OMATOIMINEN RADONKORJAAMINEN - PDF\nDownload "OMATOIMINEN RADONKORJAAMINEN"\n1 OMATOIMINEN RADONKORJAAMINEN Ville Vesterinen Opinnäytetyö Toukokuu 2011 Rakennustekniikan koulutusohjelma Kiinteistönpitotekniikka Tampereen ammattikorkeakoulu\n2 2 TIIVISTELMÄ Tampereen ammattikorkeakoulu Rakennustekniikan koulutusohjelma Kiinteistönpidon suuntautumisvaihtoehto VESTERINEN, VILLE: Omatoiminen radonkorjaaminen Opinnäytetyön valvoja: lehtori, diplomi-insinööri Pekka Väisälä Opinnäytetyö: 58 s. liitteet 5 s. Toukokuu 2011 Tämän opinnäytetyön lähtökohtana oli 2010 kevättalvella mitattu radonpitoisuus eräässä 1999 valmistuneessa omakotitalossa. Mittauksesta laskettu vuosikeskiarvo oli 240 Bq/m 3. Arvo ei ylitä rakennusta koskevaa 400 Bq/m 3 enimmäisarvoa. Säteilyturvakeskus suositteli harkitsemaan kevyitä korjaustoimenpiteitä, koska huoneilman tavoitepitoisuus 200 Bq/m 3 ylittyi. Työn tavoitteena oli löytää kohteessa omatoimisesti toteutettavia toimenpiteitä radonpitoisuuden alentamiseksi. Toimenpiteistä haluttiin järkeviä, yksinkertaisia ja mahdollisimman edullisia. Työssä tutustuttiin suomalaiseen radonongelmaan ja erityisesti korjausmenetelmiin olemassa olevissa rakennuksissa. Säteilyturvakeskus on julkaissut suurimman osan materiaalista, joka ohjaa näitä toimia. Tämän materiaalin lisäksi perehdyttiin lyhyesti radonia koskeviin lakeihin, radonin ominaisuuksiin ja haittavaikutuksiin sekä yleiseen suhtautumiseen ihmisten keskuudessa. Kohteessa tehtiin mittauksia ja selvityksiä, joiden perusteella laadittiin korjausehdotus. Suomalaisessa lainsäädännössä on asetettu asuntojen sisäilman radonpitoisuudelle tietyt enimmäisarvot. Vaikka arvot ylittäviä rakennuksia on runsaasti, korjauksia tekeviä yrityksiä löytyi niukasti. Radonin haittavaikutuksista oli saatavissa tutkimustietoa, joka kannusti korjaamaan tilanteen. Omatoimista korjausta tukivat Säteilyturvakeskuksen Asuntojen radonkorjaaminen -oppaan selkeät neuvot. Rakennukseen oli helppo tehdä kaikki tarvittavat selvitykset radonkorjausta ohjaavan oppaan perusteella. Näiden selvitysten jälkeen oli hyvät valmiudet laatia korjausehdotus, jossa suositeltiin radonputkiston käyttöönottoa, vähäisiä tiivistystöitä sekä ilmanvaihdon säätöä ja puhdistusta. Omatoimisten radonkorjausten eduiksi havaittiin edullisuus, sillä ammattikorjaajien vähäinen määrä pitää kilpailun puuttuessa hintatason korkeana. Toisaalta taidottomuus ja huolimattomuus voivat pilata oikeat ja hyvin suunnitellut toimenpiteet. Asiasanat: radon, radonkorjaaminen, omakotitalo, maanvarainen, harju\n3 3 ABSTRACT Tampereen ammattikorkeakoulu Tampere University of Applied Sciences Degree Programme in Construction Engineering Option of Facility Engineering VESTERINEN, VILLE: Do-It-Yourself Improvements to Lower the Indoor Radon Level Bachelor s thesis 58 pages, appendices 5 pages May 2011 Starting point for this thesis was radon survey result in a detached house that was built in The annual average of the indoor radon level was 240 Bq/m 3 and STUK Finnish Radiation and Nuclear Safety Authority recommended some easy operations to mitigate that level. The purpose was to find some ways to lower the indoor radon level by do-ityourself. It was wanted that the improvements should be logical, simple and profitable. The seriousness of the Finnish radon problem and ways to mitigate the indoor radon level in existing houses, were the most important tasks to make clear. STUK has published most of the material to advice people in these matters. It was also essential to get to know Finnish regulations, radon property, harmful effects and attitude to radon among the Finnish people. There were made some measurements and surveys in the house, which are the base for the proposal for action. There are certain indoor radon levels, which are given in the Finnish law. Although the level is higher in many houses in Finland, there were only few contractors to make improvements. There were many researches that showed the harmful effects of radon and that made the improvements reasonable. STUK has published a manual Asuntojen radonkorjaaminen that represents the methods for the do-it-yourself improvements. The manual gives simple and clear examples. It was easy to do the measurements and survey based on the manual. Advantage of the do-it-yourself reparation was lower price, because of the small amount of the professionals and poor price competition. On the other hand unskilled and careless worker could spoil well planned reparation. Keywords: radon, radon mitigation, indoor radon level, detached house\n4 4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO RADONIA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET JA OHJEET Sosiaali- ja terveysministeriön asetus Rakentamiseen liittyvät määräykset ja ohjeet RADONIN TORJUNNAN SYYT Radonin esiintyminen Suomessa Radonin synty ja ominaisuudet Terveyshaitat KIINNOSTUS RADONISTA Säteilyturvakeskuksen tekemä tutkimustyö Asukkaiden suhtautuminen radoniin RADONKORJAAMISEN OHJEISTUS Säteilyturvakeskuksen radonkorjausoppaat Lyhyt katsaus oppaisiin Tutkimusaineisto raportin taustalla Muutoksia RADONIN TORJUNNAN PERIAATTEET Osion sisältö työn tavoitteen kannalta Radonin pääsy sisäilmaan Määräykset ja ohjeet Ilmanvaihto Alipaineisuus Menetelmien tehokkuus Asunnon tutkiminen Radonmittaus Rakennusmaa ja perustus Ilman vuotoreitit Ilmanvaihdon tarkistaminen KORJAUSTAVAT JA TEHOKKUUS Osion sisältö työn tavoitteen kannalta Radonimuri Soveltuvuus ja toimintaperiaate Suunnittelussa huomioitavia seikkoja Radonimurilla saavutetut tulokset Radonkaivo... 26\n5 5 7.4 Rakenteiden tiivistäminen Periaate Tulokset Ilmanvaihto Toteutus Koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto Tulokset Menetelmillä saavutettujen tulosten vertailu RADONKORJAUKSIA TEKEVÄT URAKOITSIJAT Urajoitsijoista pulaa Korjaustoimenpiteiden hinta RADONKORJAUSSELVITYS ESIMERKKIKOHTEESSA Perustietoja kohteesta KOHTEEN RISKIANALYYSI Periaate Rakennuksen sijainti ja maaperän ominaisuudet Rakenteellinen toteutus ja radonin mahdolliset tuloreitit Rakennuksen ilmanvaihtojärjestelmä Juomaveden radon Rakenteet radonin torjumiseksi TUTKIMUKSET JA HAVAINNOT KOHTEESSA Läpiviennit Radonputkisto Painesuhdemittaus ja ilmanvaihdon toteutus TOIMENPIDE-EHDOTUKSET Toimenpidesuositukset korjausoppaan mukaan Säteilyturvakeskuksen tutkijan haastattelu Toimenpide-ehdotukset kohteessa Kustannusarvio Jälkiseuranta OMATOIMISEN RADONKORJAUKSEN HYÖDYT JA HAITAT Pohdintaa Omatoimikorjauksen puolesta Omatoimikorjausta vastaan JOHTOPÄÄTÖKSET JA POHDINTA LÄHTEET LIITTEET... 58\n6 6 1 JOHDANTO Tässä opinnäytetyössä tutustutaan suomalaista radonkorjaamista opastavaan materiaaliin. Ensiksi selvitetään yleiset radonia koskevat lait, määräykset ja ohjeet sekä niiden pohjana oleva tutkimustieto radonin haitoista. Etsitään erityisesti keinoja radonongelman poistamiseksi, kun torjuntaa ei ole tehty rakentamisvaiheessa tai se on puutteellista. Teoriapohjaista selvitystä seuraa osuus, jossa tehdään radonkorjausselvitys vuonna 1999 valmistuneeseen omakotitaloon. Selvityksen pohjalta laaditaan korjausehdotus, jonka toteuttamista ei käsitellä tässä työssä. Tämän työn päällimmäisenä tavoitteena on selvittää keinoja omatoimisten korjausten toteuttamiseksi erityisesti maanvaraisesti perustetuissa kellarittomissa omakotitaloissa. Korjaustoimenpiteiden suunnittelussa pyritään yksinkertaisuuteen, edullisuuteen ja tietysti tehokkuuteen. Työssä käytettävä opastava kirjallisuus on suurimmaksi osaksi Säteilyturvakeskuksen julkaisemaa. Yhteiskunnalliset asetukset, määräykset ja ohjeet ovat koskeneet jokaista Suomalaista rakentajaa jo useiden vuosien ajan. Niiden täytäntöönpano on ollut vaihtelevaa, koska suhtautuminen näihin rajoituksiin jakaa asukkaita ymmärrettävästi. Kuntien rakennusvalvonnat ovat myös suhtautuneet radonin torjumiseen vaihtelevasti, mutta 2000-luvulla niiden vastuuta on korostettu ja se näkyykin jo uusien talojen sisäilman radonpitoisuuksissa. On erittäin olennaista perehtyä Suomen radonongelmaan ja erityisesti syihin torjua se olemassa olevassa rakennuskannassa. Suoritettavilla tutkimuksilla, laadittavilla suunnitelmilla ja käytännön korjaustöillä täytyy siis olla oikea motiivi ja järkeenkäypä syy. Työhön on poimittu joitakin lainauksia ja ajatuksia artikkeleista vuosilta 2009 ja 2010, jotka kertovat millä tavalla ja tasolla radonista keskustellaan tällä hetkellä. Jotkut otteet ja lainaukset keskustelupalstoilta tai kyselyistä antavat jonkinlaisen kuvan asukkaiden suhtautumisesta sekä radontietämyksestä. Voidaan kuitenkin todeta, että tällaiset keskustelufoorumit kokoavat yleensä negatiiviseen sävyyn kirjoittelevia ihmisiä, joiden perustelujen vakuuttavuus ei ole viranomaistasoa.