”The Bloody Benders” – murhaava perhe – Murhan anatomia\n”The Bloody Benders” – murhaava perhe\nWhat’s up Kansas?\nTeoksessaan Deadly Days in Kansas kirjoittaja Wayne C. Lee kuvaa Kansasin osavaltion veristä historiaa. Pinna oli lyhyt ja ihmiselämä halpa – niin voisi kuvailla 1840-luvulta aina vuoteen 1943 ulottuvaa ajanjaksoa, josta kirja kertoo. Historiaan mahtuu useita verisiä tarinoita, jotka ovat kenties unohtuneet osavaltion ollessa nykypäivänä rauhallisempi.\nKansas sijaitsee Yhdysvaltojen keskilännessä – suunnilleen koko maan keskipisteessä. Kansasin kaakkoisosassa sijaitsee Labetten maakunta. Siellä on preeriaa silmänkantamattomiin ja harvakseltaan eteen tulee jokunen maatalo tai pikkukylä. Tie Fort Scottista Independenceen kulki Labetten maakunnan luoteisosan läpi. Tien varrella, kaukana lähimmistä naapureista, sijaitsi eräs maatalo. Vuonna 1871 saksalainen Benderin perhe muutti asumaan taloon. Lähimpään kaupunkiin Cherryvaleen oli noin kahdeksan kilometrin matka, ja tuo kaupunki sijaitsi jo toisessa, Montgomeryn maakunnassa.\nPerheen vaiheista ennen Kansasiin asettumista ei ole tietoa. Perheeseen kuului isä ja äiti, jotka olivat kumpikin kuusissakymmenissä, sekä aikuiset lapset, nainen ja mies. Isä John Sr. oli kookas, leveäharteinen mies, jolla oli mustat läpitunkevat silmät ja tuuheat kulmakarvat. Hän puhui vain vähän englantia. Äiti Bender oli miestään hieman nuorempi, myöskin raskasrakenteinen, ja hän puhui kovin kehnoa englantia. Heidän poikansa John Jr. oli päälle kahdenkymmenen eikä kovin mieleenpainuvan näköinen. Hän puhui englantia saksalaisittain murtaen, mutta ilmeisesti paremmin kuin vanhempansa.\nPerheen kenties mieleenpainuvin jäsen oli hieman veljeään nuorempi Kate. Häntä on kirjallisuudessa kuvattu kauniiksi ja sopusuhtaiseksi, mutta toisaalta myös täysin päinvastaisesti luotaantyöntävän näköiseksi. Oli asia niin tai näin, Kate joka tapauksessa keräsi huomiota – yleensä positiivisella tavalla. Hän oli puhelias ja seurusteli mielellään ja luontevasti, ja hän puhui sujuvaa englantia. Hän erottui muusta perheestä jollain tavalla edukseen, mutta koko perhettä pidettiin alueella silti outona ja heidän asuinpaikkaansa karmivana.\nPerhe ei ollut erityisen ystävällinen naapuruston asukkaille ja melko pian ihmiset alkoivatkin karttaa Benderien taloa. He jättivät perheen omiin oloihinsa, minne perhe tuntui itsekin haluavan jäädä. Benderit rakensivat laajalle tontilleen ladon ja ”sod housen”, joka on maa-aineksesta halvasti rakennettu 1850-luvulta 1900-luvulle asti yleinen talotyyppi. Benderien varsinainen asuintalo oli rakennettu puusta. Talossa oli vain yksi suuri huone, jonka he jakoivat keskeltä kahtia seinästä seinään ja katosta lattiaan ulottuvalla kankaalla. Talon takaosassa oli perheen asuintila ja etuosassa he pitivät pientä kauppaa, jossa myivät joitakin ruoka-aineksia ja päivittäistavaroita. Tien viereen he pystyttivät kyltin, jossa luki ’groceries’. He istuttivat pihalle hedelmätarhan, jossa kasvoi viitisenkymmentä hedelmäpuuta, joita he hoitivat ahkerasti.\nTiellä, jonka varrella Benderit asuivat, kulki monenlaisia matkaajia. Benderit myivät nälkäisille ohikulkijoille myös aterioita. Pian Kate alkoi houkutella matkaajia myös muilla tavoin. Vuonna 1872 hän kiinnitti aitoihin ja tolppiin ilmoituksia, joissa hän esitteli olevansa parantaja. Hän väitti pystyvänsä parantamaan muun muassa sokeuden ja kuurouden. Lisäksi hän alkoi pitää spiritismi-istuntoja kotonaan.\nOudot tapahtumat alkavat\nEräs paikallisten eksentriseksi kutsuma nainen nimeltään Hesler, kertoi tarinaa pelottavasta kokemuksestaan Benderien talossa. Hesler oli myös kiinnostunut spiritualismista ja spiritismistä, minkä vuoksi hän olikin hakeutunut Katen luokse. Hesler oli viettänyt iltaa Bendereillä, kunnes perhe alkoi käyttäytyä oudosti. He piirtelivät miesten kuvia seinille ja heittivät niitä veitsillä. Kate alkoi huutaa karmaiseva ilme kasvoillaan, että henget käskivät hänen tappaa Heslerin. Hesler juoksi pakoon perheen luota ja lukittautui kotiinsa. Kun hän kertoi muille kokemuksestaan, hänen tarinansa leimattiin mielikuvituksen tuotteeksi.\nToisen henkilön kertomus ei ollut niin helposti ohitettavissa. Pappi nimeltä isä Ponziglione oli matkustanut maan halki ja Benderien talon kohdalla jylläävä myrsky oli jo niin voimakas, että isän piti hakea yösijaa talosta. Hänellä oli vierailun ajan epämääräinen ja epämiellyttävä olo. Hänen mieleensä muistui viimeaikaiset puheet siitä, että alueella oli kadonnut ihmisiä. Oloa ei helpottanut se, että hän näki isä Benderin ottavan käteensä suuren rautaisen vasaran ja vievän sen toiselle puolelle taloa verhon taakse. Kun ukkonen seuraavan kerran iski, isä Ponziglione säikähti, pahoitteli nopeasti ja pakeni paikalta vahingoittumana.\nTosiaan – useampi kulkija oli kadonnut Labetten maakunnassa melko lyhyenkin ajan sisällä. Kun katoamistapaukset lähenivät jo kymmentä, alkoivat ihmiset ihmetellä ja puhua asiasta. Joitakin kirjeitä oli saapunut läheisiään kaipaavilta ihmisiltä idemmästä. Matkaajien kulkemaa reittiä oli pystytty jäljittämään esimerkiksi Fort Scottiin asti, ja sen jälkeen ei heistä ollut tietoa lähikaupungeissa tai lähimmissä maakunnissa. Jäljet loppuivat aina Labetten alueelle. Mitään tarkempia vihjeitä katoamisiin liittyen ei ilmaantunut eikä ketään erityistä epäilty tapauksissa. Tapaukset eivät päätyneet poliisin pöydälle, ennen kuin lääkäri nimeltä William York katosi.\nWilliamin lähtöpaikasta oli kahta tietoa, mutta joka tapauksessa hän oli tulossa Montgomeryn maakunnasta, jossa asui, ja hänen kulkemansa reitti kulki Labetten maakunnan poikki (tai hän kulki saman reitin toiseen suuntaan). York oli ensimmäinen, joka oli kadonnut näin läheltä Benderien asuttamaa aluetta, kun muut kadonneet olivat pidemmän matkan kulkijoita. Kun hän katosi jäljettömiin, hänen veljensä järjesti etsinnät. Veli oli ollut töissä lain parissa ja omasi resurssit suurempaan etsintään. Hän kokosi 50 ihmistä Montgomerysta ja jäljitti Yorkin viimeisimmät tiedetyt liikkeet Benderien talon lähelle. Veli meni jututtamaan Kate Benderiä, joka myönsi nähneensä Yorkin. Mies oli hänen mukaansa pysähtynyt ottamaan vain vettä hevoselleen ja jatkanut sitten matkaa. Kate kertoi olevansa myös selvänäkijä ja tarjosi taitojaan Yorkin etsintään. Veli lähti siis talolta tyhjin käsin eivätkä etsinnät tuottaneet muutenkaan tulosta.\nJonkin aikaa tämän jälkeen Benderien talon havaittiin olevan tyhjillään. He olivat lähteneet tiluksiltaan heti veli Yorkin vierailun jälkeen. Kylillä huhuttiin heidän joutuneen saman murhaajan uhreiksi, kuin aiemmatkin kadonneet. Heidän vankkurinsa löydettiin jonkin matkan päästä hylättyinä.\nBenderien talon tutkinta\nNaapuruston ja lähialueiden ihmiset alkoivat yhdessä selvitellä Benderien katoamista, eli tässä vaiheessa minkäänlainen poliisiviranomainen ei ollut vielä mukana tutkimuksissa. Naapurit menivät yhdessä Benderien taloon, jossa heitä oli vastassa kammottava ja läpitunkeva haju. Kaikki tuntui olevan ennallaan ja tavarat paikoillaan – mitä nyt joitakin vaatteita puuttui. Huoneen kahtia jakava verho oli entisellään. Verhon edessä oli ruokailupöytä. He huomasivat ruokailupöydän ja verhon välissä lattiassa luukun. Kun he avasivat sen, he näkivät hajun lähteen. Luukku paljasti pienen maanalaisen kellarin, jonka kivisellä lattialla oli hyytynyttä verta. Toki Benderit olivat ruokapuodissaan varmasti teurastaneet esimerkiksi kanoja myyntiin, mutta kyläläisille oli melko selvää jo nyt, että Benderit olivat kaikkien mystisten katoamistapausten takana.\nTutkiessaan Benderien piha-aluetta, huomio kiinnittyi hedelmätarhan maan vajoamiin. Maa oli kuivunut ja halkeili muodostaen suorakaiteen muotoja maahan. He alkoivat kaivaa syvennyksiä ja löysivät niistä, mitä tässä vaiheessa jo odottivatkin löytävänsä. Ruumiita.\nEnsimmäinen esiin kaivettu ruumis kuului lääkäri William Yorkille. Ruumiita oli haudattu lähelle puita ja niitä oli yhteensä yksitoista. Yhdessä haudoista oli sekä aikuisen miehen että viisivuotiaan lapsen ruumiit. Alueella oli tiedossa yksi isän ja tyttären katoaminen, joka nyt liitettiin löydettyihin ruumiisiin. Muutkin ruumiit sopivat alueella kadonneiksi matkalaisiksi. Uhreja oli lyöty takaraivoon jollain esineellä ja lisäksi heidän kurkkunsa oli viilletty auki korvasta korvaan. Vain pikkutytöllä ei ollut mitään vamman merkkejä, joten hänen arveltiin joko tukehtuneen tai mahdollisesti tulleen haudatuksi elävältä. Benderien tilukset tutkittiin muiden ruumiiden varalta pistelemällä maahan isoilla rautatangoilla, mutta muualta ei löytynyt lisää ruumiita. Piha-alue oli kuitenkin suuri ja ruumiita on ollut mahdollista haudata hyvinkin syvälle, joten on todennäköistä, että kaikkia ruumiita ei ole koskaan löydetty.\nKoska teoilla ei ollut muita silminnäkijöitä, kuin Benderin perhe, joka oli kadoksissa, ei tarkkaa kuvausta kuluneen kahden vuoden tapahtumista ollut mahdollista muodostaa. Todisteiden perusteella on päätelty, että Benderit valikoivat uhreikseen vain yksin kulkevia matkailijoita, poislukien isä ja tytär. He houkuttelivat matkaajat sisälle ruualla ja Katen kyvyillä ja asettivat vieraan istumaan ruokapöydän ääreen lattialuukun päälle ja selkä kohti väliverhoa. Yksi perheenjäsenistä iskisi uhria verhon takaa vasaralla murtaen tämän kallon ja joku viimeistelisi murhan veitsellään. On myös arveltu, olisiko teon takana voinut olla vain yksi tekijä. Joka tapauksessa koko perheen on täytynyt osallistua murhien suunnitteluun, tekoon ja peittelyyn sekä ruumiiden hautaamiseen. Jostain syystä on arveltu naisen, yleisimmin Katen, käyttäneen veistä ja isän John Sr:n käyttäneen vasaraa. Näin ainakin isä Ponglizione oli kertonut: nimenomaan isä otti vasaran verhon taakse hänen lyhyeksi jääneen vierailunsa aikana.\nLattialuukku toimisi nopeana hätäkeinona ruumiin piilottamiseen. Lattialla valuvan veren voisi selittää tulleen teurastetuista eläimistä, joiden lihaa he kuitenkin myivät talossaan. Vasta sopivan hetken tullen perhe siirtäisi ruumiin pihalle ja kaivaisi haudan hedelmätarhaan. Benderien nähtiinkin hoitavan puutarhaa usein ja tunnollisesti. Benderien epäiltiin varastaneen uhreiltaan yhteensä 2600 dollaria, osalta isomman ja osalta pienemmän summan.\nMitä Bendereille tapahtui?\nTutkijat jäljittivät Benderien liikkeitä katoamisen jälkeen. He olivat matkustaneen aluksi junalla ja sitten vanhemmat ja lapset olivat kulkeneet eri reittejä kohti etelää. He olivat jatkaneet matkaa taas yhdessä ja heidän jälkensä pystyttiin jäljittämään Texasiin ja New Mexicoon saakka. Itse perhettä ei kuitenkaan enää koskaan tavoitettu. Perheestä julistettiin etsintäkuulutus ja luvattiin 2000 dollarin palkkio. Katoamisen jälkeen useiden vuosien ajan raportoitiin monesti, että Benderit oli nähty siellä tai täällä, mutta mikään havainnoista ei ollut tosi. Muutamia henkilöitä pidätettiin ja tuotiin näytille Kansasiin, mutta oikeudessa heidät vapautettiin syyttöminä. Osa jäi edelleen sille kannalle, että he olivat nähneet oikeat Benderit, mutta virallisesti heitä ei enää koskaan tavoitettu. Heidän katoamisestaan alkoi tietysti liikkua kaikenlaisia juttuja, samoin kuin heidän elämästään ennen katoamista. Vaikka perhe esittäytyi perheenä eli vanhempina ja lapsina, epäilivät jotkut, että kyseessä olisi ollut vain yhteen lyöttäytynyt rikollisporukka. Toisaalta huhuja liikkui Katen ja kummankin miespuolisen perheenjäsenen välisestä insestisestä suhteesta. Toisaalta John Jr:n ajateltiin olevan Katen poikaystävä, etteivät he olisi keskenään sukua ollenkaan. Niin tai näin, asiasta ei ole varmuutta, eikä perheen aiemmista vaiheista ole mitään tietoa.\nTrue crime -turismia anyone?\nPian ruumiiden löytymisen jälkeen innokkaat keräilijät tulivat tontille hakemaan ikään kuin matkamuistoja, käytännössä mitä tahansa mitä irti lähti, esimerkiksi puulankkuja talon seinistä. Benderien jälkeen tontin omistus siirtyi 1950- tai 60-luvulla toiselle omistajalle, joka ei tehnyt alueelle mitään parannuksia.\nBenderien tontin läheisyydessä on kyltti, jossa kerrotaan alueen verisestä historiasta. Itse tapahtumapaikalla ei mikään anna vihiä menneistä tapahtumista. Asuintalo ja muut rakennukset on aikaa sitten purettu ja jäljellä oli lähinnä pieni kuoppa entisen kellarin sijaintia osoittamassa 1920-luvun loppupuolella, mutta ilmeisesti senkään sijaintia ei voi enää osoittaa. Alueesta on tullut pelkkää viljelysmaata ja omistajat ovat vuokranneet maata paikalliselle viljelijälle. Tammikuussa 2020 tontti oli huutokaupattavana ensimmäistä kertaa aikaisemman ostajan jälkeen.\nViranomaiset olivat ottaneet talosta haltuunsa kolme erimallista ja -kokoista vasaraa, jotka ilmeisesti sopivat uhrien vammojen aiheuttajiksi. Noin sata vuotta tapahtumien jälkeen tutkinnasta vastaavan poliisiviranomaisen perhe luovutti kyseiset vasarat Cherryvalen museolle, jossa ne tänäkin päivänä ovat esillä puukehyksissä. Vasaroiden kanssa oli säilytetty viesti, että poliisi oli halunnut säilyttää esineet, jotta ne eivät menisi hukkaan. Toinen talosta pelastettu esine, joka on myös yleisön saatavilla, on nelituumainen veitsi. Yorkin veljen vaimo oli luovuttanut sen valtiolle 1923. Ei ole tietoa, onko tuota veistä käytetty murhatöissä eikä osata arvioida enää, sopiiko se uhrien vammoihin. Se on kuitenkin ainut muu esine, joka on varmasti ollut Benderien omaisuutta. Se sijaitsee Topekan museossa, mutta se ei ole näytillä, vaan ainoastaan pyynnöstä saatavilla.\nMurhaavien sukulaisryhmien psykologiasta\nEi ole mitenkään ennenkuulumatonta, että sukulaiset suorittavat yhdessä murhia. Historiassa on useita esimerkkejä veristen Benderien eli The Bloody Bendersien lisäksi. Ensimmäinen dokumentoitu sarjamurhaajapari oli serkukset Micajah ja Wiley Harp 1780-luvulla. He elivät Skotlannissa kuin veljekset ja jättivät armeijan kesken mennäkseen naimisiin kidnappaamiensa naisten kanssa ja murhatakseen syntyvät lapsensa. Tämän jälkeen he suorittivat lisää murhia. Kolmen sukupolven McCrary Family tappoi nuoria naisia Floridassa vuosina 1971 ja 1972. Perheeseen kuului kolme sukupolvea eli vanhemmat, heidän tyttärensä ja tämän aviomies sekä heidän yhteinen poikansa. Tapauksesta tarkemmin postauksessa ”McCraryn perhe – donitsikauppamurhat”. Useat veljekset tai siskokset ovat toimineet sarjamurhaajina.\nSe, miten paljon genetiikka vaikuttaa yksilön murhanhimoon, ei ole selvää. Tällaisia yhdessä murhaavia perheitä tai perheenjäseniä on vaikeaa tutkia ja tunnistaa niistä erityisiä syy-seuraussuhteita, sillä tapauksia on loppujen lopuksi niin vähän. On tilanteita, joissa köyhistä oloista tulevat perheet alkavat murhata rikastuakseen. Joissain tapauksissa mieleltään järkkynyt, esimerkiksi paranoidinen patriarkka on kyllästänyt perheensä omilla harhaluuloillaan ja saanut nämä mukaansa rikolliseen toimintaan (folie à deux). Tapauksiin liittyy yleensä muutakin rikollisuutta, kuten päihteidenkäyttöä ja varastelua.\nYhdessä murhaaminen ei kuitenkaan rajoitu pelkästään sukulaisuussuhteisiin, vaan toisilleen aluksi tuntemattomatkin ihmiset ovat lyöttäytyneet yhteen.\nLoppu on mysteeri\nBenderin perheen katoamisesta on ollut liikkeellä kaikenlaisia juttuja. Tapaus oli niin järkyttävä ja siihen aikaan 1870-luvulla ainutlaatuinen – oikeastaan ensimmäinen sarjamurhaajaperhe laatuaan. Eräät väittivät lähteneensä perheen perään ja suorittaneensa oman käden oikeutta eli tappaneensa heidät ja heittäneensä heidät jokeen painojen kanssa. Eräs merikapteeni kertoi uskomattoman tarinan siitä, kuinka hänen laivalleen oli pudonnut kuumailmapallo, jonka kyydissä ollut John Sr. oli kertonut perheen löytäneen kuumahöyryventtiilin, josta olivat täyttäneet pallon aikomuksenaan matkustaa sillä Etelä-Amerikkaan. Jotkut epäilivät Yorkin veljen palanneen Benderien luo vierailuaan seuraavana päivänä ja tappaneensa Benderit itse ja sitten lavastaneensa heidän katoamisensa viemällä perheen vankkurit läheiseen kaupunkiin. Ihmiset ilmeisesti halusivat saada lohduttavan lopun tarinalle, että murhaajat olisivat saaneet jonkinlaisen rangaistuksen teoistaan.\nPrevEdellinenThiago Henrique Gomes da Rocha\nSeuraavaMcCraryn perhe – donitsikauppamurhatNext


