisen tuoteominaisuuden rummuttamisen sijaan yritys voi yrittää lähteä hakemaan julkisuutta kertomalla, mitä tuon tuoteominaisuuden avulla voi tehdä ja kytkeä sen suurempiin, yhteiskunnallisesti kiinnostaviin teemoihin. Yrityksen kannattaa pohtia tykönään sitä, millaisten teemojen kautta se haluaa olla esillä ja valmistautua “ulostuloihinsa” huolella, jotta sillä on eväitä jatkaa keskustelua haluamaansa suuntaan. Huomiota tulee kiinnittää sekä itse substanssin että ulosmenevän viestin hallintaan. Yrityksen tulee kuitenkin aina muistaa, että toimittajat ovat itsenäisiä eivätkä aina toimi kuten yritys haluaisi, joten yritys ei voi aina hallita siitä julkisuudessa olevaa kuvaa hyvästä valmistelutyöstä huolimatta.\nKatso yllä oleva video saadaksesi tarkempaa tietoa B2B-yrityksen mediaseksikkyydestä!\nLöydät muut tuotantokauden videoblogit, joissa keskustellaan mm. Mikko Sillanpään kanssa muistakin B2B-yrityksen viestintään liittyvistä asioista täältä!


Islamismi – Liberalismiwiki\nIslamismi on poliittinen ideologia, jonka mukaan valtioita tulisi hallita islamin lain (mm. sharia) ja arvojen mukaan. Mm. Iranin nykyistä hallintoa (1979-) ja al-Qaida-terroristijärjestöä pidetään islamistisina.\n2 Muslimien kanta\nSharia-laki on pahasti yhteensopimatonta sekä libertaarin teorian että laajemman liberalismin näkökulmasta, esimerkiksi alkoholi ja islamista luopuminen on kiellettyä. Perhe-elämä on rankasti säänneltyä. Sharia-lakia kunnioittavat, vapaaehtoispohjaiset yhteisöt ovat kuitenkin sallittuja. Siten liberaalit saattavat vastustaa esimerkiksi valtion aktiivista muslimimaahanmuuttajien integroimista suomalaiseen kulttuuriin.\n(Nämä ovat islam-vastaisen sivuston koosteesta, joten kyselytutkimukset saattavat olla valikoituja.)\nSharia-lakia kannattaa ainakin omaan valtioonsa 40 % Britannian, 62 % Kanadan ja 33 % Yhdysvaltojen muslimeista ja koko väestöstä 81 % Egyptissä, 76 % Pakistanissa ja 49 % Indonesiassa. Itävallan islamilaista opettajista 43 % kannattaa Shariaa enemmän kuin demokratiaa.\n↑ Sharia: Muslim Opinion Polls, TheReligionofPeace.com\nNoudettu kohteesta https://liberalismi.net/w/index.php?title=Islamismi&oldid=9348\nSivua on viimeksi muutettu 24. huhtikuuta 2016 kello 19.33.\nTämä sivu on näytetty 2 921 kertaa.


