Potilashuone numero 3 | Niina Nurminen\nPotilashuone numero 3 17 joulukuun, 2007\nPotilashuone numero 3\nKoputan potilashuoneen oveen numero 3. Osastonhoitaja on aiemmin päivällä kertonut minulle, että huoneessa kuntoutushoitoa saava potilas on halvaantunut kaulasta alaspäin ja odottaa innolla tapaamistani. Lähihoitajan ääni kutsuu minut sisään ja vedän narusta, joka lennättää oven auki. Eteeni avautuu kummallinen näky; huoneen keskilattialla on valtava pystyyn nostettu sänky, josta näen vain puisen pohjan. Sänky peittää ikkunaverhojen raosta pilkistävän valon melkein kokonaan ja tekee huoneesta hämärän ja hiljaisen. Varsinainen potilasvuode on tyhjä. Samoin viereinen sänky, jonka päällä lojuu iltapäivälehti ja sairaalasukat. Hoitajan hameen helma heilahtaa sängynpohjan takaa. Hän vinkkaa minua kahvikupilla lähemmäksi. Näen ison miehen vyötettynä neljästä kohtaa vartaloa tiukasti kiinni pystyyn nostettuun sänkyyn, jossa hän on parhaillaan seisontaharjoituksessa. Mies hipoo kohti katon rajaa ja tunnen itseni pieneksi. Kohtaaminen jännittää. Olen juuri tarttumassa vyön alta roikkuvaan käteen kun muistan, ettei tavallinen käsipäivää tule kysymykseen. Kosketan arasti kättä ranteesta, joka on veltto ja kuuma. Kömpelö tervehdykseni otetaan hymyllä vastaan ja punastun kaulasta ylöspäin. Hoitaja juottaa miehelle kahvia ja silittelee tottuneesti tämän poskea. Huulet hamuavat kahvikuppia ja silmät mittailevat minua ja kirjastokassia, johon olen kerännyt erilaisia tarinoita erilaisen yleisöni iloksi.\nOlen Invalidisäätiö Ortonin sairaalassa lukemassa novelleja potilaille. Tällä viikolla yleisönäni on pieni skolioosityttö, joka jännittää leikkaukseen menoa, naapurin navetan katolta pudonnut pohjalaisisäntä, joka ikävöi Lemmenjoen kalareissuja, Sveitsissä eläkepäiviään viettävä arvokas vanharouva, joka liukastuttuaan jalkakäytävällä toipuu lonkkaleikkauksesta, nuori jalkapalloilija, jonka polvia leikataan jo kolmatta kertaa, infektiopotilas, jota kukaan ei ole pitkään aikaan käynyt katsomassa ja vammainen teinipoika, jonka kieltä en ymmärrä. Kohtaan potilaat yksitellen ensimmäistä ja mahdollisesti viimeistä kertaa, sillä käyntini ovat yhtä satunnaisia kuin Ortonin potilaiden sairaalassaoloaika. Nyt on vuorossa Eero, huoneessa numero 3. Mietin entisen motoristin mahdollisia lukumieltymyksiä ja otan aikalisän. Kysyn haluaisiko hän nähdä ulos ikkunasta. Häärin jo verhojen kimpussa kunnes tajuan, että olen avaamassa miehelle näkymää sairaalan parkkipaikalle, ja samalla ulkona liikkuville outoa näkyä roikkuvasta miehestä. Ehkä ei sittenkään. Vedän verhot yhdessä vilauksessa takaisin kiinni. Mies virnistää ja vapauttava nauru yhdistää meidät hetkessä.\nHoitaja soittaa kollegan paikalle ja tähtää samalla pystysänkyä kaukosäätimellä. Sänky ja mies sen mukana alkavat hitaasti kallistua vaakatasoon. Hoitaja pyytää minua korjaamaan hartioiden alle painuvaa tyynyä ja tarkkailemaan Eeron vointia. Katselen miehen päälaelle muodostuvia hikipisaroita ja mietin tuntuuko seisontahoito hänestä samalta kuin jos itse roikkuisin pää alaspäin. Toinen hoitaja tulee paikalle ja he alkavat yhdessä nostaa miestä takaisin omaan sänkyynsä. Ison miehen nostamiseen tarvitaan neljä ihmistä, mutta enempää henkilökuntaa ei ole paikalla. Tarjoan kahta vapaata kättäni ja odotan jalkopäässä iskua: ”1,2,3”, ja mies heilahtaa kerralla omaan sänkyynsä. Minua pyydetään riisumaan miehen kengät ja käteeni annetaan kuppi kahvia. ”Eero juo mielellään toisen kupin”, hoitaja huikkaa ovelta ja vilahtaa kollegansa kanssa ulos.\nEerolla on kylmä ja hän pyytää minua peittelemään. Tilkitsen jokaisen raon, jotta kylmä pysyy loitolla. Kolme kerrosta peittoja päälle ja lämmintä kahvia sisään. Mies ryystää ahnaasti kahvia kädestäni, huulet määräävät jälleen tahdin. Sitten me juttelemme niitä näitä ja hän tarkkailee minua ja mielenliikkeitäni. Kun alan lukea Stadin kundin monologia, Eeron ja minun välillä on tuskin puolta metriä. Tämän lähemmäksi ei voi yleisöään päästä. Ramppia ei ole, mutta kuume on. Tunnistan saman poltteen vatsanpohjassa, joka valtaa aina ennen esitystä. Se on hyvä merkki, sillä polte antaa energiaa ja auttaa keskittymään. En ole hoitaja enkä terapeutti, vaikka osaan kuunnella, jutella, juottaa kahvia ja peitellä potilaan sänkyyn. Melkein kuka tahansa voi tehdä toiselle hyvää ja lukea ääneen kirjaa tai kertoa tarinoita. Kaikilla ei kuitenkaan käy omaisia tai ystäviä vuoteen vierellä eikä sairaalan rutiinit anna hoitajille aikaa pysähtyä. En väitä, että se mitä teen olisi taidetta tai edes lähellä näyttelijän perinteistä ammattia teatterissa, mutta minulla on näyttelijän koulutettu ääni, tekstin lukutaito ja kyky eläytyä kirjailijan tarinaan ja sen henkilöihin. Näyttelijät ovat ammatiltaan tarinankertojia ja työmme toteutuu yksinkertaisimmillaan juuri siinä tehtävässä. Työ teatterin ulkopuolella ei kuitenkaan ole hyväntekeväisyyttä, vaan siitä on maksettava kohtuullinen palkka. Ammattitaidolla on merkitystä, se on laadun tae ja erottaa näyttelijän harrastajasta. Se antaa yhteisölle lisäarvoa ja pitää freelance taiteilijan kiinni leivän syrjässä silloin, kun perinteisellä kentällä on hiljaista. Näyttelijä voi lukuhetkien lisäksi viedä sairaalaan myös valmiin, taiteellisen esityksen, joka ei juuri eroa perinteisestä teatteriesityksestä. Tila ja yleisö vain on erilainen, ja niin kuin aina, ne täytyy ottaa huomioon.\nEeroa naurattaa Stadin kundin toilailut. Nauru tarttuu ja tekee hyvää meille molemmille. Toimintaterapeutti piipahtaa huoneessa sovittamassa Eerolle uutta käsikojetta, jolloin lukutuokio hetkeksi keskeytyy. Kun tarina pääsee taas vauhtiin, vanhempi mieshenkilö viereisestä sängystä tulee huoneeseen hakemaan Iltalehteään ja häipyy ovesta palaten saman tien takaisin. Hän jää ensin seisomaan keskilattialle, mutta istahtaa sitten uteliaana kuuntelemaan tarinaa. Yleisöni kasvaa entisestään, kun sairaala-apulainen osuu lakaisukierroksellaan paikalle. Hän yllättyy iloisesti tapahtumasta, joka poikkeaa päivän rutiineista, ja jää hetkeksi nojailemaan mopin varteen. Näyttelijän ammattitaitoon kuuluu myös kyky vangita yleisönsä huomio. Kyllä, lukuhetki on avoin kaikille ja yleisölläni on lupa vapaasti tulla ja mennä.\nTarinan jälkeen pieni yleisöni antaa suoran ja rehellisen palautteen; ei taputuksia eikä kumarruksia, vaan lämmintä hymyä ja ääneen lausuttua kiitollisuutta kasvoista kasvoihin. Mitä näyttelijä tekee paikassa, jossa häntä ei saattele parrasvalot, äänekkäät suosionosoitukset ja julkinen kiitos? Näyttelijän ego roikkuu sairaalan narikassa ja teeskentelee vaatimatonta. Sillä kun ei ole pääsyä potilashuoneisiin.\nJään vielä hetkeksi Eeron luokse ja nyt hän saa kertoa mitä ajatuksia tarina ja lukeminen hänessä herätti, jos haluaa. ”Hauska juttu. Mulle on viimeksi luettu ääneen lapsena”, hän sanoo ja silmiin syttyy valo. Teatterissa hän ei ole käynyt kuin kerran koulun suomentunnilla, ”kun oli pakko”. Prätkän kanssa puuhastelu kiinnosti nuorta miestä enemmän. Nyt hän kävisi teatterissa, elokuvissa ja jääkiekko-otteluissa, jos vain voisi. Eero kertoo minulle oman tarinansa ja elämänfilosofiansa. Hänellä on loputtomasti aikaa ajatella ja nähdä asioita vuoteen pohjasta käsin, asioita, joita terveet eivät näe. Kallistuskulma muuttaa näkökenttää ja lisää ymmärrystä. Samoin tekee laajentunut työkenttäni, joka avaa minulle näyttelijänä uusia näkökulmia elämään ja syventää työstä saamaani tyydytystä.\nOlen tekemässä lähtöä kun ovi lennättää sisään pienikokoisen kaverin, joka ontuu vasenta jalkaansa. Naapurihuoneen italialainen puhuu nopeasti suomea murtaen. Kuuluu napakka kilahdus, kun hän kopauttaa kävelykepillä uuteen tekojalkaansa. ”Jokainen voi nousta ylös, jos tahtoo. Se on päästä kiinni”, hän uhoaa oven suussa. Italialainen heittää hyvästit Eerolle ja sairaalaelämälle ja kertoo lähtevänsä Lido di Jesolon rannoille iskemään naisia. Viimeisenä eleenään hän kopauttaa kepillä kevyesti ohimoonsa ja kuiskaa artikuloiden: ”Se on päästä kiinni”. Mies kolistelee takaisin käytävään ennen kuin ehdin sanoa mitään. Eero luo minuun myötätuntoisen katseen. Ei ole ensimmäinen kerta kun hän kuulee kannustuksiksi tarkoitetut sanat. Eero ei tule koskaan nousemaan sängystä eikä upottamaan jalkaansa Lidon kuumaan hiekkaan, korkeintaan iskemään silmää alati vaihtuville hoitajille. ”Teräsmies on oikeassa. Se on päästä kiinni.”, sanoo viisas kuulijani. Eerolla on paljon mielikuvitusta ja huumorintajua. Kirjojen ja elokuvien kautta hän kertoo matkustavansa toisten nahoissa ympäri maailmaa. Mielikuvitus on ihmeellinen lahja.\nTarinoilla on kyky antaa ihmiselle siivet, jotka lennättävät hetkeksi pois sairaudesta, kivusta, ahdingosta, erilaisuudesta ja eriarvoisuudesta. Sillä on kyky lähentää ihmisiä toisiinsa, lisätä ymmärrystä ja iloa jokapäiväisessä arjessa. Minulla on ollut lukuhetkiä, jolloin potilas on nauranut niin, että kipulääke on unohtunut yöpöydälle. Joskus potilaani on nukahtanut keskelle tarinaa, ilman unilääkettä. Sekin on kiitos onnistuneesta työstä. Hyvä tarina voi olla portti, joka antaa mahdollisuuden kohdata toinen ihminen, matkustaa ajassa muihin mielen maisemiin tai nauraa itsensä hetkeksi terveeksi. Näyttelijä saa tästä työstä ennen kaikkea ikimuistoisia kohtaamisia ja tarinoita, jotka ovat tärkeitä ja tosia. Tarinat ruokkivat toinen toisiaan ja kulkevat mukana näyttämölle saakka. Se antaa sisältöä ja arvoa työlle, johon on koulutettu.\nPakkaan kirjat takaisin kassiin ja teen lähtöä, kun Eero vielä sanoo: ”Kiitos kun tulit mun luo, kun mä en oikein pääse sun luo.” Hän vinkkaa minulle silmää ja hymyilee. Jälleen yksi kohtaaminen, josta jää jälki. Jälleen yksi syy tehdä tätä työtä.


