Terveydenhoitaja odottavan perheen ja 0 3-vuotiaan suun terveydenedistäjänä - PDF Free Download\nDownload "Terveydenhoitaja odottavan perheen ja 0 3-vuotiaan suun terveydenedistäjänä"\n1 Henriikka Kosonen, Maiju Larkiola, Laura Ruohomäki, Tytti Sinisalo Terveydenhoitaja odottavan perheen ja 0 3-vuotiaan suun terveydenedistäjänä Oppimateriaali Metropolia Ammattikorkeakoulu Suuhygienisti AMK Suunterveydenhuolto Opinnäytetyö\n2 Tiivistelmä Tekijät Otsikko Sivumäärä Aika Henriikka Kosonen, Maiju Larkiola, Laura Ruohomäki, Tytti Sinisalo Terveydenhoitaja odottavan perheen ja 0 3-vuotiaan suun terveyden edistäjänä. Oppimateriaali. 36 sivua + 9 liitettä Tutkinto Suuhygienisti AMK Koulutusohjelma Suun terveydenhuollon koulutusohjelma Suuntautumisvaihtoehto Suun terveydenhuolto Ohjaajat Lehtori Tuula Toivanen-Labiad, THM Lehtori Eeva Lindroos, ETM Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli kehittää terveydenhuollon ammattilaisille, erityisesti terveydenhoitajille, työvälineitä odottavan perheen ja 0 3-vuotiaiden suun terveydenedistämiseksi. Tarkoituksena oli myös käynnistää keskustelua eri ammattiryhmien välillä yhteisen näkemyksen löytämiseksi suun terveydenedistämisen sisällöstä ja toimintakäytännöistä. Tavoitteena oli tuottaa oppimateriaalia suunterveyden edistämiseen ja suun terveydentilan arviointiin. Opinnäytetyömme teoriapohja tuotettiin kirjallisuuskatsauksen avulla ja aineiston haku suoritettiin sähköisten tietokantojen kautta. Tuotimme kerätyn aineiston pohjalta oppimateriaalin ja opetusvideon, sekä järjestimme luennon terveydenhoitajaopiskelijoille. Teimme lisäksi aiheesta käsikirjoitusehdotuksen Moodle oppimisympäristöön. Aihe on ajankohtainen, koska vuonna 2009 voimaan astuneen asetuksen neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta mukaan suun terveydentilan arviointeja suorittavat myös terveydenhoitajat. Opinnäytetyöprosessin aikana ilmeni terveydenhoitajaopiskelijoiden huoli suun terveydentilan arviointien suorittamisen haasteellisuudesta ja tarve saada lisää tietoa suun terveyden edistämisestä. Tämän vuoksi koimme lisäopintomateriaalin tuottamisen tarpeelliseksi. Opinnäytetyömme on osa Metropolia Ammattikorkeakoulun ja japanilaisen University of Tokushiman välistä terveydenedistämisen yhteistyöprojektia (Development of the Evidence-based Oral Health Promotion (E-OHP) learning materials), jossa kehitetään oppimateriaalia eri-ikäisten terveydenedistämiseen. Tämän opinnäytetyön tuotoksia voidaan tulevaisuudessa hyödyntää terveydenhuollon ammattilaisten suun terveydenedistämistiedon kehittämiseen. Haasteena on saada tuottamamme oppimateriaali jatkuvaan käyttöön terveydenhuollon ammattilaisille. Avainsanat Terveydenhoitaja, suun terveys, suun terveyden edistäminen, odottava perhe, 0 3-vuotias, moniammatillisuus\n3 Abstract Authors Title Number of Pages Date Henriikka Kosonen, Maiju Larkiola, Laura Ruohomäki, Tytti Sinisalo Public Health Nurse as an Oral Health Promoter for Expectant Family and 0-3 Year Old Child. Learning Material. 36 pages + 9 appendices 31 October 2012 Degree Bachelor of Health Care Degree Programme Oral Hygiene Specialisation option Oral Hygiene Instructors Senior Lecturer Tuula Toivanen-Labiad, MNSc Senior Lecturer Eeva Lindroos, MSc The purpose of this final project was to develop tools for health-care professionals, particularly nurses, for promoting oral health of expectant family and children from 0 to 3 years of age. The purpose was also to initiate discussion between various professional groups to find a common understanding of oral health promotion activities and practices of the content. The aim was to develop teaching materials for promoting oral health and oral health assessment. Our final project produced a theoretical literature review and data search was conducted through the use of online databases. We produced a video and teaching materials based on the data, as well as organized a lecture for public health nursing students. We also produced a script for Moodle learning environment. The topic is current because according to a decree on 2009 ante-and post natal care, school and student health services, and preventive oral health services for children and youth, oral health examinations are now also carried out by public health nurses. During the process, public health nurse students showed concern for the challenge of carrying out oral health assessments and the need for more information on oral health promotion. This is why we felt necessary to produce additional study material. Our study was a part of the Helsinki Metropolia University of Applied Sciences and the Japanese University of Tokushima s health promotion co-operation project (Development of the Evidence-Based Oral Health Promotion (E-OHP) learning materials),where educational materials are developed to promote health. Outcomes of this study can be utilized in the future in developing information of oral health promotion for health care professionals. The challenge is to produce educational materials for continuous use by health care professionals. Keywords public health nurse, oral health, expectant family, oral health promotion, 0 3 year old child, multiprofessionality\n4 1(71) Sisällys 1 JOHDANTO 3 2 TARKOITUS JA TAVOITTEET 4 3 MONIASIANTUNTIJUUS ODOTTAVAN PERHEEN JA 0 3-VUOTIAAN SUUN TERVEYDEN EDISTÄMISESSÄ Terveyden edistäminen Terveysneuvonta Valtioneuvoston asetus luo uusia haasteita terveydenhoitajille Terveydenhoitajan suorittama suun terveydentilan arvio Suunterveyden edistämisen sivu neuvolakorttiin Moniammatillisuus 11 4 RASKAUS JA SUUN TERVEYS Raskauden vaikutus odottavan äidin suun terveyteen Raskaus, ientulehdus ja parodontiitti Hampaiston kehitys ja siihen liittyvät häiriöt Raskauden aikainen päihteiden käyttö ja lapsen suun terveys Raskauden aikainen lääkkeiden käyttö ja lapsen suun terveys VUOTIAAN SUUN TERVEYS Imetys ja suun terveys Tutin ja sormen imemisen vaikutus suun terveyteen Kariesbakteerin tartunta Ravinnon merkitys osana suun terveyttä Ksylitolin hyödyt karieksen hallinnassa Hampaiden hoito ja fluori Kasvojen alueen tapaturmat Perhe lapsen suun terveyden edistäjänä 23 6 OPPIMATERIAALIN TUOTTAMINEN Toiminnallinen opinnäytetyö 24\n5 2(71) 6.2 Tavoitteet ja suunnittelu Toteutus Koulutustilaisuus terveydenhoitajaopiskelijoille Yhteenveto opiskelijoiden vastauksista ennakkotehtäviin Opetusvideoiden tuottaminen Käsikirjoitusehdotus Moodle-oppimisympäristöön Päättäminen ja arviointi 29 7 POHDINTA Teoriapohjan kokoaminen Luento valmistuville terveydenhoitajaopiskelijoille Videoprojekti Opinnäytetyön hyödyntäminen ja yhteiskunnalliset haasteet Kehittämisehdotukset ja ammatillinen kehittyminen 31 LIITTEET 38 LIITE 1 Ennakkotehtävä terveydenhoitajaopiskelijoille LIITE 2 Terveydenhoitajaopiskelijoiden vastaukset ennakkotehtäviin LIITE 3 Luento terveydenhoitajaopiskelijoille (diaesitys) LIITE 4 Terveydenhoitajaopiskelijoiden palautteet luennosta LIITE 5 Käsikirjoitukset videokuvauksiin LIITE 6 Neuvolakortin Suun terveys-sivu LIITE 7 Käsikirjoitukset äänityksille LIITE 8 Kuvankäyttösopimukset LIITE 9 Käsikirjoitusehdotus Moodleen\n6 3(71) 1 JOHDANTO Tuotamme materiaalia terveydenhuollon ammattilaisille, erityisesti terveydenhoitajille. Valitsimme opinnäytetyömme aiheeksi odottavan perheen ja 0 3-vuotiaiden suun terveyden edistämisen. Kohderyhmäksi valikoituivat terveydenhoitajat, koska he ovat ensimmäiset hoitotyöntekijät, jotka lapsiperheet kohtaavat. Tämän takia heidän tietotaitonsa suun terveyden hoitamisesta on oltava ajan tasalla. Neuvolan terveydenhoitaja tapaa lapsia ja perheitä säännöllisesti. Tiedon jakamisen lisäksi hän voi havaita lapset, joilla on jo olemassa tai kehittymässä suun terveyden ongelmia. He tulevat olemaan valmistuttuaan tärkeässä osassa odottavan perheen ja lasten suun terveyden edistäjinä. Terveydenhoitajien tulee myös tuntea suun terveydenhoidon työnjako ja tarvittaessa ohjata perhe suun terveydenhoidon ammattilaisille jo ennen määräaikaistarkastusta. Terveydenhoitajaopiskelijoiden opintosuunnitelmassa on hyvin suppeasti tietoa suun terveyden edistämisestä, jonka vuoksi suun terveydentilan arviointien suorittaminen voi olla haasteellista valmistuneille terveydenhoitajille. Tämän vahvisti terveydenhoitajaopiskelijoilta saamamme palaute. Olimme myös huomanneet, että osa raskaana olleista tuttavistamme olivat saaneet virheellistä tietoa terveydenhoitajilta suun terveydestä ja totesimme tarpeen opinnäytetyöllemme. Myös suuhygienistit Järvinen ja Kommonen käsittelivät aihetta Terveydenhoitajalehdessä: Terveydenhoitajan on hyvä tuntea suun terveydenhuollon toimintaohjelma. Suun terveysosaamisen vahvistamiseksi on tärkeää järjestää koulutusta terveydenhoitajan toteuttamasta suun terveydentilan arviosta, suun terveyden puheeksi ottamisesta ja neuvonnasta sekä suun terveydenhuoltoon lähettämisen käytännöistä yhteistyössä suun terveydenhuollon kanssa. Terveydenhoitajan olisi hyvä oppia jo peruskoulutuksessaan valmiudet suun terveyden edistämiseksi sekä suun terveydentilan arvion tekemiseen. (Järvinen Kommonen 2011: ) Aihe on ajankohtainen, koska sosiaali- ja terveysministeriön asetus neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta (2009) ohjaa monella tapaa terveydenhoitajia osallistumaan entistä\n7 4(71) aktiivisemmin suun terveyden edistämiseen. Asetuksessa korostetaan odottavan perheen ja 0 3-vuotiaiden lasten kohdalla moniammatillisuutta, kuten suunterveydenhuollon ja neuvolan henkilökunnan välistä yhteistyötä. Opinnäytetyö on osa Metropolia Ammattikorkeakoulun ja japanilaisen University of Tokushiman välistä terveydenedistämisen yhteistyöprojektia (Development of the Evidence-based Oral Health Promotion (E-OHP) learning materials), jossa kehitetään oppimateriaalia eri-ikäisten terveydenedistämiseen. 2 TARKOITUS JA TAVOITTEET Opinnäytetyömme tarkoituksena on kehittää työvälineitä terveydenhuollon ammattilaisille, erityisesti terveydenhoitajille, odottavan perheen ja 0 3-vuotiaiden suun terveyden edistämisessä. Tarkoituksena on myös käynnistää keskustelua eri ammattiryhmien välillä yhteisen näkemyksen löytämiseksi suun terveydenedistämisen sisällöstä ja toimintakäytännöistä. Tavoitteena on tuottaa oppimateriaalia suunterveyden edistämiseen ja suun terveydentilan arviointiin. Kohderyhmänä ovat odottava perhe ja 0 3-vuotiaat lapset. Oppimateriaalilla tarkoitetaan näyttöön perustuvaa kirjallisuuskoostetta, luentomateriaalia terveydenhoitajaopiskelijoiden koulutustilaisuuteen, opetusvideota, sekä käsikirjoitusehdotusta Moodle-oppimisympäristöön. 