\n7 7 2 RADONIA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET JA OHJEET 2.1 Sosiaali- ja terveysministeriön asetus Vanhin voimassa oleva määräys asuntojen huoneilman radonpitoisuuden enimmäisarvoista on Sosiaali- ja terveysministeriön antama päätös. Päätös perustuu annettuun säteilylakiin. Päätökseen sisältyy muun muassa seuraavia mainintoja: Tämä päätös koskee asuntojen huoneilman radonpitoisuuden enimmäisarvoja. Päätöksen tarkoitus on estää ja rajoittaa huoneilman radonista aiheutuvia terveydellisiä haittavaikutuksia. Asunnon huoneilman radonpitoisuuden ei tulisi ylittää 400 Bq/m 3. Asunto tulee suunnitella ja rakentaa siten, että radonpitoisuus ei ylittäisi arvoa 200 Bq/m 3. Radonpitoisuudella tarkoitetaan radonpitoisuuden vuosikeskiarvoa, joka on mitattu tai mittauksen perusteella määritetty radonpitoisuuden keskiarvo vuoden pituisena yhtäjaksoisena aikana. Radonpitoisuus määritetään säteilyturvakeskuksen hyväksymällä mittausmenetelmällä. (Sosiaali- ja terveysministeriö 1992.) Sosiaali- ja terveysministeriö on julkaissut muutakin ohjaavaa materiaalia. Muun muassa vuonna 2003 on julkaistu Asumisterveysohje sekä vuonna 2009 Asumisterveysoppaasta uusittu 3. painos, joka on laadittu opastamaan Asumisterveysohjeen soveltamista. 2.2 Rakentamiseen liittyvät määräykset ja ohjeet Ympäristöministeriö on julkaissut Suomen rakentamismääräyskokoelmia, joissa on radonia koskevia uudisrakentamisen määräyksiä ja ohjeita. Kokoelman osassa D2 käsitellään rakennuksen sisäilmaa ja ilmanvaihtoa. Osassa B3 käsitellään pohjarakenteita. Myös Rakennustieto Oy on julkaissut radonin torjuntaan liittyvän ohjekortin (RT ), jossa ohjeistetaan uudisrakentamisen torjuntakeinoissa. Olemassa olevan rakennuksen radonongelma vaatii erilaista lähestymistapaa, sillä nämä määräykset ja ohjeet on usein jätetty huomioimatta.\n8 8 3 RADONIN TORJUNNAN SYYT 3.1 Radonin esiintyminen Suomessa Kirjassa Säteily ympäristössä (Weltner ym. 2003) todetaan, että Suomen olosuhteet ovat ilmaston, maaperän ja rakentamistavan johdosta hyvin otolliset radonin esiintymiselle. Kirjan mukaan syitä korkeisiin radonpitoisuuksiin ovat kylmä ilmasto rakennusten perustamistapa sekä tiiveys tavallista enemmän uraania sisältävä maaperä hyvin ilmaa läpäisevä rakennusmaa. (Weltner ym. 2003, 112.) Suomalaisen pientalon rakennetekniset ratkaisut ovat muuttuneet vuosien saatossa ja se on vaikuttanut radonpitoisuuksiin (kuvio 1). Monet rakenteelliset uudistukset kasvattivat lukemia 1980-luvun rakennuksista alkaen. Uusimmat ratkaisut, muun muassa koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto sekä toimiva radontorjunta, ovat pienentäneet lukemia 2000-luvulla. KUVIO 1. Suomalaisten pientalojen radonpitoisuuden vuosikeskiarvot valmistumisvuoden mukaan (Arvela, Mäkeläinen, Holmgren & Reisbacka 2010)\n9 9 Säteilyturvakeskus on julkaissut koko Suomen kattavia radonkarttoja jo vuodesta 1983 lähtien. Tarkkuus on olennaisesti parantunut, sillä kesään 2008 mennessä Säteilyturvakeskus on mitannut kaikkiaan asuntoa. (Valmari, Mäkeläinen, Reisbacka & Arvela 2010.) Radonkartassa on eri värein kuvattu pientalojen radonpitoisuuden keskiarvoja Suomessa (kuvio 2). Se antaa hyvän yleiskuvan koko Suomen radontilanteesta. Kartasta voi havaita, että Suomen radonaltteimmat alueet sijaitsevat Tampere-Lahti -linjan läheisyydessä ja suurimmat mitatut arvot ovat Kaakkois-Suomessa. KUVIO 2. Radonpitoisuus pientaloasunnoissa (Valmari, Mäkeläinen, Reisbacka & Arvela 2010, 73)\n10 Radonin synty ja ominaisuudet Radon saattaa olla usealle tuttu kahtena kirjaimena (Rn) alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä, mutta on hyvä tietää, miten se saa alkunsa ja millainen aine se on. Kuten jo edellisen alaluvun luetelmassa todettiin, radonia esiintyy uraanipitoisessa maaperässä. Tähän liittyen radonista mainitaan edelleen kirjassa Säteily ympäristössä, että se on radioaktiivisten alkuaineiden, uraanin ja toriumin, hajoamissarjojen ainoa kaasu. Hajoamissarja päättyy stabiiliin eli pysyvään lyijyyn, joka ei tuota säteilyä. Radonin ja pysyvän lyijyn väliset pysymättömät alkuaineet lähettävät radonin tavoin vaarallista alfasäteilyä. Kaasumaisen olomuotonsa ansiosta radon voi siis kulkeutua maaperästä ilmaan. Radonista on monia eri isotooppeja, mutta pysyvää muotoa ei ole olemassa. Pitkäkestoisimman 222 Rn-isotoopin puoliintumisaika on 3,8 vrk, ja siksi se on käytännössä ainoa muoto, jolle ihminen voi altistua. Noin puolet suomalaisten säteilyannoksesta, 2 millisievertiä, aiheutuu sisäilman radonista. (Weltner ym. 2003, 112.) Koska radon on alkuaineena hajuton, mauton ja väritön kaasu, sen havaitsemiseen tarvitaan erikoisvälineistöä ja tutkimuksia. Koska radonia ei voi ihmisaistein havaita, ongelmaa on helppo väheksyä. Radonin torjuntaa voisi pikaisesti ajatellen myös väheksyä siksi, että maaperässä hajoavan uraanin täytyy joskus loppua, ja siten radonin esiintyminen lakkaa. Se ei kuitenkaan ole syy jättää radon torjumatta, koska rakennuksen elinkaari on hyvin minimaalinen verrattuna radonin lähtöaineena toimivan 238 U-isotoopin 4,5 miljardin vuoden puoliintumisaikaan (Weltner ym. 2003, 120). 3.3 Terveyshaitat Radon on siis radioaktiivinen kaasu ja sen on sisäilmaan päästessään todettu lisäävän riskiä sairastua keuhkosyöpään. On arvioitu, että suomalaisista noin keuhkosyöpätapauksesta jopa 300 on radonin aiheuttamia. Ei ole kuitenkaan havaittu, että radonista aiheutuisi muita terveyshaittoja. Radoniin liittyvä syöpäriski ei kuitenkaan aiheudu pelkästään radonkaasusta vaan erityisesti sen lyhytikäisistä hajoamistuotteista. Radonkaasun osuus hengityselinten säteilyan-\n11 11 noksesta onkin vain pari prosenttia. Merkittävimmän osuuden säteilystä aiheuttavat radonin kiinteät hajoamistuotteet, joita leijailee radonpitoisessa ilmassa. Nämä alfasäteilyä lähettävät hiukkaset kulkeutuvat hengityselimiin, tarttuvat kudosten pinnalle ja aiheuttavat niille säteilyannoksen, joka lisää riskiä sairastua keuhkosyöpään. (Weltner ym. 2003, 115.) Vuosina 2009 ja 2010 on mediassa ajoittain kirjoiteltu radontutkimuksista ja julkaistu artikkeleita uusista terveysvaikutusselvityksistä. Tekniikka ja talous - lehden Internet-sivuilta löytyvässä uutiskommentissa viitataan johonkin Säteilyturvakeskuksen senaikaiseen uutisointiin ja mainitaan, että maasta nouseva radonkaasu on silti melkoinen tappaja: radonaltistus aiheuttaa noin keuhkosyöpäkuolemaa Pohjoismaissa joka vuosi. Arviolta joka kymmenes keuhkosyöpä on radonin aiheuttama. Radon tappaa myös paljon pienemmillä pitoisuuksilla kuin mitä on aiemmin arvioitu. Uusien tutkimusten mukaan lähes kaksi kolmannesta radonaltistukseen kuolleista on altistunut alle 200 becquerelin pitoisuuksille. (Törmänen, 2009.) Tupakointi on kuitenkin suurin keuhkosyöpäriski, ja kirjassa Säteily ympäristössä mainitaankin, että tupakoitsijan riski sairastua vastaa tupakoimattoman ihmisen elinikäistä asumista Bq/m 3 radonpitoisuudessa (Weltner ym. 2003, 119). Näiden tietojen perusteella radoniin ei tule suhtautua kevyesti. Virallinen tutkimustieto saa aina vastustajia, mutta harvoin heidän kommenttinsa ovat varteenotettavia. Usein niihin tutustuminen sen sijaan vahvistaa luottamusta viralliseen tietoon ja näkemykseen. Sen vuoksi työn seuraavaan osioon on poimittu muutamia radonongelmaa vähätteleviä kommentteja.