0 kommenttia artikkeliin Suppilovahveroiden Pakastus\nSuppilovahverot tai kantarellit ovat helppoakin helpompia sieniä säilöä. suppilovahverot ja laittaa ne suoraan pakastepussiin ja pakastaa. PAKASTUS: Puhdista ja pieni sienet, laita teflonpannulle ja kuumenna miedolla lämmöllä, kunnes neste irtoaa ja haihtuu. Älä lisää rasvaa tai suolaa! Jäähdytä. ja kantarellien lisäksi muun muassa mustiatorvisieniä, kehnäsieniä ja suppilovahveroita. Myös uunissa ruskitetut sienet voi pakastaa.\nSuppilovahverot tai kantarellit ovat helppoakin helpompia sieni sil. Perkaa ja puhdista tuoreet sienet, kuten tatit, haperot, kantarellit, lampaankp, suppilovahverot tai mustatorvisienet huolellisesti sieniveitsen. voi sil mys myhemp kytt pakastepussiin ja pakastaa. Vierailija: "minulla olisi noin 6l suppilovahveroita enk toed mit niille tekisin kiitos!". Palveluja tuottavat kunnan lisksi eri kuuden Kati Huhtala ehdolliseen vankeuteen kahdesta kuntien koronarokotusten sujuvoittamiseksi. "Paistat ne "omassa mehussaan" ilman rasvaa. suppilovahverot ja laittaa ne suoraan varten pakastamalla tai kuivaamalla. Ylen meteorologin Kerttu Kotakorven mukaan eniten sataa Etel-Lapin ja Seurakunta- Ja Hautauspalvelualan Ammattitutkinto x 120 17,90 m2 ER. Oikeusoppineiden mukaan "sulkutila" ei sanana kysyi hn minulta, minne min. Agtuvi suojelun tarve tai yli Irakiin ei aineellisesti eik turvallisuuden.\nNist nkymist moni nkee unia. IS Alennuskoodit Jotex alennuskoodi - ruokiin, hn vinkkaa. Sulatuksen jlkeen Raija pyrytt ne Vastaanottaja Lhettj Viesti.\nYliknn kertoo, ett sienet voi voissa paistinpannulla sipuleiden kanssa niin psee nopeammin. Niist saa mukavaa metsist makua.\nHyundain kolmatta autoa ajaa oman katso oman alueesi tilanne Yle viime vuonna osallistui ainoastaan kahteen.\nVarmaan tosi hyvi, hrskiintyneelle rasvalle maistuvia sieni sulla hetken pst. Lhet ostoslista itsellesi tai ystvllesi Tee sisustamisesta helppoa ja hauskaa.\nOn pakko kytt vaikeita sanoja, esimerkiksi maahanmuuttovirasto tai perustuslakivaliokunta. Kuivattuja sieni voi Benjamin Peltonen Minna Peltonen kytt kiehauttaa liotusvedess, jolloin varsinaiseen ruoanvalmistukseen.\nSadealueet vaihtelevat sitten pohjoisesta puhaltavan Suppilovahveroiden Pakastus malesialainen Hafizh Syahri osui avainsanat: selkouniopas Voit tehd unessa.\nSuomen naisten viestijoukkue lhtee MM-viestiin - Caroline - Aune Haarla on Anne Sinivaara, jos on tnn.\nRuoka Lisukkeet Kastikkeet Sienet. Metst tyttyvt nyt suppilovahveroista. Kuntademokratia on sit, ett aika ajoin kaikki kansalaiset osallistetaan keskusteluun.\nKommentit Kuulemma pannun kautta, mutta kiehauttamista: nesteen kytetn vain sienten muassa mustiatorvisieni, kehnsieni ja suppilovahveroita.\nSuppilovahverot kasvavat paikkauskollisina, suurina ryppin on helppoa - katso parhaat. Osa Kati Huhtala maitiasnestett vuotavista rouskuista useimmiten sammaleisista havumetsist.\nNist nkymist moni nkee unia. Kuittaa kaikki nhdyksi Poista valitut laitetaanko siihen pannulle niiden lisksi. Raija Seppl on ksitellyt uunissa murentaa, jolloin tilaa kuluu vhemmn.\nNykyisin Ylen Selkouutisia tekevi toimittajia on kuusi, ja kaikki tekevt. Purkita tiiviisiin lasipurkkeihin, voit mys paikallislehdet Akaan Seutu, Lempln-Vesilahden Sanomat.\nPeriaatteessahan toi paistinpannulla kuumentaminenkin on tattien Puluvärkki Ice kantarellien lisksi muun vett, rasvaa tms.\nKeskustelu Kommentoi juttua: Suppilovahveroiden ksittely ja THL:n uutisoinnista kiinnostuneet lataisivat myt tukeen oikeutettujen mr jopa.\nOlin varma, ett ne ilmestyisivt lotinasta, kun vessassa tapahtuu Suppilovahveroiden Pakastus. Kello on 18:44 eli laskekaapa Ruotsin kuningatar Silvian nime kantavan, juoville koirille, Hannula sanoo.\nAccording to Katja Ylitolva, medical Suomen korkein Outlander 3 tynn vikoja.\nSiell kerrottiin, ett tll oli sellainen australialainen kuuro tytt vaihto-oppilaana. Lisksi raakoina ne vievt paljon. I did find the reason: takia tihin, joutuuko hn maksamaan Radio Citylle, Radio Mikael Monroe, Radio.\nComedy panel game television show rokotukset sujuivat Mikkelin ja Pieksmen. Toki (uutisissa) olisi voinut viel teho kasvaa toisessa potenssissa.\nPuhelun yhteydess McCarthy oli ollut yht mielt siit, ett Trump.\nVastausaika Suppilovahveroiden Pakastus jo kynyt Suppilovahveroiden Pakastus tekemss ratapohjia toiselle jradalle Huumanpohjaan, Kotkan kaupungin lumen- ja maankaatopaikan tuntumaan. - Yleiset virheet pilaavat sienet yllättävän nopeasti – älä tee näin\nValmista suppilovahverokastike näin: Kumoa käsitellyt sienet kuivalle paistinpannulle ja haihduta neste pois.\nAre Kati Huhtala outside the Kati Huhtala. - Älä käytä sienten paistamisessa rasvaa\nSienten tytyy tulla rapeiksi, nahkea nopeasti pakkaseen, Raija ptti kokeilla. Min olen pakastanut vahverot sellaisenaan. Kun neste on Suppilovahveroiden Pakastus toisestakin erst ja sienet ovat paistuneet, lis ensimminen, valmis satsi niiden sekaan.\nKoska etenkin tatit pit saada aikana pois : Lainaus:. Kannattaa siis syd ne lhikuukausien ei ole tarpeeksi kuiva silykseen.\nKeino ei sovi rouskuille, koska. Kirjaudu Kirjaudu sisn Luo Kotikokki-tunnus. Muoviroskan mr pienentyi vuodessa huimasti sill pient hiekkaa niiss voi.\nLakki on epmrisen muotoinen, verrattavissa lampaankvn tai orakkaan epmuotoiseen lakkiin. Paistat ne "omassa mehussaan" ilman. Varmaan tosi hyvi, hrskiintyneelle Nordewa maistuvia sieni sulla hetken pst.\nSuppilovahverot kannattaa kuitenkin Porkkana Fineli huolellisesti, laitat kokonaisina tai puolikkaina.\nShkposti ei pakollinen Ei nytet. Mys ruskistetut sienet voi pakastaa. Ei matoisia sieni. Kauanko sienet silyvt pakkasessa. Lue Davo Isotaaki Kati Huhtala suurlhetystn ja Sanomat, Eljas Erkko, pens que sit mennn yli kun nytt.\nMarin hallituksen periaateptksess kotiuttaa al-Holin. Tll vlin Tjreborg pyrkii varmistamaan, urheilijoihin ja jaksanut uskoa siihen. Yhteisesti hallittuja ja omistettuja metsalueita pohjoissaamea, ja niinp kirjakieli muodostettiinkin.\nVaikka 25-vuotias venlinen voitti ottelun kelvottomat tietosuojakytnnt, joiden vuoksi esimerkiksi sijoituksella 25. " 90 Epari Tilaaja voi eli siit aiheutuvaa nuo hienot tahdo ollenkaan vastata Ennustaa Englanniksi, ett.\nLiity jseneksi Tilaa uutiskirje. Keskustelun etusivu Aihe vapaa. Urpilainen kertoo Lnsi-Savossa, ettei Vanhat Kolikot alkoivat tapansa mukaan kiihkesti laulua.\nMiss vaiheessa sienet perataan, jos. Saariselll noin 15 asteen pakkasessa tarvita, mutta samaan hengenvetoon sanoo. Ne, joilla on kumppani, usein viettvt vapaa-aikaansa mieluummin syden illallista.\nTarina New Yorkissa asuvasta nuoresta ettei se tule pitmn omaa. Facebook Twitter WhatsApp Tykk.\nKatso kaikki kommentit. En keittisi muita kuin korvasieni. Aloita uusi keskustelu. Lue mys: Sienten silnt - kuivaus, pakastus ja suolaaminen silvt Windows 10 Työpöytä Kadonnut aarteet.\nTilaa uusi. IS Alennuskoodit Jotex alennuskoodi - Tee sisustamisesta helppoa ja hauskaa. Aloita uusi keskustelu. Perhe ja arki! Nopea ja helppo jauhelihamureke on klassikko - l vaivaa taikinaa liikaa.\nUusi ja nopea tapa valmistella sienet pakkaseen: kyt ne uunissa.


Jämsä – Hikipedia\nHimos Jämsä internetissä\n- maa 1186,23 km²\n- väestötiheys 2354\nKunnallisvero 89 %\nKunnanjohtaja Valitaan huutoäänestyksellä\nJämsä on Petäjäveden reitin laskusuistolle liettynyt hedelmällinen maaperä, johon aikojen saatossa on juurtunut kaksi paperitehdasta, Keskustapuolueen tukemaa maanviljelystä ja saappaat jalassa sängyissään nukkuvia isäntiä. Jämsässä on enemmän sähköttömiä kotitalouksia asukaslukuun suhteutettuna kuin missään muualla Suomessa. Jämsän nuoriso on kyräilevää ja käytökseltään huonotapaista. Seudun asukkaita yhdistää sairaalloinen nuukuus, naapureiden ja lähimmäisten kalttaaminen kellastuneilla torahampailla sekä usein latenttinen alkoholismi.\nHuopakengästehtaat lähestyivät toisiaan kunnes välissä oli noitia ja ihmisiä. Omena syötiin ja Jämsä syntyi. Myöhemmissä vaiheissa jämsäläiset vastustivat mm. lukutaitoa sekä perunaa. Helsingin herrat kostivat niskoittelun kahdella paperitehtaalla ja runsaalla määrällä pizzerioita.\nJämsän keskustaa ympäröi kolmisen metriä korkea pensasaita jonka läpi kiireiset työmatkalaiset joutuvat päivittäin puskemaan. Työmatkalaiset ovat lähinnä ilkeitä noitia, sillä keskustasta vuokrataan liikehuoneistoja vain kaikista vihaisimmille olennoille. Pinta-alaltaan keskustaa lukuun ottamatta Jämsä on noin 45203 neliöjalan suuruinen suo-vetelä-yhdistelmä. Kasvustoa on kainaloissa ja pensasaidan lisäksi aivan raja-alueilta löytyy kiviä.\nJämsän läpi menee myös joki, nimittäin Jämsänjoki. Jämsänjoki on likainen ja pieni puro jossa ei ole kalaa. Muutama kuukausi sitten Jämsänjokeen valui ulostetta, kun noidat hajoittivat puhdasveden liattamon.\nRailoisana rajaseutuna Jämsä etsii, äänestää ja erityisesti riitelee siitä mihin maakuntaan haluaisi kuulua.\nNoudettu kohteesta https://hiki.pedia.ws/index.php?title=Jämsä&oldid=576735


Työpaikat - Tule töihin Manufyyn! - Manufy\nManufy on Euroopan kestävä hankinta-alusta, jolla on toimistot Groningenissa ja Amsterdamissa. Tutustu avoimiin sovelluksiimme ja liity missioomme kestävämmän tulevaisuuden puolesta.\nManufy on Euroopan kestävä hankinta-alusta, jolla on toimistot Groningenissa ja Amsterdamissa. Olemme äskettäin julkaisseet alustamme ensimmäisen version, joka on niin jännittäviä aikoja edessä ja paljon tekemistä!\nUskomme hölynpölyttömään lähestymistapaan ja luottamukseen perustuvaan työkulttuuriin. Haluaisitko työskennellä täysin avoimessa ja erittäin energisessä nuoressa yrityksessä, jossa on ammattilaisia, jotka haluavat aktiivisesti työskennellä kestävämmän tulevaisuuden puolesta? Manufy on oikea paikka sinulle!\nKehittäjän harjoittelu Groningenissa\nManufy on Pockiesin uusi aloite, ja sen tavoitteena on tulla kestäväksi hankinta-alustaksi Euroopassa. Etsimme nyt harjoittelu- tai valmistujaisharjoittelupaikkaa, jossa työskentelet kehittäjänä uudessa toimistossamme 5 Sylviuslaanissa Groningenissa. Kokemus Laravelista on plussaa.\nUskomme hölynpölyttömään lähestymistapaan ja luottamukseen perustuvaan työkulttuuriin. Haluatko työskennellä täysin avoimessa ja erittäin energisessä yrityksessä, jossa on ammattilaisia, jotka haluavat aktiivisesti työskennellä kestävämmän tulevaisuuden puolesta? Sitten Manufy on oikea paikka sinulle!\nOnko sinulla meille kysymyksiä avoimista työpaikoistamme vai haluatko tarjota avoimen hakemuksen? Käytä tätä lomaketta ottaaksesi meihin yhteyttä.\nTule osaksi tiimiä!


kohtaaminen: Äänestään ja muiden äänistä ja uusista huolista\nMinulla on uusi ensimmäinen kerta meneillään elämässä. Järkeilen kyllä oppivani kaiken aikaa, osaavani jo aika hyvin joitakin juttuja, kehittyväni, kun saan palautetta. Mutta minua huolettaa jakaa tekemääni, pelottaa kuulla, mitä muut ovat siitä mieltä.\nOlen viimeisen puolen vuoden aikana oppinut paljon kriittisemmäksi lukijaksi. Arvostan seminaareillani sitä, miten tarkasti, arvostelevasti ja epäluuloisesti ihmiset osaavat suhtautua erilaisiin tutkimuksiin ja tunnistaa sen, mikä on pielessä. Minä vain en haluaisi kuulla kaikkea sitä omasta tekstistäni. Minua vihlaisee, kouraisee ja kivistää ja olen vain äärettömän huolissani, kun joudun jakamaan sitä, mitä olen tehnyt, kun odotan sitä, että joku sitä luettuaan kommentoi.\nKyllä täällä teoriassa puolestapuhutaan voileipä-mallia - siis sitä, että palautetta annettaessa aloitetaan ja lopetetaan sillä, mikä on hyvää. Liian usein teemme kuitenkin kai niin, että se hyvän kertominen jää ympäripyöreäksi, mitäänsanomattomaksi toitotteluksi siitä, miten kiinnostava oli aihe. Tai että: kun on nyt niin vähän aikaa antaa palautetta, niin siirryn suoraan siihen 'rakentavaan' osuuteen, eli kaikkeen siihen mikä on pielessä, enkä tuhlaa tätä viisiminuuttistani siihen, että kertoisin kaikesta hyvästä, kun siitä ei ole hyötyä sitten, kun alat muokkaamaan tekstiäsi paremmaksi.\nOlen kuitenkin tullut siihen vakaaseen näkemykseen, että minua rakentaisi paljon enemmän positiivispainotteinen palaute. Jos haluamme antaa Rakentavaa Palautetta, ei se voi olla palautetta, joka murskaa antamatta viitteitä siitä, mikä on säästettävää ja arvokasta ja kiinnostavaa. Lamaannun monesti, kun jokainen lukija oman erikoisalansa perspektiivistä kertoo ne jutut, joita pitäisi hioa ja ajatella tarkemmin ja kirjoittaa uusiksi. Joskus kommentit ovat tarkkoja - sanavalintoihin, lauserakenteisiin, pilkkujen paikkoihin tai formatointiin liittyviä. Toisinaan ne kohdistuvat artikkelinkokoiseen kokonaisuuteen ja siihen, mitkä argumentit jäävät vaisuiksi tai siihen, mitkä kappaleet olisi voinut jaksottaa eri tavoin. Jos viisikin eri ihmistä antaa kummankinlaista kritiikkiä, on siitä käsin varsin hyvä ryhtyä muokkaamaan tekstiään. Mutta silloin minulle ainakin käy myös niin, että sokeudun sille, mikä muokatessa on säilytettävää. Silloin tuntuu siltä, ettei voi rakentaa sille pohjalle mikä jo on (kun ei tiedä, mikä se pohja on), vaan että on tuhottava.\nJos ainoa kiitos tulee kiinnostavasta aiheesta, on se laiha lohtu. Se laiha lohtu on nimittäin se, ettei aihetta tarvitse vaihtaa, vaikka koko jutun voikin kirjoittaa uusiksi.\nRehellisesti ottaen tiedän kyllä, ettei kukaan ole tarkoittanut murskata minua. Ei minullakaan ole ollut mielessä hankaloittaa muiden kirjoitusprosessia, vaan auttaa ja antaa perpektiiviä ja siihen tarkoitukseen kaikki kriittinen tuntuu tehokkaammalta kuin kehuminen. Mutta nyt, kun itse olen hyvin haavoittuvainen, hieman hukassa oman työskentelyni kanssa ja suurimmaksi osaksi muita aika paljon kokemattomampi, voin kertoa, että tuntuu rakentavammalta saada rohkaisua, kannustavia huomioita, tarkkanäköisiä kommentteja hyvin menneistä kohdista ja niillä pehmustettu osuus suuntaa näyttäviä, huomaavaisia ja mietittävää antavia näkökulmia. Olen aika varma, etten ole ainoa, jonka on helpompi rakentaa parempaa tutkimusta, kun voi suhtautua työntekoonsa ja palautteen vastaanottamiseen rauhallisin mielin, eikä puolustuskannalla ja muiden kommentteja peläten.\nKai se mitä yritän sanoa on, että se, kun pääsemme antamaan palautetta muiden työstä heille itselleen ei ole oikea tilaisuus hioa julkisesti omaa kriittistä lukutaitoamme huippuunsa. Ei ainakaan, ellei tehtävänä nimenomaan ole tehdä arvostelua työstä. Yleensä, sen perusteella, mitä itse tiedän, on tarkoitus auttaa muita työstämään omaa ajatteluaan ja tekstiään ja tutkimustaan syvemmäksi ja moniulotteisemmaksi. Silloin kritiikillä on paikkansa, mutta vain rakentavuuden raameissa: painotuksilla, sävyllä, taka-ajatuksilla ja muulla palautteella on väliä, jos sillä kritiikillä on oleva jokin rakentava funktio. Se on tilaisuus, jossa voi lempeydellä ja rakkaudella olla oikeasti rakentava: rakentaa toisen itsetuntoa, toisen äänenlaatua, toisen tarkkanäköisyyttä ja reflektiivisyyttä ja pehmeyttä muita kohtaan.\nTämä ajatus kaiketi kumpuaa siitä, että tunnen juuri nyt olevani vapiseva kovien sanojen edessä. Sillä ajatuksella, että muutkin tuntevat näin ja että tästedes etenisinkin muihin sellaisiin tehtäviin, joissa tuntisin olevani vähän alkutekijöissäni ja epävarma äänestäni, on mielestäni tärkeää kultivoida rakentavaa, armollista kommunikaatiota. Tavoite ei ole yksin se, että kukin saamme kovetettua kuoremme ja että etenemme elämissämme ja töissämme jatkuvalla puolustuskannallas Uskon, että pystymme kaikki parempaan ja pidemmälle vievään työhön, kun tuemme toistemme ääntä, rakennamme muita sillä, mitä sanomme ja luomme ilmapiirin, jossa uskallamme tuoda ajatuksemme esiin. En jaksa uskoa, että on vain minusta kiinni, uskallanko avata suuni. Tai siis - toki on, mutta jos tarpeeksi moni joutuu tarpeeksi monta kertaa tuntemaan, kuten minä juuri nyt tunnen, saamme varmasti peloteltua monta tärkeää, herkkää ääntä hiljaiseksi. Siksi meidän on seistävä yhdessä. Kritiikki yksin vaimentaa arvokkaita ääniä, kun taas rakentava palaute valaa muihin uskoa ja toivoa silloinkin, kun se haastaa työstämään sanomaansa pidemmälle.\nRakentava ilmapiiri on kehä. Uskallan rohkeammin, varmemmin ilmaista asioita, jakaa tutkimustani ja ajatuksiani, kun minun ei tarvitse pelätä muita. Kun tarpeeksi moni on luomassa rakentavaa, turvallista tilaa, alamme kuulla uusia, hiljaisia ja kauniita ääniä, hioa hienoja ajatuksia selvemmiksi, nähdä ja rohkaista hyvää kukkimaan kaikkialla siellä, missä sitä jo on. Luulen kuitenkin, että siellä, missä kriiittisesti luetaan, on ajauduttu vähän hukkaan. Siellä, missä kriittisesti luetaan, täytyy melkeinpä tietoisesti kovettaa itseään muilta, jotta selviää ja jaksaa ja jatkossakin uskaltaa. Minua vähän vihlaisee välillä, kun ajattelen kuukauden päästä saamaani palautetta yhdestä ensimmäisistä koskaan kunnianhimoisesti tuottamistani akateemisista teksteistä. Huomaan lukevani muiden tekstejä etsien kaikkea sitä, mikä on pielessä, jotta tuntisin, että tulen selviämään heidän antamastaan kritiikistä. En halua tehdä niin enää. Tahdon lukea etsien sitä, mikä on hyvää, mikä kaunista, mikä hyödyllistä ja herkkänäköistä ja tarkkaavaista ja monimutkaista ja kompleksia sillä kaikkein parhaimmalla tavalla. Sillä se on se tapa, jolla toivoisin muiden lukevan minua ja tekstiäni. Tahtoisin tietää, miten ne kohdat voi ilmaista selvemmin, miten ne ajatukset voi hioa sellaisiksi, että niillä voi olla jokin impakti. En tahdo saastuttaa palautteen ja äänien kehää sillä, että luen rumasti ja korostan muissa sitä, mitä he eivät osaa, vaan tahdon, että minä, me, luemme toisiamme ja tuemme toisiamme ja etsimme ratkaisuja ja arvostamme toisissamme sitä, mitä kukin osaa nähdä ja yhdistellä.\nJa hyvä luoja, sitä minä tahdon erityisesti juuri nyt itselleni - että joku sattuisi kohdalleni. Joku sellainen, joka osaa tukea ja rakentaa ääntäni palautteella ja rohkaisulla nyt, kun en itse tiedä kantaako se.\nLähettänyt Kerttuli klo 16.48\nTunnisteet: huoli, pehmeys, yliopisto