3 MONIASIANTUNTIJUUS ODOTTAVAN PERHEEN JA 0 3-VUOTIAAN SUUN TERVEYDEN EDISTÄMISESSÄ 3.1 Terveyden edistäminen Suomessa Terveyden edistämistä valvoo Sosiaali- ja terveysministeriö. Terveyden edistäminen perustuu kansanterveyslakiin ja on osa kansanterveystyötä. Terveyden ja hyvinvoinnin edistämistoimenpiteillä voidaan vaikuttaa oleellisesti keskeisten kansansairauksien syihin, ja näin leikata kustannuksia, jotka seuraavat esimerkiksi terveydenhuollon palveluista, sairauspoissaoloista ja varhaisesta eläköitymisestä. Terveyden edistäminen on laaja käsite ja sisältää moninaista toimintaa jota ohjaavat arvot, joiden tarkoituksena on ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen, sekä\n8 5(71) sairauksien ehkäisy. Terveyden edistämisen tavoitteena on vaikuttaa myönteisesti ihmisen elämäntapoihin ohjaamalla niitä terveellisempään suuntaan. Terveyden edistämistyön avulla kehitetään kansalaisille terveyspalveluita. Terveyden edistämistä tapahtuu niin yksilö-, yhteisö- kuin yhteiskuntatasolla. (Terveyden edistäminen 2011.) Kuvio 1. Terveyden edistämistä ohjaavia periaatteita (Mukailtu Terveyden edistäminen 2011.)\n9 6(71) Terveyttä edistävä toiminta jaetaan promotiiviseen ja preventiiviseen toimintaan. Promotiivisen positiivisen terveyskäsitykseen perustuvan toiminnan tarkoitus on pyrkiä vaikuttamaan ihmisiin ja yhteiskuntaan ennen ongelmien ja sairauksien syntyä. Promotiivinen toiminta käsittää esimerkiksi seuraavat käsitteet yhteisöterveydenhuolto, terveellinen yhteiskuntapolitiikka ja erilaiset terveyden edistämisohjelmat. Preventiivistä ongelmalähtöistä sairauksien ehkäiseviä toimintamuotoja ovat esimerkiksi terveyskasvatusohjelmat sekä ehkäisevä terveydenhuolto. (Tuominen Savola Koskinen-Ollonqvist 2005: 6 25.) Terveys kansanterveysohjelmassa korostetaan terveydenhuollon ammattilaisten terveyttä edistävää roolia, eri ryhmissä ja yhteisöissä. Terveyden- ja sosiaalihuollon ammattihenkilöiden tehtävänä on toimia yhteistyössä muiden terveyden hyväksi toimivien ammattilaisten kanssa ja toteuttaa terveyttä edistävää toimintaa yhteiskunnan eri toimialoilla, sekä vahvistaa terveyden edistämisen asemaa terveyspalveluissa. (Terveyden edistäminen 2001.) 3.2 Terveysneuvonta Terveysneuvonnasta on säädetty valtioneuvoston asetukset, näissä asetuksissa linjataan tarkasti miten terveysneuvontaa toteutetaan ja mitkä ovat neuvonnan tavoitteet. Terveysneuvonnan on oltava yksilöllistä ja se tulee tehdä yhteistyössä henkilön sekä hänen lähipiirinsä kanssa. Yksilöä tulee kannustaa ottamaan vastuu omasta terveydestään ja terveysneuvojan tehtävänä onkin soveltaa neuvonnassa käytettävää tietoa niin, että sen vastaanottaja pystyy hyödyntämään sitä omaan elämäntilanteeseensa nähden. Terveysneuvonnassa käytetään ajanmukaista ja näyttöön perustuvaa tietoa. Vanhemmille suunnatun terveysneuvonnan on tarkoitus pitää heidän tietonsa lapsen kehityksestä ajan tasalla ja näin edesauttaa koko perheen hyvinvointia, kuitenkin ottaen huomioon perheen yksilölliset tarpeet sekä käytettävissä olevat voimavarat. Tarpeen vaatiessa on hyvä korostaa vanhempien vastuuta lapsen terveyden edistäjinä. Ympäristö jossa terveyttä edistäviä valintoja tehdään, on hyvä kartoittaa huolella. Terveysneuvonnan sisältö, yhdessä perheen kanssa sovitut tavoitteet, avaimet tavoitteiden toteutumiseksi, sekä arvio toteutumisesta tai niissä estymisessä on hyvä kirjata ylös. Motivoivat ja voimavaralähtöiset haastattelumenetelmät ovat hyväksi todettuja apumenetelmiä. (Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet 2009: 69 91)\n10 7(71) elämäntilanne kehityshaasteet Terveysneuvonnan suunnittelussa huomioitavaa tarpeet voimavarat Kuvio 2. Terveysneuvonnan suunnittelumalli (Mukaeltu: Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet 2009: 69 91) 3.3 Valtioneuvoston asetus luo uusia haasteita terveydenhoitajille Vuonna 2009 voimaan astunut asetus neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta vaatii terveydenhoitajilta osaamista suun terveydenedistämisestä. Tavoitteena on, että lasten, nuorten ja lapsiperheiden terveystarkastukset sekä terveyttä edistävä toiminta olisi yhdenmukaista. Terveystarkastukset ovat suunnitelmallisia ja yksilön ja väestön tarpeet huomioon ottavia. Asetuksen myötä\n11 8(71) myös terveydenhoitajan, kätilön ja lääkärin sekä suun terveydenhuollon henkilöstön työn vaatimus kasvaa. Tämän myötä on siis tärkeää, että henkilöstön osaamisesta huolehditaan. (Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet 2009: ) Odottavan perheen ja 0 3-vuotiaiden lasten kohdalla asetuksessa korostetaan moniammatillisuutta. Ensimmäistä lastaan odottavien laajaan terveystarkastukseen sisältyy myös suun terveydentilan selvittäminen. Tässä yhteydessä tutkimusta suorittavan henkilön on syytä kartoittaa, minkälainen suun hoidon tarve perheellä on. Neuvolasta vanhemmat ohjataan suun terveydenhuollon palveluihin jos heillä on siihen tarvetta tai edellisestä käynnistä on kulunut useita vuosia. (Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet 2009: ) Terveydenhoitajan suorittama suun terveydentilan arvio Ensimmäistä lasta odottavien kohdalla suun terveydentilan arvion suorittaa suun terveydenhuollon ammattilainen. Suun terveydentilan ja hoidon arviointi voidaan suorittaa myös neuvolassa, jolloin pystytään tavoittamaan mahdollisimman moni perhe. Tämä vaatii hyvää yhteistyötä neuvolan kanssa. (Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet 2009: ) Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksen neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta myötä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on julkaissut menetelmä käsikirjan yhtenäistääkseen terveystarkastukseen kuuluvia mittaus-, tutkimus- ja arviointimenetelmiä. Valtakunnalliset oppaat eivät ole sisältäneet tarkkoja ohjeistuksia siitä, miten terveystarkastukset tulisi suorittaa, joten tämän myötä myös valtakunnallisesti terveystarkastusten suorittamisessa on ollut huomattavia eroja. Tavoitteena onkin, että yhdenmukaistamisen myötä lasten ja nuorten terveysseuranta toteutuisi koko maassa ja tämän myötä vähentäisi terveystarkastuksen sisältöä. (Mäki Wikström Hakulinen-Viitanen Laatikainen 2011: 3 5.)\n12 9(71) Asetuksen mukaan terveydenhoitajien tulee osata tehdä arvio perheen suun terveystottumuksista ja neuvolaikäisen lapsen suun terveydentilasta. Lisäksi terveydenhoitajan on tärkeää tunnistaa suun terveyden hyvän kehittymisen estäviä tekijöitä ja suun terveydenhuoltoon lähettämisen tarve jo ennen määräaikaista suun terveystarkastusta. Kyse ei ole siis tarkastuksesta, vaan arviosta, johon sisältyy yläetuhampaiden pintojen tarkastelu ja mahdollisen bakteeripeitteiden toteaminen. Päävastuu suun terveysneuvonnan, tarkastusten ja hoitojen järjestämisessä säilyy terveydenhuollon ammattilaisilla. (Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet 2009: ) Asetuksen ja menetelmäkäsikirjan ohjeistuksen mukaan terveydenhoitajan tai lääkärin suorittaman terveystarkastuksen yhteydessä tulisi muistuttaa vanhempia, lasta tai nuorta suun terveyttä edistävistä tekijöistä, kuten suuhygieniasta, fluorin, sokerin ja ksylitolin käytöstä. Alle kouluikäisten ja ensimmäistä lastaan odottavien perheen suun terveydenhuollon ammattilaisen suorittaman suun terveystarkastuksen lisäksi terveydenhoitaja tekee arvion suun terveydentilasta yhden terveystarkastuksen yhteydessä lapsen ollessa 1 6-vuotias. (Suominen 2011: ) Arvioon kuuluu suuhygienian ja suun terveydentilan, sekä niihin liittyvien suun kiputilojen (säryt ja muut vaivat) kartoittaminen. Näihin kuuluvat mm. mahdolliset karioituneet hampaat, hammaskivi ja limakalvomuutokset. Arvioon kuuluu myös lapsen suuhun katsominen, joka tapahtuu ylähuulta nostamalla. Jos etuhampaiden pinnalla näkyy plakkia, ohjataan lasta ja vanhempia suun puhdistamisessa tai ottamaan yhteyttä suun terveydenhuoltoon. (Suominen 2011: ) Epäsymmetriat ja poikkeavuudet on tärkeä huomioida. Suun sairauksien vaara on koholla lapsilla, joiden suun terveyden edistämisen perusasioista ei huolehdita tai joilla on pitkäaikainen sairaus, toistuvia infektioita, säännöllinen lääkitys tai kehitysvamma. Suun sairauksien vaara voi olla koholla myös moniongelmaisten perheiden lapsilla ja maahanmuuttajilla. (Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet 2009: )\n13 10(71) Arvioinnin yhteydessä on myös hyvä kartoittaa seuraavia asioita: vanhempien ja lapsen hampaiden harjaus, fluorituotteiden käyttö, vanhempien ja lapsen ksylitolin käyttö, ravintotottumukset, kuten sokerin käyttötiheys ja janojuoma. On myös hyvä selvittää tutin käyttö, suuhun ja hampaisiin liittyvien särkyjen ja vaivojen esiintyminen, kasvojen alueen tapaturmat ja käynnit suun terveydenhuollossa. (Suominen 2011: ) Suunhoitotottumusten arvionti Harjaustottumukset Ravintotottumukset Xylitolin käyttö Fluorin käyttö Tutin käyttö Suun alueen vaivat Kasvojen alueen tapaturmat Käynnit suun terveyden huollossa Kuvio 3. Suunhoitotottumusten arviointi (Suominen 2011: ) Suunterveyden edistämisen sivu neuvolakorttiin Moniammatillisen yhteistyön parantamiseksi lapsuusiän terveyskorttiin eli neuvolakorttiin lisättiin vuonna 2011 suunterveyden edistämisen sivu. Vanhemmat kirjaavat korttiin havaintojaan lapsen suun terveydestä, jotka terveydenhuollon ammattilaiset kirjaavat edelleen potilastietojärjestelmiin. Merkintöjen tekeminen aloitetaan lapsen ensimmäisten elinkuukausien aikana ja vanhempia ohjataan pitämään kortti mukana kaikilla terveydenhoidon käynneillä. Suunterveys-sivulle merkitään maitohampaiden puhkeaminen, hampaiden harjaustottumukset, fluorihammastahnan käyttö, imemistottumukset, muuta huomioitavaa suunterveydestä sekä lapsen seuraava suunterveyskäynti. Ravintoon ja imetykseen liittyvät tiedot merkitään lapsuusiän terveyskortin ravitsemusta käsittelevään osaan. (Suunterveyden sivu lapsuusiän terveyskorttiin 2011.)\n14 11(71) 3.4 Moniammatillisuus Isoherrasen mukaan sanalla moniammatillisuus pyritään kuvamaan hyvin monenlaisten asiantuntijoiden yhteistyön tapaa. Yleensä moniammatillisuus merkitsee sitä, että useammalla eri asiantuntija taholla on yhteinen työ tai tehtävä suoritettavanaan. Jotta jokainen pääsisi tavoitteeseensa, asiantuntijat yhdistävät tietonsa ja taitonsa. Moniammatillisuuden myötä mukaan tulee useita eri tiedon ja osaamisen näkökulmia. On siis tärkeää, että asiantuntijoilla on yhteinen tavoite vaikkakin jokaisella on omia osatavoitteita. Sosiaali- ja terveysalalla moniammatillisuus on useimmiten asiakaslähtöistä ja tavoitteena on koota kaikki asiantuntijoiden tiedot ja taidot yhteen. Asiantuntijoiden tehtävä on pyrkiä luomaan yhteinen käsitys ja tavoitteet asiakkaan tilanteesta. Tällöin on myös tärkeää, että tunnistetaan jokaisen asiantuntijat erityisosaaminen, erityistieto ja asiantuntijuus. Isoherrasen mukaan moniammatillisuuden keskeisiä käsitteitä ovat: asiakaslähtöisyys, tiedon ja eri näkökulmien kokoaminen yhteen, vuorovaikutustietoinen yhteistyö, roolien rajojen muutokset ja verkostojen huomioiminen. (Isoherranen 2005: ) 4 RASKAUS JA SUUN TERVEYS 4.1 Raskauden vaikutus odottavan äidin suun terveyteen Raskausaikana suussa tapahtuu monia muutoksia niin kovissa kuin pehmeissäkin kudoksissa: suu happamoituu hormonitoiminnan muuttumisen vuoksi, kalsiumin määrä vähenee syljessä, lisäksi suun terveydelle haitallisten bakteerien (Mutans streptokokkien, laktobasillien ja hiivojen) määrä lisääntyy raskauden lopulla ja imetyksen aikana. Raskauden alussa voi esiintyä pahoinvointia ja oksentelua. Joissain tapauksissa aamupahoinvointi ja oksentelu voivat edistää hampaiden linguaalipintojen eroosiota (Sirviö 2009: 96, Guideline on Oral Health Care for the Pregnant Adolescent 2011: 138.) Alentuneesta syljen puskurointikyvystä huolimatta eroosio on yleensä lyhytaikaista, eikä vaurioita hampaisiin ehdi tulla. Syljen puskurointikyky palaa ennalleen heti synnytyksen jälkeen, mutta mikrobimäärät voivat pysyä suurina vielä imetyksen aikanakin. (Sirviö 2009: 96.) Karieksen lisääntyminen on liitetty hiilihydraattien saantiin napostelun lisääntyessä (Guideline on Oral Health Care for the Pregnant Adolescent 2011: 138.)