Vesi-ilmalämpöpumppu asennukset Hämeenlinnan alueella - Kantaputki\nKohteisiin mihin ei voida porata energiakaivoja on maalämmön korvaajaksi erittäin hyvä järjestelmä vesi-ilmalämpöpumppu. Vesi-ilmalämpöpumpulla voidaan tuottaa parhaimmillaan 85-98% rakennuksen lämmitysenergiatarpeesta.\nYmpäristöystävällinen ja uusiutuva energiamuoto\nVesi-ilmalämpöpumppu sopii hyvin sekä saneeraus- että uudisrakennuskohteisiin. Parhaimmillaan se on yhdistettynä lattialämmitykseen, mutta nykyaikaisilla maalämpöpumpuilla päästään riittävän korkeisiin lämpötiloihin myös patterilämmitteisissä taloissa.\nKun suunnittelette vesi-ilmalämmitykseen siirtymistä ottakaa yhteyttä asiantuntijaamme. Asiantuntijamme tulee tekemään paikan päälle kartoituksen laitteiston asennus mahdollisuuksista sekä tekee energiankulutuslaskelmat. Kartoituksen pohjalta saatte yksilöidyn tarjouksen vesi-ilmalämpölaitteiston asennuksesta.\nVesi-ilmalämpöpumpun asennus on helppo ja yksikertainen. Vanha lämmityslaitteisto vaihdetaan uuteen vesi-ilmalämpölaitteeseen.\nAsennuksesta aiheutuu 1-2 päivän lämpimän veden katkos sekä lämmityksen katkos. Vanhat lämmityslaitteet puramme pois ja toimitamme ne pois tontiltanne ja huolehdimme jätemaksuista\nAsennuksen jälkeen 2 vuoden takuuaika.\nKustannusarvio noin 150 m² öljylämmitteiseen omakotitaloon on noin 12000 – 15000 euroa.\nMahdolliset asbestipurut eivät sisälly hintaan.\nTilaa vesi-ilmalämpöpumppu verkossa tai ota meihin yhteyttä!


#Trevaltuusto Archives - Page 3 of 29 - VASEN KAISTA\nTEKSTI: KUKKA KUNNARI\tKUVAT: OSKARI JOKINEN\nTampereen kaupunginvaltuusto päättää tänään vuoden 2020 talousarviosta. Päätöstä edelsivät uutiset pormestarikoalition hajoamisesta, kun perussuomalaiset, Tampereen puolesta (Tapu) ja Vaihtoehto Tampere (Vata) kävelivät perjantaina ulos neuvotteluista. Erimielisyyksien taustalla on kysymys veronkorotuksesta, jota mainitut ryhmät eivät hyväksyneet. Koalition esitys höttöinen Vasemmistoliitto ei myöskään asetu pormestarikoalition esityksen taakse. Syyt eivät kuitenkaan ole samat kuin perussuomalasilla, Tampereen puolesta ja […]\nTampereen kaupunginvaltuustoon päätettäväksi tuleva ensi vuoden talousarvio on epärealistinen erikoissairaanhoidon kulujen osalta. Pormestarin budjettiehdotuksessa on varattu yli 10 miljoonaa euroa vähemmän rahaa erikoissairaanhoidon kuluihin kuin mitä tämän vuoden käytön perusteella on ennustettavissa ensi vuoden käytön kuluiksi. Erikoissairaanhoidon menoarvio perustuu epärealistiseen toiveeseen hoidon tarpeen vähenemisestä. Erikoissairaanhoidon menojen kasvun syynä ei myöskään ole sairaanhoitopiirin holtiton rahankäyttö, vaan […]\nTampereen talouden synkimmät vuodet takanapäin\nPormestari Lauri Lylyn maanantaina julkaistu vuoden 2020 talousarvioesitys sisältää monia vasemmistoliitolle tärkeitä linjauksia. “Synkimmät vuodet näyttävät nyt olevan ohi”, iloitsi vasemmistoliiton valtuutettu Noora Tapio sosiaalisessa mediassa. Vasemmistoliiton valtuutettu Ulla-Leena Alppi kommentoi esitystä tuoreeltaan muistuttamalla, että hyvinvointiin panostaminen näkyy lopulta positiivisina tuloksina myös kaupungin taloudessa, ja että päättäjien on voitava nähdä seuraavan vuoden budjettia pidemmälle. Valtuustoryhmän […]\nTampereen kaupunginhallituksen konsernijaoston kokouksessa on viime viikon tiistaina päätetty käynnistää selvitys Tampereen seudun vesihuolto-osakeyhtiön perustamisesta. Tavoitteena on yhtiöittää Tampereen ja lähikuntien vedenjakelu. Jo 15 vuotta vesiyhtiö Tavase Oy on yrittänyt saada sadan vuoden monopolia veden tuotantoon Pirkanmaalla. Yhtiön hakemus on jälleen vetämässä Vaasan aluehallintovirastossa. Mikäli suunniteltu vesihuolto-osakeyhtiö ja Tavase toteutuvat, Pirkanmaalle muodostuisi lähes täydellinen osakeyhtiömuotoinen […]\nKeskustelu Tampereen pormestarin Lauri Lylyn ja konsernijaoston puheenjohtajan Kalervo Kummolan konsernimääräysten vastaisesta toiminnasta jatkuu kaupunginvaltuustossa. Kaupunginhallitus päätti viedä tiedoksi kaupunginvaltuustolle Kummolalle ja Lylylle antamansa huomautuksen hallintosäännön ja hallintolain rikkomisesta. Päätöksellään kaupunginhallitus muistuttaa, että ylin johto antaa omalla toiminnallaan esimerkkiä koko kaupunkiorganisaatiolle. ‒ Huomautuksen vieminen valtuustoon on varsin merkittävä toimenpide, sillä se mahdollistaa keskustelun valtuustossa, arvioi […]\nPeruspalvelujen supistus on väärä reaktio Tampereen kasvukipuihin: se lisää menoja ja pahoinvointia\nJuustohöylällä leikkaaminen ei ole kestävää. Olen samaa mieltä pääkirjoituksen (AL 17.9) otsikon kanssa. On myös totta, että työllisyyden parantaminen on elintärkeää. Se on sitä työtä hakevien ihmisten ja myös kunnan talouden kannalta. Pääkirjoitus jatkuu toteamuksella, että kunnan menopaineiden ratkaisemisessa kuntaveron ”nosto ei ole hyvä vaihtoehto, sillä kuntalaisen kukkarolla käydään jo muutenkin veroluonteisten maksujen muodossa. Ja […]\nFinnpark-gate: konsernijohdon selvitysten jälkeen päätetään jatkotoimista\nTampereen kaupunginhallitus päätti pyytää lisäselvityksiä Finnparkin hallituksen puheenjohtajan nimityksestä konsernijaoston puheenjohtajalta Kalervo Kummolalta (kok.), konsernijohtaja Juha Yli-Rajalalta ja pormestari Lauri Lylyltä (sd.). Kaupunginhallitus käsitteli maanantaisessa kokouksessaan tarkastusraporttia, jossa osoitetaan Finnpark Oy:n hallituksen puheenjohtaja nimityksen olleen hyvän hallinnon periaatteiden vastainen. Kun kaupunginhallitus käsittelee Lylyn, Yli-Rajalan ja Kummolan selvityksiä, se päättää myös jatkotoimista. Kuntalaissa ei säädetä luottamushenkilöiden […]\nTampereen vasemmistoliiton valtuustoryhmä vaatii Finnparkin hallituksen nimittämisprosessiin liittyvien laiminlyöntien perinpohjaista selvittämistä, se kertoo torstaina julkaisemassaan tiedotteessa. Samana päivänä Finnparkin hallituksen nimittämisprosessista julkaistiin riippumaton tarkastusraportti, josta ilmenee, että kaupungin konsernijohto on ilmiselvästi toiminut konsernimääräysten vastaisesti nimittäessään rikoksesta epäillyn Atanas Aleksovskin Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi. Tampereen vasemmistoliitto vaatii, että asia selvitetään perinpohjaisesti, jotta kaupunkilaisten luottamus hallintoon ja päätöksentekoon […]\nTampereen kaupungin pormestari Lauri Lyly, konsernijohtaja Juha Yli-Rajala sekä konsernijaoston puheenjohtaja Kalervo Kummola ovat toiminnallaan vaarantaneet kaupungin päätöksenteon puolueettomuuden ja objektiivisuuden. Tämä käy ilmi kaupungin tytäryhtiö Finnpark Oy:n hallituksen nimittämistä koskevasta tarkastuksesta. Tampereen kaupunginhallitus käsittelee tarkastusraporttia ensi maanantaina. Raportissa käydään lävitse tapahtumat, joiden seurauksena kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja ja sosiaalidemokraattien valtuustoryhmän puheenjohtaja Atanas Aleksovski nimitettiin Finnparkin hallituksen […]


Osta JOX - Furniture, Retkipöytä päivänvarjolla, Valkoinen - Lekmer.fi – Osta lastentarvikkeet verkosta - lekmer.fi\n> Furniture, Retkipöytä päivänvarjolla, Valkoinen\nJOX Furniture, Retkipöytä päivänvarjolla, Valkoinen\nJoxin klassinen lasten retkipöytä puuta. Pöytä sopii mainiosti eväiden syömiseen, pelaamiseen ja puuhailuun, ja mukana tuleva päivänvarjo suojaa pöydän ääressä istuvia auringolta. Pöydässä on tilaa neljälle lapselle ja sen painoraja on 60 kg kummallakin puolella. Piknikpöytä on valmistettu kestävästä puusta ja se on helppo koota mukana tulevien selkeiden ohjeiden avulla. 3-vuotiaasta alkaen.\nKoko: 89 x 79 x 50 cm\nMateriaali: Puu, mänty\nhttps://lekmer.fi/furniture-retkipoyta-paivanvarjolla-valkoinen/p/24005 24005 Furniture, Retkipöytä päivänvarjolla, Valkoinen https://lekmer.fi/images/223652/nostotracking.jpg 0 0 EUR OutOfStock JOX Home/Outdoor/Accessories Joxin klassinen lasten retkipöytä puuta. Pöytä sopii mainiosti eväiden syömiseen, pelaamiseen ja puuhailuun, ja mukana tuleva päivänvarjo suojaa pöydän ääressä istuvia auringolta. Pöydässä on tilaa neljälle lapselle ja sen painoraja on 60 kg kummallakin puolella. Piknikpöytä on valmistettu kestävästä puusta ja se on helppo koota mukana tulevien selkeiden ohjeiden avulla. 3-vuotiaasta alkaen.