\n12 12 4 KIINNOSTUS RADONISTA 4.1 Säteilyturvakeskuksen tekemä tutkimustyö Suomen valtio rahoittaa Sosiaali- ja terveysministeriön välityksellä Säteilyturvakeskuksen tekemää tutkimus- ja ohjeistustyötä. Säteilyturvakeskus on tämän ministeriön alainen riippumaton turvallisuusviranomainen. Vierailu säteilyturvakeskuksen Internet-sivuilla ( vahvistaa käsitystä siitä, että sieltä löytyy varmasti vastaus kaikkiin radonia koskeviin kysymyksiin. Radoniin liittyvä ilmainen tietopankki on niin laaja ja monipuolinen, että kenelläkään ei ole tarvetta tehdä kilpailevia tutkimuksia ja laatia vastaavaa määrää aineistoa. Tämä vakuuttava kirjasto ei kuitenkaan ole kaikkien tiedossa, sillä jokaisessa kyselyssä ja keskustelussa on useita radonongelman vähättelijöitä. 4.2 Asukkaiden suhtautuminen radoniin Kuopion yliopiston tutkimuksessa, joka on tehty vuonna 2008 Säteilyturvakeskuksen Radontalkoot -projektin yhteydessä, on poimintoja ja laskelmia asukkaille tehdystä kyselystä. Kyselyn oli palauttanut 173 taloutta. Vastanneista 23 % ei aio ruveta korjaustoimenpiteisiin, vaikka neljänneksellä tästä ryhmästä mittausarvo ylitti sallitun 400 Bq/m 3 :n raja-arvon. Myönteisenä seikkana nähtiin, että 77 % vastaajista oli tehnyt tai aikoo tehdä arvon pudottamiseksi toimenpiteitä. Mittauksesta oli tosin 2 vuotta, eikä puolet tästä ryhmästä ollut tehnyt vielä mitään. Raportin liitteessä on suoria lainauksia kyselyyn vastanneiden ajatuksista asuntonsa radon-arvosta. Tähän yhteyteen on poimittu muutaman asukkaan kommentti, joista ilmenee myös asunnon radonpitoisuus. (Haapanen 2008, ) 2430 Bq/m 3. Asennettu imupumput sadevesikaivoihin. Päijät- Hämeessä on tehty tutkimus, jonka mukaan radon ei lisää keuhkosyöpäriskiä. Ainoastaan tupakointi aiheuttaa keuhkosyöpää.\n13 Bq/m 3. Olemme asuneet kodissamme 31 vuotta ja aiomme asua edelleen Bq/m 3. Rakensimme radonkaivon, lukema on nyt 111 Bq/m Bq/m 3. Tuuletan huoneita aiempaa enemmän pitämällä ovet ja ikkunat hetken auki. 260 Bq/m 3. Kun rakensimme vuonna 1987, ei asiasta paljoa puhuttu, nyt on vähän hankala pienin kustannuksin tehdä mitään. Hyvä, että asiasta puhutaan enemmän. 660 Bq/m 3. Radonputket asennettiin jo rakennusvaiheessa ja otettiin mittauksen jälkeen käyttöön sekä asennettiin imuri. Uusi lukema on alle 20 Bq/m 3. (Haapanen 2008, 46.) Näiden kommenttien perusteella voidaan havaita, että osa vastanneista arvostaa hanketta ja pyrkii tekemään asialle jotain, mutta kaikkein jyrkimmät kieltäytymiset tulevat valitettavasti niiltä, joiden asunnossa mitattu arvo on suuri. Yksi Iltalehden Internet-sivujen keskusteluista on otsikoitu Oletko huolissasi radonin terveysvaikutuksista?. Keskustelun on aloittanut lehden toimitus, joka viittaa julkaistuun artikkeliin, jossa uutisoidaan radonin enimmäisarvon alentamisesta 200 Bq/m 3 :iin myös vanhoissa taloissa. Keskusteluun on kirjoitettu mennessä 81 viestiä. (Iltalehden Internet-sivut 2010.) Suurin osa viesteistä on sävyltään negatiivisia ja ivallisia päättäjiä kohtaan. Tällaiset keskustelualueet vääristävät kuvaa yleisestä suhtautumisesta asioita kohtaan, mutta auttavat ymmärtämään minkälaisia ajatuksia on välinpitämättömyyden taustalla. Yksi kirjoittajista viittaa vallanpitäjien haluun parantaa suomalaisten terveyttä ja mainitsee, että tulisi ennemmin keskittyä alkoholihaittoihin, kuin näennäisesti turhaan radonriskiin. Radonongelma nimetään myös valtion keinoksi pakottaa suomalaiset käyttämään rahaa. Useassa kommentissa mainitaan kuinka ihmiset ovat aina asuneet samoilla seuduilla ja syöpiä ei sairastettu. Syöpäriski liitetään tupakkaan ja lisäaineisiin. Tämä vastarinta ei ole edeltävän tutkimustiedon tapaan vakuuttavaa. (Iltalehden Internet-sivut 2010.)\n14 14 5 RADONKORJAAMISEN OHJEISTUS 5.1 Säteilyturvakeskuksen radonkorjausoppaat Kuten jo alaluvun 4.1 yhteydessä mainittiin, Säteilyturvakeskus tekee suuren osan suomalaisesta radoniin liittyvästä kirjallisuudesta sekä tutkinnasta ja onkin vuosien varrella valistanut viranomaisia, rakentajia ja yksityisiä talonomistajia radonin torjunnassa. Uusin säteilyturvakeskuksen julkaisu radonkorjauksista on vuodelta 2008 ja se on otsikoitu Asuntojen radonkorjaaminen (Arvela & Reisbacka 2008). Se korvaa edellisen vuonna 1995 julkaistun Asuntojen radonkorjauksen menetelmät -oppaan (Arvela 1995). Kummankin oppaan tavoitteeksi sanotaan, että se soveltuisi korjausyritysten käyttöön mutta myös omatoimisille korjaajille. Ne sisältävät perustietoa radonin esiintymisestä sekä havainnollisia kuvia radonin pääsemisestä rakennuksien sisäilmaan ja esimerkkitapauksia radonkorjauksista. (Arvela & Reisbacka 2008; Arvela 1995.) Tässä luvussa pureudutaan lyhyesti näihin korjausoppaisiin ja erityisesti tarkastellaan millaisiin tutkimuksiin ja taustatietoihin nämä oppaat perustuvat. Luvuissa 6 ja 7 keskitytään radonintorjunnan teoriaan ja radonkorjausmenetelmiin. Luvusta 9 alkaen käsitellään esimerkkikohteen rakenteita ja järjestelmiä sekä kohteeseen selvityksen perusteella soveltuvia korjauskeinoja. 5.2 Lyhyt katsaus oppaisiin Sisällysluettelo antaa hyvän kokonaiskuvan oppaiden laajuudesta ja otsikoinnista. Tulee ensinnäkin huomioida, että uudempi korjausopas on tehty korvaamaan aikaisempi, joten sisällön ja jaottelun voidaan olettaa noudattavan samankaltaista kaavaa edellisen kanssa. Uusi korjausopas on laajuudeltaan liitteineen 140 sivua. Vanha korjausopas on toisaalta vain 42 sivun mittainen. Pelkästään oppaiden visuaalista ilmettä vertailtaessa voidaan todeta, että uusi opas on ilmeeltään selkeä ja ammattimainen. Kuvien laatu on huomattavasti parempi ja niitä on enimmän. (Arvela & Reisbacka 2008; Arvela 1995.)\n15 Tutkimusaineisto raportin taustalla Molempien korjausoppaiden sisältö on sidoksissa todellisiin tapauksiin ja tutkimuksiin. Vuonna 1995 julkaistu opas pohjautuu vuosina 1992 ja 1995 Säteilyturvakeskuksen lähettämiin kyselyihin radonkorjauksista. Silloin vastauksia tuli noin 450 ja radonkorjausmenetelmä pystyttiin luokittelemaan noin 400 talossa. Vuoden 2008 korjausopas perustuu vuosien 2000 ja 2001 kyselyihin, joissa haluttiin tietoa vuosina tehdyistä radonkorjauksista. Tähän kyselyyn saatiin yli 500 vastausta ja korjausmenetelmä luokiteltiin 400 talossa. Mittauksissa käytettiin Säteilyturvakeskuksen alfa-jälkimenetelmää, jossa postissa lähetettävä purkki kerää merkintöjä kaksi kuukautta. Purkkien sisältö analysoidaan laboratoriossa. Uudempaan tutkimukseen sisältyy myös joitakin erillisiä kohteita, joissa Säteilyturvakeskus on ollut mukana. (Arvela & Reisbacka 2008; Arvela 1995.) 5.4 Muutoksia Radonin torjunnan pääperiaatteet eivät ole muuttuneet vuosien kuluessa. Uudet tutkimukset ovat vaikuttaneet eri tekijöiden tärkeyden painotukseen, mutta paljoakaan uutta ja mullistavaa ei uudesta raportista löydy. Oppaat ovat sisällöltään ja teoriaosuudeltaan hyvin samankaltaiset ja paikoitellen teksti ja viittaukset ovat täysin samoja. Vuoden 2008 oppaassa esitetään yksityiskohtaisempaa tietoa esimerkiksi ilmiöistä, joiden vaikutuksesta radon pääsee huoneilmaan. Korjausten toteuttaminen ja eri menetelmien tehokkuus selvitetään myös laajemmin, sillä niistä vuosien mittaan saatu kokemus auttaa huomioimaan riskejä. Raportin rakenne ja eteneminen on loogista. Marssijärjestys on: teoria, korjauksia edeltävät tutkimukset, korjausmenetelmät ja niiden tehokkuus sekä korjausmenetelmän valinta. (Arvela & Reisbacka 2008; Arvela 1995.) On perusteltua käyttää esimerkkikohteeseen sopivien korjausmenetelmien etsimiseen vuonna 2008 julkaistua korjausopasta.\n16 16 6 RADONIN TORJUNNAN PERIAATTEET 6.1 Osion sisältö työn tavoitteen kannalta Asuntojen radonkorjaaminen -oppaan kolme ensimmäistä lukua keskittyvät esittelemään teoriaa radonin päätymisestä asuinrakennusten sisäilmaan sekä pääperiaatteita sen estämiseksi. Tässä opinnäytetyössä keskitytään lähtökohtaisesti yleisiin periaatteisiin, jotka soveltuvat suurimpaan osaa rakennuskantaa. Yksityiskohtiin puututaan, mikäli ne liittyvät työn taustalla olevaan esimerkkiomakotitaloon. Näin vältytään tavoitteen kannalta epäoleellisilta asioilta. 