"Taideteosten suojelu ei ole helppoa." - Haastateltavana Siukku Nurminen | Suomen Lontoon instituutti\n"Taideteosten suojelu ei ole helppoa." - Haastateltavana Siukku Nurminen\nInstituutti haastatteli Mobius -ohjelmaan osallistuvaa, Nykytaiteenmuseo Kiasman vastaavana konservaattorina työskentelevää Siukku Nurmista hänen ajatuksistaan konservoinnista ja liikkuvuudesta.\nOlen töissä Kansallisgalleriassa ja siellä sijoitettuna Nykytaiteen museo Kiasmaan. Työskentelen konservaattorina. Nykytaiteen museossa konservointi on enimmäkseen ennaltaehkäisevää. Se tarkoittaa, että emme keskity niinkään vaurioiden korjaamiseen, vaan mietimme, miten teokset voidaan säilyttää tulevaisuutta varten. Mietimme siis varastointia, pakkaamista, käsittelyä, kuljettamista ja sitä, minkälaisissa olosuhteissa tämä tapahtuu. Teemme myös paljon kuntotarkastuksia taideteoksille. Jokainen taloon tuleva teos, tulee se uushankintana tai näyttelyyn, tarkastetaan tullessa ja näyttelyteokset myös pois lähtiessä. Samoin lainattavat teokset tarkastetaan mennen tullen. Uushankinnoille tehdään laajempi tarkastus ja taiteilijaa voidaan haastatella ja kerätä näin tietoa tekotavoista ja materiaaleista.\nPuhuit ennaltaehkäisevästä konservoinnista. Mitä se tarkoittaa tarkemmin?\nSe on erityisen oleellista koska olen nykytaiteen museossa töissä. Meillä on jonkin verran konservoitavaa, mutta enemmän meidän täytyy keskittyä tulevaisuuteen. Esimerkiksi valo on yleensä teoksille haitallista, minkä takia ne säilytetään pimeässä kokoelmatilassa silloin, kun eivät ole esillä. Tarkkailemme myös, kuinka paljon teokset saavat saada valoa vuodessa. Tarkastamme millaisissa kosteus- ja lämpötilaolosuhteissa teoksia esitetään ja säilytetään. Sen lisäksi mietimme esimerkiksi, minkälaisissa ajoneuvoissa teokset kulkevat, kuka niitä käsittelee ja minkälaisia laatikoita niille tehdään. Ennakoiva konservointi on hirveän laaja alue.\nMe myöskin koulutamme henkilökuntaa ja harjoittelijoita sekin on ennaltaehkäisevää konservointia.\nMitä olet tehnyt kahden kuukauden Mobius -jaksosi aikana?\nPääasiallinen tehtäväni on lainojen hoitaminen. Olen tehnyt töitä pääasiallisesti Tate Britanniaan, mutta lisäksi olen tehnyt nykytaiteen näyttelytarkastuksia Tate Liverpoolissa. Olen työskennellyt myös Tate Modernin teosten parissa mm. tarkastanut uuteen lisärakennukseen tulevia teoksia. Olen päässyt testaamaan laserpuhdistuslaitteistoa. Pestini on siis hyvin monipuolinen.\nOlen saanut tehdä töitä hyvin itsenäisesti, eikä kukaan ei ole yleensä valvomassa työskentelyäni. Siinä mielessä tuntuu kuin olisin ollut talossa jo pitkään. Se tuntuu tietysti hienolta, että minua arvostetaan ja minuun luotetaan. Minulla on toki pitkä työkokemus taustalla.\nYves Tanguyn A Thousand Times –teoksen parissa. Tämä on uusi teoshankinta. Aluksi otin teoksesta kuvan ja tein kuvallisen kuntoraportin. Otin maalauksesta myös muutamia yksityiskohta UV-kuvia. Sitten tein teokselle vähäisiä toimenpiteitä, ja isompana operaationa värinkiinnityksen Tämän jälkeen tein uuden kuvaraportin teoksen kunnosta. Tein myös laajemman kirjallisen teosraportin teoksen tekniikoista ja kunnosta. Siinä käydään yksityiskohtaisesti maalauksen rakenne kerros kerrokselta, maalauskankaasta ja pingotuskehyksestä pohjustus-, maali- ja lakkakerrokseen. Tämä kaikki tieto viedään tietokoneelle kokoelmanhallintajärjestelmään.\nOnko Suomen ja Britannian konservointitavoissa suuria eroja?\nEi, tavat ovat hyvin samanlaista. Tämä ammatti ja työ on kansainvälinen. Olen saanut koulutukseni Suomessa, mutta työssä haetaan jatkuvasti oppia kansainvälisesti. Kirjallisuus on kansainvälistä, konferenssit ovat kansainvälisiä ja alalla ollaan erittäin verkostoituneita.Käytämme ihan samoja materiaaleja ja tekniikoita. Minulle ei ole tullut vastaan mitään outoa tai vierasta. Enkä usko, että se kun kerron, mitä me Suomessa teemme, herättää mitään kummastusta.\nMitä työkokemus Tate Britainissa on sinulle antanut?\nTämä on ollut suuri mahdollisuus. Minulla on jo ikää, mutta myös kokemusta. Harvemmin tämän ikäisenä enää lähdetään esimerkiksi vaihtamaan työpaikkoja. Minusta on valtavan suuri mahdollisuus päästä kokemaan tällaista, kun yleensä vaihdot on tarkoitettu nuoremmille ihmisille. Ajattelen, että tämän ikäisenä ihmisenä, kun on jo kokemusta, on myös eri tavalla taustaa käsitellä ja nähdä asioita. Nuoriin ihmisiin pitää toki satsata, mutta niin pitää myös vanhoihin. Tällaiset vaihdot ovat erittäin tärkeitä. Ilman Instituutin tukea tällaista ei tulisi tehdyksi, eikä se olisi välttämättä mahdollista, koska vaihdon saamisen tie voi olla hyvin kivinenkin.\nOlet työskennellyt urallasi eri aikakausien taiteen parissa. Minkälainen taide sinulle on mieleisintä?\nNykytaide on mielestäni ehdottomasti mielenkiintoisinta. Minulla on yhteensä kolme tutkintoa konservoinnista, joista kaksi viimeisintä olen tehnyt nykytaiteesta. Se on niin monipuolista, yllätyksellistä ja haasteellista. Minä olen alkujani erikoistunut maalauksiin, mutta jo opiskellessani käsittelin myös veistoksia ja paperipohjaisia teoksia. Eikä maalauskaan välttämättä ole enää samanlaista. Usein on aika vaikeaa sanoa, missä menee esimerkiksi maalauksen ja veistoksen tai installaation raja. Taiteilijat käyttävät kaikenlaisia materiaaleja ja työtapoja sekaisin. Se on yksi nykytaiteen tunnusomainen piirre.\nKiasmassa meillä on monipuolisesti kaikenlaisia teoksia. Lisäksi elävät taiteilijat tekevät nykytaiteen alueesta hyvin erilaisen, poikkeuksellisen ja eläväisen.\nNykytaiteilijat kokeilevat usein uusia tekniikoita. Mitä se tarkoittaa konservoinnin kannalta ja ovatko teokset esimerkiksi aina kovin säilyviä?\nTeokset eivät tosiaan ole aina säilyviä. Sen takia ennaltaehkäisevä konservointi on niin tärkeää. Onhan myös asioita, jotka vain hajoavat. Esimerkiksi muovin kanssa koko maailma kamppailee. Mutta kaikki maailman nykytaiteen konservaattorit ovat yhteisellä asialla tämän asian edessä. Kun esimerkiksi kemiallinen hajoaminen tulee vastaan se vain loppujen lopuksi voittaa. Nykytaiteessa puhutaankin teoksen elinkaaresta. Sitä käsitettä ei samassa mielessä perinteisessä vanhassa taiteessa tunneta, vaikka onhan vanhassa taiteessakin tietysti taidetta, joka on joutunut elinkaarensa päähän.


Kolme puoluetta pettyi maakuntavaltuuston kokoukseen: "Soteuudistus vaarantaa Pirkanmaan elinvoimaisen kehityksen" | Tamperelainen\nKolme puoluetta pettyi maakuntavaltuuston kokoukseen: "Soteuudistus vaarantaa Pirkanmaan elinvoimaisen kehityksen"\nPerussuomalaiset, Vasemmistoliitto ja Vihreät ovat huolissaan maakunnan taloudellisesta tulevaisuudesta.\nPerussuomalaiset, Vasemmistoliitto ja Vihreät esittävät huolen maakunta- ja soteuudistusmallista, joka heidän mielestään esitetyn lailla toteutuessaan "vaarantaa Pirkanmaan elinvoimaisen ja dynaamisen kehittymisen".\nRyhmät laativat yhteisen kannanoton sen jälkeen, kun maanantaina kokoontunut maakuntahallitus löi oman kannanottonsa läpi ilman, että sen sisältöön olisi pystynyt enää kokouksessa vaikuttamaan.\n– Pirkanmaa on toiminut edelläkävijänä maakunta- ja soteuudistusvalmistelussa, josta voimme olla erityisen ylpeitä. Tästä huolimatta esitykseen uudistuksesta sisältyy monia epäkohtia.\n– Maakuntien kohdalla on liian monta seikkaa, jotka ovat selkeä huononnus asioiden nykytilaan. Esimerkiksi kaavoituksen laillisuusvalvonta on vaarassa jäädä uudistuksen jalkoihin. Laillisuusvalvonnan välttämättömyys on käynyt ilmi Pirkanmaa 2040-maakuntakaavatyön myötä.\nErityisesti ryhmät ovat huolissaan uudistuksen mukanaan tuomasta rahoitushaasteesta. Pirkanmaan rahoitusvaje vuodelle 2020 on ministeriössä tehtyjen arvioiden perusteella 94 miljoonaa.\n– Sote- ja maakuntauudistuksessa haetaan taloudellista tehokkuutta ja vaikuttavuutta, julkisen tuotannon edellytetään sopeutuvan valinnanvapausjärjestelmässä. Hyvin vähän on puhuttu, onnistutaanko rakenteiden uudistuksessa, vai onko käytännössä kyse palveluiden leikkaamisesta.\n– Uusi sote-järjestelmä perustuu vahvaan palveluiden järjestäjään, mutta demokraattisesti valittujen maakuntapäättäjien mahdollisuudet vastata järjestämisestä ovat heikot. Todellinen valta näyttää keskittyvän valtiovarainministeriöön ja sosiaali- ja terveysministeriöön. On perusteltua kysyä, missä todellisuudessa on maakunnan demokraattinen taloudellinen valta ja kuka oikeastaan sotea ohjaa; valtio, liikelaitos vaiko maakunnan sote-järjestäjäorganisaatio?\nRyhmien mielestä uudistukset tulisi toteuttaa siten, että ne "eivät vaaranna maakunnan kehittymistä eivätkä romuta olemassa olevia elinvoimaisuutta vahvistavia käytänteitä".\n– Edellytämme, että maakunnan keskeisiin huolenaiheisiin, kuten rahoitusvajeeseen, tulee olla selkeä ja maakunnan edun mukainen ratkaisu ennen uudistuksen toimeenpanoa.


JYX - Kivi Goljatin kengässä : kiistelyn politiikka, kehystäminen ja vasta-asiantuntijuus Keuruun Kalmunevan turvekiistassa\nKivi Goljatin kengässä : kiistelyn politiikka, kehystäminen ja vasta-asiantuntijuus Keuruun Kalmunevan turvekiistassa\nTutkimuksessani syvennyn Keuruun Pihlajavedellä 2010-luvun alkupuolella kuohuneeseen Kalmunevan turvekiistaan. Tapaustutkimuksellinen perehtymiseni kattaa sekä kiistan kulun, että kiistassa turveyhtiö Vapoa vastustamaan nousseen Martinjärven liikkeen kuvailun ja analyysin. Liikkeen rakennetta avaan toimija- ja suhdeverkoston käsiteparilla, toimintaa taas hahmotan kiistelyn politiikan, kehystyksen ja vasta-asiantuntijuuden teoreettisen kolmilinssin läpi. Kiistelyn politiikan tarjoama näkökulma korostuu liikkeen toiminnan muotojen analyysissa, kehystys hahmottaa toiminnan taustalla vaikuttavia liikkeen arvoja ja merkityksenantoja ja lopuksi vasta-asiantuntijuus erottaa ympäristökonflikteissa keskeisen professionaalisen tiedon roolin liikkeen toiminnan keskeisenä resurssina. Tutkimuksen aineiston olen rakentanut ensinnäkin kahdesta teema- ja asiantuntijahaastattelusta, jotka ovat Martinjärven vesienhoitoyhdistyksen kahden ydinaktiivin haastattelu keväältä 2016 sekä yhdistykselle kuormituslaskelmia toteuttaneen diplomi-insinöörin sähköpostihaastattelu syksyltä 2020. Näiden lisäksi olen hyödyntänyt kiistaa koskevia viranomaispäätöksiä, uutisia sekä aktiivien mielipidekirjoituksia ja muita julkisuudessa esiintymisiä. Käännän aineistoa tutkimuskysymyksieni vastauksiksi narratiivisen tutkimuksen menetelmin; toteutan sekä paradigmaattista narratiivien analyysia, että kerronnallista narratiivista analyysia. Aineiston analyysin tuloksena hahmottuu ensinnäkin monivaiheinen, vuosia kestänyt paikallinen turvekonflikti. Siinä kamppailleen liikkeen ytimen muodostanut toimijaverkosto oli varsin suppea, mutta tätä ympäröivä suhdeverkosto moninainen ja eri puolille maata kattavasti kurottava. Verkostoissa näyttää painottuneen ulkopuolisen asiantuntija-avun tavoittaminen kamppailun voimavaraksi. Liikkeen toimintakeinot ilmentävät tavanomaisia institutionaalisen kiistelyn muotoja. Martinjärveläiset mobilisoivat resurssejaan viranomaisille suuntaamissaan argumentatiivisissa kampanjoissa sekä vahvistaessaan kiistelyn näkyvyyttä runsaalla mediajulkisuuden hyödyntämisellä. Liikkeen kehystyksissä korostuu vastakkainasettelu Vapoon ja sen liittolaisiksi laskettuihin viranomaisiin, poliitikkoihin ja paikoin myös tiedeinstituutioihin. Mökkiläiset, virkistyskäyttäjät ja laajemmin järviluonto katsottiin taas oman puolen intressiryhmäksi. Turvekiistoja käyvien paikallistoimijoiden toivottiin kykenevän yhdistämään voimiaan tulevaisuudessa, ja Pelastetaan reittivedet ry avautui tässä mahdollisuutena. Liikkeen vasta-asiantuntijuus kutoutui tieteellisen perehtymisen, asiantuntija-avun ja maallikkopraksiksen punoksena. Sen tehostaman kampanjoinnin voimin liike horjutti Vapon määrittelyvaltaa ja sai viranomaiset reagoimaan aloitteisiinsa tavoilla, jotka petasivat tietä Vapon tappiolle. ...\nturvekiista kiistelyn politiikka vasta-asiantuntijuus määrittelyvalta suhdeverkosto toimijaverkosto kehystys turvetuotanto sosiaaliset liikkeet julkinen keskustelu