\n15 12(71) Raskauden aiheuttamat hormonaaliset vaihtelut voivat aiheuttaa kuivan suun tunnetta. Eräässä tutkimuksessa keskimäärin 44 %:ia raskaana olleista koki suun olevan jatkuvasti kuiva. (Guideline on Oral Health Care for the Pregnant Adolescent 2011: 138.) Joillekin naisille voi myös raskauden aikana kehittyä niin sanottu pyogeeninen granulooma (ikenen liikakasvu). Suomalaistutkimuksessa pyogeenisen granulooman esiintymä oli 1:30, löydös havaittiin 30-vuotiaalla naisella 20. raskausviikolla (Gürsoy Pajukanta Sorsa Könönen 2008: 579). 4.2 Raskaus, ientulehdus ja parodontiitti Raskausaikana on huomattu lisääntynyttä ientulehdusalttiutta, jonka on epäilty olevan yhteydessä kohonneisiin hormonitasoihin. Yleisen käsityksen mukaan raskaus ei itsessään aiheuta tulehdusta ikenessä, mutta plakki tai hammaskivi voi altistaa ientulehdukselle. Myös päällä oleva ientulehdus voi pahentua. Erityisesti progesteronin on arveltu vaikuttavan ientulehdusriskiin monella mekanismilla: lisäämällä verisuonten läpäisevyyttä, voimistamalla tulehdusreaktiota ja vaikuttamalla neutrofiilien toimintaan. (Gürsoy ym. 2008: ) Tietyt ikenille haitalliset bakteerilajit pystyvät hyödyntämään näitä hormoneja ja lisääntyvät tulehduksen yhteydessä aiheuttaen niin sanotun raskausgingiviitin, joka alkaa 2. raskauskuukauden aikana ja voimistuu aina 8. kuukaudelle asti. Hormonitasojen laskiessa myös ientulehdus laantuu. (Hormonitoiminnan muutokset näkyvät myös suussa 2008, Guideline on Oral Health Care for the Pregnant Adolescent 2011: 138.) Etummaiset hampaat tulehtuvat enemmän kuin taaemmat. Näitä löytöjä pahentaa huono plakki kontrolli ja suuhengitys. Tulehduksen paheneminen kiinnityskudoksessa voi aiheuttaa hampaiden lisääntynyttä liikkuvuutta, joka palautuu ennalleen raskauden jälkeen. (Guideline on Oral Health Care for the Pregnant Adolescent 2011: 138.) Raskauden aikainen ientulehdus ei johda peruuttamattomaan kiinnityskudosten tuhoutumiseen, vaan ongelmat korjaantuvat itsestään hyvän suuhygienian avulla synnytyksen ja imetyksen jälkeen. Ientulehdus vähenee spontaanisti 3 kuukautta synnytyksen jälkeen. (Gürsoy ym. 2008: ) Raskaana olevien naisten parodontaaliterveydestä on saatu kiistanalaisia tuloksia. Raskauteen liittyviä parodontaalimuutoksia on tutkittu useissa eri etnisissä ryhmissä ja raskausgingiviitin yleisyys vaihtelee laajasti 35 %:sta jopa 100 %:iin. Ientulehduksen lisäksi on havaittu lisääntynyttä parodontaalisten taskujen syvyyttä raskauden aikana.\n16 13(71) Hampaiston kliininen kiinnitystaso puolestaan pysyy muuttumattomana raskauden aikana. 1-tyypin diabetes potilailla raskaus näyttäisi lisäävän parodontaalista tuhoa, joka voidaan todeta merkittävän suurina taskujen syvyyksinä ja kliinisen kiinnitystason madaltumisena. (Gürsoy ym. 2008: ) Nykyisen saatavilla olevan tiedon mukaan parodontiitilla ja ennenaikaisella synnytyksellä näyttää olevan yhteys, mutta ei ole varmaa, onko parodontiitti itsessään syy ennenaikaiselle synnytykselle. Tähänastisen tutkimusnäytön mukaan ainakin vaikea parodontiitti on raskauden kulun kannalta haitallista. (Sorsa Meurman 2007: 7 8, Klebanoff Searle 2006: 44.) Hoitamattoman parodontiitin on osoitettu aiheuttavan ennenaikaista synnytystä ja alhaista syntymäpainoa. (Guideline on Oral Health Care for the Pregnant Adolescent 2011: 138). Ientaskun runsaan mikrobimäärän, niiden aineenvaihduntatuotteiden ja proinflammatoristen tekijöiden kulkeutuminen istukkaan ja sikiöön voi käynnistää monimuotoisen tulehdusreaktion. (Sorsa Meurman 2007: 8, Klebanoff Searle 2006: 44.) On myös mahdollista, että näillä naisilla on poikkeava genitaalielinten floora, ja he reagoivat herkemmin genitaali-infektioon, joka aiheuttaa ennenaikaisen synnytyksen. Tällöin parodontiitti ei ole itse syynä ennenaikaiselle synnytykselle, vaan paljastaa raskaana olevan naisen herkästi anaerobisille infektioille reagoivan immuunisysteemin. (Klebanoff Searle 2006: 44.) 4.3 Hampaiston kehitys ja siihen liittyvät häiriöt Toisin kuin luu, hampaan kovakudokset eivät muodostuttuaan korvaudu, joten niitä tuottavien solujen erilaistumisen tai toiminnan riittävän vakava häiriintyminen hampaan kehityksen aikana jättävät pysyvät jäljet. Kehityksen häiriö voi olla geneettisten tai ympäristötekijöiden aiheuttama. Kehityksen häiriön seurauksena voi olla määrällinen tai laadullinen kovakudospuutos tai molemmat, jolloin muutokset näkyvät hampaiston kovakudoksissa ja kehitysaikataulussa. (Alaluusua Lukinmaa 2008: ) Prenataalisti tai lapsuusiässä tapahtuvat häiriöt lapsen terveydentilassa voivat aiheuttaa muutoksia hampaistoon. Tunnettuja tällaisia tiloja ovat mm. keskosuus, sekä maksan, munuaisten, kilpirauhasen ja lisäkilpirauhasen toimintahäiriöt. Myös vakavat infektiot, kuten keuhkokuume ja aivokalvontulehdus, sekä eräät kemikaalit voivat häiritä hampaan kehitystä. Tunnettuja tällaisia kemikaaleja ovat fluori (yliannoksena), tetrasykliini, sytostaatit, D-vitamiini (yliannoksena) ja dioksiinit. Muutos riippuu häiriön\n17 14(71) ajankohdasta, vakavuudesta ja kestosta, ja toisaalta hampaiden kehitysvaiheesta ja lapsen alttiudesta. (Alaluusua Lukinmaa 2008: 572.) Ihmisen hampaiston kehitys jatkuu neljännestä raskausviikosta varhaisaikuisuuteen asti (Alaluusua Lukinmaa 2008: 562). Maitohampaiden kiilteen ja hammasluun kovakudosmuodostus alkaa sikiön ollessa 3-4 kuukauden ikäinen. Syntymähetkellä maitohampaiden mineralisoituminen on vielä kesken ja samoihin aikoihin alkavat ensimmäiset pysyvät hampaat mineralisoitua. (Hurmerinta Nyström 2008: 536). Huulen ja suulaen sulkeutuminen ajoittuu viidenneltä raskausviikolta kahdennelletoista, ja herkimmin kehityksen häiriöitä suulaen alueella aiheutuu seitsemännellä ja kahdeksannella raskausviikolla. Yhdeksännen raskausviikon jälkeen ulkoiset tekijät eivät ole enää merkittäviä suulaen kehitykselle. Huuli- ja suulakihalkiot syntyvät monen tekijän vaikutuksesta, mutta varmaa syytä niihin ei vielä tiedetä. Perinnöllisyyden lisäksi halkion syntyyn vaikuttavina tekijöinä arvellaan olevan raskauden aikaiset häiriötilat. Äidin raskausaikana erittämät stressihormonit saattavat olla yksi syy kehittyvän lapsen huuli- ja suulakihalkioiden syntyyn. (Mäkinen Niskanen 1998: 7 8.) Äidin raskauden aikainen ravitsemus vaikuttaa sikiön hampaiden kehittymiseen. Jos lapsi ei saa riittävästi tarvittavia ravintoaineita hampaiden kehitysvaiheessa, hampaistoon muodostuu pysyviä vaurioita. (Honkala 2009.) Esimerkiksi äidin raskausajan ja syntyneen lapsen riittämätön D-vitamiinin saanti heikentävät kivennäisaineiden kiinnittymistä hampaisiin ja voivat aiheuttaa ensimmäisen vaihduntavaiheen hampaisiin mineralisaation häiriöitä, jotka näkyvät kiillevaurioina (Alaluusua Lukinmaa 2008: 572). Vähäinen magnesiumin saanti puolestaan saattaa viivästyttää hampaiden puhkeamista. A-vitamiinin niukka saanti voi aiheuttaa hampaan kovakudoksen, kiilteen tai luun muodostumisen häiriöitä, altistumista ientulehduksille sekä limakalvojen ja sylkirauhasten kehityshäiriöitä. C-vitamiinin vakava puute heikentää hampaiden tukikudoksia ja aiheuttaa lapsille ja aikuisille hampaiden liikkuvuutta. B-ryhmän vitamiinien puute voi johtaa limakalvojen kipeytymiseen, punoitukseen ja haavaumiin. (Honkala 2009.) Joidenkin vitamiinien puutostila tai liikasaanti voi olla osasyynä kehittyvän lapsen huuli- ja suulakihalkioiden syntyyn (Mäkinen Niskanen 1998: 7).\n18 15(71) Ensimmäisinä hampaina puhkeavat alaetuhampaat keskimäärin 4-7 kuukauden ikäisenä (Hermanson 2008). Yksilöllisiä vaihteluita hampaiden puhkeamisille on paljon, mutta ensimmäisen hampaan tulisi olla puhjennut viimeistään 13 kk ikäisenä ja viimeisen maitohampaan pitäisi olla puhjennut suuhun 3 ikävuoteen mennessä. (Honkala 2009). Hampaan puhjetessa limakalvon läpi lapselle voi ilmaantua erilaisia oireita. Pieni lämmönnousu ja ärtyisyys ovat tavallisia. Tyypillistä on myös levottomuus ja ruokahaluttomuus. Ien voi olla arka ja näyttää pingottuneelta ja turvonneelta. Lisääntynyt syljeneritys liittyy usein hampaiden puhkeamiseen. (Hurmerinta Nyström 2008: 537.) 4.4 Raskauden aikainen päihteiden käyttö ja lapsen suun terveys Tupakointi vaikuttaa monella haitallisella tavalla raskauden kulkuun. Istukan toiminta heikentyy ja muun muassa aminohappojen ja monien tärkeiden hivenaineiden kulkeutuminen istukan läpi heikkenee. Riski sikiön kasvuhäiriöön kasvaa ja tällöin erityisesti lihaksiston kasvu hidastuu. Moni tupakansavun sisältämistä kemiallisista aineista läpäisee istukan. Näistä tärkeimmät ovat nikotiini ja hiilimonoksidi, jotka heikentävät sikiön hapensaantia häiritsemällä kohdun ja istukan verenkiertoa sekä hapen kuljetusta sikiön kudoksiin. (Tikkanen 2008, Albrecht 2010: 178.) Äidin tupakoinnin aiheuttama hapenpuute voi olla myös syynä huuli- ja suulakihalkioiden syntyyn (Mäkinen Niskanen 1998: 7). Tupakoivien äitien lapsilla todetaan muita useammin astmaa (Jaakkola Gissler 2004: 136). Astmaa sairastavilla on vähäisempi syljeneristys kuin terveillä, mikä aiheuttaa suun kuivuutta (Laurikainen 2003: 485). Astmalääkkeet aiheuttavat myös plakin ph:n laskua niiden sisältämän laktoosin vuoksi (Lenander-Lumikari 2000: 357). Jos tupakointi lopetetaan ennen raskauden puoliväliä, sikiön kasvu normalisoituu (Tikkanen 2008). Raskauden aikana varmaa alkoholin käytön turvarajaa ei voida määrittää, mutta kulutuksen ollessa alle 2 annosta viikossa ei haittavaikutuksia raskauden kulkuun, äidin omaan tai sikiön terveyteen ole todettu. Alkoholin suurkulutuksen rajana raskauden aikana pidetään vähintään 5 annosta kerralla tai yli 10 alkoholiannosta viikossa. Vastasyntyneellä voidaan todeta kasvojen poikkeavia piirteitä, kuten huonosti kehittynyt, ohut ylähuuli ja yläleuka. (Tiitinen 2011.) Raskauden aikainen\n19 16(71) alkoholinkäyttö voi olla myös syynä huuli- ja suulakihalkioiden muodostumiseen (Lorente ym. 2000: 415). 