V2.fi | Arvostelu | Overpass\nKehittäjä: Zordix Racing\n05.06.2020 klo 14.42 | Luettu: 2847 kertaa | Teksti: Mikko Heinonen\nRestart race? Yes\nOlen tainnut mainita jo useamman kerran, että olen jo aika kyllästynyt perinteisiin kilpa-ajopeleihin, joissa vain kierretään rataa kerran toisensa jälkeen. Uusimmat Gran Turismot ja Forza Motorsportit näyttävät upeilta, mutta koska aikani ei riitä loputtomaan parhaiden ajolinjojen etsintään, olen suosiolla suunnannut Forza Horizonin autoviihteen pariin ja jättänyt hardcore-ajelut muille. Realismiltaan vieläkin karvaisempia Assetto Corsaa ja kumppaneita en oikein edes jaksanut kokeilla. Pitäisi se rattikin jaksaa viritellä.\nKaikenlainen pöristely kuitenkin edelleen sinällään kiinnostaa, joten olen ollut avoimena uudenlaiselle ajelutoiminnalle. Kuten vaikka sellaiselle kuin tämä Overpass, jossa möyritään mönkijöillä kuran keskellä. Tarjolla on sekä perinteisiä päällä istuttavia nelipyöriä että nykymuodin mukaisia rinnakkaisia malleja, ja mukaan onkin saatu useamman valmistajan lisenssit. Näillä vempeleillä ajellaan sitten erilaisia kisoja maastossa, vauhdikkaammasta rata-ajosta erilaisten esteiden ylittämiseen ja mäkien kiipeämiseen.\nKeskimäärin voidaan sanoa, että ajopelin tekee tai tuhoaa itselleni muutama perusasia – aivan riippumatta siitä, mitä lajia se kuvaa tai millä siinä huristellaan. Ensinnäkin ajotuntuman pitää olla kunnossa, jotta pelissä pääsee edes järkevästi alkuun. Tältä osin Overpass saa puhtaat paperit: mönkijät tuntuvat mönkijöiltä ja niiden käyttäytyminen pelissä vastaa jotakuinkin tosielämän tilanteita (tai niin voisin kuvitella, sillä olen ajanut vain kaksipyöräisiä). Kaasun, jarrun ja ohjauksen lisäksi pelaajan pitää kontrolloida myös nelivedon kytkentää sekä tasauspyörästön lukkoa. Lukkoperä pelastaa, kun jokin pyöristä jää sutimaan, mutta vastaavasti muuttaa ajoneuvon älyttömän kankeaksi käännellä. Siksi käytännössä lukkoa on pakko kytkeä päälle ja pois aina tilanteen mukaan. Päällä istuttavilla malleilla kaahailtaessa voi myös siirrellä kuljettajan asentoa painon siirtämiseksi.\nToisekseen grafiikan pitää olla riittävän hyvää ja päivittyä siten, että illuusio vauhdista syntyy. Tässäkään ei ole mitään ongelmia. Mitään visuaalisia rajapyykkejä peli ei siirtele, mutta pyörii riittävän sulavasti ja esittää riittävän erilaisia maisemia. Mönkijät ja kuskit kuraantuvat uskottavan näköisesti (eli runsaasti). Vauriot sen sijaan näkyvät lähinnä prosentteina kisan jälkeen, eivät muodonmuutoksina. Taustalla soi peligenrelle tyypillinen räminärokki, jota voisin yhtä hyvin kuunnella tai olla kuuntelematta.\nKolmas vaatimus on se, että pelin pitää tuntua kiinnostavalta pelata ja sen vaikeustason pitää nousta mielekkäästi. Tässä Overpass epäonnistuu. Lyhyen opastusjakson jälkeen pelaaja heitetään sekavaan uravalikkoon, jossa pitää nykymuodin mukaisesti valita kisoja lähinnä Final Fantasyn hahmonkehityspuuta muistuttavasta kaaviosta. Ensimmäiset perusmallin ratakisat vielä sujuvat pienellä hieromisella, mutta varsin pian tulee vastaan likimain uuvuttavan pitkiä päristelyitä, jotka on ladattu täyteen hyvin teknisiä osuuksia. Kaasun käyttö ja painonsiirto on osattava täysin, tai hyrskytin luisuu mäkeä alas tai kaatuu kyljelleen ja aikasakot paukkuvat.