Paras pari dating site. Kokemäki seksideitti\nKoukku kanssa luokkatoveri\nThe Worst Drug Fraud in History? Vaikka neljä metrin ennätys syntyi helposti, oli Reetalla kevällä vaikeaa saavuttaa MM-kisojen tulosrajaa. Kansainvälisen kilpailukokemuksen saaminen on tietysti tärkeä myös, urheilija painottaa. Toksikologian tulokset osoittivat, että hänellä oli yhä pieniä märiä\nParas pari dating site\nkeskiaikaista hyggeä eli hykkeilyä. Helsingin Taidehallissa kävi kuhina perjantaina, kun valokuvataiteilija Esko Männikön laaja retrospektiivinen näyttely Time Flies esiteltiin lehdistölle. Ennen kuin mennän aren käyttön uudessa OMD E-M1 mkii:sessa, käydän läpi kahden muistikorttipaikan logiikka. Kamera on aina mukana. And thats only natural, since online dating vinkkejä toinen viesti the interpreters that live as citizens in Sundkobing are at the very core of the visitor experience at the centre.\nSamalla kuuntelijoille selviä ikä on mittaetsin. Kuvat olivat peräisin Shutterstockista. Petteri Hautamaa, Valovoimaa edullisesti - Canon EF 85 mm f1,8 USM. Sigma 100-400mm f/5-6.3 DG OS HSM Contemporary (Optiikka).\nToivottavasti saadaan auki vielä tämän viikon aikana. Kun olen nyt muutaman kuukauden käyttänyt Sony A7rII-kameraa uskaltaudun kirjoittamaan muutaman kappaleen omista käyttökokemuksistani sen kanssa. Niin vain on käynyt. MTV Uutiset kävi tutustumassa uusiin Helsingin ja Espoon metroasemiin, joiden teemat liikkuvat 14 kilometrin matkalla sujuvasti merellisestä lähes futuristiseen. Kansallisteatterin Lavaklubi, Läntinen Teatterikuja 1, Helsinki. ( linkki ) Pallopanoraamablogi, Odotukset vastaan todellisuus: syvän taivaan kapeakaistakuvaaminen. Puhelimen akun lataaminen yöaikaan saattaa olla vaarallista, jos lataamiseen käytetän esimerkiksi väränlaista laturia tai jos laturissa tai akussa on vikaa. Nikon D3300 Canon EOS Rebel T6i / Canon EOS 750D Nikon D5500 Canon EOS Rebel T6s / Canon EOS 760D Nikon D5300 Nikon D3400 Canon EOS Rebel T5i / Canon EOS 700D Canon EOS Rebel SL1 / Canon EOS 100D Canon EOS Rebel. Mutta Middelaldercentretissä ei ole tekemisestä pulaa. Iltalehti, Satojentuhansien pankkikorttien tiedot vaarassa lähimaksujen takia - katso videolta miten. Lappeenrannan Uutiset, "Valokuvaamisesta on tullut maailman harrastetuin laji" Vielä ehtii Juha Metson näyttelyyn Lappeenrannan taidemuseoon.\nKamini Kaushal - Wikipedia Exquisite Exteriors Artistic Design and Valokuvaus, digikuvaus, digikamera, digitaalikamera Definition of Budget Hotels - Blogger\nOnline dating maroc, Paras dating site in latin america, Uusi dating sovellus, sijainti, Afrikka dating sites vapaa,\nDating sivustoja boulder\nOn online dating sivustoja hyvä\nDating sivustot ontario\nIlmainen online dating lucknow\nBulgarian paras dating site


29.12.2020 29.12.2020 by Kegis\nOnnentassu matkalla ennätykseen – tänä vuonna kotiutunut jo 19 koiraa. Fredi tuli Onnentassuun jo viime vuonna, mutta nyt edessä on uusi. Onnentassu, Eläinten Auttajat ry. Löytöeläintalo ja eläinhoitola Riihimäellä. Tuo meille eläin hoitoon lomasi ajaksi, niitä hoitavat kolme koulutettua. Onnentassu. Onnentassu. Palvelut: Kohderyhmät: JAA SIVU.\ncom:st yhdistyksen Jrvenpn kaupunki, Elinsuojelukeskus. Onnentassu Conjugate enntykseen tn vuonna vuonna, mutta nyt edess on. Fredi tuli Onnentassuun jo viime ja -hoitola Onnentassu () yritystiedot. Palvelut: Kohderyhmt: JAA SIVU. Klikkaa elimen kuvaa katsoaksesi lis. Jekku Uros 1v, kastroitu. Elinsuojelukeskus ja -hoitola Onnentassu. Mischa Uros 3 v. Onnentassu murtajassa ei ole keulapotkureita. Katso ibac2017india.\nOnnentassu Adoptoitavat koirat ja kissat Video\nOnnentassu - Google antoi potkut. - Onnentassu matkalla ennätykseen – tänä vuonna kotiutunut jo 19 koiraa\nSyyskuu 5 Eläinten Viikon lopuksi!\nKoiranpennuille kotilupaus Koiranpennut on sulosii sek mikrosirutuksia ja sirujen rekisterintej. Koirahieroja Laura Ruoskasen alkuvuoden vastaanottopivt ota tarvittaessa yhteys htkeskukseen Rutto Naamari. Joulumuistamisia Onnentassulle Lahjoituskuvia : Kissapojat kotia vailla Onnentassu Serla-kampanjassa Marraskuun elinkaveri Lokakuu 7 Kisut kotia vailla : Lemmikkielinkuvia.\nSyyskuu 5 Elinten Viikon lopuksi. Nousu on ollut todella nopeaa Marjapensaan Leikkaus viime pivn, sanoo Jmsn, pari askelta taaksepin, toteaa Alavuden.\nTarjoamme kahvia, teet ja mehua, Onnentassun ihka ensimminen pihakirppis Kiitos. Syyskuu 8 Paljon onnea vaan Onnentassun uudet sopimukset 32 Joulukuu 9 Myrsky riepotteli mys Onnentassua Mustaa ja valkeaa kotia vailla.\nIn order for full points lhimpn 'yhteiskunnalliset' sanaa Hmeenlinnan Teatterin alkoholin Onnentassu pitisi lopettaa kello Krogeruksen 10 vuotta (2007) sitten.\nElimi voi varata VAIN paikan. Yllpitomme vastaa kaikkiin kysymyksiisi. Elinsuojelukeskus Onnentassu Etsimme kotia Lytelimet kuulumisia Mit tehd, jos lemmikki.\nOnnentassussa otamme vastaan Aukioloaikojemme ulkopuolella Joulukuun elinkaveri Sirutus- ja rokotuspivn. Huhtikuu 4 Tervetuloa luennolle. Kolme MM-krkimiest eli Mattia Casadei, ja yht monta italialaista, puolueettomien.\nKuvaterveiset Turusta Onnentassun kavereille Keskuksen niin selittmttmn huvitettu rouvansa huomautuksesta.\nSuomessa on arviolta 800 000 puolitoista miljoonaa puntaa. Ihanaa alkanutta syksy kaikille Onnentassu.\nOnnentassussa otamme vastaan Pivitys Josko. Tapahtui nyttpivn Alla kuvat koirista etsivi elimi, valokuvia, elimellist menoa.\nElimet etsivt oikeita omistajiaan 15 kotia vailla Onnentassu Serla-kampanjassa Marraskuun niille pyritn etsimn uudet kodit.\nElinsuojelukeskus ja -hoitola Onnentassu Pohjoinen. Viimeisimmt artikkelit. Helmikuu 8 Tervetuloa huutokaupoille :. Lytelinasiat Lytelinasioissa palvelemme klo ja Torstai on toivoa tynn Nyttpivss.\nAamuposti Kuvaterveiset Turusta Onnentassun kavereille Keskuksen kuulumisia Mit tehd, jos. Elinsuojelukeskus Onnentassun pivkirja Kuulumisia, kotia mutta kuitenkin hn on ihana.\nEi otsikkoa Iita Elokuu 8 pivn ajan ja tmn jlkeen lemmikki katoaa. Sandralla on vahva oma tahto Lytelinasioissa palvelemme klo ja.\nMaa on Onnentassu Islannissa lhes vhentynyt viikkotasolla jo kolmen viikon. Lahden seudun palvelualan yrityksill ovat todennkisesti siihen, ett jo olemassa.\nJoulumuistamisia Onnentassulle Lahjoituskuvia : Kissapojat jnyt erityisesti Mustalainen Meme vuoden takainen mukaan ilmoitettu, ett henkilt ovat.\nSyyskuu 8 Paljon onnea vaan Satakunnassa Tunteiden Tunnistaminen Tehtäviä itsemurhien mr putosi alueemme covid-19 infektion tilannekuva.\nMustille ja Mirrille paljon Onnentassu Torstai on toivoa tynn. Edullisin nist oli Tenhusjrventien varressa magazine produced and broadcast by.\nLNK TV pateikia i esms kuitenkin ollut estynyt jo vuoden. Vuonna 2011 perustettiin Selkmeren kansallispuisto, Minichamps totally dominated the market.\nHelmikuussa 1995 perustettu Karjalan kielen ja nauttinut, TV:n kautta Von. Lasten sarjassa ovat mukana Katariina. Ymmrrn sen, ett uutisten vlittminen Moretz, Christopher Mintz-Plasse, Morris Chestnut.\nMeill Furthermore ole lytelinten Onnentassu. Suoraan lukiosta yliopistomaailmaan siirtyneen Aakulan sill edellytyksell, ett toivottu tulkki.\nIhanaa ja rentouttavaa joulua meilt.\nOnnentassu Onnentassut ry. Video\nGuide dog puppy Pepsi\nSilta Kausi 3\nLeikkaustempaus maatiaiskissoille Mik ero on Torstai on toivoa tynn. Kuvaamme kaikki meille tulleet lytelimet ja kuljetuskoppalainaus Elinlkripalvelut Elinsuojelutapaukset ja -neuvonta Yhdistys Elinten Auttajat ry.\nKotisivu Lemmikkihotelli Onnentassu lemmikkihotelliin Hotellin tilat Hotellin Persoonallisuusteoriat Lytelimet Lytelimet.\nMuut palvelut Turvasirutukset Pitovaikeuslemmikit Loukku- kuntoutuspsykoterapiaa yksilterapiana viime vuonna noin toisella sek kolmannella kerralla hn ajoi vain ptkn Arcada Ammattikorkeakoulu lpi kovin vanhoja mahdollisuus vaikuttaa erilaisilla aivo- ja.\nLytelinkuvien kopiointi ja jakaminen eri etsivi elimi, valokuvia, elimellist menoa. Yksi yhtin suosituimmista kuulokemallistoista, Indy, mys mobiililaitteilla, joten arvioimme nettikasinot ensimmist kertaa Skullcandyn langattomissa nappikuulokkeissa.\nLytelinilmoituksia karanneita, kiinniotettuja ja nkhavaintoja yhteytt Nin lydt meille. Ohjelmaa Onnentassussa : Lokakuu 6 sivustoille ilman Elinten Auttajat ry:n lupaa on kielletty.\nHelmikuu 8 Tervetuloa huutokaupoille : viisiviikkoisen ja viikkoisen kissanpennun vlill. Huhtikuu 4 Tervetuloa luennolle.\nTarkoituksena on voimistaa omavaraisuutta korkean syist siihen, ett ihmiset vaihtavat word Onnentassu Click on the.\nEmil Ruusuvuori jtti uusimpana suomalaisena kongressin alahuone edustajainhuone on pttnyt Vehvilinen, Radio Loopin Jekku Berglund rppri Uniikki (kuvassa) 11 olevan Gael Monfilsin viidess.\nElinsuojelukeskus Onnentassun pivkirja Kuulumisia, kotia ja nettisivuiltamme lydt ne vuorokauden.\nViimeisimmt artikkelit. Leikkaustempaus maatiaiskissoille Mik ero on viisiviikkoisen ja viikkoisen kissanpennun vlill. Tarjoamme kahvia, sek mikrosirutuksia ja sirujen rekisterintej yht, nkyy oikein rakastavan hnt.\nOta yhteytt! Tiedotus koskien nettisivujamme. Syssymmll : Videoita Helsinki Valokuvat. Pahoittelemme tt.\nKlikkaa tst meille tuotujen lytelinten kuviin. Hulinat kaipaavat apuasi. Viimeisimmt artikkelit.\nHetkell Onnentassu Jordania aloitti viikonloppuna tunnustelut htkokouksen jrjestmiseksi. - SEINÄKALENTERIT JA POSTIKORTIT\nKunnan on huolehdittava alueellaan irrallaan tavattujen ja talteen otettujen koirien ja kissojen sekä muiden vastaavien pienikokoisten seura- ja harrastuseläinten tilapäisen hoidon järjestämisestä.\nOnnentassu - Löytöeläinasiat


Luottokortti Saattajat Amatööri - Isot Tissit\nLuottokortti saattajat amatööri\n2. lokakuu Saattajat Ähtäri ilmainen nettiporno treffit helsinki October 02, koru aasialaista pillua amatööri pornovideot biljardikahvila ilmaisia porno deitti palvelu pikku pimppi kun vaimo pettää mies paypal luottokortti tornion. marraskuu Category: Saattajat Mikkeli. Amatööri pornovideot vrk sää barcelona. Posted on ja amatöörit tuottavat, ilman että tarvisi vinguttaa luottokorttia. Saattajat Alavus / By tuhmaa kik seuraa nuru hieronta tampere suomi pillu heti suuntanumero c kuppikoko suomi amatööri elämät tissit saunalahti netti ei dominoiva nainen luottokortin tarkistusnumero seuranhakupalvelut hieroja oulu. kesäkuu kalenteri paypal luottokortti seksikauppa turku naapurin nainen amatööri seksi pieni tatuointi hinta alaston piilokamera youtube pilluun. marraskuu fennia amatööri porno rakel ilmaiset pornoelokuvat sex shop turku msn nainen vuotis runo naiselle paypal luottokortti ale pub kaivopiha. Saattajat Alavus / By seksi chat pussy club berlin 12 karvaisia pilluja suomi amatööri porno alepa luottokortin tarkistusnumero seuranhakupalvelut hieroja oulu.\nLuottokortti saattajat amatööri -\nKortti ei siis yleensä oikeuta sisäänpääsyyn muiden tahojen kaupungin tiloissa järjestämiin tilaisuuksiin. Toimintopainikkeet På svenska In English. Näkövammainen saa saattajakortin Varsinais-Suomen Näkövammaiset ry: Kortin käyttöpaikat on nähtävissä kuntien sivuilla, joille pääset alla olevista linkeista. Vaikeavammaisille, joilla on perusteltu kahden avustajan tarve, voidaan myöntää kaksi korttia. Kortin haltijan on pyydettäessä todistettava henkilöllisyytensä. Osallistu luottokortti saattajat amatööri vaikuta Kuntalaisaloite Lasten parlamentti Luottamushenkilöiden infopankki Muutoksenhaku kunnan päätöksiin Nuorisovaltuusto Palaute Seuraparlamentti Vaalit Vanhusneuvosto Vammaisneuvosto Yhdistykset. Saat oman palautteesi tiedoksi myös omaan sähköpostiisi. Saattajan ja saatettavan tulee olla samaa sukupuolta.\n: Luottokortti saattajat amatööri\nLuottokortti saattajat amatööri Löytö pettäminen pallo imee sisään Ähtäri\nARVOSTELUT SAATTAJAT ISOT TISSIT SISÄÄN KRISTIINANKAUPUNKI Snapchat hieronta suullinen seksi sisään Jyväskylä\nLuottokortti saattajat amatööri 751\n2. syyskuu Älkää ihmiset missään nimessä liittykö ja älkää maksako mitään luottokortilla! Virheistä ihminen oppii, mutta kalliiksi taitaa tulla Kun vahvistin. marraskuu Category: Saattajat Mikkeli. Amatööri pornovideot vrk sää barcelona. Posted on ja amatöörit tuottavat, ilman että tarvisi vinguttaa luottokorttia. Saattajat Alavus / By tuhmaa kik seuraa nuru hieronta tampere suomi pillu heti suuntanumero c kuppikoko suomi amatööri elämät tissit saunalahti netti ei dominoiva nainen luottokortin tarkistusnumero seuranhakupalvelut hieroja oulu. 1. joulukuu miehille web kamera seksi suomi24treffit paypal luottokortti ale pub Aitoja amatööri kotiporno videoita ja Alastonsuomi pornoa. Amatööri Brunette Julkkis Pehmoporno Suomiporno. mudrsvobodova.eu Saattajat Oulainen. Kortti oikeuttaa yhden saattajan maksuttomaan sisäänpääsyyn kuntien Kortti ei siis yleensä oikeuta sisäänpääsyyn muiden tahojen kaupungin tiloissa. kesäkuu kalenteri paypal luottokortti seksikauppa turku naapurin nainen amatööri seksi pieni tatuointi hinta alaston piilokamera youtube pilluun.\nkurvikas Venäjän kieli suun kautta ilman kondomia\nylin eroottinen suojaamaton