4.5 Raskauden aikainen lääkkeiden käyttö ja lapsen suun terveys Istukka ei suojaa sikiötä äidin käyttämien lääkkeiden vaikutuksilta, koska suurin osa tutkituista lääkeaineista kulkeutuu melko helposti sen läpi. Lääke voi vaikuttaa kehittyvän lapsen suun terveyteen seuraavilla tavoilla: epämuodostumariski ja kasvun hidastumisen riski kohoaa. Kaikista epämuodostumista arvioidaan lääkeaineiden aiheuttamiksi noin 1 %. Usein kuitenkin sairauden hoidotta jättäminen on sikiölle suurempi riski kuin lääkitys. (Malm Vähäkangas Enkovaara Pelkonen 2008: 1 4.) Tetrasykliinien käyttö 16.:sta raskausviikosta eteenpäin voi aiheuttaa maitohampaiden värjäytymistä ja kiillteen kehityshäiriöitä (Malm ym. 2008: 11). Epilepsialääkkeet valproaatti, karbamatsempiini ja fenytoiini aiheuttavat kehitysviivettä, kitasuulakihalkiota ja monielinepämuodostumia. Riskiä vähentää samanaikainen foolihapon käyttö jo raskauden suunnitteluvaiheessa. (Clarke 2007: ) Amoksisilliinin, fenytoiinin, oksprenololin ja tietyyliperatsiinin käyttö toisen ja kolmannen raskauskuukauden aikana voivat aiheuttaa huuli-suulakihalkioita. Oksytetrasykliinin ja karbamatsepiinin käyttö kolmannen ja neljännen raskauskuukauden aikana lisäävät riskiä suulakihalkion kehittymiseen. (Puho Szunyogh Métneki Czeizel: 194.) VUOTIAAN SUUN TERVEYS 5.1 Imetys ja suun terveys Suomessa täysimetystä suositellaan 6 kk:n ikään asti ja tämän jälkeen osittaista imetystä 12 kk:n ikään asti. WHO:n maailma terveysjärjestön mukaan osittaista imetystä tulisi jatkaa 2 vuoden ikään asti. Imetyksen edistämisen toiminnan ohjelman mukaan imetys tukee pitkälti suun ja hampaiston tervettä edistymistä. Imetyksen on huomattu kehittävän ja stimuloivan purennan kehitystä ja purentalihasten kehittymistä. (Keskinen 2009: 65.)\n20 17(71) Pitkään jatkuneella n. yli 1,5 vuotta jatkuneella imetyksellä on huomattu olevan yhteys kohonneeseen karies riskiin. Itse imetys ei aiheuta kariesta vaan siihen liittyvät muut elintavat. Näitä ovat mm. lapsentahtinen yöllinen imettäminen, sokeripitoinen ruokavalio ja jos fluorin käytössä on puutteita. Nämä yhdessä nostavat kariesriskiä. Äidinmaidon laktoosia kariesbakteeri ei pysty yhtä nopeasti käyttämään ravintona kuin sokeria. Tämä johtuu osittain myös siitä, että äidinmaito sisältää antibakteerisia ja entsymaattisia ainesosia, jotka estävä laktoosin hajoamisen suussa. Purennan kehitykseen pitkään jatkuneella imetyksellä ei ole näyttänyt olevan vaikutuksia. (Alaruusua Kämärinen 2005: ) Lyhyen aikaa kestänyt rintaruokinta taas on riski purennan epämuodostumille. Lapsia joiden rintaruokinta on kaksi kuukautta tai alle on nelinkertainen riski distaalipurennan kehitykseen. Pulloruokinnalla ei saavuteta samanlaisia tuloksia. Pulloruokinnassa huulisulku saattaa jäädä vajaaksi ja alaleuan asema saattaa olla distaalisempi. (Varrela 2004: ) Suun terveyden kannalta ei ole olennaista puuttua imetyksen pituuteen. Imetyksen edut suun terveydelle ovat selvät ja siksi imetystä tämänkin kannalta on tärkeä tukea. Tärkeämpää on kertoa karies bakteerin tarttumisesta, säännöllisistä ja terveellisestä ruokavaliosta ja fluorin hyödyistä. (Keskinen 2009: 65.) 5.2 Tutin ja sormen imemisen vaikutus suun terveyteen Tutin käyttö lapsen kohdalla tulee usein tarpeeseen siinä vaiheessa kun pelkkä imetys ei täytä lapsen imemisviettiä. Tutti tuo lapselle mielihyvää ja on usein apu vanhemmille, kun lasta tarvitsee rauhoitella. Tutin käytön on todettu parantavan suoliston verenkiertoa ja toimintaa ja tämän myötä myös edistävän keskosten painon nousua. Imeminen stimuloin ruoansulatus kanavan hormoneja. (Varrela 2004: ) Tuttia ja sormea pitkään imeneillä lapsilla on todettu olevan purennallisia haittoja. Tutkimusten mukaan tutti voi aiheuttaa leuan ja hampaiston poikkeavuuksia. Seurauksena pitkäaikaisesta tutin ja sormen imemisestä on purentavirheet, kuten distaali-/sivualueendistaalipurenta, avo-/etualueenavopurenta sekä alveoliharjanteen ja hammaskaaren asymmetria. Tämän tyyppiset purentavirheet voivat vaatia jatkossa oikomishoitoa. Voimakas tutin imeminen aiheuttaa ylähammaskaaren kaventumista.\n21 18(71) (Varrela 2004: ) Tutin käyttö on kuitenkin suotuisampaa kuin peukalon ja sormien imeminen. Tutin käytöstä pääse helpommin eroon kuin peukalon imemisestä. Peukalon imemisestä aiheutuneet purentavirheet ovat huomattavasti vaikeampi hoidettavia kuin tutin aiheuttamat purenta virheet. Peukalon imeminen aiheuttaa hammaskaaren kaventumista ja epäedullisia muodostumia. Lapsen tutin käytöstä tulisi luopua viimeistään kahden vuoden iässä. (Varrela 2004: ) 5.3 Kariesbakteerin tartunta Usein Streptococcus mutans bakteeri tartunta siirtyy suoraan äidiltä lapselle, tartunta voi myös siirtyä isältä tai muilta perheen jäseniltä, mutta tämä on harvinaisempaa. Mitä korkeampi määrä streptokokkibakteereita kuten streptococcus mutans, streptococcus sobrinus äidin syljessä on sitä, aikaisemmin ja todennäköisemmin bakteerit kolonisoituvat ja lapsi saa tartunnan. (Lindquist Emilson 2003.) Tutkimusten mukaan äitien hoitamaton karies kaksinkertaistaa riskin, että lapsellakin tulee kariestartunta joka jää hoitamatta. Karieksen ennaltaehkäisy odottavan perheen kannalta on siis merkittävä. (Weintraub ym. 2010: ) Mutans -bakteerien tarttumisen on todettu olevan varhaisempaa lyhyemmän koulutuksen ammateissa toimivien perheiden lapsilla. Varhainen mutans-tartunta ja perhetausta ennustavat lapsen hampaiden reikiintymistä. (Meurman 2011: ) Kariesriskin määritys olisi hyvä tehdä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta riskiryhmät saataisiin seulottua ja ehkäisevän hoidon toimenpiteet käynnistettyä mahdollisimman nopeasti. Määrityksen pohjana käytetään sylkitestejä ja samalla kartoitetaan muiden riskitekijöiden esiintyvyys. (Ollila 2010.) Hampaan kiille kovettuu lopullisesti vasta puolen vuoden kuluessa hampaan puhkeamisesta syljessä olevien mineraalien vaikutuksesta. (Honkala 2009). Niin kauan kuin hampaiston kehitys on kesken, se on varsin altis reikiintymään. (Hermanson 2008). Hampaiden karioituminen tapahtuu erityisesti tiettyjen riski-ikävuosien aikana. Ensimmäinen riski-ajankohta lapsella, jolloin myös ensimmäinen infektio tapahtuu, on 0,5 2,5 vuoden ikäisenä. Onkin todettu että jos tartunta saadaan estymään 3 ikävuoteen mennessä, on mutans -tartunnan vaara hyvin pieni. (Heinonen 2007: ) Tämän vuoksi juuri mutans -bakteerin ensimmäisen kolonisoitumisen estoon tulisi panostaa resursseja entistä enemmän.\n22 19(71) Varhaisessa vaiheessa kariesbakteeritartunnan saaneet tai hampaille epäedullisia ravintotottumuksia noudattavat lapset tunnistaa helposti katsomalla lapsen ylähampaita. Jos hampaissa on paljon plakkia, lapsella on kohonnut kariesriski. On tärkeää että tilanne huomattaisiin varhaisessa vaiheessa ja ohjattaisiin tehostettuun ennaltaehkäisevään hoitoon. (Hölttä 2007.) Lapsen karioitumisriski vähenee huomattavasti, kun äiti käyttää ksylitolituotteita lapsen ollessa 0-2 vuoden ikäinen, tämä tulisi huomioida jo varhaisessa vaiheessa terveysneuvontaa. (Laitala 2010:17 20). 5.4 Ravinnon merkitys osana suun terveyttä Pienen lapsen hammaskiille on vastustuskyvytön ja siten erityisen herkkä reikiintymiselle. Varhaislapsuuden ruokavalio vaikuttaa suun mikrobiflooraan. Ruokavaliosta riippuu se, tuleeko bakteerifloorasta suun terveyttä suojeleva vai vaarantava. Ruoka joka aiheuttaa suuhun usein happohyökkäyksiä, lisää happoa tuottavien bakteerien kasvua suun normaalifloorassa. Monipuolinen ruokavalio ja säännölliset ruoka-ajat suojaavat hampaita reikiintymiseltä. Lapsen hampaat kestävät 5-6 ateriakertaa päivässä. Kaikenlaista napostelua aterioiden välissä tulisi välttää, sillä se lisää kariesriskiä. Aterioiden välillä suun on hyvä antaa levätä, jotta kiille ehtii korjaantua happohyökkäysten jäljiltä. (Alanen ym. 2009, Meurman Murtomaa 2009.) Syömisestä alkaa happohyökkäys, jossa kariesta aiheuttavat bakteerit muodostavat happoja ravinnon sokereista ja hiilihydraateista. Hapot liuottavat hampaan kiilteen pintaa. Hampaat ovat alttiit reikiintymään, jos liukenemista aiheuttavia hyökkäysjaksoja on paljon päivän aikana, sylki ei ehdi korjata liukenemia liian vähäisiksi jäävien lepojaksojen aikana. (Eerola ym. 2004: ) Esimerkiksi perunalastut, keksit ja leivonnaiset takertuvat helposti hampaiden pinnoille ja pitkittävät happohyökkäyksen kestoa suussa. (Alanen ym ) Vanhempien tulisi ohjata lapsia makeisten ja muiden herkkujen käytössä. Pienen lapsen makean käytön aloitusta on hyvä pitkittää mahdollisimman pitkään. Sokeria sisältävien tuotteiden tiheää käyttöä tulisi välttää ja pyrkiä rajoittamaan ne 1-2 kertaan viikossa. Sokeri alentaa suun happamuutta ja lisää kariesbakteerin määrä suussa.\n23 20(71) Lasten yleisimpiä sokerin lähteitä ovat esimerkiksi jogurtit, aamiaismurot, jälkiruoat, leivonnaiset, kaakao, sokeroidut juomat, makeiset ja suklaa. 400g karkkipussi sisältää kouluikäisen lapsen koko päivän energiantarpeen. (Suomalaiset ravitsemussuositukset. 2005: 17 18, Alanen ym ) Helposti fermentoituvien hiilihydraattien runsaan ja usein toistuvan käytön välttäminen kannattaa. Tällaisia hiilihydraatteja ovat esimerkiksi sakkaroosi, fruktoosi ja tärkkelyssiirappi. Kovat juustot ja maito taas voivat ehkäistä hampaiden karioitumista. (Alanen ym ) Janojuomana vesi on paras vaihtoehto. Makeat ruoat ja juomat olisi hyvä ajoittaa muun ruokailun yhteyteen happohyökkäyskertojen vähentämiseksi. Kaikki mehutuotteet ovat useasti nautittuina haitallisia hampaille, varsinkin pienille lapsille, joiden hampaiden kehitys on vielä kesken. Haitallisuuteen vaikuttavat mehutuotteiden happo- ja sokeripitoisuus. Mehujen ph-arvo on alle 5,5 joten ne aiheuttavat hampaiden eroosiota. (Alanen ym ) 5.5 Ksylitolin hyödyt karieksen hallinnassa Ksylitoli on viisihiilinen sokerialkoholi, luonnon makeutusaine, jota voidaan valmistaa muun muassa koivusta ja maissista selluloosateollisuuden sivutuotteena. Ksylitolia esiintyy luonnossa pieniä määriä esimerkiksi hedelmissä ja vihanneksissa. Makeus on melko samaa luokkaa kuin sakkaroosin, mutta toisin kuin sakkaroosi, ksylitoli lisää suun terveyttä ehkäisemällä hampaiden reikiintymistä. Teho perustuu siihen että suun bakteerit eivät kykene käyttämään ksylitolia energianlähteenään. Ksylitolilla on kyky liittyä yhteen kalsiumin kanssa ja kuljettaa sitä edesauttaen kiilteen korjaantumista. (Pöyry 2006, Povelainen 2008.) Ksylitoli on hyvä kariessuoja suuhun puhkeaville hampaille. Ksylitoli estää mutans streptokokkien tarttumista ja kasvamista suussa. Ksylitolituotteiden käyttö vaikuttaa plakin koostumukseen ja tekee siitä helpommin poistettavan. Äidin ksylitolin käytön on todettu suojaavan myös lapsen hampaita reikiintymiseltä ja ksylitolin on todettu auttavan ennaltaehkäisevästi korvatulehdusten syntyyn. Edellytyksenä on ksylitolin säännöllinen ja pitkäaikainen käyttö. (Tapiainen 2002, Alaluusua 2008.) Erilaisia ksylitolituotteita kuten pastilleja voi alkaa antaa lapselle vähitellen noin puolitoistavuotiaana kun lapsi osaa käyttää tuotetta oikein. Ksylitolia tulisi käyttää\n24 21(71) säännöllisesti ja pieniä määriä useita kertoja päivässä. Parhaimman hyödyn ksylitolista saa kun tuotteen ksylitolipitoisuus on mahdollisimman korkea ja ksylitoli on tuotteen ainoa makeuttaja eli tuote on täysksylitoli. (Alaluusua 2008.) Kun lapsi osaa käyttää ksylitolipurukumia oikein, sitä voi tarjota noin 1g kerta-annoksina vähintään kolme kertaa päivässä mieluimmin aterioiden ja välipalojen lopuksi. Näin nautittuna ksylitoli lyhentää aterioinnin jälkeistä demineralisaatiota ja nopeuttaa ph:n palaamista normaaliksi, mikä on yksi edellytys remineralisaatiotapahtumalle. Erityisen hyvää ja pitkäaikaista kariessuojaa saavat ksylitolin käytön aikana suuhun puhkeavat hampaat. (Alaluusua 2004.) Vatsaoireiden välttämiseksi ksylitolin päiväannoksen ei suositella ylittävän 10g. Ksylitolin käyttö ei voi korvata muuta suunhoitoa, vaan on osa hyvää suunhoitoa. (Alaluusua 2008.) 