\nKäytännössä ainoa keino oppia radan vaatimat jipot on ajaa sitä uudelleen ja uudelleen ja uudelleen, kunnes muistaa mistä ja miten pitää ajaa onnistuakseen. Jo alkupään kentissä on melko haljuja ansoja, ja virhepisteitä rokotetaan herkästi. Pelattuani kolme iltaa yhtä ainoaa kisaa lopulta kyllästyin ja vain ajoin sen loppuun, keräten penaltteja ja sijoittuen surkeasti – ja seuraavaksi sainkin sitten eteeni mäennousukisan, joka oli vieläkin vaikeampi. Tässä vaiheessa päätin, että peli ei ole minua varten.\nOn todella sääli, että Overpassin pelillinen toteutus on mitä on. Olen todella nauttinut monista maastoajopeleistä, mm. muinainen UAZ Racing 4x4 oli ällistyttävän tasapainoinen vaikeustasoltaan ja jopa kohtuullisen haastava Mudrunner antaa yllättävän paljon anteeksi poistamalla aikarajat. Siksi odotukseni tämänkin pelin suhteen olivat kohtuullisen korkealla, mutta sainkin niiden vastineeksi vain varsin turhauttavaa vaikeutta. Pelissä menestymiseen on epäilemättä olemassa strategioita, mutta peli ei tee mitään opettaakseen niitä, joten luvassa on tuntikausia yritys-erehdys-sykliä, joka tuottaa valtaosalle pelaajista pettymyksen. Vain harva peli tarjoaa täsmälleen tällaista mönkkäritoimintaa, mutta kun markkinoilla on monta mukavaakin kuranlennätyspeliä, en voi itse suositella ajan käyttämistä epämukavaan sellaiseen.\nMönkkäripelin rutiini on kunnossa, mutta vaikeus syö peli-ilon varsin pikaisesti. Vain teräshermoisille ATV-faneille.\n< Monster Train...\tElder Scrolls Online... >\n05.06.2020 klo 22.13\t1\nMikko, sun arvostelut on yleensä ollut laadukkaita, sen mitä nyt oon sattunut lukemaan mutta taas esimerkki siitä kuinka lyhyt perehtyminen peliin vaikuttaa arvosteluun, pelissähän avautuu semmosiaki v500 moottorisia hämähäkkihirmuja millä on pelissä oikeasti hauska ajaa ja pelin fysiikka pääsee kunnolla esiin.\nAlun kököt ajoneuvot mitkä lähinnä muistuttaa mopoautoa on paikoittain ihan helwetin tylsiä ajettavia.\n05.06.2020 klo 22.25\t1\nTaisin sanoa jokseenkin juuri niin, että "peli ei ole minulle" ja että se on "teräshermoisille ATV-faneille". En voi antaa arvosanoja kuvitteellisten tilanteiden pohjalta. Jos pelin ensimmäiset tunnit (joita tosiaan kului useita) kuluvat pelkän pahan mielen parissa, koska hommasta ei oikeastaan tule yhtään mitään, myöhemmin avautuva sisältö on kokonaisarvosanan kannalta kovin vähäisessä roolissa.\nOdottelin jopa ison patchin peliin, että jos jokin olisi muuttunut, mutta ei.\nMuokannut: Mikko\t05.06.2020 klo 22.27\n06.06.2020 klo 07.19\t2\nHmm. En kyllä ole samaa mieltä vaikeustason kanssa. Alle 5 kertaa piti aloittaa kisa koko pelin aikana jotta oli jokaisessa kisassa ensimmäinen. Paras mönkkäri peli kyllä ja kertaalleen pelaa mielellään läpi mutta ajelupelinä häviää esim. Forza Horizon sarjalle hyvin selkeästi.\nMuokannut: ASKO78\t06.06.2020 klo 17.36