6.2 Radonin pääsy sisäilmaan Ensimmäiseksi oppaassa on käsitelty maaperäolosuhteita sekä yleisimpiä perustamisratkaisuja ja niiden tyypillisimpiä radonvuotokohtia. Korjausoppaassa on selvitetty ilmiötä, jossa rakennuksen sisä- ja ulkolämpötilaeron aiheuttama ilmanpaine-ero vaikuttaa merkittävästi radonin johtumiseen sisäilmaan. Suomessa rakennuksen sisälämpötila on suuren osan vuodesta ulkolämpötilaa korkeampi. Se aiheuttaa rakennuksen perustusten tasolle alipaineen, jonka ansiosta radonpitoinen ilma liikkuu maaperästä sisäilmaan, mikäli sitä ei ole tehokkaasti estetty. (Arvela & Reisbacka 2008, 11.) Oppaassa korostetaan erityisesti rakentamisen laadun tärkeyttä, sillä siinä nostetaan esiin sokkelin ja laatan välisten kutistumisrakojen suuruuden merkitys ilman virtaavuuteen. Sen mukaan jo millin rako voi aiheuttaa merkittävän vuodon, jos muut olosuhteet ovat suotuisat. Suomessa maanvaraisen laatan alla yleisesti käytettävät täyttösora-ainekset ovat ilmanläpäisevyydeltään parhaita ja edistävät radonin liikkumista huokosilmassa. Oppaassa sanotaan, että pääasiallinen radonin torjunnan keino onkin estää maaperästä ilmavirtojen mukana sisäilmaan kulkeutuva radon. Radonin siirtyminen maaperän huokosilmasta rakennuksen sisäilmaan on siis monen eri tekijän summa. (Arvela & Reisbacka 2008, 12.) Omatoimisen korjaajan ei tarvitse ymmärtää kaikkea tätä teoriatietoa,\n17 17 mutta on erittäin olennaista ymmärtää merkittävimmät sisäilman radonpitoisuuteen vaikuttavat seikat. Perustietojen avulla voi tehdä selvityksen oman talonsa radonriskeistä. KUVA 1. Tyypillisimmät maanvaraisen laatan radonvuotokohdat (Arvela & Reisbacka 2008, 13) Kuvassa 1 on esitetty maanvaraisen betonilaatan ja kevytsoraharkkosokkelin tyypillisimmät vuotokohdat. Merkittävin radonin vuotoreitti on maanvaraisen lattialaatan ja sokkelin välinen kutistumarako. Muita mahdollisia radonin vuotoreittejä ja lähteitä ovat alapohjalaatan ja kantavien väliseinien liitoskohdat kantavat väliseinärakenteet, jotka läpäisevät alapohjarakenteet lattialaatan halkeamat kellarin maalattia lattialaatan läpivientikohdat, pääsähköjohto ja vesijohto takan perustusten ja lattian saumat tai takkarakenteet radonpitoinen talousvesi porakaivoissa kivipohjaiset rakennusmateriaalit. Julkaisussa otetaan kantaa rakennusmateriaalien radontuottoon, kun siinä mainitaan betonielementtitalojen seinien aiheuttavan yleisesti Bq/m 3 :n radonpitoisuuden ja pelkän betonilaatan noin 30 Bq/m 3 :n pitoisuuden. Oppaassa mainitaan kuitenkin, että tiettävästi pelkkien rakennusmateriaalien johdosta ei ole enimmäisarvoa ylitetty. (Arvela & Reisbacka 2008, )\n18 Määräykset ja ohjeet Asuntojen radonkorjaaminen -oppaassa viitataan Sosiaali- ja terveysministeriön vuonna 2003 julkaisemaan Asumisterveysohjeeseen, joka ohjeistaa radonpitoisuuden mittaamista. Yksi merkittävä ohjeistus on mittausajan rajoittaminen marraskuun 1. ja huhtikuun 30. väliselle ajalle hyväksyttävän arvon saamiseksi. Myös mittausarvojen tulkintaan ja korjaussuosituksiin annetaan selkeitä ohjeita. Säteilyturvakeskus on noudattanut näitä ohjeita ja on jopa kehottanut edullisiin ja helppoihin toimenpiteisiin, vaikka mittaustulos olisi vain hieman yli 200 Bq/m 3. (Arvela & Reisbacka 2008, 14 15, Sosiaali- ja terveysministeriö 2003 mukaan) 6.4 Ilmanvaihto Ilmanvaihdon merkitystä huoneilman radonpitoisuuden alentamisessa on syytä pohtia. Oikein toimiva ilmanvaihto vähentää radonin ja muiden ilman epäpuhtauksien pitoisuuksia sisäilmassa. Radonpitoisuus on suoraan verrannollinen ilmanvaihtokertoimeen. Rakennusmääräyskokoelman osassa D2 määrätään ja ohjataan rakennusten ilmanvaihtoa ja siinä sanotaan, että puolet rakennuksen ilmasta tulisi vaihtua yhden tunnin aikana (Ympäristöministeriö 2010, 10). Ilmanvaihto täytyy tietysti mitoittaa niin, että huomioidaan muut olosuhdeasiat eikä pelkästään radonia. Oppaassa viitataan Sosiaali- ja terveysministeriön asumisterveyteen liittyviin julkaisuihin, jotka sisältävät ohjeita muun muassa ilmanvaihdon tarpeesta ja parantamisesta. (Arvela & Reisbacka 2008, ) 6.5 Alipaineisuus Rakennuksen ilmanpaine-ero ulkoilmaan nähden on yksi tärkeimmistä keinoista vaikuttaa radonpitoisuuteen. Osiossa mainitaan, miten alipaineisuus vaikuttaa radonpitoisen ilman vuotamiseen huoneilmaan. Tuulellakin on oma osansa paine-erojen muodostumisessa, mutta ilmanvaihdon vaikutus on jatkuva. Koneellisen ilmanvaihdon ilmavirtojen suunnittelussa on kuitenkin otettava huomioon rakennus kokonaisuutena sekä kaikki mahdolliset ilmanlaatua heikentävät teki-\n19 19 jät. Ilmanvaihto on Suomen rakennusmääräyskokoelman osan D2 mukaisesti suunniteltava ja säädettävä hieman alipaineiseksi, sillä ylipaine aiheuttaisi kosteusvaurioriskin (Ympäristöministeriö 2010, 19). Alipaineisuus on kuitenkin pidettävä maltillisena. Ilmanvaihdon mitoituksella ja säädöillä on siis suuri merkitys radonin torjunnassa ja radonpitoisuuksien hallinnassa. (Arvela & Reisbacka 2008, ) 6.6 Menetelmien tehokkuus Raportissa on selvästi panostettu menetelmien tehokkuuden esittämiseen. Niitä ei esitetä vain yleisellä tasolla lyhyesti, vaan niitä on eritelty sanallisesti korjausmenetelmittäin. Kuvat ovat myös havainnollistavia ja kertovat tiivistetysti eri menetelmien tehokkuuden korjauskohteissa. Tekstissä kerrotaan myös, mitkä raportin luvut keskittyvät yksityiskohtaisemmin kyseisiin menetelmiin. Oppaan luvut 4-11 keskittyvät korjausmenetelmien yksityiskohtaiseen selostamiseen ja luku 15 sisältää lyhyen valintaohjeen, jota voi käyttää korjausmenetelmien valitsemiseksi erityyppisissä kohteissa (Arvela & Reisbacka 2008, 24). 6.7 Asunnon tutkiminen Selkeän etenemisjärjestyksen mukaisesti oppaassa käsitellään seuraavaksi asunnon tutkimista ennen korjaustoimenpiteitä. Tämän lisäksi oppaan luku 12 käsittelee lyhyesti menetelmiä, joilla voidaan tutkia asuntoa. Korjausoppaassa tähän yhteyteen on kerätty luettelo viidestä asiasta, jotka on hyvä selvittää ennen korjauksia. Ne on lueteltu seuraavaksi tärkeysjärjestyksessä: 1. Rakennusmaan ja täyttömaan ilmanläpäisevyys 2. Radonin mahdolliset tuloreitit asuntoon 3. Asunnon ilmanvaihto ja alipaineisuus 4. Porakaivoveden radonpitoisuuden vaikutus sisäilman radonpitoisuuteen 5. Uudisrakentamisvaiheen torjuntatoimenpiteiden vaikutus korjaustapaan (Arvela & Reisbacka 2008, 25.)\n20 Radonmittaus Osiossa kerrotaan, mitkä olosuhdeasiat vaikuttavat radonpitoisuuteen ja millä tavalla saadaan luotettavia mittaustuloksia. On olennaista, että radonkorjauksen pohjana oleva radonmittaus tehdään jo viitatun Sosiaali- ja terveysministeriön määräyksen mukaisesti. Siinä mittausaika on rajattu marras-huhtikuuhun, ja sen tulee kestää kaksi kuukautta. Tämä on olennaista, koska kesällä radonpitoisuus on yleensä huomattavasti pienempi kuin talven lämmityskaudella. Olosuhteilla sekä asukkaiden toiminnalla on vaikutus radonpitoisuuteen ja ne vääristäisivät lyhyttä mittausta. Lyhytaikaisia mittauksia voidaan kuitenkin hyödyntää korjauksien jälkiseurannassa, mutta korjauspäätökset tulisi aina tehdä hyväksytyn kahden kuukauden mittauksen pohjalta. Harjualueilla vuodenaikojen vaihtelujen vaikutus radonin kulkeutumiseen saattaa kuitenkin olla poikkeuksellista. (Arvela & Reisbacka 2008, ) Rakennusmaa ja perustus Korjausoppaassa on tarkasteltu myös rakennusmaan ja rakennuksen perustuksen vaikutusta korjauksen suunnitteluun. Oppaassa viitataan Ympäristöministeriön julkaisemaan radonimurioppaaseen vuodelta 2008, josta on poimittu luetelma rakenneteknisen selvityksen tekemisen avuksi. Korjausta edeltävässä rakenneteknisessä selvityksessä tarkastettavia asioita ovat rakennuspohjan maaperä täyttömaiden laatu ja paksuus alapohjarakenteet ja perustamistapa kantavien väliseinien sijainti kellari- ja rinnetalojen maanvastaisten seinien rakenne matalat maanvastaiset rakenteet mm. porrastukset talon sisällä alapohjassa olevat lämpö-, vesi- ja sähköjohtojen läpiviennit rakenteiden kunto tiivistämistarve ja tiivistämismahdollisuudet. (Arvela & Reisbacka 2008, 26, Ympäristöministeriö 1996 ja 2008 mukaan.)