Kommentti: Moni länsimaa muuttaisi nyt mieltään maskeista – mutta tavaraa ei vain ole - MTVuutiset.fi\nVideo: Näin kasvosuojuksiin suhtaudutaan eri puolilla maailmaa.\nJulkaistu 07.04.2020 20:41\nSuomen THL ei ole tähän asti maskeja laajaan käyttöön suositellut, eikä moni muukaan länsimaa - mutta nyt ilmapiiri alkaa muuttua. Koronatilastojen karttuessa yhä useampi näkee tartuntakäyristä, että jotkut maat kärsivät taudista enemmän ja jotkut vähemmän. Tartuntatahti on saatu pidettyä huomattavan maltillisena mm. Japanissa, Singaporessa, Taiwanissa ja Hongkongissa – kaikki maskeja suosivia, tiheästi asuttuja alueita, kirjoittaa MTV Uutisten toimittaja Mirja Kivimäki.\nMoni suomalainen on ennen koronaakin nähnyt aasialaisturisteja sankoin joukoin maailman lentokentillä maskit kasvoillaan. Eurooppalaiset eivät ole juurikaan moiseen ryhtyneet, se on tähän asti tuntunut liialliselta. Nyt tunnelma on yhtäkkiä muuttunut. Kansainvälinen pandemia on herättänyt kysymään: Ovatko aasialaiset olleet kaiken aikaa oikeassa?\nWHO:n tilastojen mukaan vahvistettuja korona-tartuntoja on nyt maailmalla yli 1 200 000. Kuolleita on maailmanlaajuisesti lähes 70 000. Uusista tartunnoista korostuvat Etelä-Eurooppa ja Yhdysvallat.\nSen sijaan Aasian vauraiden talouksien tilanne näyttää pysyvän paremmin hallinnassa. Tartuntakäyrien kasvukulma on selvästi Eurooppaa matalampi muun muassa Japanissa, Singaporessa ja Taiwanissa.\nSe herättää tietysti kysymyksen: Miten Aasiassa uhriluku on saatu näinkin alas? Singapore, Japani, Taiwan ja Etelä-Korea ovat kaikki erittäin väkirikkaita ja tiiviisti asuttuja alueita Kiinan kyljessä, ja viruksen luulisi leviävän juuri näissä oloissa.\nEU:n tartuntatautiviraston datan perusteella tehty graafi näyttää, kuinka nopeasti tapaukset lisääntyvät eri maissa. Mm. Japanin, Singaporen ja Taiwanin käyrät näyttävät kasvavan maltillisemmin kuin Euroopan maiden.\nOheisella graafilla punaiset käyrät ovat Euroopan maita, siniset Aasiaa, vihreä Yhdysvallat. Euroopassa nousu on lähes pystysuoraa, sen sijaan Japani, Singapore ja Taiwan etenevät huomattavasti matalammalla. Suomalaisittain lohdullista on, että meidän käyrämme on eurooppalaisittain aika matala. Olemme Länsi-Euroopan ja Japanin välimaastossa.\nMatalamman tartuntatahdin maita yhdistää muun muassa laajamittainen testaaminen – sekä kasvosuojukset. Jo lentokentällä nähdyt turistit sen kertovat: Maskin käyttöä pidetään monissa Aasian maissa kohteliaana pienessäkin flunssassa. Nyt maskitottumus on noussut aivan uuteen arvoon.\nMaailman terveysjärjestö WHO on ollut skeptinen.\n– Ei ole mitään kunnollista todistetta jonka mukaan maskien käyttö laajassa väestössä tuottaisi mitään etua, sanoo WHO:n hätätila-asiantuntija Mike Ryan tiedotustilaisuudessaan.\nMaskien on myös pelätty olevan osaamattomissa käsissä jopa vaarallisia. Ne voivat lisätä kasvojen koskettelua. Lisäksi likaantunut maski on itsessään tautiriski.\nMyös Suomi on noudattanut WHO:n linjaa.\nTästä huolimatta monet länsimaat ovat nyt alkaneet muuttaa linjaansa suhteessa maskeihin.\n"Maskit toimivat, ehdottomasti"\nItävalta on määrännyt kasvosuojukset pakollisiksi mm. ruokakaupoissa, samoin Tshekki ja Slovakia. Myös Yhdysvallat on kääntänyt kelkkansa ja alkanut suositella maskeja. Saksassa joillain alueilla suositellaan, joillain alueilla ei.\n– Maskit toimivat, ehdottomasti. Jos jokainen ihminen käyttäisi maskia, ihmiset saisivat vähemmän tartuntoja käsistään, he eivät voisi koskettaa nenäänsä ja suutansa. Maski estää tartuntaa myös ihmisiltä, jotka eivät tiedä vielä kantavansa virusta, vahvistaa Hongkongin yliopiston epidemiologian professori Benjamin Cowling.\nMiksi sitten lännessä ei ole laajemmin siirrytty maskien käyttöön? Cowlingilla on tähän karu vastaus.\n– Syy siihen että muut maat sanovat, ettei se toimi terveille ihmisille, ei välttämättä johdu näytöstä vaan siitä että tavaraa ei yksinkertaisesti ole. Jos valtio suosittelisi kasvosuojuksia, seuraava looginen kysymys olisi: Mistä niitä saa? Ei mistään, Cowling toteaa.\nMaskien käytöstä on kuitenkin hyvä huomioida asiat joita Suomen THL:kin painottaa: Keskeinen hyöty on siinä että maski estää sairasta tai virusta kantavaa ihmistä tartuttamasta muita. Maski on osattava laittaa ja poistaa oikein, kasvoihin ei saa koskea. Väärin käytettynä maski voi jopa lisätä tartuntoja. Suojusta on myös vaihdettava usein ja oikein.\nJa ennen kaikkea: Tärkeimpiä suojukset ovat tietenkin terveydenhoidossa ja sairastavilla. Juuri siihen käyttöön maskeja on riitettävä.\nKommentti Koronavirus Terveys ja hyvinvointi WHO Ulkomaat


Tillander Black Label 513 -timanttisormus (0,75 ct) – Tillander\nEtusivu / Verkkokauppa / Black Label, Korut, Sormukset, Timanttisormukset / Tillander Black Label 513 -timanttisormus (0,75 ct)\nTillanderin Black Label -malliston upea 513-sormus. jossa on timanttina 0,75 ct WVS1. Sormus on valmistettu 18 karaatin kierrätetystä kullasta. Voit valita materiaaliksi valko-, kelta- tai punakullan.\nOsta tuote nyt, ja saat 12,854 pisteitä.\nTillander Black Label 513 -timanttisormus (0,75 ct) quantity kpl\nTuotteella ei vielä ole arvosteluja. Kirjoita ensimmäinen arvostelu tuottelle “Tillander Black Label 513 -timanttisormus (0,75 ct)”


Macronin hallitus harkitsee rankaisevansa sotilaita, jotka allekirjoittivat ”sisällissodasta” ja ”lähiöiden laumoista” varoittaneen avoimen kirjeen - Ulkomaat | HS.fi\nMacronin hallitus harkitsee rankaisevansa sotilaita, jotka allekirjoittivat ”sisällissodasta” ja ”lähiöiden laumoista” varoittaneen avoimen kirjeen\nOikeistolaisen viikkolehden mukaan yli tuhat sotilasta olisi allekirjoittanut kirjeen, joka varoittaa Ranskan hallitusta kaaoksesta ja islamin uhasta.\nPresidentti Emmanuel Macron Élysée-palatsissa tiistaina.Kuva: Ludovic Marin / AFP\nRanskan hallitus varoittaa rankaisutoimilla asevoimiensa aktiivisotilaita, jotka ovat allekirjoittaneet äskettäin julkaistun avoimen kirjeen, jossa varoitetaan Ranskaa uhkaavasta ”sisällissodasta”. Kirjeen allekirjoittajiin kuuluu ainakin 20 entistä kenraalia.\nUutistoimisto AFP:n mukaan puolustusministeri Florence Parly varoitti sotilaiden rankaisemisesta maanantaina. Hänen mukaansa laki velvoittaa aktiivipalveluksessa olevia sotilaita pysymään poliittisesti puolueettomina.\nOikeistolainen Valeurs Actuelles -viikkolehti julkaisi viime viikolla avoimen kirjeen, jossa ranskalaisia varoitettiin tuhansia ihmishenkiä vaativasta sisällissodasta. Kirjeen mukaan Ranskan poliittisten päättäjien tulisi toimia ”lähiöiden laumoja” vastaan, millä viitattiin maahanmuuttajiin ja islamin uhkaan.\n”Ranska on vaarassa”, sanotaan kirjeessä, joka on osoitettu presidentti Emmanuel Macronille, hallitukselle ja kansanedustajille.\nValeurs Actuellesin mukaan kirjeen allekirjoittajiin kuuluisi ex-kenraalien lisäksi ”satoja ylempiä upseereita ja yli tuhat muuta sotilasta”. Ranskalaismedian mukaan on epäselvää, miten suuri osa näistä sotilaista on yhä palveluksessa.\nAFP:n haastattelema politiikan tarkkailija Jean-Yves Camus totesi, että kirjeelle ei pitäisi antaa liialti painoarvoa, koska allekirjoittajiin ei kuulu asevoimien ”raskassarjalaisia”.\nKirjeen allekirjoittajiin kuuluu esimerkiksi Ranskan muukalaislegioonan entinen komentaja Christian Piquemal, joka pidätettiin maahanmuuton vastaisessa mielenosoituksessa vuonna 2016.\nPollisit vartioivat Pariisin luoteispuolella sijaitsevaa Bois d’Aulne -koulua viime vuoden lokakuussa opettaja Samuel Patyn murhan jälkeen.Kuva: Anne-Christine Poujoulat / AFP\nKirjeessä sanotaan, ettei hallitus saa enää vitkastella, jos Ranskan ”kasvava kaaos” halutaan välttää. Kirjeessä mainitaan erikseen viime vuoden lokakuussa surmatun ranskalaisopettajan Samuel Patyn tapaus.\nRadikalisoitunut tšetšeenitaustainen mies katkaisi Patyn kaulan sen jälkeen, kun Paty oli näyttänyt luokalleen pilakuvia profeetta Muhammedista. Patyn murhaa seurasivat useat ranskalaisiin kohdistuneet hyökkäykset, Macronia vastustavat mielenosoitukset ja poliittisten välien kiristyminen muslimimaiden kanssa.\nOikeistolaisen kansallisen liittouman presidenttiehdokas Marine Le Pen puhui kannattajiensa kanssa Avesnes-sur-Helpessä Pohjois-Ranskassa 9. huhtikuuta.Kuva: Francois Lo Presti / AFP\nRanskassa pidetään ensi vuonna presidentinvaalit. Ifop-tutkimuslaitoksen tuoreen kyselyn mukaan turvallisuusteemat ja terrorismin vastainen taistelu ovat tärkeitä teemoja äänestäjille.\nNationalistisen ja oikeistopopulistisen Rassemblement national -puolueen eli kansallisen liittouman ehdokas vaaleissa on myös seuraavalla kerralla Marine Le Pen. Hän on joissakin kyselyissä ollut hieman suositumpi ehdokas presidentiksi kuin Macron, joka kuitenkin voitti Le Penin selvästi vuoden 2017 vaaleissa.\nLe Pen antoi tukensa entisten kenraalien kärjekkäälle analyysille maansa tilasta. ”Kutsun teidät mukaan tulevaan taisteluun, joka on taistelu Ranskasta”, Le Pen oli AFP:n mukaan kirjoittanut kirjeen tiimoilta.