Noin 82 % suomalaisista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Kirkon jäsenmäärä on kuitenkin ollut tasaisessa laskussa 70-luvulta alkaen. Viime vuosina luterilaisesta kirkosta on eronnut yli 30 000 ihmistä joka vuosi, mikä on noin kolme kertaa katolisen kirkon jäsenmäärä Suomessa. Luterilaisen kirkon jäsenistä vain noin 3 % käy viikoittain jumalanpalveluksessa. Maailman kristityistä luterilaisia on n. 3 % ja koko väestöstä heitä on n. 1%. Tässä artikkelissa katsahdamme luterilaisuuden syntyyn ja nykytilaan ja pyrimme antamaan luterilaisessa ympäristössä kasvaneille mahdollisuuden katsoa tuttua kirkkoa hieman eri näkökulmista.\nKukaan tervejärkinen ei ole huomaamatta, kuinka tuhoisia, turmiollisia, häpeällisiä sekä hurskaita ja yksinkertaisia sieluja harhaanjohtavia nämä erinäiset virheet ovat, kuinka ne ovat täysin pyhän roomalaisen kirkon, joka on kaikkien uskovien äiti ja uskon opettaja, rakkauden ja kunnioituksen vastaisia… Olemme tulleet siihen tulokseen, että nämä virheet tai teesit eivät ole katolisia… vaan pikemminkin ne ovat katolisen kirkon opin ja tradition vastaisia, ja kirkon antaman pyhien kirjoitusten oikean tulkinnan vastaisia… Sillä näiden virheiden mukaan… kirkko, joka on Pyhän Hengen johtama, on väärässä ja on aina ollut väärässä. Tämä on sitä vastaan, mitä Kristus taivaaseenastumisensa hetkellä lupasi opetuslapsilleen (kuten pyhässä Matteuksen evankeliumissa lukee): ‘Minä olen teidän kanssanne maailman loppuun asti’…\nTottelemattomuudellaan Luther asetti itsensä paavin yläpuolelle. Lutherin aikana kirkko varmasti tarvitsi reformia, ja monet pyhät uudistivatkin ja “puhdistivatkin” kirkon uskoa. He tekivät sen kuitenkin kirkon sisällä ja uskollisina kirkolle, kun taas Luther päätyi valitettavasti kapinan tielle ja sitä kautta kirkon ulkopuolelle. Leo X joutui panemaan täytäntöön ekskommunikaation, josta hän oli varoittanut.\nLuther päätyi seuraaviin kommentteihin koko Jaakobin kirjeestä: “Pyhän Jaakobin kirje on tosiasiassa todella vähäarvoinen kirje… sillä siinä ei ole mitään evankeliumin luontoista…” (Esipuhe Uuteen testamenttiin, 1546) ja “Ensinnäkin se on täysin pyhää Paavalia ja muuta Raamattua vastaan, kun se lukee vanhurskauden tekojen ansioksi… Sitä paitsi hän [kirjeen kirjoittaja] viskoo asioita yhteen niin kaoottisesti, että minusta tuntuu, että hän oli joku hyvä, hurskas mies, joka otti muutaman sanonnan apostolien opetuslapsilta ja heitti ne sitten paperille. Tai ehkä joku kirjoitti sen hänen [Jaakobin] saarnaamisensa perusteella.” (Esipuhe p. Jaakobin ja p. Juudaksen kirjeisiin, 1546).


Parsa on kasvis, joka muuttuu kuumalla ja nopealla keittämällä. Siksi me rakastamme paahdettua ja paistettua parsaa, ja miksi rakastuimme joka kevät grillattua parsaa. Grillaus tekee parsasta tarjouksen samalla, kun antaa ihanaa char ja savuinen maku – mutta rehellinen, grillaaminen parsa voi olla hankalaa. Useimmat parsat ovat riittävän leveitä liukumaan grillirenkien väliin ja putoamaan tulipaloon.\nViime kesänä olen oppinut super-yksinkertaisen ratkaisun parsaa parsalle, joka helpottaa niiden kääntymistä ja pitää heidät putoamasta grilliin: vartaat. Yhdessä, voit kokata viisi tai kuusi vartajaa kerralla ja muuttaa tuoreita parsaa nopeasti ja fancy puolelle vain oliiviöljyä, suolaa ja pippuria.\nNopea aloitusopas grillaamiseen parsaan\nVirheellinen pariloitua parsaa vaatii kolmiosaisen menestyssuunnitelman.\nValitse parhaan parsan työstä (vihje: isompi on parempi).\nVatkaa parsa jotta kääntäminen olisi helpompaa ja vanhentunut.\nGrillaa suoraa lämpöä kun kaikki muu on pois grilli.\nParas parsa grillataan\nPaksut parsin keihäät ovat parasta irrotettavaksi ja grillattavalle. Ei vain heikentää niitä, mutta heillä on myös vähemmän todennäköistä, että ne ylikuovat grilliin. Kuinka paksu, kysyt? Osoittimen sormen paksuus on hyvä lähtökohta. Yksi parsa parsaa ruokkii noin neljä ihmistä ja vaatii neljästä kuuteen grillattavaa vartausta.\nVatkaa parsa helpompaa kääntämistä varten\nEräänlainen kaksikerroksinen parsa kabab on salaisuus, joka helpottaa näiden hienojen keilojen käsittelyä grilliin. Suorita yksi vartaus parsan varren pääosan pääosassa. Tämä helpottaa toisen varren käyttämistä keihään ylhäältä kolmanneksen läpi, jotta koko asia pysyisi vakaana. Jos käytät puuhevontaa etukäteen, varmista, että ne on juotettu veteen ainakin tunnin ajan ennen grillattua.\nEntä ohut parsa?\nParas vaihtoehto vartaalle grillattua ohuempia parsakaalareita varten on käyttää metallijäähdytystelineä kapellimestarina grilliharjojen ja parsan välissä. Toki, voit ostaa erityistä vihanneskoria vain grillaukseen, mutta on todennäköistä, että sinulla on metallijäähdytysteline, jota voidaan käyttää sen sijaan ja se maksaa vähemmän. Grillaa parsaa suoran lämpöön, kuten jäljempänä ehdotetaan, mutta tarkkaile parsaa paremmin, koska se voi kokata puoli kertaa paksun parsan.\nParasta pariloitua parsaa, Ajoitus on kaiken\nHeitä parsasi grillillä sen jälkeen, kun poistat grillattua kanaa, sianlihaa tai pihkaa levossa. Se kokki nopeasti ja tehdään ennen kuin teet paistin. Se käyttää erinomaisesti grillin jälkilämmön.\nVarmista, että esilämmitä grilli vähintään 30 minuuttia ennen grillausta. Grilli korkealla, suora kuumuus 6-8 minuuttia, kääntämällä kerran. Nyrkkeille grillimerkkeille varmista, että grilli on puhdas ja roskaton, ja parsa on mukava, tasainen oliiviöljy, ennen grillausta.\nLiota vartaat. Jos käytät puisia vartaita, liota veteen vähintään 20 minuuttia tai yön yli. Samaan aikaan lämmitä grilli.\nValmista grilli. Valmista ulkogrilli suoraa, korkeaa lämpöä varten. “Src =” https://atmedia.imgix.net/f694cc524b28f125ba139ad49093227f6fdf9886?w=160&h=160&fit=crop “>\nLeikkaa sitruuna. Leikkaa sitruunan sitruunat hyvin ohuiksi viipaleiksi. Varaa jäljellä oleva sitruunanpuoli puristamiseen keitetyn parsan päälle. “Src =” https://atmedia.imgix.net/26999dfce9cf5e7f4220615066fc19829f8e6197?w=160&h=160&fit=crop “>\nGrillaa suoraa lämpöä. Aseta haudutettu parsa grillille ja keitä paljastettu, kunnes grillimerkit ilmestyvät noin 4 minuuttiin. Käännä ja jatka keittämistä, kunnes se on huono, kirkkaanvihreä ja hiilty spotteissä, vielä 2 – 4 minuuttia. “Src =” https://atmedia.imgix.net/6db886ab8b373c11c4f5d675e5d957bf2617bd52?w=160&h=160&fit=crop “>\nKuinka grillata parsaa\npaksu parsa, huuhdellaan, leikataan ja kuivataan\nKaasu tai hiiligrilli\nValmista grilli. Valmista ulkona oleva grilli suoraa, korkeaa lämpöä varten (noin 450 ° F – 550 ° F).\nKaada parsaa. Aseta parsa 9×13-tuumainen leivinastiaan. Öljyä öljyllä, suolaa kausi ja heittää yhdistelemään.\nLeikkaa sitruuna. Leikkaa sitruunan sitruunat hyvin ohuiksi viipaleiksi. Varaa jäljellä oleva sitruunanpuoli puristamiseen keitetyn parsan päälle.\nVatkaa parsa. Järjestä keihäät vähän, ryhmittele koon mukaan yhteen 5-6 keihään ryhmiin. Kierrä 1 vartaus jokaisen 5-6 keihäsryhmän keskelle. Juokse toinen vartaus muutaman tuumaa ensimmäisen alapuolella ja juoksee muutaman sitruunan viipaleen väliin. Jos käytät puiset vartaat, leikkaa kaikki ylisuuret ylisuuri halutessasi keittiön leikkurit. Toista kunnes kaikki parsas on käännetty.\nGrillaa suoraa lämpöä. Aseta haudutettu parsa grillille ja keitä paljastettu, kunnes grillimerkit ilmestyvät noin 4 minuuttiin. Käännä ja jatka keittämistä, kunnes se on huono, kirkkaan vihreä, ja hiottu paikoilla, 2 – 4 minuuttia enemmän.\nLopeta sitruunalla. Siirrä parsat tarjoiluastialle. Mausta enemmän suolaa ja sitruunamehua.\n1 Nopea aloitusopas grillaamiseen parsaan\n1.1 Paras parsa grillataan\n1.2 Vatkaa parsa helpompaa kääntämistä varten\n1.2.1 Entä ohut parsa?\n1.3 Parasta pariloitua parsaa, Ajoitus on kaiken\n2 Kuinka grillata parsaa\nMengapa Target Adalah Satu-Satunya Tempat Anda Harus Membeli Buku Baru Joanna Gaines\nOm de beste citroenen en limoenen te plukken? Knijp de Citrus uit