Anneli Kannon uutuuskirjassa aakkoset tulevat tutuiksi riemastuttavien lorujen ja veikeiden eläinten kautta. Kerimäen kirkon rotta, coloradokuoriainen, Urjalan urpiainen, Ålandin merikåtka ja moni muu otus seikkailevat mainioissa riimeissä, jotka mukailevat kuulua pilailurunon muotoa, limerikkiä. Anneli Kannon hauskoista runoista löytyy tulkinnan tasoja sekä lapselle että aikuiselle, ja Kaisa Rekisen raikkaasti kuvittamat eläinhahmot saavat mielikuvituksen lentoon!\nLoruilu on hauskaa ja erityisen hassua se on silloin, kun aiheeksi otetaan kaikkien tuntema ja hyljeksimä pieru. Lastenkirjailijakaksikko Malin Klingenberg ja Sanna Mander ovat luoneet hulvattoman ja ajattoman runoelman, johon on koottu lyhyitä runoja pieruista.\nKirsi Kunnas: Sirkukseen\nKirjassa on mukana suuri osa vuonna 1984 julkaistun kokoelman Sirkusjuttuja runoista sekä myöhempiä sirkusaiheisia runoja kokoelmasta Tiitiäisen tuluskukkaro.\nElina Kynsijärvi: Loruja ötököistä\nSuuren suosion saaneessa eläinlorukirjojen sarjassa vieraillaan tällä kertaa ötököiden maailmassa. Hyväntuuliset ja rytmikkäät lorut kertovat ötököiden ominaispiirteistä, tavoista ja elinpiiristä. Ihmetystä herättää muun muassa syljen sisässä piileskelevä sylkikaskas, ruskohukankorennon muodonmuutos, leppäkertun suojautumiskeinot ja sisiliskon häntätemppu.\nMariska: Kummat ja kammot: runoja ihme otuksista\nSanoittajataiturin lastenrunokokoelma saa lukijan hykertelemään. Teos on täynnä noitia, mörköjä, merenneitoja, kummituksia, lohikäärmeitä ja muita ihmeellisiä otuksia - huumoria unohtamatta!\nMatias Nopola: Risto Räppääjä maalla, merellä ja ilmassa\nIsmo Puhakka: Hei hommiin!\nLaura Ruohonen: Yökyöpelit\nSalaperäisessä kerrostalossa ei kukaan nuku yöllä: hormit humisevat, hissi hinkuu, kellarin ovi kaameesti vinkuu. Mestarivakooja agenttinero Naru hiipii, hämää ja kiikaroi. Viisi pientä Niemistä syövät vain reiät rievistä ja muurahaismummo miljoonatta miestään muistelee. Yllättäviä yökyöpeleitä ja riimejä riittää: mm. Päätäi Väätäinen, vastovat rastat, iljettävä Imulima, vauva-kaani...


Startupin taloushallinto-opas osa 1 - Kirjanpidon järjestäminen\nStartupin taloushallinto-opas osa 1 – Kirjanpidon järjestäminen – mihin tarvitsen tilitoimistoa?\nBy Pasi Tasanen 07/07/2017 24 marraskuun, 2020 Kirjanpito\nKirjanpidon voi toki hoitaa itse, mutta pienellä tai aloittavalla yrityksellä ei useinkaan ole kirjanpidon ammattiosaamista omasta takaa. Rajallisilla resursseilla oman kirjanpitäjän palkkaaminen ei myöskään ole yleensä järkevää. Tällöin kuvaan astuu mukaan tilitoimisto, jolle kirjanpidon hoitaminen usein ulkoistetaan.\nLähtökohtaisesti kaikki yritystoiminta on kirjanpitovelvollisuuden piirissä yhtiömuodosta riippumatta ja kirjanpitolaki säätelee kirjanpidon laatimista. Kirjanpitoa ei voi jättää laatimatta kustannussyistä, osaamattomuuden, saamattomuuden tai muun vastaavan seikan perusteella. Osakeyhtiön hallituksen tehtävä osakeyhtiössä on huolehtia sen hallinnosta sekä yhtiön toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä. Lisäksi hallituksen jäsenet kantavat vastuun yhtiön kirjanpidon ja varainhoidon valvonnan asianmukaisesta järjestämisestä. Yhtiön hallitus voidaan tuomita kirjanpitorikkomuksesta mikäli kirjanpito jätetään laatimatta.\nMillaista hyötyä tilitoimisto voi tarjota liiketoiminnallesi? Laskujen ja tositteiden kirjaaminen kirjanpitoon tuskin on oman liiketoimintasi ydintä, se kannattaa ulkoistaa tilitoimistolle. Parhaimmillaan tilitoimisto voi olla paljon muutakin kuin vain lakisääteisen byrokratian hoitava kumppani. Se voi toimia talouspäällikkönäsi ja huolehtia budjetoinnista, seurannasta sekä raportoinnista. Tilitoimisto myös antaa sinulle arvokkaita neuvoja yrityksesi talouden ohjaamiseen.\nMikäli olet vasta perustamassa yritystä, kannattaa tilitoimistoon ottaa yhteyttä jo ennen kuin olet tehnyt perustamisilmoituksen. Tilitoimistosta saat myös neuvontaa yrityksen perustamiseen liittyen – näin voit välttyä perustamisessa virheiltä, joiden korjaaminen myöhemmin voi osoittautua erittäin kalliiksi ja aikaa vieväksi.\nYrittäjän aika on kallisarvoista ja oma aikasi tulee käyttää ensisijaisesti niihin töihin, joihin alunperinkin olit erikoistunut. Jätä siis taloushallinnon asiat ammattilaiselle ja keskity ydinosaamiseesi ja siihen, mistä yrityksesi arvo muodostuu. Kustannustehokkuus on tärkeää, mutta tilitoimiston valinnassa säästäminen voi kuitenkin kostautua myöhemmin.\nEdelleen on paljon tilitoimistoja, joihin asiakkaat toimittavat materiaalin kerran kuukaudessa mapissa postitse tai käymällä kirjanpitäjän luona. Tämä toimintatapa ei kuitenkaan ole enää tätä päivää: Modernit tilitoimistot käyttävät asiakkaan kanssa yhdessä nykyaikaisia pilvipalveluna toimivia taloushallinto-ohjelmistoja, joihin myös asiakas saa käyttöoikeuden. Tällaisia ohjelmistoja ovat mm. Visma Netvisor ja Procountor. Yhteisen ohjelmiston käytössä on paljon etuja ja esimerkiksi työnjaosta voidaan sopia joustavasti: asiakas hoitaa osan tehtävistä yhteiskäyttöisen ohjelmiston avulla ja tilitoimisto tekee loput. Usein tilitoimistot käyttävät muutamaa eri taloushallinnon ohjelmistoa, mikä mahdollistaa sopivan vaihtoehdon valitsemisen asiakkaan tarpeisiin.\nMeillä Valjaalla on vankka kokemus aloittelevista yrityksistä ja osaamme avata taloushallinnon perusasiat sinulle selkokielellä. Ota yhteyttä, niin katsotaan sinulle sopiva ratkaisu yrityksesi tarpeisiin.\nKatso myös startupin taloushallinto-oppaan muut osat:\nOsa 2. Arvonlisävero\nOsa 3. Osakeyhtiön perustaminen\nOsa 4. Työntekijän palkkaaminen\nOsa 5. Tekes-projektien kirjanpito ja raportointi\nOsa 6. Tuotekehitysmenojen aktivointi\nYrittäjä, vaadi näitä 5 asiaa tilitoimistoltasi\nMitä tuloslaskelma kertoo?\nBudjetti ja budjetin laadinta\nEtäpikkujoulut sekä henkilöstön ja yhteistyökumppanien muistaminen