5.6 Hampaiden hoito ja fluori Suuhygienialla tarkoitetaan suun puhtautta ja puhdistamiseen käytettyjä välineitä. Siihen kuuluvat hampaiden, hammasvälien, limakalvojen ja kielen hygienia. Suuhygienia voidaan määritellä hyväksi, jos suussa tai hammaspinnoilla ei ole pitkään kehittynyttä plakkia. Säännöllinen plakin häirintä ehkäisee tehokkaasti hampaiden reikiintymiseltä. (Alanen ym ) Lapsi on hyvä totuttaa hammasharjaan jo vauvaiässä. Aluksi harjauksen tarkoituksena on hyvän tavan luominen ja että lapsi tottuu suun puhtauteen. Säännöllinen hampaiden harjaus tulee aloittaa heti ensimmäisten hampaiden puhjettua. Vanhempien kuuluu ottaa päävastuu harjauksesta, mutta lapsen on hyvä antaa itsekin harjoitella harjausta. Lapsena opitut suuhygieniatavat ja -tottumukset ovat pohjana elinikäiselle itsehoidolle. (Amit Autar Ramakrishna Sarika 2012, Alanen ym ) Hammasharjan tulee olla erityisen pehmeä ja sopivan pieni lapselle. Harjasta otetaan kevyt kynäote ja asetetaan 45 asteen kulmaan niin että harja osuu hieman ikeneen. Harjaa liikutellaan kevyesti muutama hammas kerrallaan lyhyin edestakaisin liikkein. Erityistä huomiota on syytä kiinnittää puhkeavien ja vastapuhjenneiden poskihampaiden purupintoihin. Niin kauan kun hampaat eivät vielä ylety normaaliin purentaan ne ovat erityisen alttiita reikiintymään. Pyri järjestelmällisyyteen harjauksessa, sekä riittävään kestoon. Hampaita ei tule harjata heti syönnin jälkeen, vaan odottaa vähintään puoli tuntia, että hampaan pinta on ehtinyt korjaantua\n25 22(71) happohyökkäyksen jäljiltä. (Alanen ym ) Hammastahnan käytön voi aloittaa ensimmäisten hampaiden puhjettua ja kun lapsi oppii kontrolloimaan nielemistään ja osaa sylkeä huuhteluveden pois. (Hermanson 2008). 0 1-vuotiaille riittää sipaisu fluorihammastahnaa, jossa on enintään 500 ppm fluoria. Hampaat tulee puhdistaa joka puolelta puhtaaksi kahdesti päivässä fluorihammastahnaa käyttäen. Fluorihammastahnaa kahdesti päivässä käytettäessä ei tule käyttää muita fluorivalmisteita. (Alaluusua 2008.) Fluori suojaa hampaita reikiintymiseltä. Hampaiden harjaus kahdesti päivässä fluorihammastahnalla riittää takaamaan riittävän fluoriperussuojan. Harjauksen on hyvä kestää vähintään kaksi minuuttia, jotta fluori saa vaikuttaa suussa. Suuta ei kannata huuhdella vedellä hampaiden pesun jälkeen, jotta fluori saa jäädä vaikuttamaan sylkeen ja hampaisiin mahdollisimman korkeapitoisena. Jos talousveden fluoripitoisuus on korkea, alle kolmevuotiaiden ei tule käyttää fluoripitoista hammastahnaa. Talousveden fluoripitoisuudet vaihtelevat alueittain, joten yksilölliset ohjeet voi kysyä lapsen omasta hammashoitolasta. Lapsille tarkoitettujen fluorihammastahnojen fluoripitoisuus vaihtelee. 0,5 2 -vuotiaille fluoripitoisuussuositus on enintään 500ppm ja 2 5 -vuotiaille 1100ppm. Aikuisen tulisi valvoa lapsen fluorinkäyttöä. (Alanen ym. 2009, Tenovuo 2008, Alaluusua 2008.) Neuvolan terveydenhoitajalla ja lääkärillä on hyvät mahdollisuudet opastaa vanhempia lapsen suun ja hampaiden hoidossa ja yksilöllisessä lisäfluorin, kuten fluoritablettien käytössä. (Hölttä 2007, Meurman Murtomaa 2009.) 5.7 Kasvojen alueen tapaturmat Lasten kasvojen alueen tapaturmissa tärkeintä on selvittää mitä on tapahtunut, missä, milloin ja miten tapaturma on sattunut. Tärkeää on myös selvittää tämänhetkiset oireet, kuten onko päänsärkyä, muistamattomuutta tai pahoinvointia. Pahoinvointitapauksissa lapsi on hyvä ohjata lääkärin konsultaatioon. Hampaistoon kohdistuva tapaturma oireilee yleisemmin paikallisoireilla. Niitä voivat olla vihlonta ja lämpöärsytys, joka on yleensä merkki paljastuneesta dentiinistä. Tapaturman myötä hammas voi siirtyä purennasta, jonka lapsi tuntee purennanhäiriönä. Tapaturman kohdistuessa hampaistoon tulee lapsi ohjata hammaslääkärin konsultaatioon. (Eriksson 2008.)\n26 23(71) 5.8 Perhe lapsen suun terveyden edistäjänä Vanhemmilla on suuri rooli lasten suun terveydentilan kehityksessä. Lasten päivittäiset rutiinikäytännöt kuten ruokailu ja terveyskäyttäytymistottumukset ovat vanhempien luomia. Tutkimusten mukaan vanhempien suunterveyden taso korreloi lasten suun terveyteen. Vanhemmat joilla on hyvä suun terveys ymmärtävät paremmin lasten suun terveydestä huolehtimisen tärkeyden. (Vangas Milasasukiene Grabauskas Mickeviciene 2009: ) Perheen antama malli on tärkeä, sillä pieni lapsi tarvitsee kokeneemman apua, jotta tuloksena olisivat puhtaat hampaat. Lapsen suun terveydenhoidon onnistuminen edellyttää kodin, hammashuoltohenkilökunnan, neuvolan, päivähoidon sekä koulun yhteistyötä. Terveydenhoitajalla on neuvolassa hyvä ympäristö ja mahdollisuus ohjata vanhempia lapsen suun ja hampaiden hoidossa. (Hölttä 2007.) 6 OPPIMATERIAALIN TUOTTAMINEN Olemme käyttäneet opinnäytetyössämme lineaarista mallia (Toikko Rantanen 2009: ) kuvaamaan käyttämiämme menetelmiä. Lineaariseen malliin sisältyy tavoitteen määrittely, suunnittelu, toteutus, päättäminen ja arviointi. Näiden avulla kuvaamme menetelmien prosessia. Tavoitteen määrittely Suunnittelu Toteutus Päättäminen ja arviointi\n27 24(71) Kuvio 4. Projektityön lineaarinen malli (Mukaeltu: Toikko Rantanen 2009) 6.1 Toiminnallinen opinnäytetyö Toiminnallisen opinnäytetyömme tarkoituksena on kehittää terveydenhuollon ammattilaisille oppimateriaali suun terveydenhoidosta, jonka sisältö perustuu vuoden 2011 alussa kaikilta osin voimaan astuneeseen asetukseen neuvolatoiminnasta ja siitä kehitettyyn menetelmäkäsikirjaan. Tämän lisäksi olemme käsitelleet muitakin menetelmäkäsikirjan ulkopuolisia aiheita, koska olemme kokeneet aiheet tärkeäksi osaksi suun terveyden edistämistä. Toimeksiantajana opinnäytetyöllemme on toiminut Metropolia Ammattikorkeakoulu. Toiminnallisella opinnäytetyöllä on tarkoitus kehittää käytännön toimintaa, kuten ohjeistaa, opastaa tai järkeistää toimintaa. Se voi olla työelämälle kehitetty ohje, ohjeistus tai opastus, kuten perehdyttämisopas. Toisaalta se voi olla myös jonkinlaisen tapahtuman järjestäminen esimerkiksi messuosasto tai konferenssi. Toteutustapana voi olla kansio, kirja, vihko tai nettisivusto. Toiminnallisen opinnäytetyön takana on aina vankka teoriapohja jonka tieto nousee viimeisimmästä tutkitusta tiedosta. Toiminnallisen opinnäytetyön tarkoituksena on palvella opiskelijaa ja kehittää häntä asiantuntijatehtäviin hänen valmistuttuaan. Toiminnallisella opinnäytetyöllä on yleensä työelämästä toimeksiantaja. (Airaksinen Vilkka 2004: 9 15.) 6.2 Tavoitteet ja suunnittelu Tavoitteenamme oli tuottaa oppimateriaali terveydenhuollon ammattilaisille, erityisesti terveydenhoitajille suun terveyden edistämisestä uudella päivitetyllä ja näyttöön perustuvalla tiedolla. Päätimme hakea tietoa teoriapohjan tuottamiseen kirjallisuuskatsauksella, jonka lähteinä olivat sähköiset tietokannat, kuten PubMed, EBSCOhost ja Medic. Aiheiksi valitsimme terveyden edistäminen, moniammatillinen yhteistyö, tutin ja imetyksen vaikutus suun terveyteen, vanhempien rooli lapsen suun terveydenedistämisessä, bakteeritartunnat suussa, 0 3-vuotiaan hampaiston kehitys ja hampaiden hoito, raskauden vaikutus suuhun. Hakusanoina oli mm.\n28 25(71) moniammatillisuus, pregnancy and oral health, xylitol, breast feeding, streptococcus mutans, caries and children. Käytettynä lähteenä oli myös suunhoitoalan oppikirjallisuus, kuten Therapia Odontologica ja Karieksen hallinta. Nämä käsittelevät laajasti aiheita, jotka ovat hammaslääketieteen yleistietoa. Haetulla tiedolla tuotimme oppimateriaalin suun terveyden edistämisestä. Teoriapohjan pääotsikoiksi tulivat moniasiantuntijuus odottavan perheen ja 0 3-vuotiaan suun terveyden edistämisessä, raskaus ja suun terveys ja 0 3-vuotiaan suun terveys. Tämän pohjalta päätimme tuottaa oppimateriaalin tueksi luennon terveydenhoitajaopiskelijoille, videon suun terveydentilan arvioinnista ja käsikirjoitus ehdotuksen Moodle -oppimisympäristöön. 6.3 Toteutus Teoriapohjan tuottamisen jälkeen toteutimme tuotetun tiedon pohjalta opinnäytetyön toiminnallisen osuuden. Tähän osuuteen kuului koulutustilaisuus terveydenhoitajaopiskelijoille, opetusvideoiden tuottaminen ja oppimateriaalin julkaiseminen. Nämä kokonaisuudessaan muodostavat yhdessä oppimateriaalin suun terveyden edistämisestä, joka on erityisesti kohdennettu terveydenhoitajille Koulutustilaisuus terveydenhoitajaopiskelijoille Tavoitteenamme oli järjestää joulukuussa 2011 valmistuvalle terveydenhoitajaopiskelijaryhmälle luento. Luennon sisältö koottiin näyttöön perustuvaan kirjallisuuteen. Luentoa varten opiskelijat saivat etukäteen lukea aiheeseen liittyviä artikkeleita ja tehdä siihen liittyvän ennakkotehtävän (Liite 1). Ennakkotehtävän tarkoituksena oli kartoittaa opiskelijoiden tietoa ja tarjota vastauksia heitä askarruttaviin kysymyksiin. Ennakkotehtävien palautus oli ja siihen liittyvä tilaisuus Luennolla mukanamme oli valmistuvan ryhmän suuhygienistiopiskelija Ella Helin, joka toi osaamistaan ja tietotaitoaan ryhmäämme. Luentoon liitettiin myös käytännön opetusta. Kävimme läpi mallileukojen avulla purennan huomioimista ja suun puhdistamista Yhteenveto opiskelijoiden vastauksista ennakkotehtäviin Terveydenhoitajaopiskelijoille annettiin ennakkotehtävä neuvolaikäisten suun terveydenedistämisen koulutustilaisuutta varten. Annoimme luettavaksi erilaisia artikkeleita ja tutkimuksia joiden pohjalta ohjeistimme pohtimaan neuvolaikäisten\n29 26(71) lasten terveydenedistämistä ja suun terveystarkastusta. Kysymyksenä oli miten heidän mielestään neuvolaikäisen lapsen suun terveyttä voitaisiin edistää ja millaisia haasteita neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa ilmenee moniammatillisessa yhteistyössä. Halusimme että opiskelijat peilaavat materiaalin pohjalta myös omaa osaamistaan. Viisi opiskelijaa palautti ennakkotehtävän. Pieni vastausmäärä saattoi johtua siitä, että opiskelijat olivat juuri saamassa opintonsa päätökseen. Neuvolaikäisen lapsen suun terveyttä voidaan edistää terveydenhoitajaopiskelijoiden ennakkotehtävien vastausten mukaan sillä, että terveydenhoitaja antaa tietoa suun terveyteen liittyvistä asioista, kertoo sen merkityksestä karieksen ehkäisyssä ja ohjaa vanhempia hampaiden säännölliseen ja oikeaoppiseen omahoitoon. Vastauksista kävi selvästi ilmi, että opiskelijat tietävät, että hampaiden säännöllinen harjaus, fluorin, ksylitolin, oikeanlaisen ravitsemuksen ja kariesbakteerin leviämisen ehkäisemisen merkitys lapsen suun terveydelle on tärkeää. Moni oli vastannut myös, että lasten suun terveyttä voidaan edistää säännöllisillä suun terveystarkastuksilla hammashoitoloissa ja terveydenhoitajan tekemällä suun terveydentilan arvioinnilla. Vanhempien merkitystä ja aktiivisuutta suun terveydelle korostettiin myös mallioppimisen vuoksi. Terveydenhoitajan positiivisella ja kannustavalla asenteella on myös merkitystä siihen miten vanhemmat suhtautuvat suunhoitoon. Osa oli maininnut lapsen hammaslangan ja hammastikun käytöstä, mikä on vielä turhaa ja vaarallistakin neuvolaikäiselle lapselle. Haasteiksi neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa moniammatillisessa yhteistyössä mainittiin, että eri ammattiryhmien työnkuvaa ei aina tunneta. Tieto ei aina kulje, sillä keskinäinen kanssakäyminen on vähäistä hammashoitolan ja neuvolan välillä. Haasteiksi mainittiin myös kiire ja neuvolatyön laajuus, käsiteltävänä on paljon muitakin asioita kuin suun terveys. Terveydenhoitajalla saattaa olla myös puutteelliset tiedot liittyen suun terveydenhoitoon. Kehittämisehdotuksena mainittiin että yhteistyötä voisi tehdä enemmän esimerkiksi neuvolan ja hammashoitolan välisillä kokouksilla, joissa keskusteltaisiin molemmin puolisista suuhygieniaan liittyvistä haasteista. Oman osaamisen kehittämiseen liittyviksi asioiksi määriteltiin tietotaidon kartuttaminen, jotta osaisi ohjata suun terveyteen liittyvissä asioissa. Vastauksissa mainittiin, että koulutuksessa on puhuttu hampaiden hoidosta vain vähän. Perustiedot saattavat olla\n30 27(71) hallussa, mutta lisätietoja kaivattaisiin. Terveydenhoitajaopiskelijat halusivat vinkkejä karieksen tunnistamiseen ja siihen, mihin asioihin tulisi kiinnittää huomiota lapsen suun kunnon arvioinnissa. He halusivat tietää mitkä ovat keskeisimmät asiat, jotka terveydenhoitajan tulee tietää suun terveydestä, milloin ohjataan lapsi hammashoitolaan ja millä tavalla kirjataan suun terveyteen liittyvistä asioista. Ajatuksia herätti myös moniammatillisuuden hyödyntäminen ammattikuntiemme välillä käytännön työssä. Vastauksista käy ilmi että terveydenhoitajaopiskelijoilla on perustietoa suun terveydestä, mutta paljon on myös asioita joihin he haluaisivat varmuutta ja lisätietoja. Suurimpia haasteita suunhoidon ohjaukselle neuvolassa on neuvolatyön laajuus, suunhoidon ohjaukselle ei välttämättä jää tarpeeksi aikaa muilta asioilta Opetusvideoiden tuottaminen Yhtenä toiminnallisen opinnäytetyömme tavoitteena oli kahden opetusvideon tekeminen kirjallisen oppimateriaalin tueksi. Teimme yhteistyötä Metropolia Ammattikorkeakoulun mediatekniikkaopiskelijoiden kanssa. Videoiden aiheiksi valittiin terveydenhoitajan tekemä alle vuoden ikäisen lapsen suun terveydentilan arviointi ja suuhygienistin suorittama 4-vuotiaan suun terveystarkastus. Videoiden tarkoitus on havainnollistaa, miten terveydenhoitajan tekemä lapsen suun terveydentilan arvio eroaa suuhygienistin tekemästä tarkastuksesta, ja näin tuoda esille työtoimenkuviemme erot. Videoiden tekemisen vaiheina oli käsikirjoitusten laatiminen videoille, näyttelijöiden valitseminen, käsikirjoitettujen tilanteiden videointi, leikkaaminen, käsikirjoitusten laatiminen äänityksille, sekä äänittäminen yhteistyössä mediatekniikan kanssa. Videoiden käsikirjoitusten laatiminen tapahtui melko kiireellisellä aikataululla, koska saimme kuulla videoiden kuvaamisesta lyhyellä varoitusajalla. 4-vuotiaan suun terveystarkastuksen käsikirjoituksen laatiminen oli helppoa, koska lapsipotilaan hoitaminen oli meille tuttua. Alle vuoden ikäisen lapsen suunterveydentilan arvioinnin käsikirjoittaminen puolestaan oli meille uutta, koska emme olleet käyneet vielä aihetta käsittelevää kurssia. Teimme käsikirjoituksen neuvolakortin (liite 6) Suunterveys-osion pohjalta, joka on tarkoitettu lapsen suun terveydentilan arviointiin.\n31 28(71) Valitsimme videoihin näyttelijät, joista suuhygienistiä ja terveydenhoitajaa näyttelevät kuuluvat opinnäytetyöryhmäämme. Lapset ja äidit valittiin tuttavapiiristä. Videot kuvattiin Metropolia Ammattikorkeakoulun suun hoidon opetusklinikan tiloissa Ruskeasuolla. Tarvittavat leikkaukset videoihin tekivät mediateknikko-opiskelijat toiveidemme ja ehdotustemme mukaisesti. Kun videot oli leikattu lopulliseen muotoonsa, äänitimme kuvan päälle puhuttavan äänen. Äänityksille tehtiin erikseen omat käsikirjoitukset (liite 7). Äänitykset tehtiin mediatekniikan opiskelijoiden koulutustiloissa Metropolia Ammattikorkeakoulun äänitysstudiossa Leppävaarassa. Osallistuimme videoilla Metropolia Ammattikorkeakoulun järjestämään hammashoitajien koulutustilaisuuteen, jossa hammashoitajat saivat antaa suullista palautetta videoiden sisällöstä ja toimivuudesta. Palautteiden pohjalta saimme ideoita videoiden lopullista leikkausta varten. Hammashoitajien antama palaute videoista oli pääosin hyvää. Korjausehdotuksia tuli pienistä yksityiskohdista, kuten käsidesin käytöstä. Vastaavat yksityiskohdat olimme valinneet jättää pois videoista, koska tavoitteena oli, että itse tilanne suun terveydentilan arvioinnista jäisi terveydenhoitajaopiskelijoiden mieleen. Koska terveydenhoitajien opintosuunnitelmaan kuuluu aseptiikka, ei muun muassa käsidesin käytön opettamista katsottu tarpeelliseksi. Videoiden käyttöoikeudet ovat Metropolia Ammattikorkeakoulun Suun terveydenhuollon koulutusohjelmalla. Videon käyttöoikeuksia voi tiedustella lehtori Tuula Toivanen- Labiadilta ja lehtori Riikka Jokimäeltä Käsikirjoitusehdotus Moodle-oppimisympäristöön Käsikirjoitusehdotuksen pohjana käytettiin valmista oppimateriaalituotosta. Tarkoituksena oli luoda Japani -hankkeen (E-OHP) myötä sähköiseen muotoon aiheeseemme liittyviä oppimistehtäviä Metropolia ammattikorkeakoulun suuhygienistija terveydenhoitajaopiskelijoille sekä Japanissa oleville suuhygienistiopiskelijoille. Oppimistehtävän tavoite on saada opiskelija ymmärtämään vuonna 2011 vuonna kokonaisuudessaan astuneen asetuksen neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun\n32 29(71) terveydenhuollosta sisältö ja odottavan äidin ja 0-3-vuotiaan suun terveyden edistämiseen vaikuttavat tekijät. 6.4 Päättäminen ja arviointi Kokonaisuudessaan saimme tuotettua oppimateriaalin suun terveydenedistämisestä, johon sisältyi kirjallinen materiaali, luento terveydenhoitajaopiskelijoille, video ja käsikirjoitus Moodleen sähköiseen oppimisympäristöön. Näiden tuotosten julkistaminen tapahtui opinnäytetyön julkistamistilaisuudessa, jonka järjesti Suun terveydenhuollon koulutusohjelma. Saimme mielestämme tuotettua selkeän suun terveydenedistämisen oppimateriaalin. Tätä materiaali voivat hyödyntää kaikki aiheen parissa työskentelevät terveydenhuollon ammattilaiset. Tavoitteena on, että kaikki materiaalista kiinnostunut tulisivat hyödyntämään materiaalia työssään. Käytännön kokemusten perusteella materiaali voidaan kehittää. 7 POHDINTA Vuonna 2011 kokonaisuudessaan voimaan astunut asetus neuvolatoiminnasta, kouluja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta edellyttää terveydenhoitajilta osaamista suun terveydenedistämisestä. Tavoitteena on, että lasten, nuorten ja lapsiperheiden terveystarkastukset sekä terveyttä edistävä toiminta olisi yhdenmukaista. Asetuksen myötä terveydenhoitajan, kätilön ja lääkärin sekä suun terveydenhuollon henkilöstön työn vaatimus kasvaa, minkä vuoksi moniammatillinen yhteistyö ja tiedonkulku eri ammattiryhmien välillä ovat tärkeitä. (Mäki 2011: 3 5) Erityisen tärkeää on yhteistyö suuhygienistien ja terveydenhoitajien välillä, ja lähdimme vastaamaan tähän asetuksen luomaan haasteeseen tuottamalla erityisesti terveydenhoitajille suunnattua oppimateriaalia suun terveydenedistämisestä. 7.1 Teoriapohjan kokoaminen Teoriapohjan kokoaminen alkoi keväällä 2011, jolloin aloitimme opinnäytetyömme työstämisen. Aluksi haimme tietoa alamme erilaisista tietokannoista kuten PubMed, Ovid, Medic, Ebscohost. Tietoa aiheesta oli laajalti saatavilla, mutta olennaisen tiedon\n33 30(71) keruu ja kirjallisuushakutulosten rajaaminen nousi haasteeksi teoriapohjan kokoamisessa. Kirjallisuuskatsauksen tueksi käytimme alan yleisteoksia, joista saimme perustietoa täydentämään tutkimuksista nousseita yksittäisiä tuloksia. Koimme myös haasteelliseksi sen että osaa tietokannoissa olevista aihettamme koskevista tutkimuksista emme saaneet auki, koska tutkimuksen teksti ei ollut kokonaisuudessaan luettavissa, tai meillä ei ollut oikeuksia avata niitä. Saimme kuitenkin lopulta koottua tutkimuksien ja kirjallisuuden avulla kattavan tietoperustan, jonka pohjalta työstimme oppimateriaalin. 7.2 Luento valmistuville terveydenhoitajaopiskelijoille Pitämämme luento onnistui hyvin ja saimme terveydenhoitajaopiskelijoilta positiivista palautetta. He olivat tyytyväisiä luennon sisältöön ja kokivat sen vastaavan heidän toiveitaan. Onnistuimme erityisesti mitoittamaan luennon ajan ja siinä käytetyn sisällön sopivan pituiseksi, niin että opiskelijoiden mielenkiinto aiheeseen pysyi yllä. Myös käytännön opetus mallileukojen avulla koettiin hyväksi tavaksi opetella uusia asioita. Luentoa olisi mielestämme voinut vielä kehittää lisäämällä käytännön opetusta ja rajaamalla aihetta enemmän Terveystarkastukset lastenneuvolassa ja kouluterveydenhuollossa menetelmäkäsikirjan mukaiseksi. Luento toteutettiin aivan opinnäytetyöprojektin alussa, jolloin teoriapohjan koonti ja rajaus oli vielä alussa. Näin ollen luennon sisältö ei täysin vastaa lopullisen oppimateriaalin sisältöä. 7.3 Videoprojekti Koimme opetusvideoiden käsikirjoitusten laatimisen hieman haasteelliseksi, koska projekti tuli tietoomme lyhyellä varoitusajalla, emmekä olleet vielä suorittaneet aihetta käsittelevää kurssia opinnoissamme. Tiukka aikataulu ei mahdollistanut tilanteen harjoittelua etukäteen, joka näkyy tuotetuissa videoissa heikkoutena tilanteen aitoudessa ja puheen sisällössä. Mielestämme videot olisivat voineet olla parempia, jos niiden kehittelyyn olisi varattu enemmän aikaa ja kuvaus olisi tapahtunut vasta syksyllä Olosuhteet huomioon ottaen olemme kuitenkin tyytyväisiä lopullisiin tuotoksiin ja videoita voidaan mielestämme hyödyntää opetuksessa. Toivomme, että opetusvideoiden avulla valmistuville terveydenhoitajaopiskelijoille selventyisi ammattikuntien työnjako ja se, ettei heiltä vaadita suuhygienistin tietotaitoa vastaavaa osaamista perusteellisen suun terveystarkastuksen suorittamiseen, vaan heidän\n34 31(71) tehtävänään on yksinomaan suorittaa suun terveydentilan arviointeja. Tämän myötä he eivät ehkä kokisi asiaa niin haasteelliseksi ja kynnys kyseisten toimenpiteiden suorittamiseen voisi madaltua. Toivomme myös, että tulevaisuudessa suuhygienistiopiskelijat kehittäisivät videoita hammashoitajilta saatujen suullisten palautteiden pohjalta. 7.4 Opinnäytetyön hyödyntäminen ja yhteiskunnalliset haasteet Opinnäytetyömme on erityisesti suunnattu terveydenhoitajaopiskelijoille, mutta toivomme, että myös muut terveydenhuollon ammattilaiset pystyvät hyödyntämään tuotettua oppimateriaalia. Terveydenhoitajien lisäksi materiaalilla voidaan lisä kouluttaa hammashoitajia ja selventää suuhygienisteille ammattiryhmien työnjakoa. Tämän myötä toivomme suunterveydenhoitoon liittyvän tiedon olevan paremmin myös lapsiperheiden saatavilla. Haasteena on moniammatillisuuden kehittyminen ja vuorovaikutuksen syntyminen eri ammattikuntien välillä. Haasteena voi olla muun muassa se, että terveydenhoitajilla on hyvin suuri määrä tietoa jaettavana asiakkaittensa kanssa tarkoin rajatussa ajassa. Tällöin suun terveyden edistämisosuus voi jäädä muun tiedon varjoon, jolloin perhe jää ilman tärkeää tietoa ja moniammatillinen yhteistyö ammattikuntiemme välillä kärsii. 