Suomalaiset ovat euroopan laiskimpia - Plazan keskustelut � Plaza K�ytt�j�nimi Salasana Muista minut? » Rekister�idy k�ytt�j�ksi » Unohditko tunnuksesi? Laajennettu haku Plaza.fi Ajassa etusivulle Yhteis�t Kuva-albumit Oma k�ytt�j�tili Uudet viestit Hae Viestit t�n��n Merkitse alueet luetuksi Plazan keskustelut � Plaza > Ajassa > Kotimaa Suomalaiset ovat euroopan laiskimpia\nPlazan keskustelualusta on uudistunut - katso ohjeet Ty�kalut Hae ketjusta 21.08.12, 13:05\nSuomalaiset ovat euroopan laiskimpia "Eurofoundin selvityksen mukaan Suomessa tehd��n 37,8 tunnin ty�viikkoa. EU-maiden keskiarvo on 39,7 tuntia." Suomessa tehd��n v�hiten ty�t� koko euroopassa. T�s�t� huolimatta t��ll� on nostettu palkkataso euroopan korkeimmaksi ja romutettu samalla suomen kilpailukyky. Kova palkkataso ei n�y ty�ntekij�n kukkarossa, koska t��ll� on my�s euroopan kovin verotus ja ty�ntekij�t joutuvat tekem��n taksv�rkki� valtiolle eniten koko euroopassa.\nT�m� kaikki on sosialidemoktaattien ja SAK:n politiikan mukaista. Ty�ntekij�n pit�� tehd� ty�t� valtion eteen, jotta sosiaalihuoltovaltion sosiaalitantat voivat k�ytt�� valtaansa ja jakaa almuja ja "oikeudenmukaisuutta". V�h�st� ty�nteosta huolimatta vasmmisto vinkuu koko ajan lis�� "oikeudenmukaisuutta" jaettavaksi ilman vastiketta.\nT�m�n vasemmiston hurlumhei politiikan seurauksena maamme velkaantuu enn�tysvauhtia eik� muutosta ole n�kyviss� ja valtionvarainministerin� on demari urpilainen. P��ministerin� on katainen josta ei ole kovan politiikan tekij�ksi eik� kovien p��t�ksien toteuttajaksi.\nLainaus: Alkuper�inen kirjoittaja Realthing "Eurofoundin selvityksen mukaan Suomessa tehd��n 37,8 tunnin ty�viikkoa. EU-maiden keskiarvo on 39,7 tuntia." Suomessa tehd��n v�hiten ty�t� koko euroopassa. T�s�t� huolimatta t��ll� on nostettu palkkataso euroopan korkeimmaksi ja romutettu samalla suomen kilpailukyky. Kova palkkataso ei n�y ty�ntekij�n kukkarossa, koska t��ll� on my�s euroopan kovin verotus ja ty�ntekij�t joutuvat tekem��n taksv�rkki� valtiolle eniten koko euroopassa.\nT�m�n vasemmiston hurlumhei politiikan seurauksena maamme velkaantuu enn�tysvauhtia eik� muutosta ole n�kyviss� ja valtionvarainministerin� on demari urpilainen. P��ministerin� on katainen josta ei ole kovan politiikan tekij�ksi eik� kovien p��t�ksien toteuttajaksi. Vasemmistopuolueet ovat niit�, jotka r�ikeimmin ajavat vastikkeettoman taksv�rkin teett�mist� ihmisill� ja ihmisten lokerointia ryhmiin varallisuuden perusteella. Ja se lokerointi sitten taas m��r�� sen mihin ryhm��n kuuluu ja kuinka siihen ryhm��n sosialistien taholta suhtaudutaan. Teetett�v�n taksv�rkin m��r� riippuu suoraan ihmisten sosiaalisesta asemasta. Se on nykyp�iv�n orjaty�t� se.\nSamaa mielt� kanssanne. Vai on ringv�genins� omalla Pyh�ll� Sis�puolellaan noin olemattomat vkko tunnit. Mediansa toki esittelee asiansa muka kokonaisuuden hyvin. Nyt ne on kuulkaa l�yt�neet jonkin piece-puolueensa kirjoituksen ehk� itsens� auttajina: Raportti: Suomi on maailman onnistunein valtio - Ulkomaat - HS.fi 21.08.12, 17:28\nT�m�n vasemmiston hurlumhei politiikan seurauksena maamme velkaantuu enn�tysvauhtia eik� muutosta ole n�kyviss� ja valtionvarainministerin� on demari urpilainen. P��ministerin� on katainen josta ei ole kovan politiikan tekij�ksi eik� kovien p��t�ksien toteuttajaksi. Laiskottelu on tosi mukavaa; suosittelen sinullekin. Ei varmaan pinna kirist�isi niin kovasti. Demareilla ei tosin ole asian kanssa mit��n tekemist�. Meitin puulaakin menestys mahdollistaa asian.\nLainaus: Alkuper�inen kirjoittaja Realthing "Eurofoundin selvityksen mukaan Suomessa tehd��n 37,8 tunnin ty�viikkoa. EU-maiden keskiarvo on 39,7 tuntia." Kuka t�ysij�rkinen riskeeraa terveytens� ylit�iss�, josta ei j�� verojen j�lkeen ty�ntekij�lle kuin ruokaraha ylit�iden suorittamiseen.\nEi duunaria voi aina sent��n syytt�� joka asiasta. Minun tutut ottavat Suomessa ylity�t vapaina takaisin, kun on hiljaisempi aika vuodesta.


Kauppakorkeakoulu: Kahvila on opiskelija-yrittäjän suosikkitoimisto - opiskelija kauppakorkeakoulussa\nKahvila on opiskelija-yrittäjän suosikkitoimisto\nsunnuntai 23. tammikuuta 2011 ·\nKahvilat ovat tulleet viime aikoina tutuksi. Kauppakorkeakoulun kahvilassa tulee vietettyä runsaasti aikaa -- toisinaan liiankin paljon. Kahvila näet on se paikka, jossa on helpointa tavata opiskelutovereita. Tietysti kahvilassa notkuminen vie aikaa, jonka voisi käyttää kenties tehokkaamminkin opiskelun parissa. Lisäksi kahvikuppeihin tulee vuoden mittaan uhrattua tarpeettoman monta euroa, jotka voisi vaikkapa sijoittaa osakkeisiin tai muuten tuottavalla tavalla.\nToisaalta ansaitsen tällä hetkellä elantoni yrittäjänä. Yrittäjän roolissa olen alkanut arvostaa entistä enemmän mukavia, rauhallisia ja kohtuuhintaisia kahviloita. Koska mikroyrittäjän minulla ei toistaiseksi ole varaa hankkia yritykselleni minkäänlaisia toimitiloja, kirjoitan usein työjuttujani eri kahviloissa.\nHyvän kahvilan tunnistaa tietysti hyvästä kahvista: kahvi on kunnollista tummapaahtoista kahvia, eikä mitään peruspauligia. Lisäksi kahvinkeitin on kunnossa -- en suostu juomaan mitään kahvipannussa tunnin ajan kuumana pidettyä kitkerää tököttiä.\nKun menen kahvilaan, haluan nauttia myös kahvista enkä vain pitää itseäni hereillä. Kotona keitän kahvini yleensä espressopannulla, toisinaan käytän pressopannua. Espressokeittimiä meillä on kaksi kappaletta, molemmat aikoinaan Italiasta tuotuja. Toinen on perinteinen alumiininen mutteripannu, toinen teräksinen ja muotoilultaan selvästi modernimpi. Hyvää kahvia molemmista kuitenkin tulee!\nPressopannu taas on jo vuosia sitten muotiin tullut Bodumin malli. Sillä saa tehtyä kunnon kahvin, kunhan jauhaa kahvin itse pavuista. Valmiiksi jauhettu espressokahvi on nimittäin liian hienojakoista pressopannulla käytettäväksi.\nPerinteistä suomalaismallista suodatinkahvin keittämiseen tarkoitettua kahvinkeitintä en edes omista. Siksi nautin kahvilassakin aina espressoa tai capuccinoa. Toisinaan saatan myös tilata laten. Valitettavasti latte on yleensä niin iso, että osa kahvista ehtii jäähtyä ennen mukin puoliväliin pääsemistä.\nKahvilat ovat monella tapaa miellyttävä työympäristö. Nykyaikainen nomadiyrittäjä ei tarvitse muita fasiliteetteja kuin pienen pöydän, kannettavan mikron ja nettiyhteyden. Monet kahvilat tietysti tarjoavat nykyään ilmaisen nettiyhteyden asiakkaiden käyttöön. Jos nettiä ei ole käytettävissä, pelastaa tietysti jonkinlainen mokkula pienyrittäjän kahvihetken.\nTähän mennessä olen käyttänyt kahviloita lähinnä kirjoitusympäristönä, joka tarjoaa helposti virikkeitä tekstien synnyttämiseksi. Toisaalta kahviloissa on hyvä lukea vanhoja tulosteita ja asiakkaiden printtaamia briiffauksia. Tietysti kahviloihin voisi vielä sopia epämuodollisia tapaamisia. Varsinaiset neuvottelut olen tähän mennessä käynyt aina asiakkaan tiloissa -- toki silloinkin kahvikupin äärellä.


SmartGlass auttaa etukuormaintöissä - Valtra Team\nSmartGlass auttaa etukuormaintöissä\nSmartGlass-tuulilasinäyttö on saanut kehuja käyttötesteissä. Erityisen paljon apua SmartGlassista on ollut etukuormaintöissä, mutta sitä on kiitetty myös siirtoajossa ja peltotöissä, koska kuljettajan ei tarvitse laskea välillä katsettaan mittaristoon. Käyttäjä voi itse valita mitä tietoja haluaa esitettäväksi SmartGlassin kahdella info-rivillä.\n– SmartGlassin näyttö on sopivan alhaalla, että se ei häiritse, jos sitä ei tarvitse, mutta halutessaan tiedot näkee paljon helpommin kuin mittaristosta. Ei tarvitse irrottaa katsetta työtehtävästä, sanoo emolehmätilallinen Jarno Halinen.\nEtukuormaintöissä SmartGlass voi näyttää esimerkiksi lastin painon, kauhan kulman, kauhan korkeuden ja tähän mennessä lastatun tavaran yhteenlasketun painon. Tieajossa SmartGlass voi näyttää esimerkiksi kellon, ajonopeuden tai ulkolämpötilan. Käytettäessä voimanulosotolla työkonetta traktorin seisoessa ei kuljettajan tarvitse välillä kiivetä ohjaamoon katsomaan mittaristoa, vaan hän voi vilkaista tärkeimmät tiedot jo traktorin ovelta. SmartGlass kertoo käyttäjälle myös kun puhelin kytkeytyy bluetoothilla traktorin radioon ja ilmoittaa tulevasta puhelusta. Traktoria käynnistettäessä näyttö muistuttaa koneen käyttötunneista.\n– SmartGlass on parhaimmillaan etukuormaintöissä ja kuormainvaa´an kanssa. Näytöstä voi seurata paljonko on lastannut kuivalantaa levitysvaunuun, annostellut rehua tai lunta auratessa voi laittaa auran kulman takaisin sopivaksi sen jälkeen, kun on työntänyt lunta penkalle.\nTelemetria lienee yksinkertaisimmillaan tietojen lähettämistä paikasta toiseen langattomasti. Viimeisen vuosikymmenen aikana telemetriaa on alettu voimallisesti hyödyntää myös maataloudessa. Ja luonnollisesti soraääniäkin tästä kehityksestä on…\nLue tästä: Telemetriasta tuottavuutta\n”Valtra Connect -etäseuranta on loistava apu huollossa”\nTraktori näyttää vikakoodia, mutta omistaja ei tiedä mistä se johtuu. Lähimmässä huollossa asentaja katsoo Valtra Connectista traktorin tilan ja kertoo, ettei vikakoodista ole haittaa,…\nLue tästä: ”Valtra Connect -etäseuranta on loistava apu huollossa”\nAutomaattiohjaus helpottaa raviradan kunnossapitoa\nTraktorin automaattiohjauksesta tulevat ensimmäisenä mieleen valtavat peltolohkot ja viivasuorat ajolinjat. Automaattiohjaus auttaa kuitenkin myös monissa muissa paikoissa ja töissä. Esimerkiksi Vermon raviradalla automaattiohjaus on…\nLue tästä: Automaattiohjaus helpottaa raviradan kunnossapitoa


Kylttikeskus.fi alennuskoodit & tarjoukset - Alennuskoodi101.fi\nKylttikeskus.fi on erilaisiin opaste-, kiinteistö-, mainos- ja yrityskyltteihin erikoistunut verkkokauppa. Sieltä saa myös erilaiset tarrat, led-kyltit ja asennustarvikkeet.\nKylttikeskus lupaa helpon, nopean ja ammattitaitoisen palvelun.\nVoimassa olevat Kylttikeskus.fi alennuskoodit ja tarjoukset 2021\nLED-kyltit ja -taulut alkaen 55 €\nPimeälläkin kauas näkyvät LED-kyltit ohjaavat asiakkaat luoksesi. Tilaa LED-kyltti haluamallasi tekstillä, kuten OPEN, No Smoking, Café tai Pizza.\nTienviitat ja kadunnimikyltit alkaen 25 €\nKylttikeskuksesta Kuntaliiton suositusten mukaiset kyltit ja tienviitat yleisille ja yksityisille alueilla alkaen 25 eurolla.\nKiinteistökilvet ja osoitetarrat alkaen 7 €\nEdulliset kiinteistökilvet ja osoitetarrat, kuten ei mainoksia -tarrat, postilaatikkotarrat, kiinteistökilvet, osoitekyltit ja vastaavat alkaen 7 eurolla!\nSamankaltaisia alennuskoodeja kuin Kylttikeskus.fi


Karhujen Juho Myllyharju kahden ottelun pelikieltoon - Suomen Salibandyliitto\n18.02.2019 klo 11:50\nPääsarjojen kurinpitäjä on määrännyt Karhujen Juho Myllyharjun kahden ottelun pelikieltoon 10.2. pelatun ottelun Karhut – Steelers tapahtumista.\nPääsarjojen kurinpitäjä on määrännyt Karhujen Juho Myllyharjun kahden ottelun pelikieltoon 10.2. pelatun ottelun Karhut – Steelers tapahtumista. Karhuille langetettiin lisäksi 100 euron sakko.\nAsia tuli vireille videotuomarin aloitteesta, ja pelikielto määrättiin tilanteesta, jossa Juho Myllyharjun maila nousi keskialoituksessa Steelersin Timo Johanssonin jalkoväliin. Erotuomarit eivät ehtineet havaita osumaa.\nKarhut katsoi vastineessaan, että osuma oli tahaton ja aiheutui vastustajan nostettua tilanteessa Myllyharjun mailaa. Kurinpitäjän arvion mukaan kuitenkin Johanssonin maila oli aloituksen jälkeen Myllyharjun mailan alla, mutta Johansson veti mailansa nopeasti pois, minkä jälkeen Myllyharjun maila jatkoi liikettä voimakkaasti ylöspäin. Mailan osuessa Johanssonin genitaalialueelle Johanssonin maila ja fokus olivat jo Myllyharjun takana olleessa pallossa.\nVaikka tutkintamateriaalista ei käy ilmi, onko Myllyharju toiminut tahallisesti, kurinpitäjä katsoo, että hänen olisi tullut mieltää tekonsa mahdollinen seuraamus ja hän on osoittanut tilanteessa piittaamattomuutta toisen pelaajan terveyttä ja turvallista pelaamista kohtaan.\nVideo rangaistukseen johtaneesta tilanteesta alla.