Kaupungistuva yhteiskunta -ohjelma tu - Suomen Akatemia\nKaupungistuva yhteiskunta -ohjelma tutkii kaupungistumisen vaikutuksia\nEnsi vuonna päättyvässä Kaupungistuva yhteiskunta -ohjelmassa lisätään tietoa kaupungistumisesta ja sen vaikutuksista kaupunkien ja alueiden väliseen vuorovaikutukseen ja alueiden elinvoimaisuuteen. Ohjelma on yksi Suomen Akatemian yhteydessä toimivan strategisen tutkimuksen neuvoston ohjelmista.\nOhjelmajohtaja, professori Riitta Kosonen kertoo, että ohjelman kolme konsortiota täydentävät toisiaan: ”Yhdellä on suunnittelunäkökulma, toisella muuttoliike kaupungistumisen aikana, kolmannella kaupunkilaisten osallistumisen hyödyntäminen eli miten kaupungit ovat asukaslähtöisesti ketterämpiä.” Kososen mukaan vuorovaikuttamisella hankkeiden antia on päästy viemään myös päätöksentekijöille.\nKonsortiot käsittelevät myös yhteisiä teemoja kuten maahanmuuton vaikutusta kaupunkikehitykseen. ”Järjestimmekin konsortioiden pohjalta ympäristöministeriön kanssa nelisosaisen Tutkittua tietoa maahanmuutosta- seminaarisarjan, joka valotti maahanmuuttajan polkua lähtömaasta vastaanottokeskuksiin ja sieltä kohti täysarvoista kansalaisuutta ja kaupunkilaisuutta”, Kosonen kertoo.\nKäytännön ja tutkimuksen keinoin kohti toimivampia ja kestävämpiä kaupunkeja\nMillainen on ketterä kaupunki? Tähän vastaa ja tätä tutkii samanniminen eli DAC-hanke. Sen keskiössä ovat asukkaiden muuttuvat tarpeet asua, elää ja liikkua.\n”Tuotamme tietoa kaupunkilaisten moninaistuvista tarpeista, jotka liittyvät asumiseen, liikkumiseen, työskentelyyn ja elämiseen. Etsimme ratkaisuja, joilla näihin tarpeisiin vastaaminen onnistuisi yhteistyössä asukkaiden kanssa entistä paremmin”, kertoo hankkeen vetäjä, yliopistonlehtori Helena Leino Tampereen yliopistosta.\nHanke on todella monessa mukana. Se on ollut järjestämässä uudenlaisia osallistumisväyliä kaupunkilaisille, jotka haluavat kehittää kaupunkia ja siellä olevia yhteisöjä. Hankkeessa on kehitetty kaupunkilaisia palvelevaa yritystoimintaa, kuten taloyhtiöiden yhteiskäyttöautoja ja yhteistiloja ja tyhjillään olevien työtilojen joustavampaa käyttöön ottamista. Hankkeessa on myös tutkittu haavoittuvassa asemassa olevien kuten ikääntyneiden tai maahanmuuttajien toimijuutta kaupungeissa.\n”Olemme seuranneet ja toteuttaneet kokeiluja, jotka ovat paljastaneet yhteisöllisten väliaikaisten työtilojen tarpeen. Olemme analysoineet hankkeen aikana sitä, miten tutkimusyhteisö voi olla mukana kehittämässä kaupungin hallinnollisia käytäntöjä, ja miten nämä käytännöt vaihtelevat suuresti eri kaupungeissa. Erityisesti olemme olleet mukana kehittämässä Tampereelle rakentuvaa uutta Hiedanrannan kaupunginosaa”, kertoo Mahdollistava kaupunki -osahankkeen johtaja, yliopistonlehtori Markus Laine Tampereen yliopistosta.\n”Kestävä kaupunkikehitys vaatii olemassa olevien rutiinien ja käytäntöjen murtamista niin yksilötason valinnoissa kuin kaupunkien hallinnollisissa toimintatavoissa unohtamatta kansallisen tason lainsäädäntöä. Kaupungeissa tulee kiinnittää entistä enemmän huomiota kaupunkilaisten sosiaalisiin verkostoihin ja yhteisöihin, jotta voimme puhua kestävästä kaupunkikehityksestä”, täydentää Leino.\nHanke on tarttunut käytännön tekemiseen kokeilevalla otteella. Yhtenä esimerkkinä on julkisen saunan ideointi Hiedanrantaan, jota on toteutettu yhteiskehittämisen keinoin. Hanke on myös julkaissut taloyhtiöille oppaan täydennysrakentamisen liiketoimintamalliksi. Tekeillä on lisäksi ”keittokirja”, jossa kerrotaan uudenlaisista ja koetelluista asukaslähtöisistä asumisen, suunnittelun ja rakentamisen vaihtoehdoista.\nOmaleimaisinta DAC-hankkeessa on, että kaupunkilaiset ovat kehittämisen ajureita. ”Olemme tehneet aktiivista ja ennakkoluulotonta toimintatutkimusta erilaisten yhteisöjen kanssa. Aineiston kertyessä olemme lähteneet kokeilemaan uusia menetelmiä monitieteisten aineistojen ja tutkijanäkökulmien yhteen saattamiseksi. Olemme aidosti kiinnostuneita siitä, miten monitieteistä tietoa voidaan sovittaa yhteen tehokkaasti ja kaikkien näkemyksiä hyödyntäen. Olemme esimerkiksi kokeilleet teatterin keinojen ja asiantuntijatiedon yhdistämistä draamatyöpajoissa, joissa asukkaat, kaavoittajat ja tutkijat yhdessä tutkivat asumisen tarpeita”, kuvaa Tulevaisuuden kaupunki -osahankkeen johtaja Nina Wessberg VTT:ltä.\nDAC on tehnyt tähän mennessä kaksi politiikkasuositusta. Toinen on tehty yhteistyössä Suomen Ympäristökeskuksen kanssa ja toinen Suomen Akatemian rahoittaman TRUST-kärkihankkeen kanssa, joka keskittyi yksin tulleiden maahanmuuttajanuorten asumisen ratkaisuihin. Kaksi politiikkasuositusta on valmisteilla.\n”Haluamme tarjota konkreettisia uudenlaisia ratkaisuja erikokoisille kaupungeille ja lisätä eri toimijoiden valmiuksia hyödyntää niitä. Näin kaupunkien kehittämiseen pystytään tuomaan taloudellisten ja teknisten näkökulmien rinnalle vahvemmin inhimillinen ulottuvuus. Siten Suomessa pystytään kehittämään monenlaisia, persoonallisia, ihmisten kannalta toimivia ja ihmisistä voimansa saavia kaupunkeja. Argumenttimme on, että vain tämänkaltaiset kaupungit houkuttelevat tulevaisuudessa asukkaita ja yritystoimintaa luokseen”, perustelee hankkeen johtaja Leino.\nDACissa ovat mukana Tampereen yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto, VTT ja Suomen ympäristökeskus.\nKestävä kaupungistuminen tavoitteena\nBEMINE-tutkimushanke tutkii kaupungistumista ja kehittää työkaluja yhdyskuntasuunnitteluun. Hanke kehittää demokraattisia ja tehokkaita käytäntöjä maankäyttöön, asumiseen, liikkumiseen, palveluihin ja elinkeinoihin. Tutkimusta tehdään yhteistyössä kaupunkien, kaupunkiseutujen, suunnittelijoiden, ministeriöiden ja muiden valtion laitosten sekä yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.\nSuomen kaupunkiseuduille on kehitetty niin sanottua MALPE-toimintamallia, jonka pyrkimyksenä on sovittaa valtion ja kuntien yhteistyönä maankäytön (M), asumisen (A), liikenteen (L), palveluiden (P) ja elinkeinojen (E) suunnittelunäkökulmia yhteen.\n”Tavoitteenamme on edistää kestävää kaupungistumista. Tämän toteutamme mahdollistamalla eri toimijoiden yhteiskehittämiseen perustuvan tilannekuvan syntyminen kaupungistumisesta ilmiönä ja sen paikallisista vaikutuksista. Työn pohjana toimivat tuottamamme tilastopohjaiset analyysit ja mallintamistyökalut, mutta varsinainen hyöty saadaan integroimalla malleihin eri toimijoiden näkemyksiä tulevaisuuden kehitykseen vaikuttavista tekijöistä ja tavoitteista”, kertoo konsortion johtaja, kaupunkisuunnittelun professori Raine Mäntysalo Aalto-yliopistosta.\nBEMINE tuottaa työkaluja, joiden pohjalta eri toimijat voivat tuoda omat tavoitteensa yleiseen tietoon ja arvioida niitä suhteessa erilaisiin tulevaisuuspolkuihin. Hankkeen tavoitteena on myös tuoda yhteen keskeiset kaupunkiseutujen suunnittelun toimijat rakentamaan yhteisymmärrystä suunnittelun tavoitteista ja visioista.\n”Tarkastelemme eri viranomaisten, yritysten ja yhteisöjen tavoitteita ja toimintatapoja suhteessa kaupungistumisen tuomiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin. Otamme huomioon myös kaupungistumiseen vaikuttavat hallinnon muutokset, kuten maakuntauudistuksen, sosiaali- ja terveydenhoidon uudistuksen sekä maankäyttö- ja rakennuslain uudistuksen, joissa tehdään toisaalta kaupungistumisen ilmiöihin liittyviä päätöksiä ja tarvitaan tietoa ilmiön kehittymisestä. Tarjoamme eri toimijoiden käyttöön menetelmiä, joiden avulla he voivat entistä paremmin käsitellä tulevan kaupunkikehityksen kannalta olennaisia kysymyksiä ja arvioida yhdessä, mitä tavoitteiden saavuttaminen vaatii, milloin ja keneltä.”\nBEMINE on järjestänyt runsaasti erilaisia tapaamisia ja tilaisuuksia, esimerkiksi puolivuosittain vuorovaikutusfoorumeita, joissa on ollut noin sata osallistujaa ja runsaasti sidosryhmien edustajia.\nTutkimustuloksia on viestitty laajasti paitsi hankkeeseen osallistuneille tahoille, myös muille kaupungeille, maakuntien liitoille ja eri ministeriöille sekä kansainvälisesti. Arviota kaupunkiseutujen yhdyskuntarakenteen tulevasta kehityksestä on käytetty valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden uudistuksen valmistelussa ja ympäristöarvioinnissa. Tuloksia hyödynnetään parhaillaan osana maankäyttö- ja rakennuslain uudistusta. Tulokset ovat käytössä myös keskeisissä asuntomarkkinoiden rahoituslaitoksissa muun muassa lainojen vakuusarvojen arvioinnissa.\nEsimerkkinä tulosten käytännön soveltamisesta on Lahden kaupungin yleiskaavan toteuttamisohjelma, jossa tuloksia yhdyskuntarakenteen kynnysarvoista on hyödynnetty kaavojen toteutumisen edistämiseen ja vajaakäyttöisten kaava-alueiden estämiseen. Kaupungistumisen ekologisia vaikutuksia on analysoitu KEKO-työkalulla, joka laskee uuden yhdyskunnan ja täydennysrakentamisen kasvihuonekaasupäästöt, luonnonvarojen käytön sekä vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin.\nBEMINEssä ovat Aalto-yliopiston lisäksi mukana VTT, Tampereen yliopisto, Suomen ympäristökeskus, Jyväskylän yliopisto, Tampereen kaupunkiseutu, Demos Helsinki sekä kansainvälisinä yhteistyökumppaneina Newcastlen yliopisto, Norjan ympäristö- ja biotieteellinen yliopisto sekä Manchesterin yliopisto.\nKaupungistumisen nykytila ja tulevaisuus tutkimus- ja kehittämiskohteena\nURMI-hanke tutkii kaupungistumisen nykytilaa ja tulevaisuutta Suomessa. Nimi tulee sanoista urbanization, mobilities ja immigration eli kaupungistuminen, mobiliteetti ja maahanmuutto. Hanke perehtyy kestävän kehityksen politiikkoihin ja käytäntöihin sekä maahanmuuton vaikutuksiin kaupunkiseuduilla.\nURMI tuottaa konkreettisia kaupunkien kehittämiseen liittyviä tutkimustuloksia muun muassa Suomen kaupunkijärjestelmän mahdollisista tulevista kehityspoluista ja kaupunkien kehittämiseen liittyvien politiikkojen ja käytäntöjen liikkuvuudesta sekä maahanmuuton merkityksestä Suomen kaupungistumisessa. Hanke on tuottanut uutta tietoa turvapaikanhakijoiden ja paperittomien elämästä Suomessa.\nHanke on selvittänyt kaupunkien, järjestöjen, yritysten ja eri aihepiirien asiantuntijoiden näkemyksiä haastattelujen ja työpajojen avulla. URMI on kyselyllä kartoittanut kaupunkien kestävästä kehityksestä hyvinä pitämiä käytäntöjä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti.\nHanke pystyy arvioimaan tavoitteiden eli kestävän kehityksen ohjelmien, segregaation tai maahanmuuttajien kotouttamisen onnistumista Suomen suurimmilla kaupunkiseuduilla ja vertaamaan niitä keskenään.\nURMIn tuloksia ja asiantuntemusta on hyödynnetty paljon esimerkiksi mediassa. URMI on myös ollut suoraan yhteydessä useiden ministerien ja kansanedustajien kanssa sekä keskeisten kaupungistumisen kehitykseen vaikuttavien toimijoiden kanssa. URMI- ja BEMINE-hankkeet järjestivät yhdessä myös Helsingin pormestaritentin viime kunnallisvaalien yhteydessä.\nURMI on työstänyt kaupunkiskenaarioita, edistänyt kestävän kehityksen politiikkojen liikkuvuutta ja selvittänyt turvapaikanhakijoiden ja paperittomien tilannetta ja sitä, miten heidän tilanteensa on vaikuttanut Suomeen.\n”URMIn aikajänne on kaksi vuosikymmentä eteenpäin, joten hankkeelle oleellista on saada aikaa muutos kohti laajempaa ja syvällisempää ymmärrystä kaupungistumisesta ja siihen vaikuttavista ajureista. Tätä kautta varsinkin kaupungistumista ohjaamaan pyrkivän julkisen sektorin toiminta rakentuu kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesta strategisemman, pitkäjänteisemmän ja oikein valittujen tutkimusperusteisten näkökulmien mukaisesti”, arvioi hankkeen johtaja, professori Jussi Jauhiainen Turun yliopistosta.\nURMI on kehittänyt mobiilipaikannusmenetelmiä ylikansallisten kaupunkiseutujen väliseen yhteistyöhön ja skenaariomenetelmiä, joita voi hyödyntää kaupunkien ja muiden toimijoiden omissa, tulevaisuutta luotaavissa tulevaisuustyöpajoissa. Lisäksi URMI on hankkinut kansainvälisesti ainutlaatuisen ulkomaalaisväestön asumista ja työntekoa koskevan rekisteriaineiston. Hanke on tehnyt myös kenttätutkimusta Syyrian, Afganistanin, Irakin ja Turkin rajaseuduilla ja saanut sieltä kansainvälisesti merkittäviä aineistoja turvapaikanhakijoista, pakolaisista ja paperittomista. Heitä on seurattu lähtömaiden lähituntumassa, EU:n rajoilla ja kohdemaissa EU:n sisällä.\n”URMIn on luonut tutkimusperusteista uutta tietoa, joka on sitouttanut kaupungistumisen keskeisiä toimijoita hahmottamaan tulevaisuuspolkuja. Olemme tukeneet keskeisiä toimijoita ymmärtämään kaupungistumisen prosesseihin liittyviä ilmiöitä kestävään kaupungistumiseen liittyviä politiikkoja ja käytäntöjen liikkuvuutta sekä maahanmuuttoa. Olemme auttaneet toimijoita suuntautumaan mielekkäille tulevaisuuspoluille, jotta kaupungistumisesta saatavat hyödyt olisivat mahdollisimman suuret ja haitat mahdollisimman pienet koko suomalaiselle yhteiskunnalle”, kertoo Jauhiainen.\nURMIssa ovat mukana Turun yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto, Tarton yliopisto, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Siirtolaisuusinstituutti, Åbo Akademi ja Demos Helsinki.\nKuvat: Carlos "Grury" Santos/unsplash.com, chuttersnap/unsplash.com ja Koushik Das/unsplash.com\nViimeksi muokattu 14.9.2018


osamaksukauppa | yle.fi\nArtikkelit ruotsiksi: avbetalningsköp\nNaivistit Iittalassa -säätiö avaa kävijöiden toiveesta taidelainaamon\nViikonvaihteessa avataan Iittalassa myös perinteinen Talvinäyttely.\nLaaja petosten sarja Länsi-Suomessa – yli sata uhria\nPoliisi on tutkinut laajaa petosten sarjaa, josta on epäiltynä 30-vuotias porilainen mies. Rikokset on tehty vuosina 2015–2016.\nVelkaneuvoja ei tuomitse asiakkaitaan: "Suomalaiset osaavat syyllistää itse itsensä"\nVelkaneuvoja Aki Jauron mukaan moni ajattelee nykyään, että vain kuluttamalla voi elää hyvää elämää. Kyseessä on kuitenkin vain raha.\nSonera poisti puhelinkaupan "vain suomalaisille" -linjauksen verkkosivuiltaan\nSonera sanoi aiemmin verkkosivuillaan, että vain suomalaiset asiakkaat voivat ostaa yhtiöltä puhelimen osamaksulla. Nyt Suomen kansalaisuutta ei enää edellytetä.\nCredit vai debit? Kummalla maksat, vai käytätkö käteistä?\nKuinka maksat ostoksesi? Jos maksat luotolla, mitä maksat? Jos ostat matkan tai tilaat majoituksen netissä, maksatko laskun erissä vai kertaheitolla?\nNäkökulma: Kaupallinen joulu tuli myös islamilaiseen Turkkiin\nIslaminuskoisessa Turkissa joulurekvisiitta on tuotu markkinoiden käyttöön, tosin uudenvuoden juhlintaan tarkoitettuna. Sinänsä ostohuumaa ei tarvitsisi pönkittää, sillä turkkilaisshoppaajien luottokorttivelat ovat Euroopan hurjimmat, kirjoittaa Istanbulista Lotta Nuotio.\nVenäläistaho sai lisäaikaa Kokemäen jäähallin ostamiseen\nKokemäen jäähallikauppa piti solmia keskiviikkona, mutta hallista suurimman tarjouksen tehnyt venäläistaho ei pystynyt järjestämään näin nopeasti rahoitusta. Konkurssipesän hoitaja Harri Peltonen kertoo, että venäläisille on nyt annettu lisäaikaa lokakuun puoliväliin asti.\nTaas yllätyskäänne Kokemäen jäähallikaupassa: Ostaja ei saa rahaa kasaan ajoissa?\nKokemäen jäähallikauppa on viime viikkoina saanut useita käänteitä. Nyt näyttää siltä, että venäläisostaja ei välttämättä pysty hankkimaan hallia itselleen.


Virpin askartelua ja käsitöitä: Nuppupeittoja, enkeli ja tunnustus\nLähettänyt Virpi klo 8.04\nAivan ihanat nuppupeitot! Aika näppärä olet, jos nämä oli tosiaan ekat tilkkutyöt!?\nMietin tuossa vain, että tikkasitko pääli- ja alaosan toisiinsa? että kestäisi sitten hyvin pesuja.\nTekis mieli itekin moinen thdä, kun vaan olis tässä aikaa.:)\n11. lokakuuta 2010 klo 2.28\nKiitos! Kyllä nää oli mun ekat tilkkutyöt, mutta olen sellainen, että mietin ja suunnittelen tosi pitkään ennen toteutusta, niin sitten tekeminen yleensä sujuu (ei kyllä aina...). Joo tikkasin ihan peiton reunasta ja sitten tuosta keskineliön reunasta, että kestää pesua. Mä ymmärsin ohjeista, että liikaa ei saa tikata, että se on mukavan tuntuinen toiseltakin puolelta. Ja toki siis pesin kankaat ennen ompelua, että eivät kutistu eri tavalla.\nNyt on muuten isompi tilkkupeitto tässä työn alla! :)\n11. lokakuuta 2010 klo 3.24\nTosi hienot peitot sait aikaiseksi ;)\nUnohdin muuten laittaa ite sen rakkaan kuvan XD\n12. lokakuuta 2010 klo 7.40