Tekijä: Hedman Sari Inkeri\nTyön nimi: Rantautunut muisto\nLopputyöni Taideteollisen korkeakoulun TEVA-osastolla tekstiilitaiteen koulutusohjelmaan koostuu näyttelystä ja prosessia kuvaavasta kirjallisesta osasta. Lopputyönäyttelyni Rantautunut muisto koostui kolmesta työstä, joista kukin muodostuu tekstiiliteoksesta ja tekstistä, kolmesta minuun rantautuneesta muistosta. Teokset muodostavat kronologisen ja loogisen kokonaisuuden, kaaren, joka on minun elämäni kehästä katkottu.\n'Naiset raameissa' on kokonaisuuden ensimmäinen työ. Se on kaksiosainen Osat I ja II , 'Mummi,' ja 'Mamma', ovat kooltaan identtiset (150 cm X 150 cm).Molemmat työt on kudottu palttinaksi ja niihin on viimeistelyvaiheessa tasaisesti sommiteltu kuhunkin 25 valokuvaa (6 cm X 9 cm) isoäideistäni. Kummankin osan materiaaleina ovat silkki ja pellava.\n'Rantautunut muisto'-työ kertaa muiston pikkusisaren kuolemasta. Työ on kaksiosainen. Osat I ja II, 'Muisto' ja 'Varjo', ovat kooltaan identtiset (75 cm X 175 cm). Osa I on valkoinen, osa II tummanharmaa. Työ on tehty 'pistelemällä', ompelemalla haluttu 'sidos' käsin kylmään veteen liukenevalle pohjamateriaalille (Dissolvable, Whaleys, Englanti). Halutun rakenteen päälle on työhön koneella ennen liotusta ommeltu tukiristikko. Materiaalina on silkki. Viimeinen työ 'Kaareudun taivaaksi lapseni ylle' on installaatio. Se koostuu neljästä peräkkäin leijuvasta läpinäkyvästä kankaasta joiden läpi runo tummansinisellä pohjalla heijastuu. (Kukin kangas on 120 cm X 180 cm koko työ noin 120 cm X 180 cm X 300 cm). Kuvaan installaatiossa yön pysähtynyttä tunnelmaa. Kankaat ovat nukkuva, hitaasti hengittävä lapsi. Vapaina riippuessaan ne ottavat itseensä pienenkin ohi kulkevan liikkeen. Työn läpi heijastuva runo on selvimmin luettavissa ensimmäisessä kankaassa. Sanat toistuvat hajanaisina seuraavissa hajoten lopuksi seinille. Kankaiden materiaalion ohut polyesteri.\nKuhunkin työhön liittyvä runo on taustoineen ja tulkintoineen luet tavissa lopputyön kirjallisessa osassa, jossa kuvataan koko työn prosessia. Näyttelyssä olivat esillä erillisinä kansioina runot ja osa niihin liittyvää työn motiiveja selventävää tekstiä.\nAineisto: Lopputyön kirjallinen osa\nAsiasanat: rantautunut muisto, muisto, silkki , pellava


Näin saat kiusalliset krampit kuriin | Keventäjät.fi\nNäin saat kiusalliset krampit kuriin\nKirjoittaja\tTimo Haikarainen, liikuntavalmentaja\nKramppi on kontrolloimaton lihassupistus. Krampit ovat kiusallisia ja kivuliaita ja vaivaavat usein erityisesti heikkokuntoista aloittelijaa. Kramppeja voi ehkäistä helpoilla ja arkisilla konsteilla.\nHeräät äkkiä, pohkeessa jäytää viiltävä kipu. Pohjelihas vääntää nilkkaasi suoraksi ja kun koukistat polveasi noustessasi sängystä, tuntuu tilanne vaan pahenevan. Kompuroit seinän viereen ja venytät pohjetta nopeasti. Vihdoin kivulias ja säikäyttänyt jännitys laukeaa. Se oli lihaskramppi, eli suonenveto.\nMistä kramppi johtuu?\nLihaskrampissa lihaksen normaali supistumisen ja rentoutumisen sykli ei toimi, vaan väsynyt tai kemialliselta tilaltaan häiriintynyt lihas alkaa viestittää supistumiskäskyä kontrolloimattomasti. Emme voi tahdonalaisesti vaikuttaa kramppiin paljoakaan, sillä sen takana ovat lihaksen supistumista säätelevät, refleksin omaiset toiminnot.\nKramppi iskee usein väsyneeseen lihakseen. Jos lihas on rasittunut treenissä tai arkiaskareissa päivän aikana, se kramppaa helpommin esimerkiksi illalla tai yöllä. Myös nestehukka altistaa krampeille ja krampit tuppaavat yleistymään iän karttuessa. Ne myös iskevät helpommin, jos lihakset eivät ole tottuneet rasitukseen.\nTotuttele treeniin maltilla\nAlussa maltti on valttia. Heikkokuntoisella erittäin rasittavat ja pitkät treenit rikkovat lepoon tottuneen lihaksen tasapainotilaa todella paljon. Lihakseen tulee paljon pieniä vaurioita, jotka eivät ole vaarallisia, mutta altistavat lihaskrampeille. Erityisesti helposti kramppaavat lihakset, kuten pohkeiden ja takareisien treeni kannattaa aloittaa viikon parin helpolla toteuttelulla. Samoin pohkeita voimakkaasti rasittavat kävely tai juoksulenkit, erityisesti ylämäkiä sisältävässä maastossa, kannattaa pitää aluksi mieluummin 2030 minuutin kuin 1,5 tunnin mittaisina.\nVenyttele kevyesti treenin jälkeen ja ennen nukkumaanmenoa\nKevyt venyttely ikään kuin nostaa krampin käynnistävää ärsytyskynnystä, jolloin kontrolloimaton lihassupistus alkaa. Tee rauhallisia, 3060 sekunnin venytyksiä erityisesti lihasryhmillä, joita olet treenannut tai jotka sinulle tuppaavat kramppaamaan.\nKehon kuivuminen altistaa lihaskrampeille. Nesteytyksestä kannattaa pitää huoli koko päivän ajan. 1,5 litraa nestettä ruuan mukana tulevien nesteiden lisäksi on hyvä lähtökohta. Treenin aikana kannattaa nauttia 0,51 litraa vettä tunnissa. Matalatehoisen ja kylmässä tehdyn treenin aikana haarukan alareuna riittää. Kuumalla ja kovatehoisen treenin aikana kannattaa nauttia litra nestettä tunnissa.\nSuola ja magnesium saattavat auttaa\nMagnesiumia tarjotaan usein ihmelääkkeeksi lihaskramppeihin. Näyttö sen tehosta on kuitenkin vaihtelevaa. Silti magnesiumlisää voi kokeilla, jos krampit tuntuvat edellisistä konsteista huolimatta vaivaavan. Myös suolaa kannattaa lisätä juomaan vaikkapa 1g/l erityisesti silloin, kun treeni tapahtuu hellesäässä.\nAnna kunnolle aikaa kohota\nKrampit iskevät helpommin heikkoon lihakseen. Kun jatkat säännöllisesti kuntoilua, on hyvin todennäköistä, että krampit helpottavat.\nJos krampit näistä keinoista huolimatta jatkuvat, kannattaa lihas-tai hermostosairauden mahdollisuus sulkea pois käymällä lääkärissä.\nTimo haikarainen, liikuntavalmentaja\nTimo Haikarainen toimii päätyökseen personal training -valmentajana. Vuosien varrella Timo on tehnyt noin 15 000 personal training- ja kuntosaliohjausta. Liikuntavalmennuksen lisäksi hän toimii erilaisissa asiantuntija- ja koulutustehtävissä ja tekee media-alan töitä.\nKAIKKI TIMON ARTIKKELIT\nKuntosali kiinni? Varmista lihaskuntotreenin toimivuus myös kotitreenissä\nOlet juuri päässyt tekemisen makuun ja kuntosaliharjoittelu alkaa maistua. Tai olet jo muodostanut kuntosalitreenistä vahvan tavan. Ja mitä tapahtuukaan? Salit menevät kiinni. Tässä tilanteessa tulee äkkiä suru puseroon ja epätoivokin voi hiipiä mieleen. Mutta ei...\nKuulen usein seuraavia kysymyksiä: ”Voinko kehittyä enää, kun olen 40/50/60 vuotias?”, ”Ei kai naiset nyt tosi isoilla painoilla pystykään treenaamaan?” tai ”Olen jo treenannut aika kauan, tuskin enää pystyt kehittymään?”. Ja kyllä, nämä ajatuksen voivat...\nSyöt terveellisesti ja ohjeiden mukaan. Olet innostunut harjoittelusta ja käyt säännöllisesti treenaamassa. Mutta… pahuksen paino! Se tuntuu alkustartin jälkeen jämähtäneen paikalleen! Vaikka tämä voi hämmentää, saattaa kehostasi silti palaa rasvaa jopa nopeaa vauhtia. Näin saat...\nTeetkö sinä nämä laihdutusvirheet? Yleisimpiä harhaluuloja liikunnasta\nEstä joulukiloja kertymästä liikkumalla oikein\nOpi tuntemaan lihastyö – se kannattaa!\nkramppi lihas lihaskuntoharjoittelu venyttely\nNäin saat kiusalliset krampit kuriin2014-06-252017-09-13https://keventajat.fi/wp-content/uploads/2018/09/keventajat_logo_vector.svgKeventäjät.fihttps://keventajat.fi/wp-content/uploads/2014/06/kramppi.jpg200px200px\nSalaatti kaipaa öljyä\nBED – Aikuistyypin ahmimishäiriö\naamupala Anna Saivosalmi arkiliikunta diabetes dieetti elinikä hedelmät herkuttelu hiilihydraatit jojolaihdutus joulu kala kalori kasvis kesä kotitreeni kuitu kunto kuntosali laihdutus lenkkeily lihaskuntoharjoittelu lihasvoima liikunta makeanhimo marja motivaatio onnistuja painonhallinta proteiini rasva rasvanpoltto resepti ruoanlaitto ruoka ruokavalio sokeri suola terveys treeni uni verenpaine vitamiinit välipala ylipaino\nPitkään istuminen haitallista terveydelle – älä unohda jaloitellaTerveys\nTutkimus: Makeutusaineet auttavat laihtumaanTerveys


Pallopäävalaat yllättivät suppailijat – ikimuistoinen näky videolle islannissa – Stara\nViihdeuutiset 3.11.2019, 11:20 · Terhi Piiroinen\nIslannissa suppaillut ryhmä oli yllättynyt, kun yhtäkkiä lautojen ympärille ilmestyi suuri valasryhmä. Pallopäävalaat päättivät osallistua vesiurheilutunnille ja melojat saivat ikimuistoisen kokemuksen.\nSigríður Ýr Unnarsdóttir on kuvannut videolle, kuinka pallopäävalaat leikkivät suppailijoiden kanssa. Delfiinin kaltaisesti uivat nisäkkäät eivät pelkää melojia. Päinvastoin, ne ovat erittäin kiinnostuneita suppailijoista.\nSuppailijat tuskin unohtavat kokemusta koskaan. Grindvalainakin tunnetut uimamaisterit voivat kasvaa kuuden metrin pituiseksi ja kolmen tonnin painoiseksi. Nämä valaat halusivat ainoastaan leikkiä suppailijoiden kanssa, eikä niistä kaiketi aiheutunut vaaraa vesiurheilijoille.


Nisosen raviperheelle suomenhevonen on luonnollinen kumppani | Suomenhevosliitto ry\nNisosen raviperheelle suomenhevonen on luonnollinen kumppani\nteksti ja kuvat Satu Vento\nNisosen sukutilalla Taipalsaaren Vehkataipaleella on kasvatettu suomen hevosia jo 1800-luvulta lähtien. 1920-luvulla alkoi kilvanajo Iivari Nisosen toimesta, lähinnä tammalla Vauhdin-Kiri. Iivarin poika Suune jatkoi raviurheiluharrastusta 40-50-luvulta lähtien ajokkeinaan mm. 36,4-ennätyksen saavuttanut Vauhdin-Kirin tytär Pauhu sekä tämän orijälkeläinen Hätävara (26,1a). Suune Nisonen osallistui Hätävaralla useita kertoja sekä haasteajoihin Etelä-Karjalan joukkueessa että kuninkuusajoihin sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi.\nTänä päivänä tilaa isännöi Olavi Nisonen, jonka tallissa seisoo hevosia 14 kappaletta. Lauri ja Esa Nisonen ovat myös aktiivisesti hevostouhussa mukana. Lauri toimii Lappeen raviradan toimitusjohtajana ja Esa omistaa kaksi hevosta sekä valmentaa, hoitaa ja kengittelee. Molemmat ovat ajaneet aikanaan ravikortin mutta eivät ole aktiivisesti ajaneet kilpaa.\nMyös nuorempi polvi jatkaa hevosten parissa. Olavin pojat Ville ja Matti ovat molemmat suuntautuneet hevosalalle eikä kumpikaan osaa kuvitella tekevänsä mitään muuta. Ville valmistui vuosi sitten Ypäjältä hevosen hoitajaksi ja tällä hetkellä Suomessa majaileva Matti on hankkinut työkokemusta ulkomailta. Pariisista Anders Lindqvistin hommista Matti kävi välillä Suomessa suorittamassa armeijan ja yhden puhelinsoiton ansiosta viikon lomareissu Ranskaan kääntyikin yli vuoden työrupeamaksi. Ranskasta Matti siirtyi Ruotsiin Stefan Melanderille ja nuoren miehen suunnitelmissa on palata sinne elokuussa. Myös Esan tytär Annika on ajanut ravikortin ja ollut Saksassa hevostallilla töissä.\nSuomenhevonen on aina ollut Nisosille luonnollinen kumppani, vaikka lämminverisiäkään ei missään nimessä väheksytä. Metsätöitä tehtiin pitkään suomenhevosilla vaikeissa maastoissa, vaikka koneitakin olisi ollut käytössä. Lujaluonteisia suomenhevosia laittelemalla oppii tulemaan toimeen myös lämminveristen kanssa.\nUuden pohjoismaisen kylmäverirodun luomiselle suomenhevosta risteyttämällä Nisoset sanovat yksimielisesti ei.\n– Suomenhevonen olisi tuhottu, jos aletaan risteyttää, toteaa Esa Nisonen. Sen sijaan yhteisten pohjoismaisten kylmäverilähtöjen järjestämiseen suhtaudutaan myönteisesti, kunhan se tapahtuu tasapuolisesti kaikissa maissa.\nTunnetuin Nisosilla majailevista hevosista lienee 23,3-ennätyksinen periyttäjäori Hovi-Ari, jonka tammakiintiö tälle kesälle on jo täyttynyt. Hovi-Arin ensimmäinen ikäluokka syntyi 1998 ja jälkeläiset ovat juosseet yhteensä yli 150 000 euroa. Ori on itsekin ollut treenissä ja syksyllä näkee palaako se vielä radoille. Muita starttihevosia ovat mm. Suikun Eron veli Eroosio, 23,7-aikainen Orion Hagby sekä lupaava 4-vuotias Åsmond Hagby. Tulevaisuuden lupauksia ovat hoviarilaiset 3-vuotias Basso ja 1-vuotias Viikuna Vaara sekä Turon Palman 3-vuotias puolisisko Tähti-Palma.\nNisosen hevoskalustosta huomaa, että sukuihin on satsattu. Kilpahevosen tärkeimpänä ominaisuutena mainitaan hyvä juoksupää.\n– Se kaunis hyvärakenteinen hevonen ei välttämättä ole ensimmäisenä maalissa, sanoo Lauri Nisonen. Myös oikealla hevosen käsittelyllä on vaikutuksensa juoksijan menestykseen, ja pitkäaikainen kokemus suomenhevosista opettaa sen että oikotietä menestykseen ei ole, vaan suomenhevosen valmennus kilpailukuntoon on pitkäjänteisyyttä ja kovaa työtä vaativa operaatio. Hyvä sukukaan ei aina takaa sitä että hevonen menestyy, mutta silloin on ainakin paremmat mahdollisuudet onnistua.\n1.1.2013 in Artikkelit, SuomenhevosSanomat 1/2003. Avainsanat:Nisonen, Satu Vento, suomenhevonen, suomenhevosliitto, SuomenhevosSanomat\n← Kunkkarit on ansaittava\nHeikki Torvinen: Huippuvarsa on syntynyt juoksijaksi →