\n21 Ilman vuotoreitit Yhdeksi selvitettäväksi asiaksi nostetaan radonpitoisen ilman vuotoreitit, koska jopa yksi merkittävä vuotokohta voi aiheuttaa suuria pitoisuuksia. Oppaan mukaan tulee kiinnittää huomiota läpivienteihin, koska yksi huonosti tiivistetty läpivienti voi mahdollistaa raja-arvot ylittävän vuodon. Näin ollen tämä vaikuttaa merkittävästi korjaustoimenpiteisiin, koska vuotoreittien, erityisesti läpivientien, kartoituksella ja tiivistämisellä voidaan välttyä suurilta, työläiltä ja kustannuksiltaan korkeammilta toimenpiteiltä. (Arvela & Reisbacka 2008, ) Ilmanvaihdon tarkistaminen Korjausoppaassa korostetaan myös ilmanvaihdon tarkistamista, sillä väärin säädetty tai toteutettu ilmanvaihto voi merkittävästi lisätä alipaineisuutta ja siten myös radonin kulkeutumista epätiiviyskohdista. Osiossa on eritelty suoritettavat tarkastukset painovoimaiselle, koneelliselle poisto- sekä koneelliselle tulo- ja poistoilmanvaihdolle. Kiinnitetään huomiota rakennuksiin, joissa on koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto, koska esimerkkikohteen ilmanvaihto on toteutettu siten. Järjestelmän tarkastuksessa tulee huomioida neljä eri vaihetta. Ensiksi tulee tutustua ilmanvaihtojärjestelmän toteutukseen. Koneellisella tulo- ja poistoilmanvaihdolla varustetussa asunnossa tulee olla tuloilmaventtiilit oleskelu- ja makuuhuoneissa sekä poistoilmaventtiilit keittiössä ja pesutiloissa. Järjestelmä on varustettu lämmöntalteenotolla. Toiseksi on hyvä selvittää ilmanvaihtokoneen käyttöteho ja -aika. Lähtökohtaisesti järjestelmä on tarkoitettu jatkuvasti käytettäväksi ja säätäminen onnistuu erillisestä säätöpaneelista. Seuraava huomioitava seikka on järjestelmän huoltaminen. Suodattimet tulee puhdistaa säännöllisesti ja myös vaihtaa aika ajoin. Koko järjestelmän puhdistusta suositellaan 10 vuoden välein. Viimeinen tarkastettava seikka on tulo- ja poistoilmavirtojen säädöt. Ilmavirtojen säätämisestä tulisi löytyä mittauspöytäkirja, josta voi arvioida järjestelmän ilmavirtojen suhdetta. (Arvela & Reisbacka 2008, )\n22 22 7 KORJAUSTAVAT JA TEHOKKUUS 7.1 Osion sisältö työn tavoitteen kannalta Opinnäytetyön tavoitteen ja näkökulman kannalta keskitytään maanvaraisella laatalla toteutettujen kellarittomien omakotitalojen korjausmenetelmiin. Korjausoppaasta pyritään löytämään juuri tähän asuntokantaan soveltuvat korjaustoimenpiteet. On tärkeää tietää menetelmien tehokkuus ja myös korjattavan kohteen rakenteelliset vaatimukset niiden suhteen. Poimitut korjausmenetelmät ja niihin liittyvä tieto on uudemmasta korjausoppaasta, Asuntojen radonkorjaaminen (Arvela & Reisbacka 2008). 7.2 Radonimuri Radonimurisovelluksille on korjausoppaassa käytetty sivut Arvela ja Reisbacka ovat poimineet tärkeimmät seikat Ympäristöministeriön julkaisemasta oppaasta Pien- ja rivitalojen radontekninen korjaus, Imupistemenetelmä (Ympäristöministeriö, 2008). Tähän työhön poimitaan olennaisimmat menetelmää esittelevät seikat. (Arvela & Reisbacka 2008) Soveltuvuus ja toimintaperiaate Oppaan mukaan radonimurin käyttö on mahdollista, kun lattialaatan alla on hyvin ilmaa läpäisevää materiaalia, muun muassa hiekkaa, soraa ja mursketta. Radonimurin käytön siis mahdollistavat samat seikat, jotka edistävät radonin kulkeutumista maaperässä. (Arvela & Reisbacka 2008, 29). Radonimurilla tehdään alipaine maanvaraisen laatan alle, mikä vähentää ilmavirtauksia maaperästä asuntoon tai jopa estää ne kokonaan. Alipaine saadaan aikaiseksi puhaltimella, joka imee ilmaa pisteestä laatan alta (kuva 2). Radonimurin vaikutus voi ulottua koko maanvaraisen laatan alueelle (kuva 3), jos\n23 23 rakenteessa ei ole kantavia väliseiniä. (Arvela & Reisbacka 2008, 29 32, Ympäristöministeriö 1996 ja 2008 mukaan). Täytyy huomioida, että materiaali maanvaraisen laatan alla ei saa kuitenkaan olla liian harvaa, koska se estäisi alipaineen muodostumisen, joka taas hankaloittaisi imurin toimintaa tai jopa estäisi sen kokonaan. Ennen suunnittelua on siksi olennaista selvittää monia rakenteellisia seikkoja, jotta voidaan arvioida toimenpiteen kannattavuus. KUVA 2. Radonimurin toimintaperiaate ja osat (Arvela & Reisbacka 2008, 31) Radonimuri voidaan toteuttaa rakenteellisesti muutamin eri tavoin, mutta aina tulee huomioida myös rakennusfysikaaliset seikat. Muun muassa Imukanavan eristämisellä vältytään kesäisiltä hikoiluongelmilta, koska laatan alta tuleva ilma on lämpötilaltaan viileämpää. Kanava viedään tiiviiden rakenneosien läpi ja toteutus vaatii siksi huolellisuutta. Imu voidaan toteuttaa katolle asennettavalla huippuimurilla tai poistokanavaan asennettavalla kanavapuhaltimella.\n24 24 KUVA 3. Radonimurin vaikutusalue yhtenäisellä laatalla (Arvela & Reisbacka 2008, 32) Suunnittelussa huomioitavia seikkoja Radonimuria suunniteltaessa tulee selvittää rakenteellisia seikkoja, jotka saattavat estää imurin toiminnan tai vaikeuttaa sitä merkittävästi. Esimerkkikohteessa tulee huomioida radonimuria suunniteltaessa: Rakennuspohjan maalajit. Virtauksen aiheuttama kosteuden tiivistyminen Maanvastaisten rakenteiden tiivistys imun tehostamiseksi (Erityisesti läpiviennit imupisteen lähellä.) Imupisteen ja poistoputkien sijoitusmahdollisuudet Imupisteiden määrä (<120m 2 yhtenäinen ala pistettä kohden) (Arvela & Reisbacka 2008, 33,34.) Maanvaraisen laatan alla olevat täyttömaat voivat siis pahimmassa tapauksessa estää imurin toiminnan kokonaan, varsinkin kun kyseessä on liian karkeat maa-ainekset. Tällöin vaadittavaa alipainetta ei pääse muodostumaan. Imurin\n25 25 imuteho on myös mitoitettava niin, että ilmavirtaukset eivät aiheuta rakenteiden kosteusvaurioita tai jäätymishaittoja muun muassa vesijohdoille. Ongelmat voidaan myös välttää oikealla imupisteen sijoituksella ja riittävällä imupisteiden määrällä. Jos yritetään selviytyä yhdellä imurilla, vaikka pinta-ala tarvitsisi kaksi, voi imutehon kasvattaminen johtaa mainittuihin ongelmiin. Imurin sijoittamiseen voi vaikuttaa myös betonilaatassa kulkevat lattialämmityskaapelit. Ellei rakenteellisia esteitä ole, imukuopan toteutusta on ohjeistettu hyvin (kuvio 3). KUVIO 3. Radonimurin imukuopan toteutus ja rakennekerrokset (Arvela & Reisbacka 2008, 39) Radonimurilla saavutetut tulokset Tulosten perusteella radonimuri on yksi parhaista menetelmistä radonpitoisuuden alentamiseksi. Pitoisuus on tavallisesti laskenut noin 70 90% alkuperäisarvosta. Menetelmää käytetään yleisesti korkean radonpitoisuuden asunnoissa. Tämän korjausmenetelmän toteuttaminen vaatii runsaasti selvityksiä, jotta lopputulos on toivottu. Huolellisuus ja ohjeiden noudattaminen on erityisen tärkeää\n26 26 esimerkiksi läpivientien kohdalla, koska poistoputki viedään vesikatolle tiiviiden rakenteiden läpi. Menetelmän yhteydessä on monesti tehtävä joitakin toimintaa tehostavia toimenpiteitä muun muassa tiivistystöitä, joita käsitellään alaluvussa 7.4. (Arvela & Reisbacka 2008, 48,49.) 7.3 Radonkaivo Radonkaivoa käsitellään korjausoppaassa sivuilla Radonkaivon toimintaperiaate on samankaltainen radonimurin kanssa, mutta kaivo sijoitetaan rakennuksen ulkopuolelle. Virtaus alentaa asuntoon maaperästä kulkeutuvan ilman radonpitoisuutta, mutta se ei luo laatan alle alipainetta, joka estää virtaukset kokonaan. Radonkaivon rakentamisessa tarvitaan kokemusta ja maaperän asiantuntemusta, joten sen tekeminen omatoimisesti ei takaa hyviä lopputuloksia, koska muun muassa harjuissa eri maalajikerrokset vaikuttavat merkittävästi kaivon vaikutusalueeseen ja sen muotoon. (Arvela & Reisbacka 2008, 51.) Tästä syystä radonkaivon toimintaa ei tarkastella sen yksityiskohtaisemmin. 7.4 Rakenteiden tiivistäminen Rakenteiden tiivistämiseen keskitytään sivuilla Asiaan on viitattu jo useissa kohdissa raporttia, mutta siihen halutaan vielä syventyä erikseen, koska hyvällä tiiveydellä voidaan parhaassa tapauksessa jopa välttyä muilta kalliimmilta torjuntamenetelmiltä. Tiivistämiseen on vaikea antaa yksityiskohtaisia neuvoja, koska jokainen kohde asettaa erilaiset vaatimukset. Itse tiivistystyöhön soveltuu kuitenkin aina samoja käytäntöjä, jotta saavutetaan hyvä laatu. (Arvela & Reisbacka 2008.) Periaate Tiivistämisellä voidaan vähentää ilman virtausta maaperästä asuntoon. Yleisimmät vuotoreitit ovat lattialaatan ja sokkelin välinen rako sekä läpiviennit.