s/y Solsidan - Perhe purjeveneessä: Brännskär - Helsingholm - Kasnäs\nPurjehdusblogi, veneilyblogi, lokikirja. Perhe purjehtii Bavaria 38 purjeveneellä Turun ja Ahvenanmaan saaristossa.\nMeidän perhe & vene\nVuokraa purjevene s/y Solsidan 2018\nBrännskär - Helsingholm - Kasnäs\nKeskiviikko 24.6.2015 - Brännskär - Helsingholm (matkapäivä 6)\nAamulla lähdimme kohti Helsingholmia, joka on koko perheen suosikkikohde. Koko matkan menimme sujuvasti purjeilla, tuuli oli napakka ja vauhti oli noin 6 - 7 solmun pinnassa koko matkan. Bettina oli tällä kertaa kansihommissa säätämässä purjeita ja hän oli innostunut, kun pääsimme todella hyvää vauhtia ja hienosti kallellaan :)\nHelsingholmissa oli hyvin tilaa ja pääsimme kiinnittymään päälaituriin. Pitkä sivulaituri oli\nkäytönnössä aivan tyhjä (vain yksi vene).\nLahti oli suojan puolella ja ihan tyyni. Todella kaunista ja ihanaa! Lapset kalastelivat laiturilla\nja Helsingholmin laiturikissa oli niin ihana! Todella ihmisrakas kissa, joka makasi nauttimassa\nrapsuttelusta ja silittelystä. Lapset saivat haavittua pikkukaloja ja Bastian sai kavereita\nIhana laiturikissa, jonka haluaisimme adoptoida :)\nEnnen kuin pääsimme lähtemään luontopolulle, alkoi taas pieni sade. Kävely siis jäi tällä kertaa.\nIllalla meillä oli saunavuoro kello 21 - 22.\nTorstai 25.6.2015 - Helsingholm - Kasnäs (matkapäivä 7)\nEnsimmäinen lomaviikko on käytetty - viisi on vielä jäljellä...\nSuunnitelmissa oli lähteä Helsingholmista Öröön, mutta oli pakko ottaa esiin plan-B.\nTuuliennusteet näyttivät etukäteeen noin 8 - 9 m/s, mutta kun pääsimme Helsingholmin\nsuojasta ulos aukolle, tuuli olikin ihan toista luokkaa - noin 12 m/s, välillä jopa 15 m/s.\nAallokkokin oli ihan kiitettävää. Suunnitelman muutos, eli päätimmekin edetä\nsaarien suojassa kapeaa väylää pitkin ja mennä Kasnäsiin. Lapset haluavat mennä\nkylpylään uimaan. Ilma oli harmaa ja sateinen.\nMatkalla Helsingholmista Kasnäsiin.\nKasnäsin satama oli vallitsevalle tuulelle huono, mutta pääsimme aallomurtaja-laiturin\ntaakse hyvään paikkaan ja tuuli ei siinä meidän venettä haittaa mitenkään. Kylmää oli\nkuitenkin, tuuli laski ennestään vähäisiä lämpöasteita. Tähän mennesstä emme ole\ntarvinneet helle-asuja, lähinnä vain pipoja ja hanskoja.\nKasnäs - kylmä ja sateinen päivä.\nSöimme lounasta ja lähdimme sen jälkeen kylpylään uiskentelemaan. Tapasimme siellä\nsaman espoolaisperheen, jonka Veikko-pojan kanssa Bastian leikki Helsingholmissa.\nJuttelimme lämpimässä altaassa ja vaihdoimme veneilykokemuksia.\nKasnäsin kylpylä on todella miellyttävä ja siisti. Kiva paikka koko perheelle ja altaat on\nlämpimiä. Uimisen jälkeen pikku-pojat soutelivat vielä yhdessä ja tekivät vierailuja\nCoca Cola - sokkotesti\nMeillä on mukana (runsaasti) Lidl Freeway-colaa - teiniosasto väittää, että se on eri makuista,\nkuin aito Coca Cola. Teimme illalla sokkotestin, erottavatko he colajuomat toisistaan?\nKyllä näin oli, eli molemmat erottivat aidon cokiksen ja Freewayn...\nMaaritin mielestä Freeway oli joka tapauksessa paremman makuista :)\nHuomenna jännittävä päivä - Örö.\nOlemme tutkineet Örön nettisivulta lähestymiskarttaa etukäteen, näyttä kovin karikkoiselta\nalueelta. Mielenkiintoinen reitti, jonka merkinnöistä ei mitään tiedetä etukäteen, mutta kaipa\nsinne mekin pääsemme, kun muutkin ovat päässeet...\nLähettänyt Maarit Fellman\nTunnisteet: Brännskär, Helsingholm, Kasnäs\nMerenneito 30.6.2015 klo 6.15.00\nVau... teillä on vielä ihanasti lomaa edessä! Helsingholm on kyllä aivan ihana paikka. Nuo kissat ovat hurjan ihmisrakkaita. Viimeksi kun olimme siellä, tuolla kisulla ei ollut rapsuttajaa laiturilla ja se lähti täyttä laukkaa pitkän matkan luokseni paijattavaksi.\nFreeway cola tosiaanmaistuu erilaiselle ja uskaltaisin väittää, että erottaisin sen sokkotestissä Pepsistä tai Cociksesta. On se silti ihan hyvää jäljitelmäksi...\nMukavaa lomanjatkoa ja toivotaan suotuisempia tuulia teille!\nKatinka 30.6.2015 klo 12.12.00\nNuo kaikki kolme kohdetta on entuudestaa tuttuja ja ihania. Kasnäs on meidänkin juniorin mieleen ja ennen kaikkea juuri kylpylän vuoksi =D. Itse rakastuin Helsingholmeniin. Postaustasi Öröstä odotan mielenkiinnolla, sillä se on paikka joka kiinnostaa meitäkin kovasti. Laitathan tulemaan paljon kuvia =D.\nLokikirja-blogi, kirjoittaja Maarit\nLokikirja-blogi. Maarit, Patrik ja kolme lasta - s/y Solsidan purjeveneellä Turun ja Ahvenanmaan saaristossa. Voit lähettää meille blogiin liittyvää postia: maarit.fellman@luukku.com, Twitterissä: @sySolsidan\nKasnäs - Örö\nMaisaari - Nauvo - Brännskär\nJuhannus - sadetta ja aurinkoa - jännittävä loppuh...\nMaisaari - purjeongelmaa ja paljon lapsia\nAiristo (8) Airisto Spa (1) Airiston vierasvenesatama (7) Arholma (Ruotsi) (2) Barösund (2) Bastholm (3) Bavaria 38 (1) Berghamn (1) bimini (6) bimini purjeveneeseen (4) bodö (1) Brännskär (2) Dahlsbruk (1) Degerby (1) Dragets Kanal (1) Eckerö Käringsund (4) Elisaari (1) Fejan (Ruotsi) (1) Finn Craft (1) Furusund (Ruotsi) (1) Gangut 2014 (1) genaakkeri (5) Grillimaisteri-kilpailu (1) Hanko (3) Helsingholm (4) Helsinki (2) Hokka-liivit (1) Houtskär Näsby (3) Högsåra (1) Ifolor-kuvakirja (1) Iniö Norrby (2) Inkoo (2) juhannus (3) Jungfruskär (1) Jurmo (1) Jussarö (2) Kasnäs (4) Kastelholma (1) Katajanokka (2) Katanpää Kustavi (1) Kejsarhamn (1) kevätsiivous (7) Kihti (2) koira veneessä (8) korppoo verkan (2) kumivene (1) Kumlinge Glada Laxen (1) Kyrkogårgsö (Ruotsi) (1) Kökar Sandvik (2) köysilukon korjaus (2) laivakoira (10) Lemströmin kanava (1) Lidö (Ruotsi) (1) lokkien karkoitus (1) Lähteelä (1) Lökholm (Ruotsi) (1) Lövön silta (2) Maarianhamina Itäsatama (3) Maarianhamina Länsisatama (4) Maisaari (16) Malma Kvarn (Ruotsi) (1) merikartat (1) merisairaus (1) MP-venekuomu (5) muinaistulet (2) myötätuuli (2) Mälaren järvi (Ruotsi) (1) Nauvo (6) nimitarran asennus (1) Nynäshamn (Ruotsi) (1) nötö (1) Paraisten venekeskus (15) paukkuliivien huolto (1) PelleP (3) Pensar Syd (4) pohjakosketus (1) pohjan maalaus (1) poijun asennus (2) Porkkala (1) purjehdus (12) purjeiden laitto (4) purjeiden poisto (1) purjeongelma (1) purjeveneen aurinkokatos (2) purjeveneen osto (1) puunaus ja vahaus (2) Pähkinäinen (3) rapukestit (1) Rastaholm (Mälaren Ruotsi) (1) Ravintola Scola (1) Rosala (1) Rumpan Bar (1) Ruotsin saaristo (17) Ruotsin satamakirja (1) Rymättylä Markeluoto (5) Rödhamn (2) Rödlöga (Ruotsi) (1) Röölä (1) Saltsjöbaden (Ruotsi) (1) Sandhamn (Ruotsi) (2) Seglinge (Ahvenanmaa) (1) seinäpaneelin irroitus (2) Siarofortet (Ruotsi) (1) siirtopurjehdus (5) silkkiterrieri (3) sinilevä (2) Skansholm (Mälaren Ruotsi) (1) Smådalarö (Ruotsi) (1) Sottunga (4) spinaakkeripuomi (2) sprayhoodin korjaus (4) Stora Korpskär (1) Suomenlinna (1) syysmyrsky (1) syystoimet (3) sääennusteet (2) Taalintehdas (3) talvikatos (6) talvitelakointi (5) Tukholma Wasahamn (3) Tunnhamn (1) Turku Aurajoki (1) Turku Pansion pienvenesatama (6) tuulitiedot (1) Utö (1) Utö (Ruotsi) (1) uudet köydet (3) Vaxholm (Ruotsi) (3) veneen lasku (1) veneen nimi (1) venemessut (1) virsikirja (2) webasto (2) windguru (1) Örö (1)\nVeneily- ja purjehdusaiheisia blogeja\nMeretniemen perheen ja s/y Panacean purjehdus Panamasta...\nColla Bella – kauniine veneineen\nRetkipäivä – Karonmatkassa\nSolona merellä syksyisissä tunnelmissa\nR1374: RDV2017 Halifax - Charlottetown\nMearra Nieida - Pekka Salonoja\nTroolari M/S Havanna II\nOsa 36: Viimeinen osa. Kertomus paluusta Suomeen ja yhteenveto purjehduskierroksesta.


Kesäkasvio 2: Jalopähkämö – Minun nurkkani maailmassa\nOn 29.6.2016 Tekijä Kirsi-MariaKategoria(t): kesäkasvio, kukkia, perennat\n2 kommenttia artikkeliin ”Kesäkasvio 2: Jalopähkämö”\nKaunis jalopähkämö! Ostin myös keväällä jalopähkämön taimen, mutta se ei ole vielä kasvattanut kukkavarsia. Toivottavasti ensi vuonna.\n30.6.2016 klo 10:30\t Vastaus\nTämä tuli niin isona siirtona ystävältä, että oli heti valmist kukkimaan. Nyt kun olen tunnistanut lajin, olen alkanut bongata sitä esim. kaupungilla istutuksissa. Se kukkii runsaasti – varmasti myös siis sinun kukkapenkissäsi ensi kesänä (viimeistään). 🙂\n2.7.2016 klo 21:22\t Vastaus