Rukouskirje maaliskuu 2018 - Turkumissio ry\nRukouskirje maaliskuu 2018 – Turku rukoilee illassa vieraana Ugandan rukousjohtaja Medad Birungi, herätys Turkuun!\n”Minä kohotan katseeni vuoria kohti. Mistä saisin avun? Minä saan avun Herralta, häneltä, joka on luonut taivaan ja maan. Herra ei anna sinun jalkasi horjua, väsymättä hän varjelee. Ei hän väsy, ei hän nuku, hän on Israelin turva.” – Psalmi 121:1-4\nNäin huusi Israelin kansa avukseen Herraan. Näin huusi Ugandan kansa avukseen Herraan, kun hirmuvaltias Idi Amin tahtoi hävittää kristinuskon maasta. Nuori Medad Birungi kasvoi kristittyjen yhteiseen rukoukseen viidakoissa, joihin kristityt eri kirkoista pakenivat salaa rukoilemaan. Herra kuuli vahvan yhteisen rukouksen ja nyt Uganda on yksi Afrikan herätyksen kehdoista!\nMaaliskuun Turku rukoilee -illassa vieraana ugandalainen pastori, evankelista ja etiikan tohtori Medad Birungi. Birungi työskentelee kotimaassaan Ugandassa haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten hyväksi ja hänen perustamansa World Shine Ministries (WSN) -järjestö taistelee mm. ihmiskauppaa vastaan. Birungi on myös kokenut rukousjohtaja, sielunhoitaja ja nuorten kristittyjen varustaja. Tätä iltaa ei siis kannata jättää väliin!\nTurku rukoilee -pastoritiimin puolesta,\nMikaelin seurakunta / Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä\nTurku rukoilee -ilta, pastori Medad Birungi\ntorstaina 8.3. klo 18.00\nTurun Adventtiseurakunta (Betel-kirkko),\nRukousaiheet maaliskuu 2018\nRukoilla Turun herätyksen puolesta\nKiittää Kristuspäivästä, hengellisistä avauksista, telakan noususta..\nRukoilla kristittyjen yhteyden ja uuden sukupolven nousemisen puolesta\nKutsu ystäviäsi tykkäämään TurkuMission uusista Facebook-sivuista!\nVoit myös kutsua ystäviäsi Turku rukoilee -iltaan Facebook-tapahtuman kautta:\nTurku rukoilee -kalenteri kevät 2018\nTo 8.3. klo 18.00 Turku rukoilee -ilta, pastori Medad Birungi, Uganda\nTurun Adventtiseurakunta (Betel-kirkko), Yliopistonkatu 29a, 20100 TURKU\nKe 25.4. klo 19.00 Turku rukoilee -ilta, New Generation, Matti Hernesaho ja Remo Ronkainen


Puoli kuuta peipposesta? Ainakin Facebookin mukaan niitä on etelässä jo nähty. Kukapa tietää, mutta vaikka kestäisi pidempäänkin niin varmasti se sieltä tulee. Merkkejä on muitakin. Kuten se, että Ellos on päivittänyt nettikauppaansa kesävaihteelle. Kirkkaita, iloisia värejä kotiin ja ulos.\nVaikka kaapit pursuaa pussilakanoita, oli pakko laittaa tilaukseen nuo punaiset, vinoraitaiset petivaatteet. Ihanat, ihanat.\nKaikki kuvat: Ellos\nKirjoittanut Liinu klo 19.4.13\nSari 19. huhtikuuta 2013 klo 17.20\nEi vitsin pimpulat mikä sermi!! :D Ellokselta tuokin?!\nAnKa 19. huhtikuuta 2013 klo 17.25\nMäki katoin noita raitaisia. Kerro sitten, millaiset ne on? Kuinka tiheä neulos, että lörähtääkö pesussa?\nLiinu 19. huhtikuuta 2013 klo 17.38\nSari: Joo, sermi on myös Ellokselta. Tosin se taisi olla vain sermikehikko, kankaat pitää ostaa metrimitassa erikseen.\nAnKa: Minäpä raportoin kunhan saan ne käyttöön. Mulla on yhdet pussilakanat Ellokselta, jotka on kyllä kestäneet jo pari vuotta käytössä. Ei ne hirmuisen paksua puuvillaa ole, mutta minusta ne on olleet käytössä kuitenkin ihan hyvät, pehmoiset.\nPeppi 19. huhtikuuta 2013 klo 17.47\nTuota sermiä katselin minä kans - tosi herkku. No niin on kyllä nuo pussilakanatkin :)\nNiina 19. huhtikuuta 2013 klo 18.43\nMä laitoin samat punaiset lakanat tilaukseen! <3\nVoi mikä räsyrahi, wou!! <3\nouti 20. huhtikuuta 2013 klo 11.08\nOlin unohtanut koko Elloksen! Kiitos! Tuo sermi on pakko käydä tarkistamassa.


Leijonat.fi - Tämä olympiavoittaja oli oman aikansa junioritähti - ”Jääkiekon ja hiihdon yhteistyö hyvä asia”\nTämä olympiavoittaja oli oman aikansa junioritähti - ”Jääkiekon ja hiihdon yhteistyö hyvä asia”\nKirjoittanut Nea Raivio\nOlympiavoittaja Toni Nieminen. Kuva: Siiri Markkanen\nSuomen Jääkiekkoliitto ja Lahti2017-hiihdot ovat hiljattain sopineet yhteistyöstä.\nMäkihyppääjä Toni Nieminen, joka oli torstaina saapunut seuraamaan Karjala-turnausta, pitää jääkiekon sekä hiihtojen yhteistyötä hyvänä asiana. Näin saadaan eri urheilulajit lähemmäksi toisiaan. Tämä on yksi keino sinivalkoiselle urheilulle pitää yhtä ja kehittyä.\nAktiivisena urheilun seuraajana jääkiekko ja erityisesti sen arvokisaturnaukset kuuluvat tiiviisti Niemisen urheiluseurannan kohteisiin. Päällimmäisenä mielessään hänellä oli Suomen juniorimaajoukkueiden kultamenestys tältä vuodelta. Hänestä on hienoa nähdä suomalaisen jääkiekon voivan hyvin.\nKysyessäni yleisön ja kannattajien merkitystä Nieminen totesi heillä olevan hyvin iso ja tärkeä rooli. Voittamisen halu ja kulttuuri tulevat siitä, että kannattajat seisovat urheilijan sekä joukkueen takana ja ovat aina tsemppaamassa. Niin myötä- kuin vastoinkäymisissäkin.


Hannu Takkula | Suomen Karmel-yhdistys\nVuodesta 2004 lähtien olen ollut Euroopan parlamentin jäsen. Toimin siellä mm. kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja suhteista Israeliin vastaavan valtuuskukunnan jäsenenä. Suomen eduskunnassa toimin kansanedustajana vuosina 1995–2003.\nOlen koulutukseltani kasvatustieteen maisteri ja olen toiminut 1990-luvun alussa luokanopettajana Anetjärven koululla, Posiolla ja sitä ennen radiotuottajana ja toimittajana Rovaniemen paikallisradiossa. Vuonna 1985 julkaisin musiikkiäänitteen nimeltä "Karavaani" ja vuonna 2006 kirjan "Mistä löytyisi rohkeus?".\nPerheeseeni kuuluvat vaimoni Anne-Marie ja aikuiset poikamme Samuli ja Tuomas. Samuli on naimisissa ja toimii kirkkomuusikkona ja Tuomas opiskelee taloustiedettä Australiassa.


Strukturoitu | Nhl Uutiset\nStrukturoitu joukkovelkakirjalaina – Minilex – Strukturoitu joukkovelkakirjalaina on indeksilaina. Indeksilainan tuoton kehitys on sidottu yhden tai useamman kohde-etuuden arvon kehitykseen. Kohde-etuuksia ovat muun muassa osakkeet, osakeindeksit, valuutat, hyödykkeet tai osakkeista tai muista kohde-etuuksista muodostetut korit.\nStrukturoitu ohjelmointi tarkoittaa rakenteellista tietokoneohjelmien suunnittelua ja ohjelmointia.Strukturoitua ohjelmointia voidaan tehdä millä tahansa ohjelmointikielellä, myös proseduraalisen ohjelmoinnin kielellä. Strukturoitu ohjelmointimenetelmä pyrkii lisäämään ohjelmien luotettavuutta ja selkeyttä. Strukturoidussa ohjelmoinnissa ohjelman vuonohjaus on rajoitettu kolmeen.\nHaastattelu voi olla esimerkiksi: strukturoimaton eli avoin haastattelu, puolistrukturoitu haastattelu tai strukturoitu eli lomakehaastattelu. Usein avoin haastattelu lähestyy haastattelijan ja haastateltavan välistä keskustelua. Haastattelun muoto voi olla esimerkiksi teemahaastattelu,\nOpinnot ja strukturoitu opetus perustuvat TEACCH-ohjelmaan (Treatment and Education of Autistic and related Communication handicapped Children), jota on muokattu toisen asteen opintoihin ja Suomen kulttuuriin sopivaksi. Oppimisympäristönä käytetään myös.\nArvostukset. Tällä sivulla julkaistava arvostus on suuntaa antava arvio hinnasta, jolla S-Pankki ostaa tuotteen sijoittajalta. Ennen klo 13.00 saapuneet myyntitoimeksiannot pyritään.\nKohdunrunkosyöpä – MK, strukturoitu lausunto.pdf Lapsen skolioositutkimus – NAT, strukturoitu lausunto.pdf Munasarjasyövän levinneisyys – TT, strukturoitu lausunto.pdf\nStrukturoituihin sijoituksiin liittyvät keskeisimmät riskit on kuvattu lyhyesti alla. Esitetyt riskit eivät ole tärkeysjärjestyksessä, eikä kyseessä ole kattava riskien kuvaus.\nYrityskorko on sopiva säästämis- ja sijoitusratkaisu, kun haluat ottaa enemmän riskiä kuin obligaatioihin sijoittamalla. Se tarjoaa samankaltaisen sijoitusmahdollisuuden kuin yritysten liikkeelle laskemat joukkovelkakirjalainat.\nSijoitusobligaatiot ja strukturoidut joukkovelkakirjalainat tarjoavat kätevän tavan sijoittaa eri omaisuusluokkiin ja mielenkiintoisiin kohteisiin, joihin voi olla muutoin vaikea päästä käsiksi.\nStrukturoitu haastattelu, tai toiselta nimeltään myös lomakehaastattelu, toteutetaan aina samoilla haastattelukysymyksillä koko tutkimuksen ajan kaikille haastateltaville. Strukturoidun haastattelun vastaukset ovat ennalta rajattuja, joten haastateltavan on.


Suomen lisäksi - Digitoday - Ilta-Sanomat\nHP:n basaari auki myös Kanadassa\nJulkaistu: 4.4.2001 14:41\nHewlett-Packard laajentaa vuonna 1999 Suomesta alkanutta Mobile E-services Bazaar -toimintaa perustamalla uuden yksikön Kanadaan.\nOhjelmaan on tullut mukaan 38 uutta kumppania ja tuoretta mobiiliratkaisujen tarjontaa. Basaarilla on maailmanlaajuisesti jo yli 400 kumppania.Basaari on uusien mobiiliteknologioiden innovaatiokeskus. Se toimii uusien mobiilien sähköisten palvelujen kehittämisen katalyyttinä tarjoamalla siihen liittyneille kumppaneille ympäristön, jonka avulla ne voivat luoda uusia ideoita, strategioita ja teknologioita. -Jotta mobiilipalvelun käyttäjät kokisivat palvelut mielekkäiksi on palvelun kaikkien elementtien toimittava tavalla, joka tekee niistä yhtenäisenkokonaisuuden, totesi HP Services -liiketoimintayksikön johtaja Ann Livermore Kanadan Basaarin avajaisissa.-HP:n Basaari auttaa kokoamaan yhteen kaikki elementit ja tarjoaa jäsenilleen sekä fyysisen että virtuaalisen ympäristön, jossa uusia mobiiliratkaisuja voidaan kehittää.\nMuutokset ravistelevat HP:tä\nSuuri organisaatiomyllerrys Hewlett-Packardissa on puolentoista vuoden jälkeen edistynyt kaoottiseen tilaan, josta pitäisi pusertua ulos teräskuntoinen yritys ensi marraskuussa. Lue lisää ›\nHP toi internet-yhteydet tulostimiinsa\nHewlett-Packard on esitellyt CeBit-messuilla neljä uutta LaserJet-mustavalkotulostinperheeseen kuuluvaa tuotetta. Yhteistä uusille tulostimille on, että niillä saa suoran yhteyden internetiin ja niitä voi operoida myös langattomilla päätelaitteilla. Lue lisää ›\nHP nostaa palvelut estradille - Ann Livermore keulille\nHewlett-Packard ilmoitti myöhään torstai-iltana nostavansa palvelut yhdeksi ydintoiminnoistaan. Yksikön johtajaksi nimitettiin samalla vahva nimi, Ann Livermore. Lue lisää ›