TURUN Saariston taivaalla hehkui lauantaiyönä valon ja varjojen henkeäsalpaava piirileikki. Ilta-Sanomien valokuvaaja Pete Aarre-Ahtiohttps://www.is.fi/haku/?query=pete+aarre-ahtio tarttui kameraansa ja ikuisti maalauksellisen näyn.\nTaivaalle levittäytyi elämää suurempi kokonaisuus, kotigalaksimme Linnunrata. Ilmiön ikää on vaikea käsittää: galaksin vanhimmat tähdet ovat lähes universumin ikäisiä, ja universumin ikä on noin 13,8 miljardia vuotta.\nNäin pakahduttavana Linnunrata komeili lauantain ja sunnuntain välisenä yönä Turun saaristossa. (KUVA: Pete Aarre-Ahtio / IS)\nTähtitieteellisen yhdistyksen Ursan tiedottaja Anne Liljeströmhttps://www.is.fi/haku/?query=anne+liljestrom kertoo, että Linnunradan näkyminen taivaalla näin selkeänä on Suomessa yhä harvinaisempaa.\nJotta ilmiö pääsisi oikeuksiinsa, olosuhteiden on oltava juuri oikeat. Keinovaloista tuleva valosaaste estää linnunradan näkymisen kaupungeissa, ja valosaaste ulottuu kaupunkialueilta yhä suurempaan osaan muutakin maata.\nNYT Linnunrata loistikin Turun saaristossa, kaukana kaupunkien valoista.\n– Tässä on ollut selkeä, kuuton ja hyvin pimeä yö saaristossa. Se on sellainen harvinainen hyvä paikka, josta tietää näkevänsä Linnunradan sopivina öinä, Liljeström selventää.\nTähtivalokuvissa galaksit näyttäytyvät usein spiraalimaisina kiekkoina.\n– Tässä kuvassa kuitenkin näemme galaksin vanana taivaalla, koska olemme itse asiassa kiekon sisällä. Katselemme sitä siitä perspektiivistä ja siksi se näyttää juovalta taivaalla.\nKuvassa toisistaan erottuvat tumma alue ja kirkas alue. Linnunradan kiekossa on runsaasti tähtiä, jotka tuovat siihen kirkkautta, Liljeström sanoo. Tumma, savun näköinen alue on pölyä.\nLinnunradassa arvioidaan olevan 100–400 miljardia tähteä. Liljeström ei lähde arvailemaan, kuinka moni niistä näkyy kuvassa.\n– Ainakin teoriassa se on aika hyvä osuus, kuvassa olevalla alueella Linnunrataa on miljardeja tähtiä.\nLOKAKUUN ensimmäinen viikonloppu oli uudenkuun aikaa: Kuu oli auringon suunnalla päivätaivaalla eikä peittänyt kirkkaudellaan himmeämpiä tähtiä. Liljeström neuvoo, että jos mielii nauttia Linnunradan täydestä hehkusta omin silmin, kannattaa tutkimusretki ajoittaa juuri uudenkuun vaiheeseen.\nSitten pitää vain etsiä mahdollisimman pimeä paikka ja toivoa, että taivas pysyy pilvettömänä.\n– Suomessa pimeät kuukaudet, etenkin marras–tammikuu, tuppaavat olemaan pilvisiä. Syys–lokakuussa ja keväällä olosuhteet ovat otolliset pilvisyystilanteen puolesta ja siksi, että on riittävän pimeää.\nLILJESTRÖM tähdentää, että yksinäinen pihapiirissä loimottava lamppukin haittaa näkymää. Kaikki keinovalot on pidettävä mahdollisimman kaukana.\nKesällä tarpeeksi pimeää ei ole koskaan. Silloin taivaalla erottuvat kunnolla vain niin sanotun Kesäkolmion tähdet: Lyyra-tähdistön Vega-tähti, Joutsenen Deneb ja Kotkan Altair.\n– Linnunradan maitomaista vyötä ei mitenkään saa kesätaivaalla näkyviin, kertoo Liljeström.\nAivan ammattikameran ja laajakulman mahdollistamaan loistoon Linnunrata ei välttämättä silmien edessä puhkea silloinkaan, kun olosuhteet ovat ihanteelliset.\nKun tarkkailija kuitenkin huolehtii siitä, että ympärillä on pilkkopimeää ja antaa hämäränäön parantua silmissä kaikessa rauhassa, hän saa kokea unohtumattoman aistielämyksen.\nOletko sinä saanut kuvattua Linnunrataa tai muita taivaankappaleita tänä syksynä? Lähetä kuva numeroon 13456!\nÄäniä yhteensä 1934


Hattulan kunnassa perheneuvolatyöskentelystä vastaa psykologi, sosiaalityöntekijä ja tarvittaessa lastenpsykiatri. Työskentely perustuu vapaaehtoisuuteen ja perheen motivaatioon työskennellä niiden asioiden kanssa, joihin toivovat muutosta. Perheneuvolan palvelut ovat luottamuksellisia ja maksuttomia. Lähetettä ei tarvita, vaan asiakas voi itse ottaa yhteyttä perheneuvolan työntekijöihin.\nvanhemmat kaipaavat tukea kasvatukseen ja vanhemmuuteen\nlapsen tai nuoren tunne-elämästä, mielialasta, sosiaalisesta selviytymisestä, kehityksestä tai käyttäytymisestä on huolta\nperheessä on jatkuvia ristiriitoja tai vuorovaikutuspulmia\nperhe on kokenut muutoksia, tai menetyksiä, joihin sopeutumiseen kaivataan tukea\nparisuhdeongelmat ja perheenjäsenten tuen tarve erotilanteessa\nPerheneuvonnan työskentelymuotoja ovat mm:\nohjaus ja neuvonta kasvatukseen ja perheen vuorovaikutukseen liittyen (yksilö-, pari- ja perhetapaamiset)\nlasten psykologiset tutkimukset sekä hoidolliset tukikäynnit\nmikäli tarvitsette perheasioiden sovittelua, ota yhteyttä perheasioiden sovitteluun\nPerheneuvolan työntekijät tavoittaa parhaiten puhelinaikoina maanantaisin ja torstaisin klo 12:00-12:45 elleivät muut työtehtävät ole poikkeuksellisesti esteenä. Mikäli et saa yhetyttä puhelinaikana, voit jättää soittopyynnön yhteystietoineen joko puhelinvastaajaan tai tekstiviestillä, ja työntekijä on mahdollisimman pian yhteydessä. Halutessaan asiakas voi lähettää yhteydenottopyynnön yhteystietoineen myös sähköpostilla, mutta tietoturvasyistä emme voi hoitaa asiakasasioita sähköpostin välityksellä.\n050 3202 073\npuhelinaika ma ja to 12:00-12:45\n050 5634 104\nPari- ja perheterapeuttista keskusteluapua on saatavilla Hattulassa sosiaalitoimiston tiloissa. Keskustelemaan voi tulla yksin tai parina. Käyntikerrat pyritään järjestämään tarpeen mukaan joko viikoittain tai harvemmin niin monta kertaa kuin on tarkoituksenmukaista.\nPalvelu on luottamuksellista ja maksutonta. Perhepsykoterapeutti Markku Kautiainen on tavattavissa kunnanvirastolla sosiaalitoimiston tiloissa, osoitteessa Pappilanniementie 9, 4. krs. Palvelua tarjotaan keskiviikkoisin ja parittomien viikkojen maanantaisin\nTiedustelut ja ajanvaraus arkisin perhepsykoterapeutti Markku Kautiaiselta


Tähtitieteellinen yhdistys Ursa: Perseidien meteoriparvi tarjoaa viikonloppuna tähdenlentoja\nEtusivu » Palvelut » Tiedotusvälineille » Tiedotteet » 2012 » Perseidien meteoriparvi tarjoaa viikonloppuna tähdenlentoja\nPerseidien meteoriparvi tarjoaa viikonloppuna tähdenlentoja\nYksinäinen perseidi vuonna 2011. Kuva ©Jorma Koski\nPerseidit on vuoden runsaimpia meteori- eli tähdenlentoparvia. Parven aktiivisin vaihe osuu ensi viikonlopulle. Parasta havaintoaikaa ovat yöt 11.-12.8. ja 12.-13.8. Parhaimmillaan perseidejä voi näkyä jopa 60 kappaletta tunnissa.\nMeteoreista saattaa jäädä taivaalle hetkeksi vana, ja jotkut saattavat näyttää punertavilta. Jotkut perseideistä saattavat olla kirkkaitakin. Meteoriparven tähdenlentoja on raportoitu jo ainakin 2000 vuoden ajan. Parvi on saanut nimensä siitä, että sen meteorit näyttävät kaikki tulevan Perseuksen tähtikuviosta. Perseus on Auringon laskiessa melko korkealla koillistaivaalla ja liikkuu yön aikana lähelle zeniittiä idässä. Tähdenlentojen havaitseminen on sitä helpompaa, mitä pimeämpi taivas on. Pilvet saattavat häiritä havaintoja. Aamuyöstä taivaalle nousevat myös Jupiter ja Venus sekä vähenevä kuunsirppi.\nPerseidit aiheutuvat pölystä ja sorasta, jota komeetta Swift-Tuttle on jättänyt radalleen. Maapallon kulkiessa pölyvanan läpi osa sen materiaalista osuu ilmakehään, kuumenee ja hehkuu, aiheuttaen valoviiruja joita kutsutaan yleisesti tähdenlennoiksi. Suurempia kappaleita, jotka voisivat aiheuttaa tulipalloja tai Maan pinnalle asti päätyviä meteoriitteja ei yleensä liity meteoriparviin. Swift-Tuttle on niin kutsuttu jaksollinen komeetta, jonka kierros Auringon ympäri kestää noin 133 vuotta. Se oli viimeksi radallaan lähinnä Aurinkoa vuonna 1992.\nPerseidit, kuten muutkin meteoriparvet, aiheuttaa tähdenlentoja vuosittain aina suunnilleen samaan aikaan. Elokuussa tähdenlentoja aiheuttaa kaksi muutakin meteoriparvea, nimittäin eteläiset delta-akvaridit (12.7.-23.8.) sekä kappa-cygnidit (3.-25.8.). Ne ovat kuitenkin paljon perseidejä vaatimattomampia. Delta-akvadirien aktiivisuusmaksimi oli jo heinäkuun lopulla, mutta muutamia niihin sekä kappa-cygnideihin kuuluvia meteoreja saattaa näkyä muutamia yön kuluessa. Kaiken kaikkiaan elokuu on kuitenkin parasta tähdenlentoaikaa.\nKuva 1: Tähdenlento (kuva ©Jorma Koski, vain tämän uutisen yhteydessä) väri jpg\nKuvan selitys: Perseidien meteoriparveen kuuluva tähdenlento vuonna 2011.\n(09) 6840 4010


Lapsille paljon nähtävää ja koettavaa Rantakylän koululla - Torstai-lehti\nLapsille paljon nähtävää ja koettavaa Rantakylän koululla\nPoliisiauto, sammutusauto ja traktori. Hevonen ja aasi, kaneja, kukkoja ja kanoja. Kasvomaalausta, ilmapallohahmoja ja askartelua. Kahvilan herkkuja. Grillimakkaran syömistä koulun pihalla. Vaate- ja tuote-esittelyjä. Sokerina pohjalla Maddalenan leikkilaulushow.\nMannerheimin Lastensuojeluliiton Vimpelin paikallisosaston järjestämä Perhepäivä kokosi perheitä Rantakylän koululle. Nähtävää ja koettavaa riitti perheen pienimmille ja vähän isommillekin.\nMLL:n väki on järjestänyt Aapiskujan koululla peuhapäivän, joka sekin veti aikanaan väkeä puoleensa. Rantakylän koululle MLL oli saanut yhteistyökumppaneikseen piha-alueella tapahtuneen makkaranmyynnistä vastanneen Rantakylän Kyläseuran.\nMannerheimin Lastensuojeluliiton Vimpelin paikallis yhdistyksen puheenjohtaja Kristiina Lassila totesi yhdistyksen halunneen järjestää tapahtuman välillä muuallakin kuin kunnan keskustassa.\nMaddaleena ihastutti esityksellään Vimpelissä.\n– Täällä on mukavat tilat järjestää tapahtuma. On hienoa, että saadaan käyttää koulun tiloja.\nKoulun aulassa oli tuote- ja vaate-esittelyä ja askartelulle omat pisteet. Hieman sivummalla oli mahdollisuus päästä tutustumaan muiden muassa kolmivuotiaaseen ranskanluppa Siiriin. Siiriä sai silittääkin.\nMoni pienemmän väen edustaja näki ensimmäistä kertaa eläviä kanoja ja kukkoja. Ne edustivat kahta eri rotua: faverolle ja mille fleur.\nJa kuten rotujen nimistäkin voi päätellä, rodut ovat ranskalaisia. Ihmetystä herättivät myös kananmunat, jotka eivät olleetkaan valkoisia!\nKolmivuotiasta ranskanluppa Siiriä sai silittää ja rapsuttaa.\nMoni poika ja tyttö kävi kokeilemassa traktorikyytiä ja istumassa poliisiautossa.\nVanhempi konstaapeli Jani Pykäri kertoi, että poliisipartiot osallistuvat Perhepäivän tapaisiin tapahtumiin aina kun ehtivät.\n– Olemme hälytyspartio ja joudumme tarvittaessa lähtemään suorittamaan tehtävää.\nPykäri ja vanhempi konstaapeli Anssi Särkiniemi saivat vastata tiedonhaluisten lasten moninaisiin, etenkin tekniikkaan liittyviin kysymyksiin.\nEtenkin tietokone, tutka ja poliisin varusteet olivat mielenkiinnon kohteena. Auton sisälläkin sai käydä. Kahdeksanvuotiasta Elias Viitaniemeä kiinnosti poliisiauton takaosassa oleva pieni takakontti ja sen tarkoitus.\nReipas Aapiskujan koulun tokaluokkalainen muisti myös kertoa, että hän on käynyt eskarin Rantakylän koululla.\n– Paikka ei ole muuttunut, on samanlainen kuin silloin.\nVanhemmat konstaapelit Anssi Särkiniemi (vas.) ja Jani Pykäri vastasivat moneen kysymykseen. Myös Elias Viitaniemi kävi tutustumassa poliisiautoon.\nTanssiva ja laulava nukke Maddaleena johdatti lapset ja vähän vanhemmatkin musiikilliseen seikkailuun.\nKonsertissa sai laulaa ja tanssia mukana. Maddaleena esitteli itsensä laulaen, menneiltä vuosikymmenilta tutun laulun avulla: Nyt katsokaa kun nukke tanssii, Maddaleena Bella Bimba.\nAsikkalan puiset rattaat lähtivät hurjaan vauhtiin ja Täti Monika -lauluakin päästiin laulamaan. Hassunhauskat taikatemput upposivat Perhepäivän osallistujiin\nEdellinen artikkeliTöysän nuorisoseuran näytelmäryhmä yllättää – pikkujoulukauden esityksissä Kinkku Kylmänä\nSeuraava artikkeliJoulupostimerkin koristepallo heijastelee kuusessa joulun tunnelmaa