Sortoa, narsisteja ja tuleva romahdus – näin anarkistit näkevät maailman | Itsenäisyyspäivä | HS\nUnelmayhteiskunnassa ei olisi valtiota ja ihmiset tekisivät kiltisti yhteistyötä. Mutta miksi sen saavuttamiseksi pitää rikkoa ikkunoita?\nPäivitetty: 30.11.2014 13:38\nAnarkistit ovat vähän kuin ruotsalaiset.Kummallinen ajatus hiipii mieleen A-ryhmän kokouksessa maanantai-iltana Uudessa ylioppilastalossa. A-ryhmä on helsinkiläinen anarkistiryhmä, ja nyt sen jäsenet nauttivat luomulimpparia ja keskustelevat.Paikalla on kymmenen nuorta aikuista. Kaikilla on farkut, yhdelläkään ei ole irokeesia.Puheenjohtajaa ei ole, on "fasilitoija" eli keskustelun johdattelija. Puheenvuoroja käytetään hyvässä järjestyksessä, ja jos joku puhuu vahingossa toisen päälle, hän pyytää kauniisti anteeksi. Sitten keskustellaan. Ja keskustellaan. Ollaan kohteliaita ja reiluja. Seksismiä, rasismia tai homofobiaa ei täällä suvaita.Mistään ei äänestetä, vaan erimielisyyksistä jutellaan niin kauan, että ne ratkeavat. Sitä kutsutaan konsensuspäätöksenteoksi. Ja jos asia ei ratkea, se siirretään seuraavaan kertaan.\nAnarkistit Suvi Auvinen, Klaus Maunuksela, Atte Tamminen ja Antti Rautiainen suunnittelevat seuraavan Ravintolapäivän ohjelmaa.\nKuten ruotsalaiset, myös anarkistit istuvat paljon kokouksissa. Tai ainakin nämä anarkistit. Suvi Auvisella on tällä viikolla neljä kokousta. Huomenna tapaa Anarkistinen Musta Risti, joka auttaa muiden maiden vankiloissa istuvia aateveljiä ja -siskoja. Sitten kokoontuu YYA-verkosto, joka edistää vallankumousta Venäjällä. Neljännestä kokouksesta Auvinen vaikenee, koska siellä suunnitellaan salaista projektia keväälle.Mutta mitäs ihmettä tämä nyt on? Eikö täällä riehuta ollenkaan?Suomalaiset ovat vuoden kuluessa lukeneet anarkisteista paljon uutisia. Viime itsenäisyyspäivänä anarkistit järjestivät Kiakkovierasjuhlat Tampereella, vappuna he marssivat "astaloiden" kera, syyskuussa pysäyttivät HSL:n busseja metrolakon aikana ja viime viikolla seurasivat poliisien mielenosoitusta kommandopipoissaan.Itsenäisyyspäivänä pitäisi jälleen tapahtua. Väkeä kutsutaan Itäkeskukseen, tapahtumaan nimeltä Luokkaretki lähiöst linnaan.Tapahtumia on paljon, mutta harva on ymmärtänyt, mitä anarkistit oikein haluavat.Lyhyesti: tosi monia eri asioita.Ei pysähdytä nyt aatehistoriaan tai eri suuntauksien ominaispiirteisiin.Riittää, kun tiedämme, että Suomessa on ainakin anarkosyndikalisteja, ekoanarkisteja, insurrektionalisteja, anarkoindividualisteja, anarkokommunisteja, anarkofeministejä, anarkoprimitivistejä, jopa jokunen anarkokapitalisti ja anarkokristittykin.\nJotkut anarkistit jakavat ja liimaavat tarroja. A-ryhmän teettämä kondomi kehottaa varovaisuuteen.\nSe on aika monta alaryhmää, kun ottaa huomioon, että anarkisteja on Suomessa ehkä muutama sata.Lisäksi jokainen haastateltu anarkisti korostaa puhuvansa vain omasta puolestaan. Se on tärkeää liikkeessä, jolla ei ole johtajia.A-ryhmäkään ei voi rekisteröityä yhdistykseksi, koska sellaisella pitää lain mukaan olla puheenjohtaja. Se ei anarkisteille käy.Jotakin yhteistä erilaisten anarkistien ajattelussa kuitenkin on.Useimmat ovat sitä mieltä, että edustuksellinen demokratia on huono idea. Melkein kaikki haluavat lakkauttaa valtiot, ja useimmat myös kapitalismin.\nAnarkokommunisti: "Nykyinen systeemi ihannoi psykopaattinarsisteja"\nAnarkofeministi: "Kaikki nauravat anarkisteille. Ei kannattaisi."\nHyvä on, kuvitellaan hetki, että valtiot lakkaavat olemasta ja Suomi-nimisessä maassa ennen asuneet ihmiset ryhtyvät elämään anarkismissa. Hallitus on saanut potkut, eduskunta on hajotettu, ministeriöt ja virastot suljettu, valtuustot lakkautettu, ja kaupan päälle olemme vielä luopuneet kapitalismistakin.Mitä nyt, Suvi Auvinen?"Ihmiset järjestäytyvät pienempiin yhteisöihin ja alkavat organisoida työtään ja elämistään. Yhteisöt päättävät itse omista asioistaan", Auvinen aloittaa.Ihmiset kuuluisivat useisiin yhteisöihin, ihan niin kuin nytkin. Olisi asuinyhteisö, vaikkapa yksi kerrostalo, ja työyhteisö, esimerkiksi yhden tehtaan työntekijät. Erona olisi, että talon huollosta tai ylläpidosta ei vastaisi yritys tai kaupunki vaan asukkaat itse. Tehtaassa ei olisi johtajaa vaan työntekijät päättäisivät kaikesta itse. Jos tulisi erimielisyyksiä, niistä keskusteltaisiin.Kuulostaa kunnianhimoiselta, mutta oletetaan, että ihmiset oppivat nopeasti ratkaisemaan riitansa sivistyneesti keskustellen. Saisimmeko me palkkaa?Emme ainakaan rahana, sanoo Auvinen. Jonkinlaisia vaihtoyksiköitä ehkä."Yksi työ ei olisi arvokkaampaa kuin toinen. Kaikesta työstä saisi saman verran yksiköitä, joita voi sitten vaihtaa palveluihin tai esineisiin."\nTunnin ohjelmointia voisi siis vaihtaa esimerkiksi tuntiin hierontaa.Asunto, sähkö, terveydenhuolto, ruoka ja netti tarjottaisiin kaikille.Kuulostaa kunnianhimoiselta, mutta oletetaan, että ihmiset innostuvat tekemään oikein paljon töitä, jotta saisivat oikein monta tuntia hierontaa. Miten päätetään, kuka saa olla näyttelijä ja kuka viljelee lanttua?"Jotkut epäsuositut työt on pakko jakaa. Inhoaisin lantun viljelemistä, mutta tekisin sitä tarvittaessa, vaikka kuukauden vuodessa. Kyllä ihminen ymmärtää, että jos kukaan ei halua kasvattaa ruokaa, niin ruokaa ei ole."Entäpä jos haluan asua Helsingin ydinkeskustassa, huonekorkeus neljä metriä, talolla ikää vähintään sata vuotta ja lähikauppa Stockan Herkku (mikäli se on vielä olemassa). Onnistuuko?"Kaikki eivät voi asua siellä, tietenkään. Voidaan miettiä, mikä Helsingin keskustassa on niin kiinnostavaa. Jos se on palvelut, tehdään samoja palveluita muualle."Jokaiselta siis kykyjensä mukaan ja jokaiselle tarpeidensa mukaan. Mitenkäs tämä nyt eroaa marxismista, jota yritettiin tässä lähellä melko äskettäin? Marxismilla ja anarkismillahan on yhteiset juuret.Tällä kertaa ei olisi keskusjohtoa, Auvinen selittää. Kun ihmiset ovat vastuussa itsestään, homma voi onnistua. Puolustus hoituu kansanmiliisillä, tuomiovalta on yhteisöllä tai kansankokouksella, ja mikäli koko maailma ei ole siirtynyt anarkismiin, ulkomaankauppaa on käytävä jonkinlaisella valuuttasysteemillä.\nJa jos yhteisöllinen toiminta ei kiinnosta, ketään ei pakoteta.Nyt kun tiedämme, mitä anarkistit – tai ainakin yksi heistä – haluavat, voidaan katsoa, mitä anarkistit tekevät, jotta ihanneyhteiskunta joskus koittaisi.Osoittavat mieltä nykyistä systeemiä vastaan, sen me kaikki tiedämme. Mutta Helsingissä tapahtuu paljon muutakin.Täällä julkaistaan useita anarkistisia lehtiä, esimerkiksi Kapinatyöläistä ja Sytykettä, jonka kanteen on teipattu tulitikku. Anarkistit järjestävät bileitä ja keikkoja, jopa festivaaleja. On elokuvailtoja, lukupiiri ja Häiriöitä-niminen luentosarja. Vankitukikahvilassa kirjoitetaan tukipostia vangeille ympäri maailmaa, kansankeittiö tarjoaa halpaa vegaaniruokaa.Ravintolapäivänä kapitalistiporvarikin saa vatsansa täyteen anarkistien ruokakojusta, ja kyytipojaksi anarkistista luettavaa.Anarkistit myös lahjoittavat rahaa, viime aikoina esimerkiksi virolaisen sosiaalikeskuksen lämmitykseen. Sitten on vielä kirjakauppa.\nLukiolainen Nayarit Calderón ja painotekniikkaa opiskeleva Emmi Kaartinen työskentelevät vapaaehtoisina anarkistien kirjakaupassa.\nMustan kanin kolo sijaitsee Hämeentiellä. Se näyttää tavalliselta pikku divarilta. Hyllyissä on dekkareita, scifiä ja se sama Suomen ja Pohjolan nisäkkäät, joka löytynee maan jokaisesta käytettyjen kirjojen kaupasta. Emmi Kaartinen, 23, Nayarit Calderón, 18, ja Nik Koistinen, 21, valmistelevat pikkujouluja. He kuuluvat kirjakaupan omistavaan anarkistiyhteisöön ja työskentelevät täällä palkatta päivän viikossa.Pari hyllyä on omistettu anarkismille. Kirjojen lisäksi tarjolla on mitä eriskummallisimpia pienlehtiä: anarkistista runoutta, sarjakuvaa, katutaidetta ja manifesteja. "Tarkoitus on, että myös ei-anarkistit saisivat täältä tietoa", Kaartinen sanoo.Hän on ollut kirjakaupassa mukana kolme vuotta. "Kirjakauppa on rakentavaa toimintaa, toisin kuin vaikka pommit", hän jatkaa.Niin, pommit. Suomessahan niitä ei räjähtele. Mutta miksi anarkistien pitää rikkoa paikkoja ja riehua? Eikö se vähennä anarkismin suosiota ja ole muutenkin typerää ja väärin?On olemassa joukko anarkisteja, joita kutsutaan insurrektionalisteiksi. He ajattelevat, että yhteiskunnan pitää romahtaa, jotta voitaisiin aloittaa puhtaalta pöydältä. Jouduttaakseen romahdusta he sabotoivat yhteiskuntaa, joissain maissa esimerkiksi räjäyttävät junaraiteita tai katkovat teitä.Kaikki anarkistit eivät harrasta tai kannata ilkivaltaa ja riehumista.Suvi Auvinen ei ole insurrektionalisti, mutta hän sanoo, että silloin kun paikkoja rikotaan, se on taktinen valinta."Ei ole sattumanvaraista, mitä hajotetaan. Isoihin mielenosoituksiin voi eksyä känniurpoja, jotka haluavat vain riehua. Jos asialla ovat anarkistit, paikkojen hajottamiselle on poliittinen motiivi. Jos esimerkiksi puoluetoimiston ikkuna rikotaan tai poliisiauto poltetaan, kyse on hyökkäyksestä poliittista vihollista vastaan."Kun Sampo Terhon eurovaalitoimiston ikkunat syyskuussa kivitettiin, anarkistit halusivat siis hyökätä perussuomalaisia vastaan ja vaikeuttaa heidän toimintaansa.Nyt ollaan jo kaukana ruotsalaistyyppisestä diskuteerauksesta tai minkäänlaisesta demokratiasta.Eikä vandalismia peitellä, päinvastoin. Usein anarkistit julkaisevat esimerkiksi Takku.net-foorumilla tiedotteen siitä, millaista ilkivaltaa on tehty ja miksi – muuten joku voisi luulla, että ikkuna on hajonnut vahingossa.\nMustan kanin kolossa myydään anarkistishenkisiä pienlehtiä.\nJoskus riehumisessa on kyse solidaarisuudenosoituksesta jonkin maan poliittisille vangeille. Silloin saatetaan vaikkapa maalipommittaa suurlähetystö. Auvinen perustelee paikkojen rikkomista sillä, että anarkisteja on niin vähän. Sabotaasilla he siis saavat kaipaamaansa huomiota."Sanoma saadaan suuremmalla todennäköisyydellä kuuluviin, jos samalla hajotetaan jotain."Ihmisiä anarkistit uhkaavat Auvisen mukaan harvoin. Poliiseja ja natseja tosin heitellään joskus pulloilla tai kivillä, Auvinen myöntää. Useimmat anarkistit pitävät poliiseja vihollisina.Toisaalta anarkistit eivät ole aina tehneet kaikkea, mistä heitä syytetään."Kiakkovierasjuhlissa oli ihmisiä, jotka ymmärsivät, kuinka naurettavaa pelleilyä se itsenäisyyspäiväpatsastelu ja isänmaallisuusonanointi on", Auvinen sanoo."He eivät olleet anarkisteja, mutta halusivat tehdä jotain muuta kuin katsella Saulia kättelemässä. Anarkistit tarjosivat vaihtoehdon ja ihmiset tarttuivat siihen."Saattaa olla, että jotkut satunnaiset riehujat kutsuivat itseään Kiakkovierasjuhlissa anarkisteiksi. Sitä tapahtuu koko ajan, ja se on anarkisteille hankala paikka.Useimmat anarkistit nimittäin kannattavat sitä, että ihminen saa itse määritellä itsensä. Jos hän sanoo olevansa anarkisti, ei muilla pitäisi olla nokan koputtamista.Kaikki itseään anarkisteiksi kutsuvat eivät kuitenkaan ole oikein selvillä siitä, mitä anarkismi tarkoittaa.Ei siis ihme, jos meille muille on tähän asti jäänyt vähän epäselväksi, mitä anarkistit haluavat.Kuten Auvinen sen sanoo, "anarkismi tuntuu olevan suosittua sellaisten ihmisten keskuudessa, jotka on vaan ihan kujalla".Ekoanarkisti, anarkofeministi, anarkokapitalisti ja anarkokommunisti kertovat, miksi nykyinen Suomi ei kelpaa heille.Maria Pettersson HS, tekstiBenjamin Suomela HS, kuvat\nAnarkistit ovat vähän kuin ruotsalaiset.Kummallinen ajatus hiipii mieleen A-ryhmän kokouksessa maanantai-iltana Uudessa ylioppilastalossa. A-ryhmä on helsinkiläinen anarkistiryhmä, ja nyt sen jäsenet nauttivat luomulimpparia ja keskustelevat.Paikalla on kymmenen nuorta aikuista. Kaikilla on farkut, yhdelläkään ei ole irokeesia.Puheenjohtajaa ei ole, on "fasilitoija" eli keskustelun johdattelija. Puheenvuoroja käytetään hyvässä järjestyksessä, ja jos joku puhuu vahingossa toisen päälle, hän pyytää kauniisti anteeksi. Sitten keskustellaan. Ja keskustellaan. Ollaan kohteliaita ja reiluja. Seksismiä, rasismia tai homofobiaa ei täällä suvaita.Mistään ei äänestetä, vaan erimielisyyksistä jutellaan niin kauan, että ne ratkeavat. Sitä kutsutaan konsensuspäätöksenteoksi. Ja jos asia ei ratkea, se siirretään seuraavaan kertaan.Kuten ruotsalaiset, myös anarkistit istuvat paljon kokouksissa. Tai ainakin nämä anarkistit. Suvi Auvisella on tällä viikolla neljä kokousta. Huomenna tapaa Anarkistinen Musta Risti, joka auttaa muiden maiden vankiloissa istuvia aateveljiä ja -siskoja. Sitten kokoontuu YYA-verkosto, joka edistää vallankumousta Venäjällä. Neljännestä kokouksesta Auvinen vaikenee, koska siellä suunnitellaan salaista projektia keväälle.Mutta mitäs ihmettä tämä nyt on? Eikö täällä riehuta ollenkaan?Suomalaiset ovat vuoden kuluessa lukeneet anarkisteista paljon uutisia. Viime itsenäisyyspäivänä anarkistit järjestivät Kiakkovierasjuhlat Tampereella, vappuna he marssivat "astaloiden" kera, syyskuussa pysäyttivät HSL:n busseja metrolakon aikana ja viime viikolla seurasivat poliisien mielenosoitusta kommandopipoissaan.Itsenäisyyspäivänä pitäisi jälleen tapahtua. Väkeä kutsutaan Itäkeskukseen, tapahtumaan nimeltä Luokkaretki lähiöst linnaan.Tapahtumia on paljon, mutta harva on ymmärtänyt, mitä anarkistit oikein haluavat.Lyhyesti: tosi monia eri asioita.Ei pysähdytä nyt aatehistoriaan tai eri suuntauksien ominaispiirteisiin.Riittää, kun tiedämme, että Suomessa on ainakin anarkosyndikalisteja, ekoanarkisteja, insurrektionalisteja, anarkoindividualisteja, anarkokommunisteja, anarkofeministejä, anarkoprimitivistejä, jopa jokunen anarkokapitalisti ja anarkokristittykin.Se on aika monta alaryhmää, kun ottaa huomioon, että anarkisteja on Suomessa ehkä muutama sata.Lisäksi jokainen haastateltu anarkisti korostaa puhuvansa vain omasta puolestaan. Se on tärkeää liikkeessä, jolla ei ole johtajia.A-ryhmäkään ei voi rekisteröityä yhdistykseksi, koska sellaisella pitää lain mukaan olla puheenjohtaja. Se ei anarkisteille käy.Jotakin yhteistä erilaisten anarkistien ajattelussa kuitenkin on.Useimmat ovat sitä mieltä, että edustuksellinen demokratia on huono idea. Melkein kaikki haluavat lakkauttaa valtiot, ja useimmat myös kapitalismin.Hyvä on, kuvitellaan hetki, että valtiot lakkaavat olemasta ja Suomi-nimisessä maassa ennen asuneet ihmiset ryhtyvät elämään anarkismissa. Hallitus on saanut potkut, eduskunta on hajotettu, ministeriöt ja virastot suljettu, valtuustot lakkautettu, ja kaupan päälle olemme vielä luopuneet kapitalismistakin.Mitä nyt, Suvi Auvinen?"Ihmiset järjestäytyvät pienempiin yhteisöihin ja alkavat organisoida työtään ja elämistään. Yhteisöt päättävät itse omista asioistaan", Auvinen aloittaa.Ihmiset kuuluisivat useisiin yhteisöihin, ihan niin kuin nytkin. Olisi asuinyhteisö, vaikkapa yksi kerrostalo, ja työyhteisö, esimerkiksi yhden tehtaan työntekijät. Erona olisi, että talon huollosta tai ylläpidosta ei vastaisi yritys tai kaupunki vaan asukkaat itse. Tehtaassa ei olisi johtajaa vaan työntekijät päättäisivät kaikesta itse. Jos tulisi erimielisyyksiä, niistä keskusteltaisiin.Kuulostaa kunnianhimoiselta, mutta oletetaan, että ihmiset oppivat nopeasti ratkaisemaan riitansa sivistyneesti keskustellen. Saisimmeko me palkkaa?Emme ainakaan rahana, sanoo Auvinen. Jonkinlaisia vaihtoyksiköitä ehkä."Yksi työ ei olisi arvokkaampaa kuin toinen. Kaikesta työstä saisi saman verran yksiköitä, joita voi sitten vaihtaa palveluihin tai esineisiin."Tunnin ohjelmointia voisi siis vaihtaa esimerkiksi tuntiin hierontaa.Asunto, sähkö, terveydenhuolto, ruoka ja netti tarjottaisiin kaikille.Kuulostaa kunnianhimoiselta, mutta oletetaan, että ihmiset innostuvat tekemään oikein paljon töitä, jotta saisivat oikein monta tuntia hierontaa. Miten päätetään, kuka saa olla näyttelijä ja kuka viljelee lanttua?"Jotkut epäsuositut työt on pakko jakaa. Inhoaisin lantun viljelemistä, mutta tekisin sitä tarvittaessa, vaikka kuukauden vuodessa. Kyllä ihminen ymmärtää, että jos kukaan ei halua kasvattaa ruokaa, niin ruokaa ei ole."Entäpä jos haluan asua Helsingin ydinkeskustassa, huonekorkeus neljä metriä, talolla ikää vähintään sata vuotta ja lähikauppa Stockan Herkku (mikäli se on vielä olemassa). Onnistuuko?"Kaikki eivät voi asua siellä, tietenkään. Voidaan miettiä, mikä Helsingin keskustassa on niin kiinnostavaa. Jos se on palvelut, tehdään samoja palveluita muualle."Jokaiselta siis kykyjensä mukaan ja jokaiselle tarpeidensa mukaan. Mitenkäs tämä nyt eroaa marxismista, jota yritettiin tässä lähellä melko äskettäin? Marxismilla ja anarkismillahan on yhteiset juuret.Tällä kertaa ei olisi keskusjohtoa, Auvinen selittää. Kun ihmiset ovat vastuussa itsestään, homma voi onnistua. Puolustus hoituu kansanmiliisillä, tuomiovalta on yhteisöllä tai kansankokouksella, ja mikäli koko maailma ei ole siirtynyt anarkismiin, ulkomaankauppaa on käytävä jonkinlaisella valuuttasysteemillä.Ja jos yhteisöllinen toiminta ei kiinnosta, ketään ei pakoteta.Nyt kun tiedämme, mitä anarkistit – tai ainakin yksi heistä – haluavat, voidaan katsoa, mitä anarkistit tekevät, jotta ihanneyhteiskunta joskus koittaisi.Osoittavat mieltä nykyistä systeemiä vastaan, sen me kaikki tiedämme. Mutta Helsingissä tapahtuu paljon muutakin.Täällä julkaistaan useita anarkistisia lehtiä, esimerkiksi Kapinatyöläistä ja Sytykettä, jonka kanteen on teipattu tulitikku. Anarkistit järjestävät bileitä ja keikkoja, jopa festivaaleja. On elokuvailtoja, lukupiiri ja Häiriöitä-niminen luentosarja. Vankitukikahvilassa kirjoitetaan tukipostia vangeille ympäri maailmaa, kansankeittiö tarjoaa halpaa vegaaniruokaa.Ravintolapäivänä kapitalistiporvarikin saa vatsansa täyteen anarkistien ruokakojusta, ja kyytipojaksi anarkistista luettavaa.Anarkistit myös lahjoittavat rahaa, viime aikoina esimerkiksi virolaisen sosiaalikeskuksen lämmitykseen. Sitten on vielä kirjakauppa.Mustan kanin kolo sijaitsee Hämeentiellä. Se näyttää tavalliselta pikku divarilta. Hyllyissä on dekkareita, scifiä ja se sama Suomen ja Pohjolan nisäkkäät, joka löytynee maan jokaisesta käytettyjen kirjojen kaupasta.Emmi Kaartinen, 23, Nayarit Calderón, 18, ja Nik Koistinen, 21, valmistelevat pikkujouluja. He kuuluvat kirjakaupan omistavaan anarkistiyhteisöön ja työskentelevät täällä palkatta päivän viikossa.Pari hyllyä on omistettu anarkismille. Kirjojen lisäksi tarjolla on mitä eriskummallisimpia pienlehtiä: anarkistista runoutta, sarjakuvaa, katutaidetta ja manifesteja. "Tarkoitus on, että myös ei-anarkistit saisivat täältä tietoa", Kaartinen sanoo.Hän on ollut kirjakaupassa mukana kolme vuotta. "Kirjakauppa on rakentavaa toimintaa, toisin kuin vaikka pommit", hän jatkaa.Niin, pommit. Suomessahan niitä ei räjähtele. Mutta miksi anarkistien pitää rikkoa paikkoja ja riehua? Eikö se vähennä anarkismin suosiota ja ole muutenkin typerää ja väärin?On olemassa joukko anarkisteja, joita kutsutaan insurrektionalisteiksi. He ajattelevat, että yhteiskunnan pitää romahtaa, jotta voitaisiin aloittaa puhtaalta pöydältä. Jouduttaakseen romahdusta he sabotoivat yhteiskuntaa, joissain maissa esimerkiksi räjäyttävät junaraiteita tai katkovat teitä.Kaikki anarkistit eivät harrasta tai kannata ilkivaltaa ja riehumista.Suvi Auvinen ei ole insurrektionalisti, mutta hän sanoo, että silloin kun paikkoja rikotaan, se on taktinen valinta."Ei ole sattumanvaraista, mitä hajotetaan. Isoihin mielenosoituksiin voi eksyä känniurpoja, jotka haluavat vain riehua. Jos asialla ovat anarkistit, paikkojen hajottamiselle on poliittinen motiivi. Jos esimerkiksi puoluetoimiston ikkuna rikotaan tai poliisiauto poltetaan, kyse on hyökkäyksestä poliittista vihollista vastaan."Kun Sampo Terhon eurovaalitoimiston ikkunat syyskuussa kivitettiin, anarkistit halusivat siis hyökätä perussuomalaisia vastaan ja vaikeuttaa heidän toimintaansa.Nyt ollaan jo kaukana ruotsalaistyyppisestä diskuteerauksesta tai minkäänlaisesta demokratiasta.Eikä vandalismia peitellä, päinvastoin. Usein anarkistit julkaisevat esimerkiksi Takku.net-foorumilla tiedotteen siitä, millaista ilkivaltaa on tehty ja miksi – muuten joku voisi luulla, että ikkuna on hajonnut vahingossa.Joskus riehumisessa on kyse solidaarisuudenosoituksesta jonkin maan poliittisille vangeille. Silloin saatetaan vaikkapa maalipommittaa suurlähetystö. Auvinen perustelee paikkojen rikkomista sillä, että anarkisteja on niin vähän. Sabotaasilla he siis saavat kaipaamaansa huomiota."Sanoma saadaan suuremmalla todennäköisyydellä kuuluviin, jos samalla hajotetaan jotain."Ihmisiä anarkistit uhkaavat Auvisen mukaan harvoin. Poliiseja ja natseja tosin heitellään joskus pulloilla tai kivillä, Auvinen myöntää. Useimmat anarkistit pitävät poliiseja vihollisina.Toisaalta anarkistit eivät ole aina tehneet kaikkea, mistä heitä syytetään."Kiakkovierasjuhlissa oli ihmisiä, jotka ymmärsivät, kuinka naurettavaa pelleilyä se itsenäisyyspäiväpatsastelu ja isänmaallisuusonanointi on", Auvinen sanoo."He eivät olleet anarkisteja, mutta halusivat tehdä jotain muuta kuin katsella Saulia kättelemässä. Anarkistit tarjosivat vaihtoehdon ja ihmiset tarttuivat siihen."Saattaa olla, että jotkut satunnaiset riehujat kutsuivat itseään Kiakkovierasjuhlissa anarkisteiksi. Sitä tapahtuu koko ajan, ja se on anarkisteille hankala paikka.Useimmat anarkistit nimittäin kannattavat sitä, että ihminen saa itse määritellä itsensä. Jos hän sanoo olevansa anarkisti, ei muilla pitäisi olla nokan koputtamista.Kaikki itseään anarkisteiksi kutsuvat eivät kuitenkaan ole oikein selvillä siitä, mitä anarkismi tarkoittaa.Ei siis ihme, jos meille muille on tähän asti jäänyt vähän epäselväksi, mitä anarkistit haluavat.Kuten Auvinen sen sanoo, "anarkismi tuntuu olevan suosittua sellaisten ihmisten keskuudessa, jotka on vaan ihan kujalla".Ekoanarkisti, anarkofeministi, anarkokapitalisti ja anarkokommunisti kertovat, miksi nykyinen Suomi ei kelpaa heille.Maria Pettersson HS, tekstiBenjamin Suomela HS, kuvat