\n27 27 Vuotoreitit pitäisi saada mahdollisimman täydelleen umpeen, koska ilmavirta etsii aina uuden raon, vaikka edellinen olisi onnistuneesti tukittu. Laatan alapuolisen materiaalin karkeus asettaa suurempia vaatimuksia tiivistystyön laajuudelle ja sen laadulle. Raportissa on esimerkkejä vedeneristysmateriaalien, kuumabitumin sekä polyuretaanipohjaisten massojen käytöstä. Näiden kaikkien materiaalien kohdalla on olennaisinta varmistaa hyvä tartunta ja tasainen laatu. (Arvela & Reisbacka 2008, 69.) Tiivistystöitä harkittaessa on hyvä pohtia niiden haastavuutta, sillä toimenpiteiden laajuus voi yllättää omatoimisen korjaajan. Tietysti räikeisiin puutteisiin läpivientien tiivistyksessä on olennaista puuttua, mutta on hyvä miettiä etukäteen tiivistystöiden haluttu laatutaso Tulokset Pientalojen tiivistyksissä tulokset eivät aina ole toivotunlaisia. Tiivistyksillä on yleisesti päästy puuseinärakenteissa 0-30 % alenemiin, mutta eri toimenpiteiden yhdistelmillä on päästy jopa 50 % alenemaan. Sokkelin ja laatan välisiä vuotokohtia voi rakenteista riippuen olla haastavaa tiivistää, sillä ilmavirta voi kulkeutua sokkelista seinärakenteisiin. Erityisesti tiivistämätön harkkosokkeli aiheuttaa vaikeuksia. Nykyisten määräysten mukaan sokkelin ja laatan välinen rako tulee asianmukaisesti tiivistää kumibitumikermillä, joten yksittäiset läpiviennit saattavat olla suurin ongelma. (Arvela & Reisbacka 2008, 71,72.) Tämän perustella voidaan todeta, että korjaussuunnitteluvaiheessa tulee selvittää mahdolliset uudisrakentamisvaiheen radonintorjuntakeinot sokkelissa, jottei tehdä turhia tiivistyksiä. 7.5 Ilmanvaihto Ilmanvaihdon korjauksia käsitellään sivuilla Ilmanvaihdon avulla tehtäviin korjauksiin vaikuttaa oleellisesti rakennuksen ilmanvaihdon toteutus. Ilmanvaihto voi olla painovoimainen, koneellinen poisto- tai koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto. Ilmanvaihdolla on suuri vaikutus rakennuksen ilmanpaine-eroon\n28 28 ulkoilman kanssa, kuten alaluvuissa 6.4 ja 6.5 todettiin. (Arvela & Reisbacka 2008.) Toteutus Hyvä ilmanvaihto ei ole ainoastaan radonin torjuntakeino, vaan se edistää rakennuksen viihtyisyyttä ja suojaa sitä muun muassa kosteusvaurioilta ja sisäilmaongelmilta. Rakentamismääräysten mukaan asunnon ilman tulisi vaihtua kerran kahdessa tunnissa eli ilmanvaihtokerroin on 0,5 1/h (Ympäristöministeriö D2 2010). Jos ilmanvaihtuvuus on jo hyvällä tasolla, ei sen tehostamisella tule yrittää madaltaa pitoisuuksia, koska muutos saattaa laskea viihtyisyyttä esimerkiksi vedon tunteen vuoksi. (Arvela & Reisbacka 2008, 80.) Koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto Uudemmissa taloissa, joissa on koneellinen tulo- ja poistoilmanvaihto, ilmanvaihtuvuus on yleensä hyvää tasoa. Puutteet ilmanvaihtuvuudessa ovat yleensä merkki puhaltimen liian alhaisesta käytöstä tai huonekohtaisten venttiilien vääristä säädöistä. Järjestelmä pyritään pitämään hieman alipaineisena, sillä tuloja poistoilmamäärien liiallinen epätasapaino vaikuttaa merkittävästi radonin vuotovirtoihin epätiiviyskohdista. Likainen tuloilmasuodatin lisää alipaineisuutta, joten puhdistus ja huoltaminen edesauttavat radonin torjuntaa. (Arvela & Reisbacka 2008, 82). Yleinen suositus ilmanvaihtokanaviston puhdistusväliksi on noin 10 vuotta. Työhön kuuluu yleensä puhdistuksen lisäksi järjestelmän perussäätö eli ilmavirtojen säätö määräykset täyttäviksi Tulokset Ilmanvaihdon muutos- ja säätötoimenpiteillä on yleisesti saavutettu noin % alenemia. Koneellisen tulo- ja poistoilmanvaihdon yhteydessä keskeisiä toimenpiteitä ovat olleet käyttötehon kasvattaminen sekä erilaiset puhdistus ja\n29 29 huoltotyöt. Ilmanvaihdon puhdistuksella ja perussäädöllä pystytään vaikuttamaan sisäilmaan laajemminkin, joten niiden tekeminen palvelee koko asunnon sisäilmastoa ja lisää viihtyvyyttä. (Arvela & Reisbacka 2008, 83,84.) 7.6 Menetelmillä saavutettujen tulosten vertailu Korjausoppaassa esitetään havainnollisesti eri radonintorjuntamenetelmillä saatuja tuloksia (kuvio 4). Radonimurin eri sovellukset ja radonkaivo ovat tuloksiltaan parhaita menetelmiä, sillä niillä saavutettu keskimääräinen radonpitoisuuden alenema on ollut noin 70 90%. Ilmanvaihdolle tehdyillä toimenpiteillä ei ole päästy keskimäärin samanlaisiin tuloksiin. Kaaviosta voidaan havaita, että hyvältä vaikuttavat toimenpiteet voivat huonosti suunniteltuina tai toteutettuina jopa lisätä sisäilman radonpitoisuutta. Korjausten suunnittelussa korostuu hyvä valmistautuminen, johon sisältyy rakenteiden toteutuksen sekä rakennuspaikan ominaisuuksien selvittäminen ja myös toimenpiteiden huolellinen sekä perusteltu valinta. Tämän ei kuitenkaan tulisi säikäyttää omatoimista korjaajaa, koska uuden oppaan kattava selvitys korjausmenetelmistä tarjoaa hyvät edellytykset onnistuneeseen korjaukseen.\n30 30 KUVIO 4. Eri korjausmenetelmillä saatuja radonpitoisuuden alenemia. Sininen palkki kuvaa keskimääräistä vaihtelua ja ohut viiva kokonaisvaihtelua ( Arvela & Reisbacka 2008, 21) Asuntojen radonkorjaaminen -opas käsittelee korjausmenetelmiä hyvin yksityiskohtaisesti ja kaikkea sitä tietoa ei voi tähän työhön siirtää. Tämän työn lukujen 9-12 yhteydessä selvitetään esimerkkiomakotitalon rakenteiden ja järjestelmien radonriskit. Selvityksen perusteella pohditaan sopivia korjausmenetelmiä hieman yksityiskohtaisemmin, jotta voidaan laatia perusteltu korjausehdotus radonpitoisuuden alentamiseksi. Tämä työ käsittelee omatoimista radonkorjausta, mutta luulisi Suomessa olevan urakoitsijoita, jotka osaavat soveltaa Säteilyturvakeskuksen korjausopasta. Mikä sitten kannustaa yksityistä talonomistajaa tähän omatoimisuuteen?\n31 31 8 RADONKORJAUKSIA TEKEVÄT URAKOITSIJAT 8.1 Urajoitsijoista pulaa Heti aluksi voidaan todeta, että radonkorjauksia tekevät yritykset eivät mainosta itseään liiaksi. Säteilyturvakeskuksen Internet-sivuilta voi löytää listan yrityksistä, jotka tekevät radonkorjauksia. TM Rakennusmaailmassa (Kaskinen 2010) oli artikkeli radonkorjaamisesta, jossa mainittiin asiaan liittyen seuraavaa: Radonkorjaukset tai -torjunnat yksin eivät ilmeisesti elätä ainuttakaan yrittäjää. Päinvastoin puhelinkierros paljasti, että moni yritys, joka numeropalvelujen tai Säteilyturvakeskuksen verkkosivujen perusteella tekee radonkorjauksia, oli luopunut niistä. Kysyntä ja tarjonta eivät ole kohdanneet toisiaan, tai sitten kysyntää ei ole tarpeeksi. Samaisessa artikkelissa haastatellaan Säteilyturvakeskuksen tutkimusprofessoria Hannu Arvelaa, joka toteaa että: Alan yrityksistä on edelleen pulaa. Kirjoituksessa todetaan, että Säteilyturvakeskus kouluttaa talkooalueilla yrittäjiä yhden päivän koulutuksin tekemään radonkorjauksia. (Kaskinen 2010.) Esimerkkikohteen kannalta mielenkiinto kohdistuu Pirkanmaan radonkorjausyritysten määrään. Säteilyturvakeskuksen Internet-sivuilla on päivitetty lista jossa on 4 Pirkanmaalaista radonkorjauksia tekevää urakoitsijaa, 2 Tampereella, 1 Kangasalla ja 1 Pirkkalassa. (Säteilyturvakeskus, Internet-sivut.) 8.2 Korjaustoimenpiteiden hinta Eri korjaustoimenpiteiden kustannukset koostuvat suunnittelu-, rakentamis- ja sähkötöistä sekä laite- ja tarvikekuluista. Radonkorjausurakoitsijoiden kesken ei ole kovinkaan paljon kilpailua, joten korjausten kokonaishinta saattaa kohota hyvinkin korkeaksi esimerkiksi pelkkiin laite- ja tarvikekuluihin verrattuna. Tämä kustannuksien välinen suhde ilmenee taulukosta 1, jossa on eritelty eri toimenpiteiden laite- ja tarvikekulut sekä kokonaiskulut. On ymmärrettävää, että Säteilyturvakeskuksen tutkijat yrittävät saada yrityksiä mukaan radonkorjauksiin, jotta korjauksien määrä kasvaisi, laatu paranisi ja hinta alenisi kilpailun johdosta. Kun\n32 32 kustannuksia miettii remonttitaitoisen asunnonomistajan kannalta, niin ne voivat parhaimmillaan olla noin 10 % rakennusyrityksen kokonaishintaan verrattuna, kun ei huomioida käytettyä aikaa. (Arvela & Reisbacka 2008, 117,118.) TAULUKKO 1. Korjausmenetelmien tarvike- ja kokonaiskulut vuoden 2008 hintatasossa (Arvela & Reisbacka 2008, 118) On selvää, että omatoiminen korjaaja säästää urakoitsijan työhön, kuluihin sekä katteeseen kuluvan rahan. Tämä korostuu erityisesti toimenpiteissä, joissa ei tarvita esimerkiksi maansiirtourakoitsijaa tai sähköasentajaa. Useammat menetelmät vaativat jotain erikoisosaamista tai ovat luvanvaraista toimintaa ja siksi työvaiheet, esimerkiksi sähkötyöt, voi joutua tilaamaan erikseen, ellei perhe- tai ystäväpiirissä ole osaamista.