7.5 Kehittämisehdotukset ja ammatillinen kehittyminen Tuottamamme oppimateriaali on terveydenhuollon ammattilaisten hyödynnettävissä, mutta toivomme että sitä kehitettään ja päivitetään tulevaisuudessa. Esimerkiksi oppimateriaalin päivittäminen olisi hyvä projektin aihe tuleville opinnäytetyöntekijöille. Tuottamaamme oppimateriaalia on myös mahdollista kehittää työelämästä nousevien kehittämisehdotusten pohjalta. Opinnäytetyön tekeminen on ollut meille iso projekti erilaisine haasteineen. Olemme saanet paljon itsellemme hyödyllistä tietoa lapsiperheen ja odottavan äidin suun terveyden edistämistä, tuottaessamme oppimateriaalin tietopohjaa. Samalla olemme päässeet edistämään moniammattillista yhteistyötä terveydenhoitajien ja oman ammattikuntamme välillä. Olemme saaneet paljon positiivista palautetta työmme tarpeellisuudesta, joka on tehnyt oppimateriaalin tuottamisesta mielekästä.\n35 32(71) Kokonaisuudessaan opinnäytetyömme on kehittänyt ja kasvattanut meitä ammatilliseen asiantuntijuuteen ja pitkäjänteiseen projektityöskentelyyn.\n36 33(71) LÄHTEET Airaksinen, Tiina Vilkka, Hanna Toiminnallinen opinnäytetyö. Tammi Alaluusua, Satu Kämärinen, Riikka Imetys ja karies. Suomen Hammaslääkärilehti (15) Alanen, Pentti Alaluusua, Satu Anttonen, Vuokko Hiiri, Anne Jokela, Jorma Järvinen Sirpa Keskinen, Helinä Laitinen Jaana Pienhäkkinen Kaisu Seppä, Liisa Karieksen Hallinta. Käypä hoito. Verkkodokumentti. Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Suomen Hammaslääkäriseura Apollonia ry:n asettama työryhmä. 1-9.Päivitetty < Luettu Alaluusua, Satu Lasten kariespreventio. Therapia Odontologica. Verkkodokumentti. Päivitetty Luettu Alaluusua, Satu Pikkulasten karies (0 2-vuotiaat). Therapia Odontologica. Verkkodokumentti. Päivitetty < Luettu Alaluusua, Satu Lukinmaa, Pirjo-Liisa Hampaiden kovakudosten kehityshäiriöt. Therapia Odontologica. Academica-Kustannus Oy. Helsinki Albrecht, Susan A Smoking cessation in pregnancy. Health Implications for Mothers, Infants and Families. Nursing for Women's Health, Jun-Jul; 14(3): (6 ref). Amit A. Jain Autar K. Munshi Ramakrishna Yeluri Sarika Sharma Effect of toothbrush grip on plaque removal during manual toothbrushing in children. Journal of Oral Science. Vol. 54, No. 2, Department of Pedodontics and Preventive Dentistry, Kanti Devi Dental College and Hospital, India. Clarke, Sonji D Epilepsy in pregnancy. British Journal of Midwifery Dec; 15(12) , 745 (13 ref). Eerola, Anja Hasunen Kaija Hausen, Hannu Hautamäki, Outi Keskinen, Helinä Nordblad, Anne Pietinen Pirjo Terve kouluympäristö: Koululaisten ravitsemus ja suun terveys Sosiaalija terveysministeriön julkaisu. Helsinki: Yliopistopaino Eriksson, Anna-Leena Hammastapaturmien diagnoosi. Therapia Odontologica. Verkkodokumentti. Päivitetty < Luettu\n37 34(71) Guideline on Oral Health Care for the Pregnant Adolescent American Academy of Pediatric Dentistry. Reference Manual. Clinical Guidelines. Vol. 33. Issue Gürsoy M., Pajukanta R. Sorsa T., Könönen E Clinical changes in periodontium during pregnancy and post-partum. Journal of Clinical Periodontology. (35) Heinonen, Timo Karieksen Hallinta. Toinen painos. Idies Ky Hermanson, Elina Hampaiston kehitys ja suun terveydenhuolto. Lapsiperheen oma kirja. Verkkodokumentti. Päivitetty < Luettu Honkala, Sisko Hampaiden rakenne ja kehittyminen. Verkkodokumentti Lääkärikirja Duodecim. Päivitetty < Luettu Hormonitoiminnan muutokset näkyvät myös suussa Suomen Lääkärilehti. Verkkodokumentti. Julkaistu < Luettu Hurmerinta, Kirsti Nyström, Marjatta Hampaan ja hampaiston normaali kehitys. Therapia Odontologica. Academica-Kustannus Oy. Helsinki Hölttä, Päivi Lasten hammashoito. Therapia Odontologica. Verkkodokumentti. Päivitetty < Luettu Isoherranen, Kaarina Rekola, Leena Nurminen, Raija Enemmän yhdessä moniammatillinen yhteistyö. WSOY. Oppimateriaalit Oy. Helsinki Jaakkola, Jouni J. K. Gissler, Mika Maternal Smoking in Pregnancy, Fetal Development, and Childhood Asthma. Institute of Occupational Health. The University of Birmingham. American Journal of Public Health Jan; 94(1): (19 ref). Jalanko, Hannu Hampaiston kehitys. Lääkärikirja Duodecim. Verkkodokumentti. Päivitetty < > Luettu Järvinen, Sirpa Kommonen, Hanna-Mari Yhteistyötä lasten suun terveydeksi. Terveydenhoitaja. 1/ Keskinen, Helinä Kansallinen imetyksen edistämisen asiantuntijaryhmä Imetyksen edistäminen Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Raportti 32/2009. Helsinki. 65. Verkkodokumentti. < Luettu\n38 35(71) Klebanoff M. Searle K The role of inflammation in preterm birth focus on periodontitis. BJOG: An International Journal of Obstetrics & Gynaecology. Special Issue: Reducing the Burden of Prematurity: New Advances and Practical Challenges. Volume 113. Issue Supplement Laitala, Marja-Liisa Dental health in primary teeth after prevention of mother-child transmission of mutans streptococci. Painosalama.Turku Laurikainen, Kari Astma ja suun terveys. Suomen hammaslääkärilehti 9/ Lenander-Lumikari, Marianne Astma ja suun terveys. Suomen hammaslääkärilehti 7/ Linquist, B Emilson, C-G Colonization of Streptococcus mutans and Streptococcus sobrinus Genotypes and Caries Development in Children to Mothers Harboring Both Species. Karger. Verkkodokumentti. < Luettu Lorente, Christine Cordier, Sylvaine Goujard, Janine Aymé, Ségolène Bianchi, Fabrizio Calzolari, Eliza De Walle, Hermien Knill-Jones, Robin Tobacco and Alcohol Use During Pregnancy and Risk of Oral Clefts. Occupational Exposure and Congenital Malformation Working Group. American Journal of Public Health. Mar; 90(3): (28 ref). Malm, Heli Vähäkangas, Kirsi Enkovaara, Anna-Liisa Pelkonen, Olavi Lääkkeet raskauden ja imetyksen aikana. Verkkodokumentti. Lääkelaitos. < ructure/17161_raskaus2r.pdf> Luettu Meurman, Jukka H. Murtomaa, Heikki Hammaskaries.Verkkodokumentti. < Luettu Meurman, Pia Riskiperusteinen karieksen ehkäisyohjelma pikkulapsilla, Turun Yliopiston julkaisuja. Verkkodokumentti. < nce=1> Luettu Mäki, Päivi Wikström, Katja Hakulinen-Viitanen, Tuovi Laatikainen, Tuovi (toim.) Terveystarkastukset lastenneuvolassa ja kouluterveydenhuollossa. Menetelmäkäsikirja. Juves Print. Tampere Verkkodokumentti. < Luettu Mäkinen, Pia Niskanen, Tuula Ei halkio ole kummallinen asia. Vanhempien näkökulmia lapsen huuli- ja suulakihalkioon. Kasvatustieteen pro gradu -tutkielma. Varhaiskasvatuksen laitos. Jyväskylän yliopisto. 7 8.\n39 36(71) Neuvolatoiminta, koulu- ja opiskeluterveydenhuolto sekä ehkäisevä suun terveydenhuolto. Asetuksen 380/2009 perustelut ja soveltamisohjeet. Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja 2009:20. Helsinki Verkkodokumentti. < pdf> Luettu Ollila, Päivi Kariesriskin määritys taaperoilla. Väitöskirjan tiivistelmä, Oulun yliopisto. Verkkodokumentti. < Luettu Povelainen, M Pentitol phosphate dehydrogenases: Discovery, characterization and use in D-arabitol and xylitol production by metabolically engineered Bacillus subtilis.verkkodokumentti. Helsingin Yliopisto. < Luettu Puho, Erzsébet H. Szunyogh, Melinda Métneki, Julia Czeizel, Andrew E Drug Treatment During Pregnancy and Isolated Orofacial Clefts in Hungary. Cleft Palate-Craniofacial Journal. Mar Vol. 44. Issue p. Pöyry, Matti Ksylitoli ennen ja nyt. Suomen Hammaslääkärilehti 2006/20. Verkkodokumentti. < 0Paakirjoitus.pdf> Luettu Sorsa, Timo Meurman, Jukka H Raskaus ja suun terveys. Selittävätkö yhteiset riskitekijät parodontiitin ja raskauskomplikaatioiden välistä yhteyttä? Suomalainen Lääkäriseura Duodecim. Pääkirjoitus. 123(1):7 9. Verkkodokumentti. < Luettu Suomalaiset ravitsemussuositukset. Valtion ravitsemusneuvottelukunta Helsinki. Edita Suominen, Liisa Terveystarkastukset lastenneuvolassa ja kouluterveydenhuollossa. Menetelmäkäsikirja. Juvenes Print. Tampere Verkkodokumentti. < Luettu Suunterveyden sivu lapsuusiän terveyskorttiin Suomen Hammaslääkäriliitto. Uutiskirje. Verkkodokumentti. Päivitetty < Luettu Tapiainen, Terhi Ksylitolin mikrobiologiset vaikutukset ja käyttö potilastyössä. Verkkodokumentti.< Luettu Tenovuo, Jorma Yksi kerta ei riitä! Fluorihammastahnaa ja harjausta kahdesti päivässä. Suomen Hammaslääkärilehti 20/2006. Verkkodokumentti.\n40 37(71) < 7Yhauseammilla.pdf> Luettu Terveyden edistäminen Sosiaali- ja terveysministeriö. Verkkodokumentti. Päivitetty < Luettu Tiitinen, Aila Raskaus ja alkoholi. Lääkärikirja Duodecim. Päivitetty < Luettu Tikkanen, Minna Tupakointi ja raskaus. Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim. 2008;124(11): Katsaus. Verkkodokumentti. < R_dlehtihaku&p_p_action=1&p_p_state=maximized&p_p_m> Luettu Toikko, Timo Rantanen, Teemu Tutkimuksellinen kehittämistoiminta. Tampereen Yliopistopaino Oy Juvenes Print Tuominen, Päivi Savola, Elina Koskinen-Ollonqvist Terveyden edistämisen avainsisällöt. Terveydenedistämiskeskuksen julkaisuja 5/05 Helsinki. Vangas,G Milasasukiene,Z Grabauskas,V Mickeviciene,A Verkkodokumentti. 2009;45(9): < Luettu Varrela, Juha Tutti hyvässä ja Pahassa. ref.p.ollila. Suomen Hammaslääkärilehti. 4/ Weintraub, J-A P. Prakash, P, Shain, S-G Laccabue, M Gansky, S-A Mothers' Caries Increases Odds of Children's Caries. University of California, San Francisco School of Dentistry. International & American Associations for Dental Research. Verkkodokumentti. < Luettu\n41 38(71) LIITTEET LIITE 1 Ennakkotehtävä terveydenhoitajaopiskelijoille LIITE 2 Terveydenhoitajaopiskelijoiden vastaukset ennakkotehtäviin LIITE 3 Luento terveydenhoitajaopiskelijoille (diaesitys) LIITE 4 Terveydenhoitajaopiskelijoiden palautteet luennosta LIITE 5 Käsikirjoitukset videokuvauksiin LIITE 6 Neuvolakortin Suun terveys-sivu LIITE 7 Käsikirjoitukset äänityksille LIITE 8 Kuvankäyttösopimukset LIITE 9 Käsikirjoitusehdotus Moodleen\n42 39(71) LIITE 1 Terveys- ja hoitoala Hoitotyön koulutusohjelma, Terveydenhoitaja Suun terveydenhuollon koulutusohjelma Helsinki NEUVOLAIKÄISTEN SUUN TERVEYDENEDISTÄMNEN -Terveydenhoitajien koulutustilaisuus kello ENNAKKOTEHTÄVÄ: Teema 1. Perheen ja neuvolaikäisten lasten terveydenedistämisen ja suun terveystarkastuksen uudelleen hahmottaminen. a) Tutustu seuraaviin ohjeisiin, artikkeleihin ja tutkimuksiin: 1. Asetus neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta Terveystarkastukset lastenneuvolassa ja kouluterveydenhuollossa - menetelmäkäsikirja, sivut: , , Liite 112, sivu Sirpa Järvinen ja Hanna-Mari Kommonen. Moniammatilisella yhteistyössä kohti lasten ja perheiden suun terveyttä ja hyvinvointia. Suun terveydeksi 1/ Mattila Marja-Leena ja Rautava Päivi Lapsen suu on perheen peili mitä peili voi kertoa? Duodecim 2007;123: Rantavuori Kari Perheellä on tärkeä osa lapsen hammashoitopelon voittamisessa. Väitöskatsaus, Suomen Hammaslääkärilehti 9/2009, Grönholm Johanna, Virtanen Jorma ja Murtomaa Heikki Äitien suuterveyskäyttäytyminen, asenteet ja tiedot. Suomen Hammaslääkärilehti 1-2/ Meurman P Kariesriski ja lastenneuvola. Suuhygienistilehti 1/ Laitala Marja-Liisa Mutansstreptokokki-tartunnan ehkäisystä pitkäaikaista hyötyä. Väitöskatsaus. 9. Päivi Ollila Kariesriskin määritys taaperoilla. Pitkäaikainen seurantatutkimus, väitöskirjan tiivistelmä, Oulun yliopisto. 