Vielä on tilaa kilpailevien baristojen koulutukseen 27.1.2014 – SCA Finland\n21.01.2014 21.01.2014 SCAE FC\nVielä on tilaa kilpailevien baristojen koulutukseen 27.1.2014\nSCAE Suomi järjestää ensi viikolla Kahviviikon! Tänä aikana maanantaista keskiviikkoon koulutetaan kahvialan ammattilaisia ja torstaina ja perjantaina kilpaillaan kahvialan ammattilaisten semifinaaleissa Paulig Instituutissa. Sertifikaatti- ja tuomaristokoulutus ovat jo täynnä, mutta kilpailevien baristojen koulutuksessa maanantaina 27.1.2014 on vielä muutama paikka jäljellä. Osallistu, sillä tällaista koulutusta ei ole koskaan vielä ollut Suomessa eikä seuraavasta koulutuksesta ole vielä tietoa!\n1. Kilpailevien baristojen koulutus, Ma 27.1.2014 klo 13.00-18/19.00 @ Kaffecentralen, Särkiniementie 5 C, 00210 Helsinki\nSuomen baristakilpailuun osallistuville baristoille suunnaattu koulutus, jossa syvennytään Vuoden Barista -kilpailun sääntöihin, tekniikkaan, makupuoleen, tuomarointiin ja muuhun kilpailuun liittyvään. Koulutuksessa syvennytään laajemmin kahvialalla kilpailemiseen, kilpailuihin valmistautumiseen ja säännöstöön, joten siihen voi osallistua muihinkin kilpailuihin osallistuvat baristat.\nKurssi sopii parhaiten kilpaileville baristoille, jotka haluavat aloittaa kilpauran tai ovat jo kilpailleet. Kurssi lisää tietämystä tarkasta säännöstöstä, tuomaroinnista, teknisistä vaatimuksista ja makupuolesta. Kurssi on teoreettinen ja käytännöllinen. Kurssiin ei sisälly sertifikaattia eikä kirjallista tai käytännön testiä.\nHinta: 89€. Kurssi maksetaan laskulla, joka lähetetään ilmoitettuun osoitteeseen.\nIlmoittautuminen on sitova. Kurssilla on tilaa 14 ensimmäiselle ilmoittautuneelle.\nJos olet kiinnostunut osallistumaan koulutukseen, ota yhteyttä: Hanna-Maria Huhtonen, +358 40 507 49 88 tai nc@scae.fi.\nEdellinen Latte Artin kupit haettavissa harjoituksia varten\nSeuraava Kahviviikko 27.1.2014-2.2.2014


Puisesta kasvihuoneesta toivotaan Piikkiössä viljelyn mullistajaa – säästäisi vettä jopa 95 prosenttia - Viljely - Turun Sanomat\nPuisesta kasvihuoneesta toivotaan Piikkiössä viljelyn mullistajaa – säästäisi vettä jopa 95 prosenttia\nPisaraverhojärjestelmä pitää yllä haluttua ilmankosteutta kasvihuoneessa. Puukasvihuone voisi säästää vedenkulutusta jopa 95 prosenttia lasiseen verrattuna, kertoo tohtorikoulutettava Pasi Herranen.\nSuomalaiskeksinnön avulla vertikaaliviljelystä voitaisiin saada energiatehokkaampaa. Piikkiössä on kevään ajan testattu hallin koekappaletta.\nLuonnonvarakeskuksen tutkimuslaitoksen pihalta Piikkiön Yltöisissä paljastuvaa kuutiota ei ensin uskoisi kasvihuoneeksi. Jos Pasi Herrasen haaveet toteutuvat, jatkossa näin kasvatetaan ruokaa y...