\n33 33 9 RADONKORJAUSSELVITYS ESIMERKKIKOHTEESSA 9.1 Perustietoja kohteesta KUVA 4. Talo kesällä Sijainti: Takalukontie 12, PÄLKÄNE Rakennustyyppi: Omakotitalo, yksikerroksinen Valmistumisajankohta: Kevät 1999 Pinta-ala: Kokonaisala n. 150 m 2 Mitattu radonpitoisuus: 240 Bq/m 3 Mittausaika:\n34 34 Kohdetta koskee vanhojen rakennusten huoneilman radonpitoisuuden raja-arvo 400 Bq/m 3. Liitteenä olevan radonmittausraportin yhteydessä Säteilyturvakeskus kehottaa tekemään helppoja sekä tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä pitoisuuden alentamiseksi, jos arvo on ylittänyt 200 Bq/m 3 ja myös tekemään uusintamittauksen toimenpiteiden tulosten arvioimiseksi (Liite 1 Säteilyturvakeskuksen radonmittausraportti 2010). Tämä Säteilyturvakeskuksen suosima menettely perustuu säteilysuojelulain perusperiaatteisiin. Niiden mukaan säteilyaltistusta kuuluu pienentää aina silloin, kun sen on tarkoituksenmukaista ja käytännöllisin keinoin toteutettavissa (Weltner ym. 2003, 140). KUVA 5. Julkisivukuva talosta. Oikealla autotallin perustukset. (Kuva: Esko Vesterinen 1999)


Lääkehoidon arviointi (tulossa) | Olo-apteekki\nLääkehoidon arviointi (tulossa)\nLääkehoidon arviointipalvelu auttaa sinua ajanvarauksella videoyhteydellä. Palvelussa farmasian ammattilainen käy läpi lääkityksesi, haastattelee, etsii lääkityksen ongelmakohtia, ottaa kantaa lääkehoidon tarkoituksenmukaisuuteen ja tekee muutosehdotuksia hoitavalle lääkärille. Lääkitysmuutoksista päättää hoitava lääkäri. Pitkäaikaissairauksissa tai monilääkityillä lääkkeiden määrä voi kasvaa ajan kuluessa suureksi. Sairauksien ja oireiden hoitoon määrätyt lääkkeet saattavat jäädä käyttöön ilman, että niiden tarpeellisuutta arvioidaan uudelleen. Tällöin riski lääkkeiden haitta- ja yhteisvaikutuksille kasvaa. Nämä riskit voidaan välttää asiantuntijoiden tarjoaman konsultaation avulla.\nPalvelu varataan apteekissa asioidessa ja videohaastattelu tapahtuu apteekissa sijaitsevassa Terveystalon palvelupisteessä. Asiantuntijan tekemä videohaastattelu kestää 30 minuuttia. Hintaan kuuluu myös loppuraportti ja raportin läpikäynti puhelimitse (15 minuuttia). Palvelun hinta on 75 euroa kerralta (kampanjahinta voimassa toistaiseksi, normaali hinta 99 euroa). Palvelun tuottaa Terveystalo.\nKampanjahinta 75,00 € Normaali hinta 99,00 €\nOlet arvostelemassa:Lääkehoidon arviointi (tulossa)


Kotona tehtyä: Wasabi-lohitahna\nJuttelimme päivänä muutamana työystäväni Annan kanssa tulevan joulun ruoista. Eniten minua pohditutti tulevan joulun valkosipulisilakat ja että mitähän uutta niihin kehittäisi. Anna sitten kertoi, miten oli viime jouluna tehnyt tosi hyvää tahnaa ja tarjonnut sitä saaristolaisleivän kanssa. Minun oli luonnollisesti pakko testata tuota herkulliselta kuulostavaa tahnaa.\nOiva tilaisuus tuli, kun olimme pyhäinpäivää edellä miniristeilyllä ja tuhdin aamupalan jälkeen menikin pitkään iltapäivään ennen kuin ruokaa teki mieli. Valmistin valmisaineksesta saaristolaisleivän ja tein herkullisen tahnan jääkaappiin tekeytymään.\nWasabi-lohitahnan on tehty K-kaupan ohjeella ja muutin sitä vain sipulin osalta, sillä unohdin ostaa ruohosipulia. Käytin sen sijaan pienen salottisipulin. Lisäksi ostamassani graavilohessa oli hieman tilliä.\nTahna on tosi helppo tehdä ja tosi herkullista makean saaristolaisleivän kanssa. Seuraavana päivänä wasabin maku oli tasaantunut ja sitä voi halutessaan hieman lisätä. Varmasti samainen tahna sopii aivan mahtavan hyvin myös kesäisten uusien pottujen kanssa. Meille tätä tulee kaiken muun herkun lisäksi joulupöytään!\n1pkt (150-200g) graavilohta\n1-2tl wasabitahnaa (minä laitoin 2tl)\nNotkista tuorejuusto. Silppua graavilohi ja sekoita se wasabitahnan sekä silputun salottisipulin kanssa tuorejuuston joukkoon. Anna vetäytyä hetki jääkaapissa.\nTarjoa saaristolaisleivän, ruisnappien tai uusien perunoiden kera.\nTunnisteet: Alkuruoat, Buffet, Herkut, Joulupöytään, Kalaruoat, Kesäherkut, Levitteet, Pikkusuolaiset, Ruokaisat leivät, Sorminsyötävää, Tahnat ja kastikkeet, Ystävien reseptejä\nSiinäpä se on minun tulevan joulun naposteluresepti! Pitää ostaa pitkiksi pyhiksi pari pussia palttoonnappeja tms. ja tehdä reilusti tätä sun ihanuustahnaa! Tykkään wasabista tosi paljon.\n16. marraskuuta 2014 klo 14.49\nNo niin meidänkin! :) Wasabi sopi tuohon kuin ruisnappi suuhun! Maku hieman vaimenee seuraavaan päivään, joten paras varata tuubi käsille, jotta voi halutessaan lisätä sitä tahnaan :)\n16. marraskuuta 2014 klo 14.57\nTapahtui ihme ja kumma: wasabi katosi tuorejuuston syövereihin, vaikka varmaan neljä tl sitä laitoin! Lohi oli jääkellarin lohta, graavi olisi ollut parempi. Hyvä yhdistelmä kuitenkin oli, ja lopulta sivelin wasabia suoraan leivän päälle lohimössön alle. Jo alkoi maistua! Ensi kerralla graavilohesta ja paremmasta juustosta.\n2. tammikuuta 2015 klo 16.10


Aluevaalit eli maakuntavaalit pidetään 23.1.2022. Äänestysalue on hyvinvointialue. Vaaleissa valitaan jäsenet hyvinvointialueen aluevaltuustoon ja heidän keskuudestaan osa aluehallitukseen.\nHyvinvointialue tulee vastaamaan kaikista julkisista terveyspalveluista, sosiaalipalveluista ja pelastustoimesta. Osan niistä tuottavat edelleen yksityiset yritykset ja yhteisöt. Myös oppilashuolto siirtyy hyvinvointialueen vastuulle, vaikka kuraattorien, terveydenhoitajien, psykologien ja muiden ammattilaisten toiminta jatkuu kouluissa.\nKansalaisten, sote-alan ammattilaisten ja päättäjien avoin keskustelu hyvinvointialueen arvoista, periaatteista ja toivotusta tulevaisuudesta on tärkeää aloittaa nyt.\nTulevilla hyvinvointialueillakin luotettavuus syntyy osaavien ja jaksavien ammattilaisten työstä, joka perustuu asiakkaiden ja potilaiden yksilöllisiin tarpeisiin, hyvään kohtaamiseen sekä parhaaseen tietoon, tutkimukseen ja kokemukseen.\nMillä keinoin hyvinvointialueellasi aiotaan varmistaa myös sujuva tiimityö ja työn yhteensovittaminen sekä monimutkaisten ongelmien ratkaisu ja sitä tukeva johtaminen? Sopivia työkaluja löytyy systeemisestä ajattelutavasta, yhteisövaikuttavuudesta ja verkostojohtamisesta.\nAsiakkaan luottamus on ansaittava joka kerta. Tärkeää on hoitoon ja palveluun pääsy nopeasti. Jos palvelu tai hoito evätään, on ihmisen saatava tietää peruste ymmärrettävästi. Koska hyvinvointi on laajempaa kuin yksittäinen suorite, on panostettava asiakkaiden toipumisen ja elämäntilanteiden seurantaan. Tarvitaan myös vuorovaikutustaitoja ja kokemusasiantuntijuutta.\nHyvinvointialueen onnistuminen on suurelta osin kiinni siitä, että päätöksenteko kaikilla tasoilla herättää luottamusta. Johtamisen pitää varmistaa ammattilaisten mahdollisuudet korkealaatuiseen ja hyvinvoivaan työhön sekä itsensä kehittämiseen.\nAmmattilaisten keskinäinen sekä johdon ja ammattilaisten molemminpuolinen luottamus valavat vankat perustukset hyvinvointialueelle – ja veronmaksajien luottamukselle sitä kohtaan.\nYTM, projektipäällikkö, sosiaalityöntekijä\nAiheet Kristiina Ruuskanen aluevaalit hyvinvointialueet luottamus sote-uudistus


Qualcomm harkitsee sovittelijaa Nokia-kiistaan - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nQualcomm harkitsee sovittelijaa Nokia-kiistaan\nJulkaistu: 9.1.2007 17:35\nYhdysvaltalainen siruvalmistaja Qualcomm harkitsee ulkopuolista sovittelijaa ratkomaan patenttikiistaa Nokian kanssa. Amerikkalaisyhtiön toimitusjohtaja Paul Jacobs kertoi asiasta Las Vegasin kulutuselektroniikkamessuilla.\nJacobs perusteli sovittelijaa sillä, yhtiöiden neuvottelut ovat yhä kaukana sovusta. Nokian ja Qualcommin nykyinen sopimus matkapuhelimissa käytettävien patenttien maksuista kuitenkin päättyy jo huhtikuussa. Toisena mahdollisuutena vauhdittaa neuvotteluja Jacobs piti takarajan määräämistä neuvotteluille. Emme ole vielä keskustelleet Nokian kanssa näistä keinoista, eikä päätöksiä ole tehty, toimitusjohtaja korosti.