5 yleistä sairautta naisilla - tunnista oireet - Askel Terveyteen\n5 yleistä sairautta naisilla - tunnista oireet\nNaisten kannattaa opetella tunnistamaan mahdollisia oireita tyypillisistä sairauksista, jotta aikaisen diagnoosin saaminen helpottuisi. Näin yleiset naisten sairaudet voidaan torjua niiden aikaisemmissa vaiheissa. Oireiden tunnistaminen saattaa olla ratkaiseva tekijä sen kannalta, voidaanko tehokasta hoitoa antaa.\nMitkä ovat yleisimmät naisten sairaudet?\nOn olemassa sellaisia sairauksia, jotka ovat yleisempiä naisilla kuin miehillä, ja jokaisen naisen kannattaa tietysti olla niistä tietoinen. Naiset ovat kuitenkin joskus huolestuneempia ympärillään olevien hyvinvoinnista kuin omastaan, ja tämä onkin fakta, joka meidän naisten kannattaisi pitää mielessä.\nOn myös niin, että naisen oma elämäntyyli määrittää sitä, ilmaantuuko hänelle tiettyjä vaivoja. Päivittäiset huolet ja säännöllisten lääkärintarkastusten väliin jättäminen voivat johtaa vakaviinkin ongelmiin.\nTässä artikkelissa ehdotammekin erästä hyvin helppoa ja elintärkeää asiaa: kuuntele ja pidä huolta itsestäsi sekä aseta tärkeät asiat ensisijalle. Jos pidät huolta omasta itsestäsi, tämä ei tarkoita sitä että olisit itsekäs – huolehtiminen on oman itsesi arvostamista.\nSinä ansaitset huolenpitosi, jotta voisit olla onnellinen, sekä pystyisit antamaan itsestäsi parasta ympärilläsi oleville.\nOpettele tunnistamaan nämä yleiset naisten sairaudet\nSeuraavassa kutsumme sinut perehtymään viiteen sellaiseen sairauteen, jotka ovat erityisesti naisten vaivoja, jotta voisit olla tietoinen niiden oireista sekä torjua kyseisten häiriöiden kehittymistä paremmin. Jatka lukemista – naisten sairaudet on huomiosi arvoinen aihe!\n1. Migreenit – päänsärky, joka alkaa nuoruudessa\nMigreeni on yksi yleisimmistä nasten sairauksista. Maailman terveysjärjestö (WHO) on raportoinut, että migreeniä ilmenee kaksi kertaa suuremmalla määrällä naisia kuin miehiä. Lisäksi kipu kestä naisilla pidempään, sekä ilmenee useampia kertoja kuukauden mittaisella jaksolla.\nMigreenit ovatkin mahdollisesti naisia kaikkein eniten vaivaava ongelma. Suurin osa perinteisistä lääkkeistä, jotka vaikuttava valtimoihin, eivät ole ollenkaan hyödyksi migreenien kivun lievittämisessä.\nMigreeneillä ei ole mitään tekemistä hormonien tai stressin kanssa.\nNykypäivän tiedon mukaan migreenien syynä on liiallinen herkkyys hermokuiduissa.\nSen lisäksi että niillä on geneettinen osatekijänsä, on osoitettu että keskushermostolla on myös tekemistä tämän sairauden kanssa. Tällä hetkellä tehdään tutkimusta, jotta voitaisiin kehittää tehokkaampia hoitoja migreeneistä kärsiviä varten.\nMigreenit alkavat ilmetä naisilla hyvin nuorella iällä. Itse asiassa on tavallista, että tytöillä niitä on jo 11-vuotiaana.\nKipu on intensiivistä ja sykkivää, ja se keskittyy pään yhdelle puolelle. Se aiheuttaa pyörrytystä ja oksentelua, ja lisäksi näkökyky heikkenee ja sumenee.\nTämän tyypin päänsärky on jatkuvaa, ja sitä ilmenee nelisen kertaa kuussa. Joskus se katoaa usean vuoden kuluttua.\n2. Tavallisimmat allergiat naisilla\nSeuraava saattaa kuullostaa omituiselta, mutta allergiat ovat yleisempiä naisilla kuin miehillä. Emme aina kiinnitä niihin kuitenkaan riittävää huomiota, jos oireet eivät ole vakavia.\nGluteeniallergia, kuten myös ohra- ja ruisallergia, ovat tavallisempia naisilla. Itse asiassa tämä on niin yleinen ilmiö naisilla, että Celiac Disease Foundation -yhdistys on todennut, että lähes 70 % kyseisestä vaivasta kärsivistä on naisia.\nOn myös hyvä ottaa huomioon se, että naisilla on kaikkein eniten suoraa kontaktia kemikaalituotteiden kanssa. Me naiset saamme suurimman osan allergioistamme kosmetiikasta ja kodin siivoustuotteista.\nMihin oireisiin tulisi kiinnittää huomiota?\nOle varovainen sen suhteen, kuinka ihosi ja silmäsi reagoivat aina silloin, kun käytät tiettyjä kosmetiikkatuotteita.\nKuiva kurkku ja jatkuvasti vetistävät silmät ovat toistuvia oireita silloin, kun ihmisellä on allergiaa.\nKiinnitä huomiota myös ruoansulatukseesi. Joskus epämukavuus, ilmavaivat ja jatkuva turvotus syömisen jälkeen voivat olla merkkejä siitä, että sinulla on jonkin tyyppinen allergia.\n3. Yleisimmät naisten sairaudet: ärtyvän suolen oireyhtymä\nIBS eli ärtyvän suolen oireyhtymä on vaiva, joka koskee ruoansulatusprosessia. Se aiheuttaa kipua ja tulehtuneisuutta, ja se ilmenee myös ummetuksen ja ripulin vaihteluina sekä aiheuttaa toimintakyvyn heikentymistä tuntikausiksi.\nTähän asti ärtyvän suolen oireyhtymän tarkoista aiheuttajista ei ole ollut tietoa. On kuitenkin havaittu, että sitä ilmenee äärimmäisen stressin aikajaksoina sekä silloin, kun ihminen on hermostunut tai kun hän käy lävitse hormonaalisia muutoksia.\nOle tarkkana näiden ärtyvän suolen oireyhtymän oireiden kanssa:\nSitä ilmenee ensimmäisen kerran 15-25 vuoden iässä.\nKyseessä ei ole yksinkertainen sairaus, eikä se ole huonoa ruoansulatusta tai mahakatarria. Se aiheuttaa intensiivistä kipua paksusuolen alueella, ja tämä kipu leviää koko vatsaan.\nOireisiin kuuluvat oksentelu, ilmavaivat ja hyvin voimakas polttava tunne. Kipu tulee ja menee, ja se voi kestää muutaman päivän verran.\n4. Naisten sairaudet: Rintasyöpä\nRintasyöpä on myös yksi sellainen sairaus, joka on yleisempi naisilla. Tulisi kuitenkin ottaa huomioon myös se, että muutaman viime vuoden aikana keuhkosyövän ja peräsuolen syövän tapaukset ovat olleet kasvussa. Älä siis koskaan jätä väliin säännöllisiä lääkärintarkastuksia!\nMitä oireita tulisi ottaa huomioon?\nKiinnitä huomiota rintoihisi. Moni meistä on opetellut tunnustelemaan rintojaan kunnolla, jotta pienet kyhmyt voitaisiin havaita. Tästä huolimatta unohdamme erään toisen rintasyövän merkin, nimittäin pienet näppylät.\nKaikkein tärkeintä on tutkia ihoa, eli sitä, onko siinä tapahtunut mitään muutoksia. Voi tuntua pieniä kohoumia, omituista koostumusta tai värejä, tai ontompia kohtia.\nMuista, että jos suvussasi on ollut rintasyöpää, kannattaisi aloittaa kokeissa käyminen jo ennen 40 vuoden ikää. Tämän jälkeen sinun kannattaisi käydä mammografiassa aina säännöllisin väliajoin.\nMaailman terveysjärjestön mukaan masennuksesta kärsii 350 miljoonaa ihmistä joka vuosi ympäri maailman. Naisilla tätä häiriötä ilmenee hyvin paljon.\nKyseessä on hiljainen sairaus, jota esiintyy tietyissä vaiheissa elämää. Tähän häiriöön liittyy kuitenkin eräs tekijä, joka on hyvä muistaa:\nNaisilla on paremmat keinot masennusta vastaan taistelemiseksi. He etsivät miehiä aiemmin apua, ja he pystyvät saamaan tunnetason helpotusta vaivattomammin. He voivat ilmaista ongelmansa, ja naiset voivat myös viestiä toisille paremmin olemalla avoimia.\nToistuva suru ja jatkuvat negatiiviset ajatukset\nFyysinen kipu: lihasten ja luuston kipu\nOnko sinulla joitain näiden artikkelissa mainittujen sairauksien oireita? Jos tunnistat itsesi kuvauksesta, suosittelemme hakeutumaan lääkärin tarkastukseen pikimmiten. Toivottavasti tämän jälkeen kuitenkin tunnistat naisten sairaudet niiden oireista helpommin!