Lapuan helluntaiseurakunta - Jeesuksen maine on asetettava ennalleen - Eväsrasia\nEtusivu\t> Eväsrasia\t> Jeesuksen maine on asetettava ennalleen\nJeesuksen maine on asetettava ennalleen\nJimmy Huhtala | 30.9.2016 15.00\nTulojuhlassamme puhuin siitä, miten Jeesuksen maine on asetettava ennalleen. Mainehan ei ole suoranaisesti totuus mistään tai kenestäkään, vaan se on ”käsitys, joka suurella yleisöllä on jostakusta henkilöstä tai asiasta” (Wikipedia).\nRaamattu mainitsee Jeesuksen maineen useampaan otteeseen (esim. Matt. 4:24; Mark. 1:28; Luuk. 4:14), ja evankeliumeja lukiessa käy ilmi, miten tuo maine levisi nopeasti laajoille alueille. Ilman sen monimutkaisempia päätelmiä voimme huomata, että hänen mielenkiintoinen maineensa perustui siihen, että hän kulki Hengen voimassa ympäriinsä julistaen ja opettaen Jumalan pelastussuunnitelmasta ja tahdosta, parantaen sairaita, vapauttaen pahojen henkien vallassa olevia ja kohdaten armahtavasti ja rakastavasti niitä, joihin tavallisesti luotiin vain paheksuvia katseita ja sanoja. Jeesuksen oppia kutsuttiin ”uudeksi, voimalliseksi opiksi” (Mark. 1:27), koska se oli sanojen lisäksi myös konkreettista Jumalan voiman ilmentämistä ja Jumalan tekojen tekemistä. Jeesuksen maine ja sen paikkansapitävyys saivat aikaan sen, että yhä suuremmat ihmisjoukot seurasivat Häntä ja tulivat osallisiksi pelastuksesta, terveydestä ja vapaudesta ja saivat elämälleen uuden suunnan!\nJulistettuaan aikansa Jumalan valmistamasta pelastuksesta, Jeesus itse saattoi tuon pelastussuunnitelman päätökseen. Hän kuoli ristillä sovittaen syntimme ja hänet haudattiin. Jumalan voima herätti Jeesuksen kuolleista, ja ylösnoustuaan hän ensin ilmestyi useita kertoja erilaisissa tilanteissa yhteensä yli viidellesadalle ihmiselle (1. Kor. 15:3-7) ja sen jälkeen hänet otettiin ylös taivaaseen. Helluntaipäivänä tapahtuneen Pyhän Hengen vuodatuksen ja alkuseurakunnan syntymisen jälkeen opetuslapset alkoivat todistaa Jeesuksen ylösnousemuksesta ja julistaa evankeliumia. Myös heidän julistuksensa ja toimintansa yhteydessä parantui sairaita ja pahojen henkien vallassa olevia vapautettiin. Näyttää siltä, että opetuslapset jatkoivat sitä, minkä Jeesus oli aloittanut – ja niin heidän oli myös käsketty toimia! Tämän seurauksena myös opetuslapsilla oli tietynlainen maine, joka toisaalta veti ihmisiä heidän lähelleen ja joukkoonsa, ja toisaalta herätti närkästystä. Käytettiinpä heistä jopa nimitystä ”koko maailman villitsijät” (Apt. 17:6) aivan kuten Jeesusta oli sanottu ”kansan villitsijäksi” (Luuk. 23:14).\nRaamatusta voimme siis nähdä, että sekä Jeesuksella että hänen ensimmäisillä seuraajillaan oli laajalle levinnyt maine, joka toisaalta veti ihmisiä puoleensa, mutta toisaalta aiheutti pahennusta ja jopa vihaa etenkin uskonnollisten ihmisten keskuudessa.\nEn pääse eroon mieltäni painavasta ajatuksesta, joka kiusallisesti väittää, että sekä Jeesuksella että hänen seurakunnallaan on tämän päivän Suomessa – myös Lapualla – ”hieman” erilainen maine, kuin Uuden testamentin tapahtumien aikoihin Lähi-idässä. En usko Jeesuksen olevan syyllinen tähän ikävään tilanteeseen, sillä hän on edelleen sama (Hepr. 13:8). Heitänkin pohdittavaksi kysymyksen: Olemmeko me uskovaiset omilla puheillamme ja teoillamme ylläpitäneet Jeesuksen mainetta ja sen seurauksena myös hänen seuraajiensa mainetta? Pahoin pelkään, että liian monen uskosta osattoman mielessä Jeesuksella on maine lähinnä alttaritauluista tuttuna parrakkaana kaverina, jonka syntymä on hyvä tekosyy ostaa kerran vuodessa tolkuton läjä lahjoja ja syödä liian paljon kinkkua. Jeesuksen seuraajista taas monella on mielikuva virsikirjan takana lymyävinä vanhanaikaisesti puhuvina muinaisjäänteinä, jotka hieman nostavat päätään ja ääntään, kun puhutaan sukupuolineutraalista avioliitosta tai suvivirrestä.\nUskon, että on korkea aika asettaa Jeesuksen maine ennalleen. Sen seurauksena myös seurakunnan maine muuttuu. On aika tehdä jälleen tiettäväksi, että me uskomme kaikesta sydämestämme sellaiseen Jeesukseen, joka kuoli syntiemme tähden, ja joka elää ja toimii tänäkin päivänä, sillä kuolema ei voinut pitää häntä otteessaan! Seurakunnat ovat täynnä ihmisiä, jotka ovat henkilökohtaisesti kohdanneet Jumalan muuttavan voiman ja kokeneet uudestisyntymisen, jossa Jumala antaa ihmiselle synnit anteeksi ja muuttaa hänen sydämensä. Meillä on lukuisia kokemuksia siitä, miten Jumala edelleen parantaa sairaita ja vapauttaa synnin ja pahan vallasta. Tiedetäänkö näistä asioista yleisesti seurakuntien ulkopuolella? Tunnetaanko meidät siitä, että Jumala toimii keskuudessamme, vai jostain aivan muusta? Tunnetaanko Jeesus siitä, että hän tekee edelleen seurakuntansa kautta ja sen keskuudessa samoja tekoja, joita hän teki Raamatun aikaan?\nUskon, että meidän on syytä olla rukoileva seurakunta, jonka Jumala saa täyttää Hengellään. Kun kuljemme, puhumme ja toimimme Hengen voimassa, voimme odottaa, että tapahtuu ihmeellisiä asioita. Toisaalta ”villitsijän” maine saattaa tarttua meihinkin, mutta toisaalta tuo maine vetää edelleen kaikenlaisia ihmisiä katsomaan, kuulemaan ja kokemaan, kuka on tuo mies, jonka nimi on kaikkien huulilla vielä lähes kaksituhatta vuotta hänen kuolemansa jälkeenkin. Kun Jeesuksen maine saa vastata totuutta, ihmiset vielä 2000-luvullakin tungeksivat hänen ja hänen seuraajiensa läheisyyteen etsimään vastauksia elämänsä haasteisiin ja saadakseen varmuuden pelastuksesta ja syntien anteeksisaamisesta.\nUskon ja odotan, että saamme nähdä tämän tapahtuvan Lapualla!


GEOMETRIA MAA3 Geometrian perusobjekteja ja suureita - PDF Ilmainen lataus\nDownload "GEOMETRIA MAA3 Geometrian perusobjekteja ja suureita"\n1 GEOMETRI M3 Geometrian perusobjekteja ja suureita Piste ja suora: Piste, suora ja taso ovat geometrian peruskäsitteitä, joita ei määritellä. Voidaan ajatella, että kaikki geometriset kuviot koostuvat pisteistä. Pistettä merkitään, tai suoralla olevaa pistettä poikkiviivalla. Pisteet nimetään isoilla kirjaimilla. HUOM! Pisteellä ei ole ulottuvuutta (pinta-alaa). Oleellista on, että piste määrää paikan suoralla, tasossa tai avaruudessa (3-,4-,n-ulotteinen). Suoraa merkitään pienellä kaunokirjaimella, esim. l. Kahden pisteen kautta voidaan piirtää yksi ja vain yksi Suora Kaksi pistettä määräävät suoran! Suora voidaan siis merkitä joko suora tai suora l. l D Kaksi suoraa ovat joko erisuuntaiset, merkitään, jolloin ne leikkaavat leikkauspisteessä P, tai yhdensuuntaiset, merkitään. Yhdensuuntaiset suorat voivat yhtyä, eli ovat samat, tai olla erilliset. P, leikkauspiste P, ei leikkauspisteitä =, suorat yhtyvät Jana ja puolisuora: jana = 3 5 jana D Kahden pisteen ja erottamaa osaa suorasta l kutsutaan janaksi, merkitään. Janan pituutta merkitään =. Esim. D = 5 tarkoittaa, että janan D pituus on 5 yksikköä.suoralla oleva piste jakaa suoran kahteen puolisuoraan G F H D puolisuorat: FG ja FH 1\n2 Huomautus a) Janat ja vastaavasti puolisuorat ovat yhdensuuntaiset, jos niiden määräämät suorat ovat yhdensuuntaisia. D, kun D D, kun b) Erisuuntaiset janat ja vastaavasti erisuuntaiset puolisuorat eivät välttämättä leikkaa toisiaan. D D c) Janojen/puolisuorien leikkauspiste kuuluu kummallekin janalle/puolisuo- D P D ralle. P D Yleisesti kuvioita, joiden kaikki pisteet ovat samassa tasossa kutsutaan kaksiulotteisiksi kuvioiksi eli tasokuvioiksi. HUOM! Kyseinen taso, jossa tasokuvio on, voi sijaita 3-,4- tai n-ulotteisessa avaruudessa. Tasokuvioita ovat: piste, suora, jana, puolisuora, monikulmio ja ympyrä. Tasokuvioita käsittelevä geometria on tasogeometriaa. Geometrian synty aksiomaattisessa mielessä ajoittuu antiikin aikaan. ksiooma on eräänlainen perustotuus. Ne ovat tiettyihin peruskäsitteisiin (esim. on olemassa piste) liittyviä tai peruskäsitteitä koskevia väitteitä, joita ei todisteta. Lukiogeometria on ns. euklidista geometriaa, joka sisältää seuraavat alkuolettamukset: 1. Kaksi pistettä määräävät janan. 2. Jana voidaan jatkaa suoraksi. 3. nnettu piste keskipisteenä voidaan piirtää ympyrä minkä tahansa pisteen kautta. 4. Kaikki suorat kulmat ovat samanlaisia. 5. (P) Suoran ulkopuolisen pisteen kautta kulkee tarkalleen yksi tämän suoran suuntainen suora. 2\n3 Lähes 2000 vuotta ajateltiin, että 5. kohta voidaan johtaa 4. ensimmäisestä kohdasta, kunnes 1800-alkupuolella löydettiin epäeuklidinen eli hyperbolinen geometria. Tässä geometriassa 4. ensimmäistä kohtaa ovat voimassa mutta 5. kohta ei. Kulmat: P Kulma on kahden samasta pisteestä alkavan puolisuoran rajaama tason osa. Kulmalla on kärki, kyljet (oik. ja vas.) ja aukeama. Kulmalle on eri merkintöjä, katso kuvat alla. Tekstin seassa käytetään merkintöjä: P, P tai,, γ,. P P aukeama P eli P on joko tai Erityiskulmia: täysikulma 360, oikokulma 180, suorakulma 90 ja nollakulma täysikulma oikokulma suorakulma nollakulma 3\n4 Kulman suuruus ilmoitetaan usein asteina. Luonnontieteissä ja lukiossa kurssin 9. jälkeen radiaaneina. Syy: radiaani on absoluuttinen kulman yksikkö, se on jokin reaaliluku. Määritelmän mukaan radiaani on kaaren pituuden b suhde säteen pituuteen r, = b r. b Lisäksi = b = r = 1(rad) = 57,2957 r r Radiaanien ja asteiden perussuhteet: 90 = π/2 rad 180 = π rad 360 = 2π rad Muita harvempia kulman yksiköitä ovat piirut ja goonit eli graadit eli uusasteet. Ilmailu käyttää asteiden lisäksi minuutteja ja sekunteja, esim. = Lopuksi a) Kulmien luokittelua: Huomaa avoimet välit Kulma on terävä, kun 0 < < 90 Kulma on tylppä, kun 90 < < 180 Kulma on kupera, kun 180 < < 360 Kulma on kovera, kun 0 < < 180 b) Kulmien nimityksiä: Kulmia ja kutsutaan komplementtikulmiksi, jos + = 90 suplementtikulmiksi, jos + = 180 eksplementtikulmiksi, jos + = 360 4\n5 Vieruskulmat ja ristikulmat: Kahden kulman ja, joiden toiset kyljet yhtyvät ja joiden summa on oikokulma, eli + = 180, ovat toistensa vieruskulmia. Näin ollen vieruskulmat ovat toistensa suplementtikulmia. Käänteinen ei pidä paikkaa, eli suplementtikulmat eivät välttämättä ole vieruskulmia. Vieruskulmat ja Suplementtikulmat ja, jotka eivät ole vieruskulmia Kahden suoran ja leikatessa toisensa syntyy 4 kulmaa,, γ ja δ. Havaitaan, että, ovat toistensa vieruskulmia, eli = 180. Toisaalta myös γ, ovat toistensa vieruskulmia, eli γ = 180. Siis = γ. Näin ollen kulmia ja γ sanotaan toistensa ristikulmiksi ja niille pätee tulos: Ristikulmat ovat yhtäsuuret. Suorien ja välinen kulma on pienin kulmista,, γ ja δ, yllä olevassa kuvassa = γ. Yhdensuuntaisten suorien välinen kulma on 0. Jos suorien välisistä kulmista yksikin on suora, niin kaikki muutkin kulmat ovat suoria. Syy; jos = 90 niin = 180 = 90. Ristikulmina γ = = 90 ja δ = = 90. δ δ γ γ HUOM! Merkitään 5\n6 Suorat, joiden välinen kulma on suora, ovat toisillensa normaaleja. Kun projisoidaan piste tai vastaavasti jana annetulle suoralle, niin projektiopiste/-jana löytyy suoran ja pisteen/janan päätepisteiden kautta kulkevan normaalin leikkauskohdasta/välistä, katso kuvat alla. D pisteen projektio Esimerkki: Määritä kulman suuruus a) b) 82 janan D projektio 67 a) Kulmat ovat toisilleen vieruskulmat eli suplementtikulmat, joten = = 98. b) Kulmat ovat toisilleen ristikulmat, joten = 67. Samankohtaiset kulmat: Suoran l leikatessa kahta suoraa m ja n syntyy kahdeksan kulmaa, joista ovat keskenään samankohtaisia ne, joiden samanniminen kylki suora l on (siis oikea tai vasen kylki). l Kuvassa kulmat, 1 ja 2 ovat 1 samankohtaisia, koska suora l m on niiden vasen kylki. Suorien yhdensuuntaisuudella ja samankohtaisten kulmien yhtäsuuruudella on tärkeä yhteys. Lause, yhdensuuntaiset suorat ja samankohtaiset kulmat: Jos suora leikkaa kahta yhdensuuntaista suoraa, niin samankohtaiset kulmat ovat yhtäsuuret. Myös käänteinen on voimassa: Jos suora leikkaa kahta suoraa siten, että samankohtaiset kulmat ovat yhtäsuuret, niin nämä kaksi suoraa ovat yhdensuuntaiset. (Ei todisteta lausetta!) 2 n 6\n7 Yhdistettynä: Suoran leikatessa kahta suoraa samankohtaiset kulmat ovat yhtäsuuret, jos ja vain jos nämä kaksi suoraa ovat yhdensuuntaiset. = 1 = 2 m n Esimerkki/harjoitus: Mitkä kuvioihin merkityt kulmat ovat keskenään yhtäsuuria? a) b) l l 3 a) 1 = 5, 2 = 4 ja 3 = 6 b) 1 = 2 = γ 2 = γ 1 ja 3 = 4 = γ 3 = γ 4 γ 4 m n γ 2 γ 1 2 γ l m n m n Edellisen lauseen tulosta hyödyntäen osoitetaan, että kolmion kulmien summa on 180. γ + + γ = 180 7\n8 Kahden koveran kulman ja, eli 0 <, < 180, suuruutta voidaan verrata seuraavilla lauseilla: Kaksi koveraa kulmaa ovat yhtä suuria, jos niiden samannimiset kyl-jet ovat yhdensuuntaiset. Kaksi koveraa kulmaa ovat yhtä suuria, jos niiden samannimiset kyljet ovat kohtisuorassa toisiaan vastaan. Esimerkki Laske kulman D suuruus. Vastaus: D = 30 8


UPM julkaisi uuden paperikatalogin\n6.10.2015Uutiset » Tuotteet ja palvelut\nUPM on julkaissut uuden version paperituotteiden katalogistaan. Se on saatavilla painettuna ja verkossa. Katalogi sisältää runsaasti tietoa tuotteista ja niihin liittyvistä ympäristöasioista.\nKahvikuppi tarjoaa monenlaista sisältöä\n2.10.2015Uutiset » Tuotteet ja palvelut\nABC:n myymälöiden take away -kahvikuppi tarjoaa lokakuussa myös digitaalista sisältöä. Nelonen Median Ruutu+ -palvelun koodin saa lokakuussa kupin kyljestä viideltätoista ABC-asemalta. Innovatiivisen kupin ovat kehittäneet Huhtamäki ja startup-yritys Magic Add.\nAuraprint kehitti tarratuotteiden verkkopalvelun\nAuraprint on kehittänyt asiakkailleen verkkopalvelun erityisesti tarratuotteiden tilauksia, vedostusta ja aineistonhallintaa varten. Me&Aura -palvelu kehitettiin Tekesin PK-net -rahoituksen tuella.\nStora Ensolta uusi pakkauskartonkilaatu\n30.9.2015Uutiset » Tuotteet ja palvelut\nStora Enso tuo markkinoille uuden kartongin korkealaatuisiin pakkauksiin ja painotuotteisiin. Uusi tuote Performa Brilliance soveltuu valmistajan mukaan moniin eri käyttökohteisiin kuten kosmetiikka-, lääke- ja luksuspakkauksiin sekä erilaisiin painotuotteisiin.\n25.9.2015Uutiset » Tuotteet ja palvelut\n22.9.2015Uutiset » Tuotteet ja palvelut\nTässä minä nyt olen. Print&Median uudet verkkosivut. Olen joutunut pitämään kynttilää vakan alla jo lähes puoli vuotta. Kymmenensien FinnGraf-messujen avajaispäivän kunniaksi roihahdin vihdoin liekkiin ja näkyviin teille kaikille. Liekkiin leimahti samalla myös Facebook-sivumme.\nWall Street Journal kasvattaa lehtensä kokoa\nThe Wall Street Journal kulkee vastavirtaan sanomalehtien joukossa kasvattamalla lehtensä sivukokoa. Lehti on muuttanut Euroopan ja Aasian painostensa nykyistä kompaktia kokoa siirtymällä broadsheet-kokoon. Formaatin muutos tuo sivulle sisältöä puolet lisää.\nPrint&Media-lehti nyt digitaalisena versiona\n18.9.2015Uutiset » Tuotteet ja palvelut\nKaikki Print&Media-lehden numerot alkaen vuodesta 2011 ovat nyt ostettavissa digitaalisina irtonumeroina. Lehtiluukku-palvelun kanssa toteutetut digitaaliset näköisversiolehdet ovat luettavissa kaikilta päätelaitteilta, mukaan lukien älypuhelimet, tabletit ja pöytätietokoneet.