10. Omat kokemukset ja työyksikön toimintaohjeet lasten suun terveyden edistämisessä ja suun terveystarkastuksessa\n43 40(71) 11. Käypä hoito suositus: Karieksen hallinta 2009, sivut 1-9, 12 13, osoitteessa: Teema 2. Arkitoiminnassa ilmenevien ristiriitojen ja kitkatilanteiden tunnistaminen sekä oman oppimisen tarpeen määrittäminen b) Pohdi neuvolaikäisten lasten terveydenedistämistä ja suun terveystarkastusta peilaten yllä oleviin artikkeleihin ja omaan osaamiseesi ja vastaa seuraaviin kysymyksiin: Miten neuvolaikäisen lapsen suun terveyttä voidaan edistää? Millaisia haasteita tunnistat neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa moniammatillisessa yhteistyössä? Luettele oman osaamisen kehittämiseen liittyviä asioita Lähetä vastauksesi osoitteella mennessä\n44 41(71) Toiminnallinen moniammatillinen suun terveydenedistämisen kehittämistilaisuus Osallistujat: Suuhygienistiopiskelijat Maiju Larkiola, Laura Ruohomäki, Henriikka Pääkkö, Tytti Sinisalo, Ella Helin, Metropolia ammattikorkeakoulun Terveys- ja hoitoalan Hoitotyön koulutusohjelman terveydenhoitajaopiskelijaryhmä Ohjaajat: Tuula Toivanen-Labiad (suuhygienistiopiskelijat) Marja-Riitta Hirvonen (terveydenhoitajaopiskelijat) Teema 1: Perheen ja neuvolaikäisten lasten terveydenedistämisen ja suun terveystarkastuksen uudelleen hahmottaminen Teema 2: Arkitoiminnassa ilmenevien ristiriitojen ja kitkatilanteiden tunnistaminen sekä oman oppimisen tarpeen määrittäminen Sisällöt ennakkomateriaalissa: Asetus neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta Lastenneuvolan ja kouluterveydenhuollon terveystarkastukset Lastenneuvolatyö karieksen ehkäisyssä Perheen suun terveydenedistäminen (hammaslääkäripelko, suun terveystottumukset, suuterveyskäyttäytyminen, karieksen ehkäisy) Käypä hoito -suositus karieksen hallintaan Tavoitteet: Moniammatillisen työn kehittäminen opiskeluvaiheessa Menetelmät: Ennakkomateriaaliin tutustuminen ja aiheeseen perehtyminen ennen järjestettävää vuorovaikutteista kontaktiopetusta Omien oppimistarpeiden määrittäminen opintojen, oman kokemuksen ja ennakkomateriaalin pohjalta Asiantuntijana toimiminen suun terveydenedistämisen kehittämistilaisuudessa Arviointi: Luennon jälkeen koonti oppimistilaisuuden onnistumisesta vuorovaikutuksellisuuteen, tavoitteiden toteutumiseen sekä suulliseen palautteeseen ja oppimiskokemuksiin peilaten\n45 42(71) LIITE 2 Pohdi neuvolaikäisten lasten terveydenedistämistä ja suun terveystarkastusta peilaten yllä oleviin artikkeleihin ja omaan osaamiseesi ja vastaa seuraaviin kysymyksiin. Opiskelija 1. Miten neuvolaikäisen lapsen suun terveyttä voidaan edistää? hampaita pesemällä pusuja suulle välttämällä välttämällä esim. lusikalla syömistä, joka menossa lapsen suuhun ksylitolituotteita käyttämällä Millaisia haasteita tunnistat neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa moniammatillisessa yhteistyössä? ei tunneta toisen ammattiryhmän työnkuvaa esim. hammashuoltolaitos ja neuvola saattavat olla eri tiloissa, ja vaikka olisivatkin samoissa tiloissa keskinäinen kanssakäyminen vähäistä suun terveydenhoito yksi osa laajaa neuvolatyötä Luettele oman osaamisen kehittämiseen liittyviä asioita tietotaidon kartuttaminen lapsen ja perheen ohjaaminen suuhun liittyvissä asioissa Opiskelija 2. Miten neuvola ikäisen lapsen suun terveyttä voidaan edistää? harjaamalla säännöllisesti hampaat vähintään 2 kertaa päivässä kertomalla lapselle harjaamisen merkityksestä reikien ehkäisyssä kertoa lapselle kuinka olisi hyvä syödä säännöllisesti ja välttää napostelua välttää makeita ja happamia tuotteita kuten limsat ja karkit suositella fluori tuotteiden käyttöä opettaa lapsi käyttämään hammastikkua tai hammaslankaa. ksylitolituotteet olisi hyvä ottaa päivittäiseen käyttöön ruokailun yhteyteen. Lapsia tulisi käyttää säännöllisesti hammaslääkärillä / suuhygienistillä niin kuin aikuisiakin. Myös vanhempien positiivisella suhtautumisella hampaitten huoltoon on merkitystä. Millaisia haasteita tunnistat neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa moniammatillisessa yhteistyössä? Haasteita ovat mielestäni ainakin pelkopotilaat. Moni vanhempi on oppinut pelkäämään hammaslääkäria lapsuudessaan, ja on saattanut siirtää pelkoaan myös lapseen. Se vaatii hammaslääkäriltä hyvää kärsivällisyyttä, että saa lyhyessä ajassa houkuteltua pikku potilaan yhteistyöhön ja luottamaan hoitajaan ja lääkäriin.\n46 43(71) Potilaat pitäisi hoidossa ottaa huomioon myös yksilöinä. Myös kiire ja jatkuvat säästöt aiheuttavat haasteita. Luettele oman osaamisen kehittämiseen liittyviä haasteita. Hammashoidosta on koulutuksessamme puhuttu vähän, joten toivoisin luennolla oppivani siitä lisää. Perustiedot kuten hampaan reikiintyminen on minulle selvää. Koen että esim. yleisistä hammasvaivoista haluaisin oppia lisää, kuten juurihoito, hammasraudat, ym. moniammatillisuuden hyödyntäminen käytännön työssä Opiskelija 3. Miten neuvolaikäisen lapsen suun terveyttä voidaan edistää? Ravitsemusohjauksella, suun- ja hampaiden hoito-ohjauksella. Millaisia haasteita tunnistat neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa moniammatillisessa yhteistyössä? Tiedon kulku, yhteistyö ennen/jälkeen suun- ja hampaiden tarkastusta. Terveydenhoitajalla paljon valmiuksia tukea, ohjata ja valmistella hammashygienistien tekemää varsinaista tarkastausta. Luettele oman osaamisen kehittämiseen liittyviä asioita??? Opiskelija 4. Miten neuvolaikäisen lapsen suun terveyttä voidaan edistää? Neuvolassa lasta ja perhettä kannustetaan jo varhain suun ja hampaiden säännölliseen kotihoitoon. Kun lapset ovat oppineet oikean mallin vanhemmiltaan, he haluavat (tai ainakin toivon mukaan) jatkaa sitä jatkossa. Otetaan lapsen hammashygienia-asiat esiin viimeistään ensimmäisellä kotikäynnillä lapsen syntymän jälkeen. Kerrotaan, että lasten hampaita aletaan pestä siitä lähtien kun ensimmäinen hammas on puhjennut. Otetaan vuosittain hammashygienia-asiat vanhempien kanssa puheeksi ja tuetaan heitä lastensa hampaiden päivittäisessä pesussa. Käydään läpi reikiintymiseen ennaltaehkäisyä o Hampaiden säännöllinen, aamuin ja illoin, peseminen fluorihammastahnalla o Niin lapsen kuin vanhemman, etenkin äidin, ksylitolituotteiden päivittäinen käyttö o Säännöllinen ruokailu, monipuolinen ruokavalio, vesi janojuomana o Sokeria sisältävien ruokien ja juomien välttäminen, ajoittaminen aterioiden yhteyteen, enintään 1-2 kertaa viikossa o Karieksen ennaltaehkäisy (etenkin sylkikontaminaation ehkäisy)\n47 44(71) o Tarpeen mukaan hammaslangan käyttö vähintään kahdesti viikossa Terveydenhoitaja tekee arvion lapsen suun terveydentilasta lapsen ollessa kk ikäinen. Tarkoituksena, että terveydenhoitaja tunnistaa suun terveydenhuoltoon lähettämistarvetta jo ennen määräaikaista suun terveystarkastusta. Suun määräaikaisia terveystarkastuksia tehdään lapsen ollessa 1-2, 3-4 ja 5-6- vuotias. Lapsen lapsuusiän terveyskortin suun terveyden sivun pidetään ajan tasalla. Ohjataan vanhemmat merkitsemän tekemiään havaintoja lapsen suun terveydestä. Suun terveyden merkintöjä tehdään, jotta yhteistyö suun terveyden edistämisessä voisi toteutua vanhempien ja terveydenhuollon ammattihenkilöiden välillä. Millaisia haasteita tunnistat neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa moniammatillisessa yhteistyössä? Terveydenhoitajien ja suuhygienistien välinen yhteistyö: o Minusta alueellista terveydenhoitajien ja suuhygienistien välistä yhteistyötä voitaisiin kehittää, esimerkiksi vuosittaisilla tai puolivuosittaisilla kokouksilla, jossa keskusteltaisiin molemmin puolisista lasten hammashygieniaan liittyvistä haasteista, joihin on työssään törmännyt. Samalla suuhygienistit voisivat kertoa, mitä he toivoisivat terveydenhoitajien viestittävän lasten vanhemmille, ja terveydenhoitajat voisivat puolestaan konsultoida suuhygienistejä mieltä askarruttavista asioistaan. (Onkohan tätä käytännössä kehitetty uuden asetuksen myötä?) Miten lapset ja nuoret saadaan pesemään hampaansa säännöllisesti? Onkohan suurimmaksi osaksi kyse vanhempien tukemisesta? Luettele oman osaamisen kehittämiseen liittyviä asioita Miten tunnistan näönvaraisesti hampaassa alkavan reiän tai reiän. (Tiedän suurin piirtein miltä reikä näyttää, mutta onko jotain vinkkejä tunnistamiseen) Opiskelija 5. Miten neuvolaikäisen lapsen suun terveyttä voidaan edistää? Säännöllisillä suuhygienistin tai hammashoitajan tekemillä suun terveystarkastuksilla. Määräaikaiset suun terveystarkastukset hammashoitolassa 1-2-vuotialle, 3. tai 4-vuotiaalle ja 5-tai 6-vuotiaalle kk:n ikäiselle lapselle terveydenhoitaja tekee suun terveydentilan arvioinnin (arvio ylähampaiden pinnoista ja mahdollisten bakteeripeitteiden toteaminen).\n48 45(71) Säännöllinen lapsuusiän terveyskortin täyttäminen -> osio suun terveyden sivu. Terveydenhoitaja ohjaa täyttämään korttia johon vanhemmat voivat merkitä havaintoja lapsen suun terveyteen liittyen. Neuvolassa terveydenhoitaja arvioi lapsen suun ja antaa tietoa tietoa suun terveydenhoitoon liittyvistä asioista, kuten: o suun limakalvojen kunto -> onko tulehdus? (ienten punoitus, arkuus, verekkyys) o hampaiden kunto -> onko rikkinäiset, onko plakkia? o o kielen peitteet -> onko sammasta? ohjataan vanhempia suun ja hampaiden säännölliseen kotihoitoon: hampaiden harjaus fluorihammastahnalla 2 x päivässä (aamuin illoin), säännöllinen ateria rytmi, ksylitolituotteiden käyttö aterioiden jälkeen, sokeria sisältävien makeisten ja virvoitusjuomien välttäminen. Millaisia haasteita tunnistat neuvolaikäisen lapsen suun terveydenhoidossa moniammatillisessa yhteisössä? Haasteita ovat mm: Lapsen hammashoitopelko Vanhempien huono suuterveyskäyttäytyminen, asenteet sekä tiedot Eri kulttuurit Neuvola terveydenhoitajan puutteelliset tiedot liittyen suun terveydenhoitoon Luettele oman osaamisen keittämiseen liittyviä asioita: Tiedän terveydenhoitajaopiskelijana hampaiden säännölliseen kotihoitoon liittyviä asioita, kuten: hampaiden harjaus fluorihammastahnalla 2 x päivässä (aamuin illoin), säännöllinen ateria rytmi, ksylitolituotteiden käyttö aterioiden jälkeen, sokeria sisältävien makeisten ja virvoitusjuomien välttäminen. Lisätietoa ja kehitettävää on vielä siinä, että tiedän mihin asioihin minun tulee kiinnittää huomiota lapsen suun kunnon arvioinnissa? Milloin ohjaan vanhemmat viemään lapsen hammashoitolaan? Miten kirjaan suun terveyteen liittyvistä asioista? Mitkä ovat keskeisimmät asiat jotka terveydenhoitajan tulee osata?\n49 LIITE 3 46(71)


Acanthus - 212553 - Tapet från William Morris - Familjetapeter.se - familywalls.fi - Familywalls\nVarastoyksikkö (SKU): FT0507-212553\nTuotemerkin William Morris tapetin Acanthus - 212553 mitat ovat 0,52 m x 10,05 m. Tapetti Acanthus - 212553 kuuluu suosittuun tapettimallistoon Archive 2, jota voit tilata meiltä helposti ja huokeasti. William Morris-tapettien asentaminen on helppoa. Parhaan lopputuloksen varmistamiseksi suosittelemme tutustumaan hyödyllisiin tapetointiohjeisiimme, joissa kerrotaan tarvittavista esivalmisteluista. Toivottavasti uusista William Morris-tapeteistasi on paljon iloa!\nVarastoyksikkö (SKU) FT0507-212553