Juu...Sunnuntai :)Sunnuntai 04.12.2005 19:13\nEile oltii eka Ritaloiden tupareis... Juuh.. Olihaa siel boolii :)) Sit kotii vähäks aikaa kattoo tyttöi ja sit lähettii bilettää :DD Sairasta oli sanon mä. :) Kjäh. Olin siin 5 kotona ja 9 piti aamul herätä serkun pojan ristiäisii.. :DD Sit ne mene naimisii siin samal.. eli yllätys häät :DD\nOli aika hienoo :)) Ja sit serkkupojan Laten kans pöljäiltii siel ja se keikkas suklaakarkkei!! :D:D:Dd\nLALALAlauvantai.Lauantai 03.12.2005 15:33\nJuu eile oli siistii.. oltii eka lassel sit lähettii ajelee siin oli iiro jarkko supa laura lasse viksi ymym. sit käytii keilahallil ja takas olaa ja juu nyt en oikee muista ja sit illemmal vietii viel noora ja leena lahtee bailaa :DD Voi luoja. Melkee olin selvinpäin.\nJa tänää oon jo nyt pöljäilly egenkans ja nyt Heinul kahvil... Ja koht kotii ja illal täytyy kattoo\nTiiaa ja Neeaa... sit vois lähtee käymää jossain :)) Mut selvinpäin.\nTÄNää on PERJANTAI :)Perjantai 02.12.2005 17:09\nJuu voin olla pönttö ja vähä sekasi :DD No tänää oli juu koulus itsenäisyys päivä juhla.. Voin viettää tänää itsenäisyys päivää ja olla itsenäinen jos tahon :DD\nPäiväää...Torstai 01.12.2005 18:54\n23 päivää jouluu!! Jiihaa ;) Tänää on ollu ihan kiva päivä... Ja kemman tunneil oli kiva pöljäillä... Mäke rikko jonku lasin ja sai viel haavan sormee ku rupes tiskaa sitä :DD KjähKjäh. Ja tietty KUVIKSen tunneil oli mahtavaa MAGNEETTImadonkans. :) Juup, ja sit tos illemmalla tanssii... :)) <3 Ainii, ja oltii MIrankans tosi tuhmii tänää kuviksen tunnin jälkee.. :<< Soosoo meit.\nTorstai 0:08Torstai 01.12.2005 02:14\nOli pakko valvoo et pääs avaa ekan luukun joulukalenterista ;DD\nKeskiviikko...Keskiviikko 30.11.2005 18:42\nEile ei toiminu netti :<<<< Tehtii Saarisenpenikal pipareita\ntuli muuten vitun hyviii piprui :D Mut ei me pelkästää tehty, me myös syötii niitä :DDD lihiksiä kun ollaan... Kjäh.\nJuu tänää on ihan VITUN paskakeli ja mun varpaat oli aivan jääs ku tulin koulust kotii :<<< Ja toi vitun homo Ege ajo vaa mopol vieres eikä voinu ees kyytsää :// Ihme runkkari. Ei vaa<33 Ja koht pitäs lähtee LillaLillan kans Settii rimpsalle pimpsalle ;) <33 Eli jauhaa paskaa :DD\nMaanantai...Maanantai 28.11.2005 15:51\nJuu nukuin vähä. :) Tulin kouluu vast syömää ja oli ihan vitun pahaa ruokaa.. Tuntuu et ois sillee darraa vielkii... Heikko olo ymym. Juu koulus on siistii... :DD Juup. Meen välkälle... Kiusaa Jennii sen ala huulesta ;DD\nVOI VITTU. ^sunnuntai^Sunnuntai 27.11.2005 17:42\nJuu oli ihan saatanan kiva viikonloppu mut nyt olo on kyl sen mukanen :>> Kjäh. Eile oltii anskulla juhlimassa... Juu oli tosi kivaa... :)) Kiitos Anniina siitä<33\nLauvantai... :)Lauantai 26.11.2005 16:01\nJuu eile oli aina vitun siistii ;DD Tapanin synttäreitä juhlittii... Jee Japani 15wee.. :DD Laulettiiki sille aika hienosti... :))\nNyt on vaa kaula hirveen näkönen kiitos LINDan ja HEININ!!! kjäh. Tänää taas jenninkans dokaa :) <33 juup juup...\nPERJantai :)Perjantai 25.11.2005 16:09\nJuu tänää piti olla selvänä mut kjäh. Vituut :DD Jennille meen koht ja sit siit lähetää johkuu ja armo kännit päälle ;DD Et täytyy vaa sit kehitellä jotku härkä bileet :DD Kjäh. Tai no ei me kyl tarvita... Kyl nää tytöt äksönii keksii :DD Tarkkailkaa vaa olansanomii! Kjäh. Ei vaa... (: Hauskaa viikonloppuu kaikille!