Hurmioitunut: elokuuta 2013\nVälillä on virkistävää sosiaalistaa itseään painostavasta jännityksestä huolimatta. Jännitys syntyi tilanteesta jossa en ollut aiemmin ollut. Teehetki taiteilijoiden kanssa Jyväskylän taidemuseossa meni kuitenkin loistavasti. Saatuamme teekupposet käsiimme, taiteilijat kertoivat hieman itsestään ja taustoistaan. Ennakkotiedoista poiketen Panu Koskimies ja Suvi Hyppönen eivät päässeet paikalle, mutta Kristian Venäläinen, Riikka Maria Partanen ja taiteilijapari Biagio Rosa & Johanna Juvonen pitivät huolen rennosta ilmapiiristä. Ja ilmapiiri oli tosiaan rento; taidemuseon lupaus keskustelusta ilman jäykistelyä ja muodollisuuksia toteutui. Hymyilevät taiteilijat tuntuivat helposti lähestyttäviltä.\nTeekuppien tyhjentyessä siirryimme varsinaisiin näyttelytiloihin, joissa taiteilijat avasivat hieman teostensa taustoja, tekniikoita ja ajatusmaailmoja.\nIllan ehdoton aurinko oli Riikka Maria Partanen, jonka asussa hehkuivat yhtä herkulliset värit kuin hänen maalauksissaan. Partanen on muun muassa maalannut ystäviään ja yhdistänyt niihin heille tärkeitä luonnon elementtejä. Lisäksi hän on viehättynyt käänteisistä kuvista, joissa samassa kuvassa voi nähdä kaksi eri henkilöä kun maalauksen kääntää ylösalaisin. Hauskoja ja moniulotteisia teoksia.\nKristian Venäläinen hämmästytti monipuolisella keramiikkaosaamisellaan. Sininen väri kuutioiden pinnalla oli kuin vesiväri kostealla paperilla, arvaamaton liikkeissään. Kasvot olivat kuin esihistoriallisia naamioita, jotka piilottivat suuhunsa kullan kimallusta ja koneiden rattaita. Taidekeramiikka on itselleni melko vieras alue, mutta ehkäpä Venäläisen taiteen avulla tämäkin alue avautuu enemmän.\nJohanna Juvonen ja Biagio Rosa kertoivat työskentelevänsä parina, jolloin molemmat osallistuvat teosten tekemiseen. Välillä kädenvääntöä käydään yksityiskohdista, mikä on ihan ymmärrettävää kun kaksi ajatusmaailmaa sulautetaan yhteen. Minua viehätti heidän tarinansa, jossa he työstävät kipeitä ja surullisia asioita ja muistoja yhdessä kauniiksi kokonaisuudeksi. Myös valokuvan ja kuvataiteen yhdistäminen sai mielenkiintoni heräämään.\nIllan päätti yläkerrassa Kirsi Pitkäsen performanssi Yhteiskuntaan soveltumaton yksilö. Pitkänen oli taiteilijoista ainut jonka tiesin etukäteen, sillä hän on tuttu Kuopiosta ja Ars Liberasta.\nValkoinen laatikko keskellä lattiaa. En edes huomannut laatikkoa ennen kuin sisältä alkoi kuulua koputusta. Seinässä oli varoitus "Ruokkiminen kielletty" ja toisella puolella kuvataiteilijasta kertova teksti:\n"Loiseläjä eli parasiitti. Kuuluu luovien alojen lajeihin. (---) Monilta taiteilijalajeilta puuttuu pistin, mutta performanssitaiteilijat ovat erityisen sitkeä ja pisteliäs laji, joka aiheuttaa mittavia tuhoja yhteiskunnan taloudelliselle kehitykselle tuomalla julki sellaisia yleisiä ja usein hyvin arkaluontoisia asioita, joista ei julkisesti sovi puhua tai kyseenalaistaa.\n(---) Torjunta: Kuvataiteilijoita voi tehokkaasti torjua taito- ja taideaineiden jatkuvalla ja sinnikkäällä supistamisella (varsinkin toukkavaiheessa), kansalaisten alistamisella ja ohjaamalla heitä taloudellisesti tuottaviin ja turhauttaviin töihin niin, ettei ajattelulle jää enää aikaa eikä mielenkiintoa. Myös taidekoulujen lakkauttaminen, Valtion taidemuseon säätiöittäminen ja apurahojen lakkauttaminen ovat tehokkaita keinoja kannan vähenemiseen. Toisaalta tämä menettely tuottaa entistä pisteliäämpiä nykytaiteilijoita.(---)"\nKasvoillaan suurpedolla oli Björn Wahlroosin naamio. Peto oli erittäin äkäinen.\nTeehetki osoittautui mukavaksi (ja erilaiseksi) tavaksi viettää perjantain alkuiltaa ja voin kuvitella vierailevani täällä toistekin. Teekupposten äärellä oli mukavasti väkeä, mutta huomasin lähes ainoana edustavani nuorempaa sukupolvea. Toivoisin että nuoremmatkin uskaltautuisivat juttelemaan tai edes tulemaan mukaan kuuntelemaan. Itse sain hymyn huulilleni myös yllätyksellä, joka paljastui Jalkaisin blogin kirjoittajaksi. Ihanan valoisa persoona! Tämä taisi olla ensimmäinen "blogikohtaamiseni".\nIlta antoi taas kourallisen uusia taiteilijoita joita seurata.\nLähettänyt Hurmioitunut klo 21.09 4 kommenttia:\nTunnisteet: Jyväskylän taidemuseo, keramiikka, Kirsi Pitkänen, kuvataide, nykytaide, performanssit, taidemuseot, taidenäyttely, taiteilijat, tapahtumat\nLähettänyt Hurmioitunut klo 10.46 4 kommenttia:\nEdellisen postauksen kommenttiosiossa harmiteltiin sitä miksi kaikki kiva on aina Helsingissä. Tämä on totta että pääkaupunkiseudulla tapahtuu paljon kaikkea kivaa, josta ei jaksa aina edes pysyä kärryillä. Mutta Vapriikin nettisivuja tutkiessani huomasin että tapahtuuhan sitä kaikkea kivaa muuallakin, kun jaksaa nähdä hieman vaivaa ja etsiä sitä kivaa.\nSiinä missä Hagelstam 2nd School järjestää maksullisen kurssikokonaisuuden taiteesta, muotoilusta ja taidebisneksestä, Vapriikki pitää ilmaisia keskiviikkoluentoja syyskuusta marraskuuhun. Luennoilla käsitellään Terrakotta-armeija ja Kiinan keisarien aarteet näyttelyn hengessä kiinalaista kulttuuria ja aikakausia eri näkökulmista.\nLuvassa seuraavanlainen kattaus:\n18. 9. FT Minna Valjakka: Ensimmäisten keisarikuntien haasteet ja saavutukset (Qin ja Han)\n25.9. Sinologi Pertti Seppälä: Kiinan varhainen kansanusko ja vainajanpalvonta\n2.10. FT Minna Valjakka: Kansainväliset vaikutteet ja kulttuurin kukoistus (Tang ja Song)\n9.10. FT Minna Valjakka: Ruohoaroilta Eurooppaan: Mongolien vallassa (Yuan)\n16.10. FT Minna Valjakka: Jesuiittoja, eunukkeja ja oppineita - kiinalaisen sivistyksen uusi menestyskausi (Ming)\n23.10. FT Minna Valjakka: Kolonisaatio, oopium ja viimeisen dynastian kukistuminen (Qing)\n30.10. FT Minna Valjakka: Ruudista leijoihin - kiinalaiset keksinnöt\n6.11. Dosentti Lauri Paltemaa: Vallankumous ja Maon Kiina\n13.11. Dosentti Lauri Paltemaa: Uudistuskausi ja Kiinan nousu\nMielenkiintoni heräsi varsinkin tuota Pertti Seppälän luentoa kohtaan, hän kun sattuu olemaan maamme johtavia Kiinan asiantuntijoita ja kääntäjiä.\nLisätietoa Vapriikin tapahtumasivulta.\nLähettänyt Hurmioitunut klo 9.59 4 kommenttia:\nTunnisteet: Kiina, luennot, museot, tapahtumat, Vapriikki\nHagelstamista tulee ensimmäiseksi mieleen huutokaupat, mutta nyt nimen alle on lanseerattu myös taidealan koulutusohjelma Hagelstam 2nd School, joka järjestää asiantuntijaluentoja kaikille taiteesta, muotoilusta ja taidebisneksestä kiinnostuneille. Kurssi alkaa torstaina 5.9. ja kestää koko syksyn 12.12. saakka. Ohjelmakokonaisuus on monipuolinen ja istuisin luennoilla jos asuisin lähempänä Helsinkiä. Kurssi on ilmeisesti täyttynyt hyvällä tahdilla, sillä infosivulla voi tiedustella varapaikkoja. Ilokseni huomasin että tämä ei ole vain kertaluontoinen tapahtumasarja vaan jatkoa on tulossa myös keväällä.\nTapio Wirkkala: Kantarelli (1946). Kuva: Rauno Traskelin. Kuva täältä.\nSyksyn ohjelmistosta kiinnostuin erityisesti näistä:\nTo 12. 9. Taiteen skitsofreniaa: taiteilija ja taidekauppa\n- Galleristin ja kuvataiteilijan näkemyksiä taiteen jälleenmyynnistä\nRisto Laasimo, Galleria Mondo\nTo 19. 9. Taiteen attribuointi\n- Taideteosten tutkiminen, tunnistaminen ja provenienssi (tätä olemme käsitelleet myös yliopistolla, mutta aihe jaksaa kiinnostaa)\nIntendentti Tuija Peltomaa FM, Hagelstam & Co\nTo 26. 9. Taiteen hinta\nSami Metsärinta VTM\nTo 10. 10. Varastettua ja väärennettyä\n- Asiaa taiderikollisuudesta\nKonstaapeli Jyrki Seppälä, poliisi\nTo 24. 10. Elämä taiteen parissa\n- Galleristin ja taiteen keräilijän, mesenaatin ja talouselämän vaikuttajan tarinaa\nAntti Piippo, Helsinki Contemporary\nTo 31. 10. Taiteen brändi\n- Pohdimme voiko taidetta brändätä? Miten museo liittyy brändiin vai onko se sellainen itse?\nYhteistyöpäällikkö Saara Suojoki FM, Ateneum\nLisätietoja kurssista ja Hagelstam 2nd Schoolista täältä sekä intendentti Johanna Lindforsilta p. 09 6877 990.\nLähettänyt Hurmioitunut klo 10.23 4 kommenttia:\nTunnisteet: Hagelstam 2nd School, Helsinki, huutokaupat, luennot, opiskelu, taide\nLupailin viime viikolla esitellä sadeviikon tuotoksia ja tässäpä niitä tulisi. Tykkään tehdä itse kortteja koska se on nykyisin ainut asia missä saan (ja ehdin) hyödyntää jonkinlaista luovuutta käsillä tekemisen kanssa. Taloyhtiömme on siitä mukava että se kierrättää naistenlehdet ja erilaiset viikko- ja aikakauslehdet, joista saa hyvää askartelumateriaalia. Materiaali toki hieman ohjailee kuvien aiheita ja naistenlehdistä syntyi tällaisia värien ympärille kietoutuneita kollaaseja.\nTällainen leikkaa-liimaa-näpertely on aivan äärimmäisen rentouttavaa ja koukuttavaa.\nLähettänyt Hurmioitunut klo 20.16 10 kommenttia:\nTäällä sitä ollaan, Savossa remppa-apuna. Blogihiljaisuus johtuu vähäisestä koneella istumisesta, sillä aika hurahtaa hyvin muun muassa tuon 10kk:n kummipojan kanssa. Kuinka voikin kuusihampainen pellavapää olla niin hymyilevä kuin Hangon keksi? Vanhemmat pitäköön varansa, poika kerää vielä ympärilleen melkoisen tyttölauman... Ainakin tämän tädin on saanut hurmattua ihan täysin.\nIkkunapokia on maalailtu jo kertaalleen ja vielä olisi toinen kierros edessä. Minua on siunattu kourallisella käsistään käteviä enoja, jotka osaavat yhtä sun toista. Tämmöiselle "ei-niin-remppaihmiselle" voi luottaa sellaisen homman kuin maalaamisen (ja ehkä lattialaattojen valinnan).\nViikonloppu menee puolestaan ystäviä tapaillessa ja kuulumisia vaihdellessa. Sitä on odotettukin! Kuvissa vielä sitä ihanaa ja lämpöistä aurinkoa josta on saatu nauttia. Ensi viikolla/kotiuduttua olisi tarkoitus esitellä hieman niitä sadepäivinä askarreltuja kortteja.\nLähettänyt Hurmioitunut klo 21.35 2 kommenttia:\nTunnisteet: arki, kesä, luonto, savo, suku, sukulaisuus, valokuvaus\nPitkästä aikaa valokuvanäyttely. Galleria Ratamossa on meneillään Valon murteet - Luovan valokuvauksen keskus ry:n jäsennäyttely. Sateinen viikko on pitänyt minut tiukasti sisällä askarrellen ja mökkihöperyyden ehkäisemiseksi torstain kuivana hetkenä oli pakko päästä johonkin näyttelyyn. Valokuvanäyttelyitä tulee katsottua harvakseltaan, sillä kuvataide on edelleen enemmän ominta alaa.\nGalleria Ratamo toimii näyttelytilana hyvin ja pidän valoisuuden ja tehdasmaisuuden yhdistämisestä. Ensisilmäyksellä näyttelyn teokset näyttivät tummilta ja synkiltä. Teemana toiminut "valon murteet" oli laittanut kuvaajat tutustumaan valon käsitteeseen, mitä se kenellekin merkitsee ja kuinka sitä voisi ilmaista. Aluksi tuntui etten saanut teoksista kiinni siten kuin olisin halunnut. Mitä pidemmälle etenin sitä enemmän aloin löytää teoksista jotain joka kiinnosti.\nMaija Keskinen: Nimeämätön, kromogeeniset värivedokset.\nMaija Keskisen Nimeämätön kuvasarja hehkui jumalallista valoa. Kuvissa suihkun alla oleva pellavapäinen lapsi on kuin enkeli ylhäältä säteilevän valon alla. Keskinen oli yhdistänyt valon veteen ja saanut kuvansa hehkumaan. Kokonaisuus olisi kenties jäänyt hieman tylsäksi ilman oikean alakulman otosta, jossa valonsäteiden takaa pilkottaa tummat kasvot ja katse. Rinnastin kuvat hyvään ja pahaan. Suihkuun riisuudutaan, mennään peseytymään, ollaan haavoittuvia ilman suojaavia kerroksia. Vesi puhdistaa, mutta on jokaisesta itsestään kiinni puhdistautuuko liasta henkisesti vai fyysisesti. Tähän olisi sopinut myös sanonta "vesi vanhin voitehista".\nVicki L. Snellman: Slide, pigmenttivedos.\nVicki L. Snellmanin Slide sai viettämään kuvan edessä pidemmän tovin. Kyllä, ensimmäinen ajatus kuvan nähdessä on että siinä on liukumäki, mutta mikä kuvassa sitten koukutti. Ensimmäiseksi kuvittelin että liukumäen pintastruktuuri toi mieleen vedestä nostetun kalastusverkon, mutta mielenkiinto tarttui vastaväreihin, punaiseen ja vihreään. Vihreä. Mistä tuo vihreä heijastus liukumäen pintaan oli tullut? Aloin keskittyä kuvan alareunaan ja kokonaisuus muuttui toisenlaiseksi. Nyt kuva näytti siltä kuin olisi katsonut sateisen ikkunan läpi metsänreunaan, jonka yläpuolella hohti valkoinen taivas. Liukumäki muuttui kolmiulotteisemmaksi ja koko kuva sai syvemmän merkityksen. Tämän selvittäminen piti otteessaan.\nMikko Hietaharju: ETSII-TOIMII-sarja.\nMikko Hietaharju. Yksityiskohta sarjasta ETSII-TOIMII.\nMikko Hietaharjun ETSII-TOIMII-sarja erottui ripustuksen muodollaan muista ja oli kodikkaan näköinen. Sarjaa yhdistivät ihminen, ranta ja vesi. Huomioni kiinnittyi erityisesti keskellä alhaalla olevaan kuvaan, jossa taivas ja vesi oli häivytetty näkymättömiin. Kosteassa hiekassa näkyi vain ihmisten heijastukset ja valo hohti kauniisti rantalomailijoiden vartaloista. Ristiriidan kuvaan tuo keskellä oleva mieshahmo joka erottuu muista pukeutumisellaan. Hänellä on housut ja paksun näköinen takki, kun muut ovat uima-asuissa. Tämä tuo vahvan paikallinen vs. turistit ajatuksen. Paitsi valo ja henkilöiden vaatteet myös katseiden suunnat tuovat kuvaan mielenkiintoa ja jännitettä. Jokaisen katse eroaa toisesta ja jokaisella on kuvassa oma toimintansa.\n(ylhäältä alas) Veikko Havimo: Puutarhasta. Himmee; Puutarhasta. Valo; Puutarhasta. Himmee; pigmenttivedos.\nVeikko Havimo: Puutarhasta. Valo, pigmenttivedos.\nVeikko Havimon kuvasarja erottui puolestaan väreillä. Synkkien ja mustavalkoisten otosten jälkeen oli virkistävää nähdä värejä. Pidin etenkin herkästä Puutarha. Valo. kuvasta, joka abstraktiudessaan muistutti maalausta. Konstruktivismi yhdistettynä impressiivisen herkkään väritulkintaan. Tämä sai ajatukset niihin aurinkoisiin sunnuntaiaamuihin kun saa nousta auringonpaisteeseen, ei ole kiire mihinkään ja juot aamukahvia yöpaidassa. Tämä on taiteen parhaita puolia, mielikuvat ja tunnelmat jotka saavat hymyilemään.\nMaija Holma: Balladi standardista, 2012, hopeagelatiinivedokset kierrätetyille A4-arkeille.\nMaija Holma. Yksityiskohta sarjasta Balladi standardista.\nMaija Holma oli valjastanut sarjalleen mielenkiintoisen tekniikan. Balladi standardista oli toteutettu hopeagelatiinivedoksina kierrätetyille A4-arkeille. Katse tutki papereiden tekstejä ja yhdessä kuvassa oli yhdistetty Novgorodin Volkhov hotellin varausviesti tarinaan: "Kun ukonilma oli jatkunut pitkään ja rajusti kumisuttanut ukkosen peltiin kerroit, että sinua tullaan etsimään (---)". Kokonaisuus oli synkkä, tunnelma uhkaava ja pelottava. Valo sijaitsi jossain tavoittamattomissa ikkunoiden ja ristikoiden takana. Ripustuksesta olin iloinen, sillä siinä oli hyödynnetty nurkkaa hienosti; kokonaisuus otti paikan haltuun.\nPekka Suomäki: Parhaaseen heinäntekoaikaan, 1-3, valokuva, lumisadepallo. Alkuperäinen järjestys.\nPekka Suomäki: Parhaaseen heinäntekoaikaan. Kokeilin vaihtoehtoista järjestystä.\nPekka Suomäki erottui ehdottomasti eniten kuvasarjallaan Parhaaseen heinäntekoaikaan. Lumisadepallojen sarja ja kehotus Saa koskea! laittoivat suun hymyyn ja ravistelemaan palloja innokkaasti. Pallojen ravistelu meinasi harhauttaa kokonaisuudesta ja kuvien katsomisesta. Sarjassa oli kuvattu teiden varsilla olevia julisteita, joissa sanotaan "Tehkää parannus" ja "Valitse Jeesus". Keskimmäisessä palossa oli sen sijaan kuvattu revitty juliste. Sarjan nimi ja kuvat eivät yhdistyneet itselleni punaiseksi langaksi, mutta jäi miettimään viitataanko tällä suviseuroihin ja osuuko ne päällekkäin heinäntekoajan kanssa. Palloja ravistamalla sai kuvan peittymään lumisateella, jolloin ravisteli samalla sekä kuvaa että ajatusta. Koska lumisadepalloihin sai koskea, huomasin miettiväni oliko näkemäni sarja siinä järjestyksessä kuin taiteilija oli sen asetellut. Palloja on käynyt ravistelemassa yksi jos toinenkin eikä olisi ihme jos ne olisivat sekoittuneet. Tämän vuoksi halusin kokeilla miltä sarja näyttäisi jos keskimmäisen ja oikean reunan pallot vaihtaisivat paikkaa. Etualalle tuli revityn julisteen sijaan "Valitse Jeesus", jolloin kokonaisuuden luonne muuttui täysin. Pallojen pohjassa oli kuitenkin numerot 1-3 ja jätin ne numerojärjestykseen. Ja siinä järjestyksessä sarja tuntuikin paremmalta (vähemmän ahdistavalta).\nTimea Mucsi: Nimetön 1-8, 2012, mustevedokset akryylilevylle.\nTimea Mucsi. Yksityiskohta Nimetön-sarjasta.\nTimea Mucsin kahdeksanosainen Nimetön sarja leikki valolla ja heijastuksilla. Mucsiin tutustuin opiskelujen kautta ja tiesin että hän tekee taidetta, mutta en tiennyt että hän työskentelee valokuvan parissa. Valoisa sarja kylpee auringonsäteissä ja se koostuu heijastuksista, joita juomalasi ja lasinsirpale heittävät valkoiseen puupintaan. Kokonaisuudesta olisi saanut mielenkiintoisemman karsimalla osan kuvista pois, sillä se tuntui välillä toistavan itseään. Pidin eniten kuvista joissa juuri heijastuksille oli annettu tilaa, jolloin lasit esineinä kadottivat merkityksensä. Kolmanneksi alimmassa kuvassa varjokuvaan näytti heijastuvan kuin leveä valkoinen tie, joka johtaa ylös kohti taustalla häämöttävää vuorenhuippua. Vuorenhuipulla säteilee valonlähde, aurinko tai tulivuorenpurkaus. Viereisen lasinpalasen heijastus näyttää kuin käännetyltä revontulitaivaalta. Mucsin sarja tuntui "omalta", sillä kiinnitän itsekin paljon huomiota juuri varjokuviin ja heijastuksiin.\nValon murteet -näyttely paljastui alun synkkyyden jälkeen värikkääksi kokonaisuudeksi, jossa valoa ja sen sävyjä on tutkittu monesta kulmasta. Toiset tuntuivat itsestään selviltä, toiset liian alleviivaavilta, mutta joukosta löytyi myös valokuvan ja kuvataiteen rajamailla liikkuvia teoksia sekä hymyilyttäviä että koskettavia yksityiskohtia.\nValon murteet Galleria Ratamossa 1. syyskuuta 2013 saakka.\nTunnisteet: Galleria Ratamo, galleriat, Jyväskylä, taidenäyttely, valokuvaus