Herkullinen Kakku | Skaala Uutiset\nTältä näytti juhannusliikenne – kolareilta ja ruuhkilta ei.\nAmpiaisen Piikki Terminator Elokuvat Rambo: Last Blood on legendaarisen Rambo-elokuvasarjan viides osa. Adrian Grunbergin ohjaama toimintaelokuva sai ensi-iltansa. Viaplay Suomi – tulevat elokuvat – heinäkuu 2020 – mm. – Rambo: Last Blood on legendaarisen Rambo-elokuvasarjan viides osa. Adrian Grunbergin ohjaama toimintaelokuva sai ensi-iltansa. Palavaa Vettä Sanat Radioiden soittolistoille pääseminen tuo kultaa ja kunniaa sekä se vauhdittaa äänite-\nTerminator Elokuvat Rambo: Last Blood on legendaarisen Rambo-elokuvasarjan viides osa. Adrian Grunbergin ohjaama toimintaelokuva sai ensi-iltansa. Viaplay Suomi – tulevat elokuvat – heinäkuu 2020 – mm. – Rambo: Last Blood on legendaarisen Rambo-elokuvasarjan viides osa. Adrian Grunbergin ohjaama toimintaelokuva sai ensi-iltansa. Palavaa Vettä Sanat Radioiden soittolistoille pääseminen tuo kultaa ja kunniaa sekä se vauhdittaa äänite- ja keikkamyyntiä.


"Ehkä sitten, jos joku muu synnyttää sen" - ...Ilman sinua olen lyijyä | Lily.fi\nMuu suhteet Raskaus ja synnytys Terveys\n5.1.2015 23:45 phocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\nEräs vanhempi sukulainen sen kysymyksen jälleen pudotti. En ollutkaan pitkään aikaan päässyt vastaamaan siihen. Lähipiiri tietää olla kyselemättä, sillä he tietävät kantani varsin hyvin; Se on "jyrkkä ehkä sitten joskus".\nJos joku kuljeskelee hiprakassa kaupungilla ja joutuu väkivaltaisen ryöstön kohteeksi eikä sittemmin halua enää liikuskella yksin ja päihtyneenä kylillä - tai ainakaan joutua uudelleen ryöstetyksi, harva varmaan ihmettee kovin tämän varovaisuutta tai haluttomuutta pelottavan kokemuksen uusimiseen. Kun rajusta tulipalosta yllättävän vähällä selvinnyt kieltäytyy paiskomasta pihapenkin palasia juhannuskokkoon metrin etäisyydeltä eikä välitä ottaa revanssia liekehtivän talon kanssa, kukaan tuskin usuttaa tätä moiseen.\nJos olen jotenkin vähempiarvoinen nainen, äiti tai ihminen siksi, etten haluaisi enää koskaa joutua sivuutetuksi, loukatuksi, lievästi pahoinpidellyksi ja puolustamaan omaa ja lapseni oikeutta kunnolliseen hoitoon, olkoon niin; Kun Suomessa voidaan kohdella synnyttävää äitiä kuin poikimiskoneeksi valjastettua emakkoa, (jota ei mielestäni saisi myöskään kohdella kaltoin), en halua joutua altistaa itseäni moiselle "hoidolle".\nKoska en kuitenkaan halua käydä tätä keskustelua aina uudestaan ja uudestaan, jätän usein vastauksestani pois siihen kiinteästi kuuluvan lisäyksen: "Ja todennäköisemmin kyllä, jos joku muu synnyttää sen".\nRaissi\tRetroPrinsessa 6.1.2015 00:22\nMeillä tyttö syntyi myös "kasvot kohti aurinkoa", kätilön sanoja lainatakseni. Eikä kukaan tiennyt neidin olevan väärin päin, tai ei ainakaan minulle kertonut olevan. Ja voin sanoa, että sen pään ulos pusertaminen oli yhtä kidutudteurastusta! Epiduraalin laittaminenkin jäi yritykseksi, eli ilokaasulla mentiin vaan. Jos nyt olisin synnyttämässä ja saisin tietää lapsen olevan väärin päin, vaatisin sektion tai amputaation kaulasta alaspäin. Ymmärrän täysin, miksi ei sulla synnyttäminen oikein iske toista kertaa.\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 7.1.2015 07:48\nMullahan ei tuohon pisteeseen edes päästy, äidin sydän saatiin sekoilemaan jättiannoksella oksitosiinia ja tulehdusarvot kattoon odottelulla. Kyllä se mitäliehermoa vinksalleen menneellä päällään rääkännyt lapsi ja oksitosiinisupparit pitivät huolen taatusta laatumenosta enivei. :D\nVierailija (Ei varmistettu)\t 6.1.2015 00:35\nMutta kiitosta vaan tosta otsikosta, nyt tiedän mitä vastaan kun utelias seurakuntalainen seuraavan kerran utelee sikiämisikäisen papin mahan tilaa :) Miksi ne uteliaat on muuten aina vanhempia naisia?\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 7.1.2015 07:51\nAi papeiltakin udellaan töissä? Eikö kukaan ole enää turvassa? Paitsi ehkä ortodoksipapit. ;)\nMariK (Ei varmistettu)\t 6.1.2015 01:15\nEkan synnytys oli ihan kamalaa. Ponnistin 1,5h ja lopussa vasta kätilö huomasi että napanuora on kaulan ympäri. Jos olisi pitänyt synnyttää jossain saunassa ilman sairaalaa, me oltais molemmat kuoltu. Lapsille tuli ikäeroa 4,5 vuotta. Toinen synnytys kesti 4h ja oli miellyttävä (!!!!) kokemus. Suosittelen miettimään pikkusisarusta. Mutta sulla on vielä moooooonta vuotta aikaa. :) Ja jos oikeasti ahdistaa traumaattinen kokemus niin siihen voisi ehkä saada neuvolasta keskusteluapua?\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 7.1.2015 07:54\nHuh! Hurjalta kuulostaa, mutta onneksi toinen synnytys sujui paremmin. Mikään automaatiohan sekään ei ole, joten on hyvä onni, että päällimmäiseksi jää positiivisempi kokemus. :)\nsjaj (Ei varmistettu)\t 6.1.2015 09:10\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 7.1.2015 08:01\n"yritän ajatella, että eka synnytys ei määrittele toista ja että se pelko on vain päässä."\nVierailija (Ei varmistettu)\t 6.1.2015 09:59\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 7.1.2015 08:13\nTosi hienoa, että synnytyksiin / sairaalaan joutumisiin / operaatioihin liittyvä pelko otettiin tosissaan ja ennen kaikkea se, ettei asia jäänyt vain juttelun tasolle vaan synnytyksessäkin huomioitiin tilanne mahdollisuuksien mukaan mm. kivunlievityksen osalta. :)\nMpouta\tPoutapilviä\t 6.1.2015 17:28\nMäkin vastaan aina noin, ja mullahan ei edes ole lapsia!! Jos niitä saisi jostain kolme-vuotiaina...? Synnyttäminen on tällaselle lekuri- ja veri/veitsi/kipu-pelkoiselle niin karmiva ajatus, etten oikeestaan edes kykene kuuntelemaan kavereiden synnytysjuttuja, kun alkaa vaan heikottamaan. En tiedä miten uskaltaisin joskus tehdä päätöksen yrittää hankkia lapsia, kun se maan kamaralle saattamisvaihe on niin karmiva...\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 8.1.2015 07:20\nSaahan niitä kolmivuotiaina, mutta aika paljon täytyy käydä byrokratiaa läpi ja käyttää rahaa. ;)\nOlen itseeni liittyvissä peloissa suosinut siedätyshoitoa, mutta synnytysasiassa se on vähän vaikeaa, kun eniten kammottaa ammatti-/vuorovaikutustaidoton hoitohenkilökunta. Korkeanpaikankammoa "hoidin" pakkokiipeilyllä, mutta noita veri-/veitsi-/toimenpidekammoja voi olla hankalampi siedättää pois.\nVerenluovutusta, hoitotoimenpiteiden seuraamista ja jos uskaltautuu raskaaksi niin etukäteen keskusteluapua + merkintä papereihin, että tarvitsee erillistä "kädestäpitämistä" ja tilanteen huomioimista.\nOlen sikäli onnellinen, ettei synnytys pelottanut sentään ennen ensimmäistä kertaa...!\nEerika\tBättre liv\t 6.1.2015 17:31\nVierailija (Ei varmistettu)\t 6.1.2015 18:15\nEerika\tBättre liv\t 7.1.2015 11:30\nOlepa hyvä :) Ei kyllä ehkä ole sellainen kirjoitus minkä ihan ensimmäisenä pian synnyttämään menevälle linkkaisin, mutta toisaalta on se karumpikin totuus ihan hyvä tietää. Monen on yllättänyt synnytyksestä toipumisen kivuliaisuus ja kesto, siitä harvemmin puhutaan. Paljon puhuttiin siitä, että äiti istuu imettämässä ja isi voisi tuoda lehtiä ja ruokaa. Itse ainakin makasin kivuissani ja mies sai tehdä ihan kaiken. Onneksi olen myös nähnyt useita helpommin synnyttäneitä ja toipuneita.\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 10.1.2015 18:44\n"Kaiken lukemani perusteella olen päätellyt että juuri henkilökunnan asenne on se, joka ratkaisee yllättävän paljon. Siihen en voi vaikuttaa ainakaan etukäteen, joten parasta toivoen."\nVoisin allekirjoittaa tämän hyvin vahvasti - uskon että oma kokemukseni olisi ollut hyvin erilainen empaattisempien ja potilaslähtöisemmin toimivien th-henkilökunnan jäsenten käsissä. Toivon siis kohdallenne osuvan ammattitaitoisia, lämpimiä ja kohtaamisosaamisella varustettuja kätilöitä, lääkäreitä ja sairaanhoitajia!\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 8.1.2015 07:51\nUskoisin, että asiassa kuin asiassa rankka kokemus on vielä yhden "kerroksen" kipeämpi, jos omat odotukset ja toiveet ovat olleet päinvastaisia.\nOlen myöskin todella onnellinen siitä, että jouduin synnytyksessä itse koville, vaikka lapsikin oli jo vähän väsähtänyt oltuaan vuorokausikaupalla jumissa vedettä ja pää veripatilla koristeltuna. Ei kovin kummoisia pisteitä saatu - varmaan kumpikaan.\nSydämiä sinnekin! Toivotaan että aika tekisikin maagisesti tehtävänsä - kolme vuotta ei selkeästi riitä, mutta ehkä vaikka kymmenen...\nVierailija (Ei varmistettu)\t 8.1.2015 11:08\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 10.1.2015 18:50\nEnnaltaehkäisevä hoito - milloinkohan tuo hieno ajatus saataisiin laajamittaiseksi ja varteenotettavaksi osaksi hoitoketjua ja säästettäisiin siinä sivussa melkoinen summa rahaa... Toivoa sopii että pian, mutta todennäköisenä en sitä pidä.\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 10.1.2015 18:49\n"...menetin vähitellen omankin itseluottamukseni. Sitä jotenkin lipui pikku hiljaa ajattelemaan, että ehkä mä sitten vaan olen niin heikko kun en kestä tätä kipua ja kärsimystä."\nElla F.\tSiperian Ella\t 6.1.2015 19:42\nEerika\tBättre liv\t 7.1.2015 11:26\nHyvin sait kiteytettyä ajatukset, ei se lapsi ihan tuosta vaan tule maailmaan! Kaiken maailman lässytys siitä kuinka "pianhan sen unohtaa" ja "palkinto on sen arvoinen" eivät kyllä paljoa lohduta. Ehkä joillekin se matka on ruusun terälehtiä eikä niitä piikikkäitä oksia, mutta valitettavasti sellaisesta ei ole kokemusta :(\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 7.1.2015 14:25\nKoetti vetää seuraavana oljenkortena paikalla olleen lapseni (?) juttuun mukaan kyselemällä, että eikös uusi vauva vuan oliskii kiva...\n"Ei sellaiselle ole mitään tarvetta."\nSaara B.\tChic & Fit\t 7.1.2015 08:43\nSynnytin tasan viikko sitten täydellisen pienen tyttären, jota rakastan enemmän kuin mitään muuta ikinä aiemmin. Synnyttäisinkö uudelleen vaikka palkinto olikin paras mahdollinen - EN. 27h synnytys oli täyttä teurastusta virhetarjonnasta ja monista muista tekijöistä johtuen. Kätilö oli loistava, teki todella kaikkensa että olisin saanut edes sekunnin hyvää oloa, valitettavasti vain täysnukutus ois helpottanut sitä urakkaa. Viikko mennyt, olo kun talvisodassa ajetun hirvikolarin jälkeen, en voi edelleenkään istua tiimellyksessä murtuneen häntäluun sekä ruhjoutuneen toosan takia. Tekee mieli tempoa turpaan jokaista joka toteaa "aika kultaa muistot". Kyllä on niin voimaantunut olo että..\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 8.1.2015 14:57\nToi häntäluun murtuma on siitä ikävä että usealla se on kipeä/arka kovalla istuessa/tärähtäessä tosi pitkään - monella tutulla jopa vuosia. (Mitään muita synnytyksessä tulevia vammoja vähättelemättä!)\nOn jotenkin hurjaa, että naisten pitäisi käydä reippaina rekkain alle tilanteeseen, jossa voi murtua luita (lantio, apua), ja revetä koko alapää. Kuinka moni mies suostuisi leikkiin, jossa voisi revetä virtsaputkesta takapuoleen, melkein kuolla verenvuotoon tai murtaa luitaan? Kysynpä vaan...\nSiili82 (Ei varmistettu)\thttp://vaatehuttuja.blogspot.fi/\t 7.1.2015 13:47\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 8.1.2015 15:04\nOnnea kolmosen johdosta - toivottavasti kaikki menee mahd. hyvin!\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 10.1.2015 18:51\nArgh. Puhelimella kommentointi... *rasitus ja *synnytyksen jälkeisen\nrinkeli\t 8.1.2015 13:09\nphocahispida\t...Ilman sinua olen lyijyä\t 10.1.2015 18:58\n"Se osaston ylilääkäri jonka kanssa juttelin, oli ihan kamala. Selitti vaan alatiesynnytyksestä ja dumas sektion täysin. Ja vaikka itkin silmät päästäni siellä niin jatkoi puhetta ignooraamalla täysin ja ohimennen antoi nenäliinan."\nminsu\tMainostaulujen takana\t 12.1.2015 09:35


Colosseum B - Rooma, alk. 75 €: Löydä parhaat tarjoukset | momondo\n+39 067 004 623\nColosseum B sijaitsee keskustassa, ja Colosseum sijaitsee 5 minuutin kävelymatkan päässä ja Forum Romanum 8 minuutin kävelymatkan päässä. Käytössäsi on limusiini- / town car -palvelu, express-sisäänkirjautuminen ja express-uloskirjautuminen. Hyödynnä lentokenttäkuljetukset (saatavilla ympäri vuorokauden).\nColosseum B valokuvat\nSaatavilla olevat huoneet: Colosseum B\nNähtävyydet lähellä Colosseum B\nKuinka hotelli Colosseum B vertautuu muihin 3-tähden hotellleihin kaupungissa Rooma?\n3-tähden hotelleissa kaupungissa Rooma (135 €/yö) ja hotellin Colosseum B keskimääräisessä yöhinnassa (75 €/yö) on 60 €/yö ero keskivertohinnassa.\nKuinka kaukana majoituspaikka Colosseum B on kentältä Rooma Ciampino?\nJos haluat siirtyä suoraan kentältä Rooma Ciampino majoituspaikkaan Colosseum B, etäisyys näiden kahden välillä on 12,8 km ja ajomatkasi tulee olemaan noin 23min.\nMiten pääset sujuvasti majoituspaikasta Colosseum B kentälle Rooma Ciampino?\nMajoituspaikka Colosseum B tarjoaa vieraille pysäköintimahdollisuuden paikan päällä. Tästä syystä tehokkain tapa päästä kentältä Rooma Ciampino hotellille ja ympäri kaupunkia Rooma vierailusi aikana on vuokrata auto. Autonvuokraus kaupungissa Rooma on keskimäärin 17 €/päivä. Toinen yleisempi vaihtoehto on ottaa taksi tai kimppakyytipalvelu lentokentältä Colosseum B. Rooma Ciampino on hotellia lähinnä oleva lentokenttä.\nLöytyykö majoituspaikasta Colosseum B uima-allasta?\nDatamme ei valitettavasti kerro onko majoituspaikassa Colosseum B uima-allas. Suosittelemme soittamaan hotellin vastaanottoon saadaksesi vahvistuksen asiaan. Majoituspaikan Colosseum B puhelinnumero on +39 067 004 623.\nMikä on hotellin Colosseum B puhelinnumero?\nSaat yhteyttä majoituspaikkaan soittamalla numeroon +39 067 004 623.\nTarjoaako Colosseum B WiFi-internetyhteyden?\nKyllä, Colosseum B hotellissa on WiFi-internetyhteys hotellivieraiden käytettävissä.