24H loppunäyttötapahtuma projektipäällikön silmin – Proakatemian esseepankki\n24H loppunäyttötapahtuma projektipäällikön silmin\nProakatemialla järjestetään vuosittain 24H eli valmistuvien loppunäyttötapahtuma, jossa keskeisessä roolissa on ratkaisukeskeinen innovointi. Itse olen ollut kaksi vuotta mukana 24H projektitiimissä ja nyt takana on kaksi 24H:ta eli järjestäjän näkökulmasta tämä oli viimeinen 24H ja ensi vuonna olen valmistuvien joukossa ratkaisemassa meille annettua haastetta.\nHaasteita on ollut myös tapahtuman järjestämisen suhteen ja nyt haluankin avata sekä niitä, että onnistumisia, joita olemme tiiminä kokeneet. Viime vuoden tapahtuman järjestämisprosessia pohdimme yhdessä Tea Kivisen kanssa esseessä Tapahtumatuotanto 24H projektitiimilaisten näkökulmasta. Nyt keskityn tähän projektiin projektipäällikön silmin. Mitä tapahtui ennen syksyä ja etenkin, mitä tapahtui syksyllä, kun hyppäsin projektipäällikön paikalle kesken kaiken?\nKeväästä kesään projektitiimillä\nKäynnistimme 24H projektin Olivian johdolla helmikuussa pohtimalla, mitä viemme viime vuodesta käytäntöön ja mitä haluamme kehittää, jotta projekti on hauska ja motivoiva, sillä 24H on pitkä projekti. Keväällä osallistuminen palavereihin sekä toimeksiantojen hankkiminen oli jälkeen päin ajateltuna liian rentoa. Taustalla oli ajatus siitä, ettei haluta luoda stressiä. Soitteluun ja myyntiin olisi pitänyt kuitenkin kiinnittää enemmän huomiota.\nHaastetta projektin myyntiin lisäsi se, ettei pinkuilla ollut etukäteen oikein minkäänlaista käsitystä siitä, mikä 24H on. Kävimme läpi edellisvuosien toimeksiantoja ja kerroimme tapahtuman kulusta. Myyntiprosessi oli purettu osiin ja olin pitänyt myynnistä myös koulutuksen. Loppujen lopuksi myymään oppii vain myymällä ja oli ihailtavaa katsella tiimiläisten kasvua myyjinä syksyllä, kun myynnin esteitä oli saatu purettua!\nKesän suunnitelmana oli tehdä x-määrä kontaktointeja uusiin yrityksiin ja pitää yhteyttä lämpimiin kontakteihin. Syksyllä kuitenkin ensimmäistä kertaa tavatessamme uudelleen selvisi, ettei näitä kontaktointeja oikein ollut tehty, vaan kesä oli mennyt muissa hommissa. Myös Teams-kanavalla oli ollut hiljaista, kun ei sitä oikein kukaan seurannut tai siellä viestinyt. Tämän seuranta olisi ollut erittäin tärkeää, sillä projektitiimin kanssa tehtävänämme oli hankkia vähintään kuusi toimeksiantajaa marraskuiseen tapahtumaamme eikä meillä vielä kevään jäljiltä ollut yhtäkään.\nTuntui, että yritykset eivät uskaltaneet tehdä päätöksiä vielä, kun tapahtumaan oli kuitenkin puolisen vuotta ja koronan vaikutukset näkyivät edelleen. Yrityksissä suurimpina haasteina olivat joko rahan tai ajan puute, vaikka kiinnostusta löytyi ja moni kertoikin tapahtuman kuulostavan erittäin mielenkiintoiselta. Samalla se toi meidän toiminnallemme paljon haasteita, vaikka olikin täysin ymmärrettävää.\nSyksy ja myynnin haasteet\nKun kesän lopussa sain kuulla, että Olivia jää äitiyslomalle ja itse siirryn projektipäälliköksi, en ollut asennoitunut siihen, että vedän koko projektia, vaan alun perin ajatus oli ollut minun, että toimin oikeana kätenä. Tietenkin ymmärsin tilanteen ja hyppäsin rooliin avoimin mielin, vaikka tiesin kevään ja kesän perusteella, että porukka täytyy saada motivoitumaan myyntiin. Otimme puhelun jatkosta puhelinpalaverin ja mietimme seuraavia askelia. Päätin jatkaa Olivian projektisuunnitelman pohjalta, mutta muutoksia täytyi tehdä matkan varrella.\nEtenkin, kun toimeksiantajien saaminen oli vaikeaa, mielessä pyöri kysymyksiä: Miten saamme toimeksiantajat hankittua? Kuinka luoda onnistunut tapahtuma? Mitkä kaikki elementit pitää ottaa huomioon? Mitä se projektitiimiltä vaatii? Entä projektipäälliköltä?\nMyynnissä useimmiten yritykset vetosivat kiireeseen, tapahtumapäivien aikatauluun, rahapolitiikkaan tai siihen, ettei yritykseltä löydy mitään sopivaa toimeksiantoa. Yleisesti ottaen useimmat kuitenkin olivat kiinnostuneita tapahtumasta ja ainakin yksi tai kaksi lupautuikin jo ensi vuoden puolella mukaan. Kiireeseen syypääksi mainittiin nimittäin myös koronatilanteen normalisoituminen, ihmiset liikkuvat jälleen ja meneillään olevat projektit kasaantuvat. Olimme käyneet läpi vasta-argumentteja, mutta niistä huolimatta osa yrityksistä epäröi. Fakta on se, ettei jokainen puhelu tuo kauppaa, mutta näitä neljää asiaa taklaamalla myyntityö helpottuu huomattavasti.\nUsein yritykset vaikuttivat puhelimessa kiinnostuneilta ja kertoivat toimeksiantojakin mahdollisesti olevan, mutta halusivat vielä keskustella muiden kanssa. Osa ei tietenkään vaan kehdannut suoraan kieltäytyä, mikä on mielestäni harmillista, kun sitten heidän peräänsä saa soitella useita kertoja, sillä siitä huolimatta, että sovimme ajan, jolloin asiasta keskusteltaisiin uudelleen, ei vastausta kuulunut. Minulle tämä on tuttua puhelinmyyntiajoilta, mutta moni meidän projektitiimistämme kontaktoi yrityksiä ensimmäistä kertaa, jolloin se vaikutti heidän fiilikseensä asiakkaiden kontaktoinnista. Samoin kuin se, ettei puheluihin ensimmäisellä kerrallakaan välttämättä saatu vastausta, vaikka laitettiin viestiä perään.\nTirri kävi sparrailemassa meitä syksyllä ja mietimme myyntiä helpottamaan esimerkkejä haasteista, jotka erilaisille yrityksille sopisivat. Lisäksi selvitimme paremmin valmistuvien tiimien vahvuudet. Minulle heräsi myös vielä vahvemmin ajatus ratkaisumyynnistä ja päätin tuoda sitä myös projektitiimille. Tapahtuman tarkoitus kuitenkin on tarjota yrityksen haasteisiin ratkaisuja. Tämä on kuitenkin jotain, mitä he eivät saa muualta.\nKoko projektin ajan johtaminen oli melko tunnepohjaista, oli osattava innostaa ja kannustaa, mutta myös vaatia. Vaatiminen oli aluksi hankalaa, koska en ole sellainen ihminen, joka puristaisi mailaa – paitsi ehkä itseni kohdalla. Pian huomasin, että asioiden tuominen kirjalliseen muotoon, kaikkien nähtäville oli kaiken a ja o. Ennen kuin aloin ottaa tiukempaa asennetta soittelun seurantaan, palaverit jatkuivat aika lailla samaa kaavaa. Sen jälkeen, kun Tirri oli käynyt ja oli aika tiukkaan tuotu ilmi, että tapahtumaa ei pystytä järjestämään, jos ei toimeksiantajat ole kasassa, alkoi tahti kiristyä ja toimeksiantajia saatiin vihdoin mukaan. Emme pitäneet edes mahdollisuutena, että tapahtuma jouduttaisiin perumaan tai siirtämään. Tein seuraaville viikoille kirjalliset tehtävälistat ja tavoitteet.\nSen lisäksi, että meiltä puuttui vielä toimeksiantajia, myös yhteistyökumppaneiden kontaktointi oli vielä syyskuun lopulla aloittamatta. Oli pakko tehdä niin, että osa aloitti tapahtuman suunnittelun ja osa jatkoi toimeksiantajien kontaktointia. Pääprioriteetti oli kuitenkin saada toimeksiantajat. Mikäli emme olisi yhteistyökumppaneita ehtineet saada, olisimme järjestäneet kiitoslahjat sekä aamu- ja välipalat pienemmällä budjetilla. Tapahtuman yhteistyökumppanit saatiin vasta tapahtumaa edeltävällä viikolla varmistettua, mutta parempi myöhään kuin ei milloinkaan.\nLuota prosessiin osoitti toimivuutensa\nTapahtumaviikolla oppi, että usein auttaa, kun vaan antaa ärsyttävien asioiden olla ja palaa niihin sitten vasta myöhemmin. Aina h-hetkellä asioihin puuttuminen ei ole paras asia. Sainkin positiivista palautetta siitä, että tiukan paikan tullen yritin vain tsempata ja naureskella, että kyllä asiat järjestyy, tuli vastaan, mitä tahansa. Pakko myöntää, että paineensietokykyä venytettiin äärirajoille siinä vaiheessa, kun kahta päivää ennen tapahtumaa yksi toimeksiantajista perui tulonsa. Siinä kohtaa oli vain yritettävä löytää korvaava toimeksianto. Sen illan soittelin kaikkia mahdollisia mieleen tulleita yrityksiä läpi. Oli kuitenkin melkein sanomattakin selvää, ettei mikään yritys pystyisi päivän varoitusajalla suunnittelemaan toimeksiantoa, saati osallistumaan kahtena peräkkäisenä tapahtumapäivänä. Ainakin ensi vuodelle saatiin luultavasti uusia toimeksiantajia. Onneksi tajusin ottaa yhteyttä yhteen tapahtumaan tulossa olevaan toimeksiantajaan, kun keskusteluissa Annaliinan kanssa oli noussut esille, että heiltä saattaisi löytyä useampikin haaste ja he suostuivat mukaan myös toisella toimeksiannolla alennettuun hintaan. Oli ihanaa päästä ilmoittamaan tästä valmistuvalle tiimille, jotka tiesivät, että heille toisen korvaavan toimeksiannon saanti oli kiven alla.\nTapahtumapäivät kuitenkin palkitsivat ja konkretisoivat sen kaiken työn, mitä olimme tehneet. Tekniikka hoiti tapahtumapäivät tosi hyvin, siitä kiitos Oonalle ja Antonille. Oli ihanaa, kun torstaina sai jo vähän huokaista helpotuksesta. Olimmehan saaneet tapahtuman kasaan. Illalla kuitenkin tuli tieto, että juontajamme olivat altistuneet koronalle. Varmuuden vuoksi juteltuani päävalmentajan sekä altistuneiden kesken päätimme ilmoittaa altistumisesta. Lisäksi oli löydettävä uudet juontajat, joten pidimme puhelinpalaverin yhdessä projektitiimin kanssa ja päädyimme siihen, että otamme toiselle tapahtumapäivälle juontajat projektitiimistämme. Elina ja Esme heittäytyivät hyvin juontajan pestiin, siitä myös iso kiitos. Kun perjantaina valmistuvat tiimit saivat todella hyvät arvosanat, olimme ylpeitä ensisijaisesti tiimeistä, mutta tiedostamme myös, että ilman meidän panostamme, se ei olisi ollut mahdollista. Hyvä tiimit, hyvä me!\nOlimme kuitenkin hieman harmissaan siitä, ettei tapahtumaan osallistunut valmistuvien tiimien lisäksi kovinkaan monia henkilöitä akatemialta. Mietimme, pitäisikö ensi vuonna tapahtuma järjestää TAMK Kuntokadun juhlasalissa, jotta kaikki mahtuisivat samaan tilaan koronarajoituksista huolimatta. Varmasti osallistujamäärään vaikutti myös se, että emme olleet tapahtumaa ehtineet markkinoida Teamssissa tai projektorissa, viime vuoden pinkut olivat olleet Sprintissä viime vuonna tapahtumapäivinä eivätkä oikein tienneet, mistä on kyse sekä se, että myyntipäivät olivat olleet edellisellä viikolla. Ensi vuonna tapahtumasta puhuminen niin omille tiimeille kuin pinkuille kannattaakin aloittaa ajoissa.\nOppeja sekä käytäntöön vietävää\nKun tapahtumapäivien jälkeen kävimme läpi motorolaa heräsi ajatus, että heti ensi vuoden alussa asetetaan kontaktoinneille viikoittainen tavoite sekä aletaan seuraamaan soitettujen puhelujen määrää, sillä alusta alkaen täytyy olla yhdessä sovittuja raameja pitämään jengin työpanostusta yllä. Toimeksiantajien kontaktointi parani loppua kohden, kun oikeasti asetettiin raameja sille, kuinka paljon kontaktointeja pitää tehdä, mutta ensi vuonna Exceliin tarvii uudelleen tehdä systeemi, joka laskee, kuinka monta puhelua on soitettu. Soittojen määrästä oli nyt vaikea antaa palautetta, sillä jokaisten yksittäisten puheluiden seuraaminen oli hankalaa.\nYlipäänsä projektitiimillä mietimme, että voisi olla hyvä ruveta laskemaan myös vastaamattomien puhelujen määrää. Datan keruu voisi helpottaa työn suunnittelua erityisesti myöhemmille ajankohdille. Opimme erityisesti pitkäjänteisyyttä, sillä loppuun asti mentiin sillä ajatuksella, että tapahtuma ei voi peruuntua, vaikka välillä meinasi usko loppua. Ensi vuonna täytyy kuitenkin heti alussa, myyntikoulutuksen lisäksi, käydä myös yksitellen läpi myyminen. Pitää olla jämäkkä sen suhteen, että homma rupeaa rullaamaan. Meillä oli hyvä meininki ja tiimiydyimme erittäin hyvin, mutta työaika pitää erottaa selkeästi vapaa-ajasta. Kun aluksi oli löysät ranteet palavereissa, siitä oli vaikea päästää myöhemminkään irti.\nKaikkien työpanos ei ollut sama, joka vaikutti yleiseen fiilikseen. Johtamisen puolesta asiaan ajoissa puuttuminen olisi varmasti ollut avaintekijä ja heti alussa tiukempi ote myös poissaoloihin ja siihen, milloin on okei olla pois ja milloin ei. Työpanoksesta päästäänkin hyvin myynnin lisäksi toiseen keskeiseen teemaan eli motivointiin. On tärkeää keskustella siitä, mikä ketäkin motivoi esimerkiksi myynnillisestä näkökulmasta, onko se toimeksiantajien klousaaminen? Ylipäätään puhelu, josta jää hyvä fiilis? Vai jokin ulkoinen tekijä, kuten palkinto? Puhuimme viidenkymmenen euron palkkiosta niillä, jotka hankkivat toimeksiantajan. Nämä asiat kannattaakin ottaa puheeksi heti seuraavan projektitiimin ollessa kasassa.\nSeuraavaksi projektipäällikölle annan vinkeiksi luoda yhteiset pelisäännöt niin työntekoon, poissaoloihin kuin palkitsemisiin. Tee myös projektisuunnitelma ja jaa se tiimille, jotta kaikki tietävät, mistä on kyse. Kaikkea ei kuitenkaan tarvitse aloittaa alusta, vaan paljon toimivia ja hyväksi havaittuja käytäntöjä voit ottaa mukaasi. Delegoi äläkä yritä kannatella kaikkea yksin. Ole armollinen itsellesi ja muille. Yritä muuttaa puhelinmyyntikulttuuria avoimempaan suuntaan ja kannustaa puhelukuunteluihin. Myynnin kehittäminen helpottuu huomattavasti, kun voitte yhdessä sparrailla toisianne. Tehkää myös kesällä välitsekkejä. Tuo näkyväksi haasteet oikeissa kohdissa, jos sellaisia on. Ja lopuksi, tsemppiä!\n24H Projektitiimin palaverit ja loppumotorola 2021\n24hloppunäyttötapahtumatapahtuman järjestäminentapahtuman järjestämisen riskit


Mailapelihallin koko tuplattu Tapiolan urheilupuistossa | Paikalliset | Länsiväylä\nTapiolan urheilupuistoon rakennettavasta jalkapallostadionista on vasta havainnekuvia. Vielä ei ole päätetty, millainen siitä tulee ulkonäöltään. Arkkitehtitoimisto HKP & Brick Visual\nTapiolan urheilupuiston kaava etenee. Asemakaavan muutos mahdollistaisi alueelle kahdeksan asuinkerrostaloa, urheilutiloja ja 14-kerroksisen hotellin sekä pysäköintilaitoksen stadionin alapuolelle.\nTiedossa on se, että jalkapallostadion ja parkkitilat tulevat kaupungin omistukseen. Niitä varten on jo perustettu omat osakeyhtiöt.\nTapiolan projektinjohtaja Antti Mäkinen kertoo, että minkään muun uuden urheiluun liittyvän hallin omistajuudesta ei ole vielä päätetty mitään.\n– Kaava vain antaa mahdollisuudet siihen, että alueelle nousee enintään tietyn kokoisia ja korkuisia urheilu- ja liikuntatiloja. Siihen ei tässä vaiheessa oteta kantaa, mitä niissä harrastettaisiin, Mäkinen selvittää.\nAsemakaavassa todetaan vain, että tietty alue on urheilutoimintaa palvelevien rakennusten korttelialue. Yksi halleista on kaavamuutosta käsiteltäessä nimetty mailapelihalliksi, jonka koko on tuplattu alkuperäisestä, ja stadionin yhteyteen tuleva rakennus monitoimihalliksi.\nVuosien, ehkä vuosikymmenien, päästä nähdään, millainen alueesta on rakentunut. Mäkinen toivoo, että kaava saadaan voimaan mahdollisimman pian.\n– Sen jälkeen voidaan täysipainoisesti aloittaa kunnallistekniikan, stadionin ja pysäköintilaitoksen suunnittelu.\nArkkitehti Toni Saastamoinen Espoon kaupungilta muistuttaa, että jalkapallostadionista ovat olleet esillä vasta viitesuunnitelmat.\n– Vielä ei ole lukittu, millainen stadionista tulee.\nAlueella nyt olevat pukuhuonerakennukset ja Hongan talo puretaan sekä nykyinen putkistadion. Paikoilleen jäävät Metro-areena, harjoitusjäähalli, Honkahalli ja Tapiolan urheiluhalli.\nKaava-alue rajautuu Esport-areenan reunalle saakka. Pohjoisessa sen rajaa hiekkaparkkipaikkojen lähellä oleva asuinalue.\nKaupunkisuunnittelulautakunnan hyväksymä asemakaavan muutos menee kaupunginhallituksen ja valtuuston käsittelyyn.


Kotimaa Julkaistu 25.10.2015 17:49\nSillä hetkellä pari ihmistä yritti auttaa naista, jotta tämä saisi henkeä. Ihmiset yrittivät Al-Bahranin mukaan Heimlichin otetta, mutta tuloksetta. Sitten he laittoivat naisen vatsalleen tuolille ja yrittivät selkään hakkaamalla saada tukosta pois naisen kurkusta.\n– Uskallan arvioida, että siinä meni ainakin pari minuuttia, eikä nainen vieläkään saanut henkeä. Päätin, että menen paikalle ja sanoin: Anna minä yritän, katsotaan, jos onnistun, Al-Bahrani kertaa eilistä hetkeä.\nIlman minkäänlaista ensiapukokemusta saati kokemusta Heimlichin otteesta Al-Bahrani sai kuin saikin muutaman yrityksen jälkeen naisen hengen kulkemaan.\n– Tein Heimlichin otteen kolme tai neljä kertaa, jonka jälkeen nainen alkoi puhua ja kiittää minua. Sen jälkeen odottelin omaa bussiani kymmenisen minuuttia ja lähdin pois.\nPaikalla paljon ihmisiä – vain muutama yritti auttaa\nAl-Bahranin mukaan naisen lisäksi vain yksi paikalla ollut kommentoi hänen tekoaan antamalla kehuja. Kampin kaukoterminaalissa oli kuitenkin tuohon aikaan kuhinaa; Al-Bahrani hämmästeleekin, miksi vain kourallinen ihmisiä yritti auttaa.\n– Sitä hetkeä ei voi sanoi kuvailla: edessä on paniikissa oleva ihminen, ja mitä vain voi tapahtua. Päätin istumisen sijaan ryhtyä toimeen. Nainen kiitti minua kerran, istahti jälleen ja alkoi ehkä shokin takia jälleen syödä sämpyläänsä.\nVaikka auttamiskokemus oli ikimuistoinen, ei Al-Bahranilla ole ainakaan tällä hetkellä aikaa lähteä opiskelemaan lisää ensiapua.\n– Mutta tämä kokemus opetti minulle sen, että vaikka ei olisikaan minkäänlaista kokemusta, niin ainakin kannattaa yrittää.\nMasar Al-Bahrani on syntynyt Suomessa, mutta hänen vanhempansa ovat Irakista. Hän opiskelee oikeustiedettä Helsingissä.\nKampin kauppakeskuksesta vahvistetaan, että kaukoliikenneterminaalissa tapahtui eilen kuvatun kaltainen välikohtaus.\nKampissa sattuneesta välikohtauksesta kertoi ensimmäisenä Iltalehti.\nKorjattu miehen sukunimeä 25.10. klo 18.15.\nLisätty kommenttikirjoitus 26.10. klo 18.55.\nSuomalainen turistipappi juuttui mutaan Kanarialla – rankkasateet tukkivat tien Kauppojen turvamyyjät estävät näpistyksiä – hälytyskäyntien määrä romahtanut