Ecuadorista kotoisin oleva Rolando Carpio pääsi järvenpääläisyritykseen töihin tämän vuoden helmikuussa. Alkukankeuden jälkeen työt ovat käynnistyneet Pentisolissa hyvin. Kuva: Silja Viitala / Yle\nRypsiöljyllä täytetyt spray-pullot kulkevat vikkelästi linjalla Vähänummen pienteollisuusalueella Järvenpäässä.\nJärvenpääläinen yritys Pentisol on kasvanut viime vuodet. Ihmiset ovat Euroopassa ja Lähi-idässä innostuneet ostamaan elintarvikesumutepulloja, joilla lisätään esimerkiksi oliiviöljyä salaattiin.\nKorona-aika on vain lisännyt yrityksen liiketoimintaa myös muilla liiketoiminta-alueilla.\n– Pandemian alussa desinfiointiaineen kysyntä räjähti käsiin. Pystyimme siinä kohtaan tarjoamaan töitä monille muille yrittäjille, joilla meni oma bisnes huonosti, yrittäjäpariskunnan toinen puolisko Jari Mäkinen sanoo.\nPentisolin liikevaihto on puolitoistakertaistunut kolmen vuoden aikana. Mutta emme ole täällä vain ihastelemassa yrityksen hyvin sujunutta liiketoimintaa.\nPentisol on poikkeus myös siinä, millä tavalla pieni yritys on palkannut uusia työntekijöitä taloon: kolme 14:sta työntekijästä on maahanmuuttajia.\nPentisolin yrittäjät Jari ja Sanna Mäkinen hyppäsivät yhtiön johtoon vuonna 2011, kun Sannan isä Pentti Turunen halvaantui yllättäen hoitovirheen takia. Virallisesti yrityskaupat tehtiin vuonna 2014. Kuva: Silja Viitala / Yle\nYritys on palkannut muualta Suomeen tulleita pitkään. Yksi yrityksen maahanmuuttajataustaisista henkilöistä on ehtinyt jäädä jo eläkkeelle yli 30 vuoden työuran jälkeen.\n– Hän oli yksi Vietnamin pakolaisista, joka tuli Suomeen, yrittäjä Sanna Mäkinen sanoo.\nEnsimmäisen maahanmuuttajan yritykseen palkkasi Sannan isä Pentti Turunen, joka perusti yrityksen vuonna 1981. Hyvät kokemukset ovat laskeneet vieraskielisten palkkaamisen rimaa.\n– Emme ole varoneet maahanmuuttajien palkkaamista, päinvastoin. Olemme olleet tyytyväisiä kaikkiin maahanmuuttajiin, joita meillä on ollut töissä, Jari Mäkinen toteaa.\nSuomalaisyritykset ovat kuitenkin olleet varovaisia maahanmuuttajien palkkaamisessa.\nTyövoimapula uhkaa yrityksiä\nSuomessa on viime kuukausien aikana puhuttu paljon työvoimapulasta ja keinoista, joilla yritysten tilannetta voitaisiin helpottaa.\nOman lisänsä keskusteluun toi henkilöstöpalveluyritys Barona, joka marraskuun alussa julkaisi teettämänsä tutkimuksen kansainvälisen työvoiman palkkaamisesta.\nTutkimuksen mukaan suurin syy siihen, että kansainvälisiä työntekijöitä ei palkata, oli yrittäjien heikko englannin taito.\nSuomen yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismanen on seurannut keskustelua työvoimapulasta pitkään ja tarkkaan.\nKuismasen mukaan joissakin tapauksissa vieraskielisten palkkaamiseen vaikuttavat asenteet, mutta tätä useammin kyse on käytännön sanelemista syistä.\n– Työnantaja joutuu miettimään myös sen, että jos työntekijä joutuu täyttämään hallinnon vaatimia papereita suomeksi tai ruotsiksi. Se on ihan rationaalinen este vieraskielisen palkkaamiseen.\nHän ajattelee, ettei ulkomaisesta työvoimasta ole nopeaa apua akuutin työvoimapulan lievittämiseen.\n– Meillä on Tilastokeskuksen mukaan nyt hiukan alle 200 000 työtöntä tällä hetkellä. Sitten meillä on noin 300 000 parhaassa työiässä olevaa henkilöä, jotka ovat työvoiman ulkopuolella.\nTyövoiman ulkopuolelle lasketaan esimerkiksi ne, jotka opiskelevat parhaillaan itselleen tutkintoa, suorittavat varusmiespalvelua tai hoitavat kotona lapsiaan.\nKuismanen suhteuttaa nämä luvut avoimena oleviin työpaikkoihin, joita työ- ja elinkeinoministeriön mukaan on noin 170 000 (siirryt toiseen palveluun).\nMasud Haidari tuli Suomeen vuonna 2015, jonka jälkeen hän meni peruskouluun ja sieltä ammattiopistoon. Haidari sai Pentisolilta ensimmäisen työpaikkansa. Kuva: Silja Viitala / Yle\nTämä yhtälö saa Kuismasen ajattelemaan, että sekä työttömät että työvoiman ulkopuolella olevat voisivat täyttää avoinna olevia työpaikkoja nopeammin kuin Suomeen muuttavat ihmiset.\n– Sitten mennään tähän riitelyyn, miten ihmiset saataisiin avoimiin työpaikkoihin.\nKuismasen lääkkeet liittyvät “taloudellisten kannusteiden parantamiseen”. Hänen mukaansa ne ovat heikentyneet viime vuosina. Käytännössä tämä tarkoittaisi esimerkiksi sosiaaliturvan leikkaamista ja ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista.\nNämä lääkkeet eivät käy työntekijäpuolen etujärjestö SAK:lle. SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta sanoo, että pulaa on nyt nimenomaan osaavasta työvoimasta.\n– Ensisijainen lääke meillä on osaamisen parantaminen. Se on koulutusta tai työvoimapolitiikkaa, jolla saadaan ohjattua ihmisiä joko koulutukseen tai heille sopivaan työhön.\nKyse on Kaukorannan mukaan näkökulmaerosta. Elinkeinoelämän etujärjestöt ovat huolissaan yrityksistä, kun taas työntekijöiden järjestöissä mietitään ihmisten työllistymistä.\n– Elinkeinoelämän etujärjestöt ovat huolissaan siitä, että yritykset joutuvat kilpailemaan työvoimasta. Minun mielestäni huolta ei pidä kantaa yrityksistä, vaan ihmisistä, Kaukoranta sanoo.\nRolando Carpio valvoo Pentisolin tehtaalla tuotannon laatua. Linjastolta valmistuu rypsiöljypulloja. Kuva: Silja Viitala / Yle\nMolemmat ekonomistit uskovat, että Suomen kansantalous tarvitsee pitkällä aikavälillä työperäistä maahanmuuttoa.\nVäki ikääntyy Suomessa, jolloin maahan kaivataan lisää työntekijöitä kattamaan sosiaaliturvan ja eläkkeiden rahoitusta.\nVielä ei kuitenkaan puhuta suuresta ulkomailta tulevien työntekijöiden virrasta. EU:n ulkopuolelta tuleville työntekijöille on myönnetty noin 9 000 oleskelulupaa viime vuosina ja EU:n sisältä rekisteröintejä on tänä vuonna ollut noin 5 200.\nHallituksen tavoitteena on kuitenkin kaksinkertaistaa myönnetyt luvat vuoteen 2030 mennessä, ja kasvattaa lupien määrää 10 000:llä vuosittain.\n“Suomea pitää vähintään ymmärtää”\nEcuadorilainen Rolando Carpio ja afganistanilainen Masud Haidari ovat tulleet iltavuoroon Pentisolin tehtaalle.\nYritys on ottanut iltavuoron käyttöön, koska kysyntä on ylittänyt jälleen normaalin tuotantotahdín.\nCarpio valvoo rypsiöljypullojen laatua ja Haidari pakkaa toisessa päässä linjastoa pulloja.\nHeidän tiensä tehtaalle ovat olleet erilaiset. Haidari tuli ammattikoulun ja työharjoittelun kautta Pentisolille töihin. Carpio puolestaan löysi tiensä Järvenpäähän ensin työnvälitysyrityksen avulla, mutta hänet palkattiin myöhemmin taloon vakituiseksi työntekijäksi.\nAfganistanista kotoisin oleva Masud Haidari tekee valmiiksi pakkauksia, joihin laitetaan rypsiöljypulloja. Taustalla kuvassa on kiireapulainen Ilpo Tapaila. Kuva: Silja Viitala / Yle\n– Viime vuosi oli minulle vaikea, kun koronakriisi alkoi todenteolla Suomessa. Lähetin hakemuksia kahdeksan kuukautta, mutta en saanut töitä, Carpio muistelee.\nMolemmat sanovat, että työpaikka on ollut suomen kielen oppimisen kannalta tärkeä paikka. Pelko vieraan kielen puhumisesta on hälvennyt työpaikalla, vaikka he ovat jo aiemmin ymmärtäneet kieltä.\nSanna Mäkinen sanoo ymmärtävänsä yrittäjiä, jotka eivät palkkaa olemattomalla suomen taidolla varustettuja työntekijöitä.\n– Tietysti, jos työnhakija ei ymmärrä suomea lainkaan, niin en minäkään uskaltaisi sellaista henkilö palkata tänne.\nJari ja Sanna Mäkinen perustelevat asiaa kahdella syyllä. Pentisolin tuotannosta vastaava henkilökunta ei puhu kovin hyvää englantia, joten työntekijöiden välinen kommunikointi voisi jäädä vajavaiseksi.\nToinen seikka liittyy turvallisuuteen. Jokaisen pitää linjastolla tietää, mitä ja miten asioita tehdään yhdessä.\nSamaa mieltä on myös tuotantohallissa vastaan kävelevä tuotantopäällikkö Urho Riikonen, joka on ollut Pentisolilla töissä lähes yrityksen perustamisesta, 1980-luvulta lähtien.\n– Alussa varsinkin Masudilla oli vaikeuksia sanoa, että hän ei ymmärrä jotakin ohjetta. Nyt tilanne on parantunut, emmekä päästäisi heistä millään irti. Masud tuli tänäänkin 20 vaille töihin, Riikonen sanoo.\nAina 1980-luvulta lähtien Pentisolilla työskennellyt tuotantopäällikkö Urho Riikonen on tyytyväinen nykyisiin työntekijöihin. Hän ei olisi valmis luopumaan varsinkaan Carpiosta eikä Haidarista. Kuva: Silja Viitala / Yle\nUudenmaan Ely-keskus julkaisi viime vuoden kesäkuussa tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan hyvät kokemukset kansainvälisistä työntekijöistä kannustavat yrityksiä palkkaamaan myös muita maahanmuuttajia.\nSamalla näissä yrityksissä maahanmuuttajien kielitaitovaatimukset ovat lievempiä kuin muissa yhtiöissä.\nYrittäjät ovat entistä korkeammin koulutettuja\nSuomen Yrittäjien Kuismanen ymmärtää, miksi maahanmuuttajien rekrytointi törmää monesti yrittäjien heikkoon kielitaitoon.\nPerinteisesti suurin osa uusista yrittäjistä on ponnistanut joko peruskoulun tai ammattikoulun pohjalta liike-elämään.\nIso osa perustetuista yrityksistä on ollut pieniä toimijoita, joissa yrittäjä itse on toiminut työntekijöille työnohjaajana.\n– Kielitaidon puute on kuitenkin korjaantumassa. Kun katsomme yrittäjien koulutustaustaa läpi toimialojen, niin se on nousussa. Ja korkeampi koulutus korreloi hyvän kielitaidon kanssa, Kuismanen huomauttaa.\nTutkimuksissa onkin havaittu, että ammattikorkeakoulusta ja yliopistosta valmistuneet perustavat yrityksiä entistä innokkaammin.\nNyrkkisääntönä voi pitää sitä, että joka kolmannella yrittäjällä on ammatillinen tutkinto takataskussa, toinen kolmannes on valmistunut ammattikorkeakoulutasoisesta oppilaitoksesta ja joka viides uusi yrittäjä on suorittanut tutkinnon yliopistossa.\nKuismanen näkee muutoksen taustalla myös sen, että usealla alalla vaatimukset ovat kasvaneet muun muassa digitalisaation takia. Vaatimusten täyttämisessä koulutuksesta on hyötyä.\nPentisol investoi kasvuun\nPentisolin tavoitteena on jatkaa kasvua myös tulevaisuudessa. Yhtiö on lyönyt lukkoon suunnitelmat kolmannen tuotantolinjan rakentamisesta Järvenpäähän.\nSamalla tehtaaseen on tarkoitus rakentaa yli kolmannes lisää tilaa.\nValmiita tuotteita maailmalle. Pentisol on keskittynyt elintarviketuotantoon viime vuosina. Kuva: Silja Viitala / Yle\n– Periaatteessa kysyntää on tällä hetkellä niin paljon kuin ehdimme vain tehdä. Nyt on menossa positiivinen trendi maailmalla, Jari Mäkinen sanoo.\nTuotannon laajentaminen tarkoittaa sitä, että yhtiö palkkaa suurella todennäköisyydellä lisää työntekijöitä lähitulevaisuudessa. Hyvien työntekijöiden löytäminen mietityttää Mäkisiä.\n– Meille tulee aina hakemuksia, kun laitamme rekrytointi-ilmoituksia julki. Hyviä tekijöitä on entistä vaikeampaa löytää, Jari Mäkinen miettii.\nAjatusten taustalla on kaksi virherekrytointiä, joita he ovat tehneet viime vuosina. Toisessa tapauksessa työntekijä ei osoittautunut lupaustensa arvoiseksi ja toisessa työntekijä lähti pian perusteellisen koulutuksen jälkeen toisiin töihin.\nVielä kuitenkaan Pentisolissa ei ole nähty tilannetta, jossa kasvu olisi tyrehtynyt työntekijäpulaan.\nHerättikö juttu ajatuksia? Voit kommentoida sitä 28.11.2021 kello 23 asti.\nTyövoimapulaPolitiikkaMaahanmuuttajatTyövoimaTyöntekijätTyöllisyysYrittäjyysRekrytointiTyöllisyys ja työttömyysTyöperäinen maahanmuuttoTyönantajatSuomen kieliAmmattitaitoTyöelämäTalous