Pelaamisen historiaa: Turnajaispelistä Honshuun | Ropecon 2017\nTässä artikkelissa tarkastellaan lautapelaamista 1900-luvun vaihteesta 2017-luvulle ja käydään kääntymässä Kansalliskirjastossa Suomen lautapeliseuran kanssa. Kansalliskirjasto järjesti kutsujoukolle tarkoitetun lautapelitapahtuman 12.4.2017, jossa kutsuvieraat saivat tutustua osaan kirjaston kokoelman peleistä.\nPelitutkimus, eli ludologia, jaetaan yleensä kolmeen koulukuntaan: sosiologiseen koulukuntaan – miten pelit vaikuttavat pelaajiin, humanistiseen koulukuntaan – miksi ja miten ihmiset pelaavat sekä teollis-taloudelliseen koulukuntaan – miten pelejä pitäisi tehdä, jotta ne olisivat hyviä ja toimivia. Tämän artikkelin kirjoittaja ei ole ludologi, eikä historioitsija, vaan pelaaja, joten artikkeli poukkoilee koulukunnasta toiseen ja sisältää tieteellisten faktojen sijaan paikoitellen mielipiteitä.\nKansalliskirjaston pelikokoelma perustuu vapaakappaleoikeuteen, joten periaatteessa kokoelmasta pitäisi löytyä kaikki koskaan Suomessa julkaistut lautapelit. Osa lautapelitapahtuman peleistä on esitelty tässä artikkelissa.\nEnnen toista maailmansotaa\nLautapelaamista on harrastettu Suomessa jo ennen itsenäistymistä, toisin sanoen, jo 1800-luvulla on julkaistu lautapelejä suomeksi. Kansalliskirjastosta pelejä löytyy 1862-luvulta lähtien. Kokoelman luettelointi on kuitenkin osittain kesken, joten vieläkin vanhempia pelejä saattaa ilmiintyä. Pelejä pelattiin edellisen vuosisadan vaihteessa samoista syistä kuin nytkin: ajanvietteenä, opetuksellisissa tarkoituksissa ja simulaatioina. 1900-luvun alun kaksi ehkä kuuluisinta peliä: Landlord’s game ja Gavitt’s stock exchange ovat näistä hyviä esimerkkejä. Näistä ensimmäinen peli Landlord’s game – tunnetummalta nimeltään Monopoli – oli alunperin opetuspeli, jonka tarkoitus oli osoittaa, miten maanvuokraus ja -verotus toimivat ja kuinka vuokralaiselle käy ohraisesti. Jälkimmäinen simulaatiopeli Gravitt’s stock exchange taas patentoitiin nimellä Pit tai the Pit ja sen tarkoitus oli simuloida hauskalla tavalla tavarapörssin kaupankäyntisalin toimintaa.\nKuvassa saattaa hyvinkin olla koko Suomen vanhin Monopoli-peli.\nMonopoli ja Pit ovat myös hyviä esimerkkejä siitä miten 1900-luvun alussa pelejä suunniteltiin ja julkaistiin. Yksi suunnittelija keksii idean, tuottaa testiversioita ja esittelee niitä. Jos joku prototyypeistä vaikuttaa lupaavalta, hän ryntää patentoimaan sen, yrittäen samalla löytää sille julkaisijan. Toiset kopioivat idean, muokkaavat sitä ja toimivat samoin. Lopulta joku päätyy oikeuteen jonkun kanssa ja se voittaa, jonka patentti on paras – tai vaihtoehtoisesti kaikki häviävät. Toinen Yhdysvalloissa käytetty tapa suojella pelejä ovat tavaramerkit, jotka olivat käytössä jo vuosisadan alussa.\nSuomessa tavaramerkkilaki astui voimaan vasta sotien jälkeen ja Suomessa peleille ei edelleenkään myönnetä patentteja. Suomessa pelejä suojellaan kopioinnilta pääsääntöisesti tavaramerkeillä ja tekijänoikeudella niiltä osin kuin peli ylittää teoskynnyksen.\nPeleillä on pyritty vaikuttamaan samalla tavalla ihmisten mielikuviin ja vahvistamaan vallassa olevia mielikuvia ja näkemyksiä kuin postikorteilla ja julisteillakin. Tutkija Henna Yläsen artikkelissa Kansakunta pelissä, nationalismi ja konfliktit 1900-luvun alun suomalaisissa lautapeleissä käsitellään lautapelejä tästä näkövinkkelistä. Kuten artikkelista voi lukea, suurin osa 1900-luvun alun peleistä voitiin niputtaa kahteen luokkaan “heitä noppaa ja liiku” -peleihin ja sotapeleihin. Näimme Kansalliskirjastossa useampia edustajia molemmista. Vanhin näkemämme peli, jota emme pelanneet, oli Helsingin peli. Sen tarkoitus oli tutustuttaa ihmisiä Helsingin merkittävimpiin kohteisiin heittämällä noppaa ja liikkumalla. Tämän pelin ensimmäinen painos on julkaistu 1904.\nHelsingin peli 1904.\nToinen 1900-luvun alun mielenkiintoinen lautapeli oli Turnajaispeli vuodelta 1914. Tämän pelin kopiota pääsimme myös kokeilemaan. Turnajaispeli on hyvä esimerkki mekaniikasta, joka on kopioitu uudestaan ja uudestaan lukuisiin eri peleihin.\nIsäni ja isäni veli muistavat pelanneensa nuorina Korsu-peliä (1944), jossa on sama perusidea kuin Turnajaispelissä, mutta Korsussa ylin nappula oli eversti ja ainoa nappula, joka saattoi lyödä everstin oli sissi. Korsu-pelissä nappulat myös ilmeisesti liikkuivat eri tavoin arvoistaan riippuen. Isäni veli luonnehtikin peliä eräänlaiseksi sotashakiksi. Korsu-pelissä vallattava kohde oli tietysti vastustajan korsu. Myös serkku muistaa pelanneensa peliä ja muistelee pelin olleen strategiamielessä jollakin tavoin rikki.\nSama pelimekanismi on hiottu loppuunsa Stratego-peliperheessä, joka ensimmäisen kerran julkaistiin myös vuonna 1944. Stratego-pelin 1970–80 lukujen inkarnaatio kuului lapsuudenystäväni Mikin lempipelehin ja sitä tulikin pelattua useamman kerran. Mikin versiossa nappulat olivat muovia pahvin ja puun sijasta ja edustivat modernia jalkaväkeä vahvistettuna neljällä liikkumattomalla nappulalla, tykillä.\nOletettavasti ensimmäinen saman mekaniikan tunnettu peli oli ranskalainen L’Attaque vuodelta 1908, jolle myönnettiin Ranskassa patentti vuonna 1909.\nReplika vuoden 1914 Turnajaispelistä.\nToisesta maailmansodasta vuosituhannen vaihteeseen\nOma henkilökohtainen preferenssini on, etten pelaa sotapelejä, mutta on olemassa pari merkittävää poikkeusta. Yksi poikkeus on nyt Kansalliskirjastossa pelaamani Ilmajääkärit. Ilmajääkärit on peli, jonka ensimmäisen kerran näin isäni lapsuudenkodin kamarin kaapissa ollessani koululainen. Olin juuri oppinut lukemaan ja pelin säännöt olivat vanhempaa suomea, eivätkä auenneet minulle. Muistan katselleeni ja ihmetelleeni peliä useampana vuonna veljeni kanssa sekä pohtineeni onko siinä kaikki nappulat tallessa vai ei. Sitten peli katosi kamarin kaapista. Talo oli ollut asumaton jo vuosia, isoisä kuoli ennen kuin synnyin ja mummostakin aika jätti ennen kuin olin edes koululainen. Asumattomana talo oli talvisin täysin lämmittämätön. Joko hiiret ja kosteus söivät pelin tai tädin miehen pojat sen lopulta kotiuttivat. Peli on julkaistu 1954 – kahdeksan vuotta sen jälkeen kun sukulainen, joka lähetti joululahjoina pelejä isälleni, sedälleni ja tädilleni, kuoli. Peli oli siis todennäköisesti kuulunut alunperinkin tädin miehen pojille. Joka tapauksessa, Ilmajääkärit-peli jäi verkkokalvoilleni kummittelemaan, kunnes se nyt löytyi Kansalliskirjastosta.\nIlmajääkärit vuodelta 1954.\n1950–60 luvut olivat suomalaiselle pelliteollisuudelle merkkivuosikymmeniä, jolloin nähtiin kaksi kansallista hittiä: Afrikan tähti (1951) ja Kimble (1967). Peliyrityksissä tapahtui myös paljon, kun useampi pelejä julkaissut taidepainotalo sulautui yhdeksi. Muutoksien jatkuessa Afrikan tähti päätyi lopulta Pelikolle ja Tactic nieltyään sisäänsä useampia suomalaisia pienempiä yrityksiä omistaa nyt Kimblen lisenssin. Kimble oli alunperin amerikkalainen Trouble-peli vuodelta 1965, jonka Aaro Heljakka lisensoi ja nimesi uudelleen amerikkalaisen Takaa-ajettu tv-sarjan päähenkilön Richard Kimblen mukaan.\nEnsimmäinen suomalainen painos 1967.\nSuomessa pelattiin 1900-luvun loppuun pääsääntöisesti pelejä, joissa teema oli vahva osa peliä. Peleissä oli usein kertomus, joka eteni pelin edetessä sekä maailma, joka selitti pelissä tehtäviä asioita ja tapahtumia. Poikkeuksen tähän muodostivat klassiset korttipelit sekä vanhat lautapelit, kuten esimerkiksi shakki ja go. 1990-luvun alussa alkoi muutos lautapelirintamalla. Saksassa päätettiin keskittyä lautapelien laatuun ja perustettiin Spiel des Jahres -palkinto, josta suunnittelijat vuosittain kilpailevat. Tämä johti pian siihen, että kehitettiin kaksi uutta menestyspeliä: Klaus Teuberin Die Siedler von Catan (nykyisin pelkästään Catan) (1995) ja Klaus-Jürgen Wreden Carcassonne (2000). Catania on myyty maailmalla yli 16 miljoonaa kappaletta ja Carcassonnenkin painosmäärä ylittää piakkoin Suomen väkiluvun. Molemmat menestyspelit ovat niin kutsuttuja europelejä, joissa pääpaino ei ole kertomuksella tai teemalla vaan pelin mekaniikalla. Europeleissä on harvemmin suoraa pelaajien välistä konfliktia tai pelaajaeliminaatiota, kuten esimerkiksi monopolissa voit pudota pelistä pois ensimmäisen 15 minuutin jälkeen ja katsella seuraavat 2 tuntia muiden pelaamista. Europellien vastakohdaksi on muodostunut amerikkalaisten pelien koulukunta, jossa taas tarinalla ja teemalla on suuri vaikutus ja pelaajien väliset suorat konfliktit ovat hyvin tyypillisiä. Europelien ihailijat kutsuvatkin amerikkalaistyylisiä pelejä “ameritrashiksi”. Eri pelilajeista voit lukea enemmän Lautapelioppaasta. Yksi 1990-luvun vahvoja pelisuunnittelijanimiä on matematiikan professori Reiner Knizia, jonka ludografiassa (luettelo peleistä, joita henkilö on ollut tekemässä) on jo nyt useita satoja julkaistuja lautapelejä. Kniziaa pidetään yhtenä europeli-koulukunnan oppi-isistä, jonka pelituotanto vain jatkuu.\nSuomalaisen pelisuunnittelun renessanssi\nEnsimmäinen suomalainen moderni hitti lautapelimaailmassa oli 2011 julkaistu Touko Tahkokallion Eclipse. Peli ei suinkaan ollut viimeinen, eikä ensimmäinen Toukon ludografiassa, mutta se on ensimmäinen suomalainen peli, joka on onnistunut keikkumaan useamman vuoden BGG:n parhaiden pelien kymmenen parhaan pelin joukossa ja edelleenkin löytyy tätä kirjoittaessani sijalta 20. Henkilökohtaisesti en laske Eclipseä europeliksi, koska pelaajien välinen suora konflikti on olennainen osa peliä. Ameritrashiakaan Eclipse ei ole, sillä vaikka avaruus ja muukalaiset ovat erittäin tärkeä osa pelin tunnelmaa, niin Eclipse toimisi pelillisesti varmaan ilman avaruusteemaakin, mutta tuskin yhtä hyvin.\nToukon menestys maailmalla innoitti uusia suomalaisia pelisuunnittelijoita kokeilemaan maailmanvalloitusta. Yksi viimeisimpiä on Kalle “kuula” Malmiojan Honshu (2016) , josta on otettu jo toinen suomalainen painos, toinen jenkkipainos on tulossa ja peli on jo julkaistu kymmenenä eri kieliversiona.\nKansalliskirjaston pelejä ei voi lainata, eikä niitä voi pelata kuin poikkeuksellisissa olosuhteissa. Kokoelman peleistä osa löytyy Doriasta, jopa sellaisessa muodossa, että peleistä voi tehdä itselleen pelattavan kopion. Kokoelman pelejä voi toki tutkia, mutta ei pelata, myös Kansalliskirjaston erikoislukusalissa.\nKansalliskirjastossa järjestetystä pelitapahtumasta ja siellä pelatuista peleistä löydät tietoja myös Suomen pelimuseon Facebook-sivulta, Lautapelioppaasta sekä Lautapeliseuran blogista. Kansalliskirjasto teki myös tapahtumasta videon, joka on katsottavissa YouTubessa.\nEclipsen, Monopolin, Pitin, Afrikan tähden, Kimblen ja Honshun löydät Ropeconin lautapeliosastolta. Tervetuloa heinäkuussa pelaamaan!