Ajankohtaista kaikki - Sivu 11 21:stä - Sweet Food O´Mine\ntagged in: budjettiterassi, kesä, kesäkeittiö, sisustus, terassi\nNyt on paras aika hankkia ensi kesän terassikauden matot, istuintyynyt ja ruukut, sillä nyt voit tehdä todellisia ALE-löytöjä! Bongasin parhaimmat tarjoukset jopa -75% halvemmalla. Tyylikäs kesäkeittiö terassilla on sisätilan jatke. Pidä itse ulkokeittiön värimaailma hillittynä, jolloin sinulle jää mahdollisuus leikitellä rohkeammilla väreillä, esimerkiksi valitsemalla värikkäät tyynyt tai maton. Hauskat lyhdyt, kauniit ruukut ja monikäyttöinen huopa ovat sisustushankintoja, joille löytyy taatusti käyttöä kotona myös kesän jälkeen. Kesäkalusteet ovat tähän aikaa...\ntagged in: maanantai\nAurinko paistoi pilvettömältä taivaalta ja keittiön avonaisesta ikkunasta kuului linnun viserrystä. Mikä ihana päivä onkaan edessä, ajattelin samalla, kun venyttelin hetken, katsahdin kelloa ja vieressä nukkuvaa pientä ja ajattelin, että nukahdanpa vielä hetkeksi. Heräsin pari tuntia myöhemmin siihen, kun joku pomppii vatsani päällä. Oikea käsi sojottaa ylöspäin ja en tunne sitä. Otan toisella kädellä kiinni siitä ja heilautan sen alaspäin sängyn reunalle. Tunnen, että noin 100 asteinen veri lähtee kiertämään siinä hitaasti. Saan silmät juuri ja juuri auki. Nekin ovat ilmeisesti lopettan...\ntagged in: vauhti hyytyy\nVoi tätä kesää, tai sanoisinko sen puutetta. Tänä kesänä on ollut villasukat useammin päällä kuin hellemekko. Lämpimiä ja aurinkoisia ilmoja ei täällä meilläkään ole riittänyt auringossa oleiluun. Kesä, aurinko ja lämpö olisivat olleet niin mukavia saada. Kuten monesti olen varmaan maininnutkin, niin täällä jumalan selän takana on niin raskasta pimeää puolet vuodesta, että kesä on aina odotettu. Ja joo, tiedän, onhan se sitä muuallakin. Mutta täällä se pimeys ja yksinäisyys oikein korostuu. Täällä kun ei ole katuvaloja, ihmisiä tai elämää. Talven tullen merikin jäätyy ja pysähtyy. Linnut lä...\ntagged in: ruokarauhaa, sydänmerkki, trifle\nNyt vietetään Naistenviikkoa. Nimipäivien viettoon valmistetaan marjaisaa trifleä. Trifle on helposti valmistuva kerroskakku ja meillä lasten suosiossa. Tämä kakku on niin helppo valmistettava, että jopa nuoremat kokit osaavat kerrostuksen jalon taidon. Savoiardikeksejä, vaniljakreemiä, tuoreita marjoja ja kermaa kerrostettuna kauniiksi ja houkutteleviksi kerroksiksi. Kakun annetaan rauhassa tekeytyä ja maustua sekä keksien pehmetä kerrosten välissä. Ennen pöytään kantamista kakku koristellaan kesän marjoin ja vaikka syötävin kukkasin. Mikä parasta, tämän nimipäiväkakun valmistus ...\ntagged in: ennen oli kaikki paremmin, peitot ja tyynyt, uni\nKyllä ennen oli kaikki paremmin, kun ei ollut vaihtoehtoja pilvin pimein. Oli tyydyttävä siihen mitä oli, eli siihen peruskauraan. Kaikki alkoi siitä, kun ajattelin ostaa uudet peitot ja tyynyt. Olin jo viime jouluna ostanut uudet peitot ja tyynyt ja nyt ne olivat näin puolessatoista vuodessa parhaat päivänsä jo nähneet. Mielessä kyllä kävi, että kyllä ennen peitotkin kesti. Koska en halunnut laittaa hirveitä summia rahaa peittoihin ja tyynyihin tällä kertaa, aloitin etsimisen. Tässä välissä on sanottava, että vuosien aikana on tullut kokeiltua jos jonkinmoista tyynyä. On ollut jämäkkää ja...\ntagged in: ajatuksia, kyökkipsykologiaa\nKyökkipsykologiaa Ajattelin kirjoitella teille täällä blogin puolella välillä muustakin kuin ruoasta. Aina silloin tällöin tulee sellaisia aiheita, joista huomaan haluavani kirjoittaa teillekin. Myös silloin kun elämässä tapahtuu, niin on tullut kirjoiteltua tänne. Ne ovatkin jostain syystä olleet aina ne luetuimmat jutut, tiedä sitten mistä johtuu. Ehkä tällaista kyökkipsykologiaa harrastavan mamman jutut huvittavat, tai sitten aiheet voivat liipata niin läheltä omaa elämää, että jutut kiinnostavat. Ajattelin tänään kirjoittaa kulissien takaisesta elämästä. Mutta ennen kuin aloitan, ni...\nNiin kuin kerroin teille jo viime viikon lopulla, päätin jatkaa matkaani itsenäisenä bloggaajana, sellaisena kuin blogini alun alkaen oli. Olin miettinyt asiaa jo jonkin aikaa ja se painoi mieltäni siihen asti kunnes sain ilmoitettua eroaikeistani. Olin kuitenkin hitusen epävarma vielä senkin jälkeen, kun olin tehnyt eroilmoitukseni. Vanhasta ja tutusta on joskus vaikea irrottautua, siitä tulee tapa. Jotain tapahtui kuitenkin sen jälkeen, kun Foodloverin bannerit poistuivat sivuiltani. Tunsin vapauden huumaa, vaikka en nyt suoranaisesti voi sanoa, että minulla tätä ennen olisi ollut pallo...\ntagged in: foodlover\nTänään on haikea päivä, koska olemme viimeistä päivää mukana Foodlover-yhteisössä. Haikea siksi, että jokaiseen pitkään suhteeseen kiintyy ja myös jollain tavoin kasvaa mukaan. Mutta, niin kuin pitkissä suhteissa voi joskus käydä, sitä ehkä huomaa pikkuhiljaa, että sinä itse muutut tai toinen voi muuttua ja erilleen kasvaminen on välttämättömyys. Tunteet ovat ristiriitaiset, sillä vanha on tuttu ja turvallinen ja uusi voi pelottaa. Mutta ennen pitkää, jos oma kasvu kiinnostaa, on vanhasta suhteesta lähdettävä. Halataan ja kiitetään vanhaa ja laitetaan opit ja muistot varmaan talteen. Nost...


Koronarajoitukset laittavat itsenäisyyspäivän juhlinnan uusiksi – ei mielenosoituksia, perinteisiä Linnan juhlia tai Hurstin lohikeittotarjoilua | Uutissuomalainen | Itä-Savo\nEtusivu » Uutissuomalainen 5.12.2020 15:26\nKoronarajoitukset laittavat itsenäisyyspäivän juhlinnan uusiksi – ei mielenosoituksia, perinteisiä Linnan juhlia tai Hurstin lohikeittotarjoilua\nLinnan tungoksessa ei pyörähdellä tänä vuonna. Markku Ulander / LEHTIKUVA\nItsenäisyyspäivää juhlitaan Suomessa sunnuntaina poikkeusoloissa. Koronarajoitukset vaikuttavat monien perinteisten tapahtumien järjestelyyn, ja esimerkiksi Linnan juhlien perinteistä kutsuvieraskättelyä ei nähdä televisiosta ollenkaan.\nPerinteisten Linnan juhlien sijasta presidentti Sauli Niinistön ja rouva Jenni Haukion voi nähdä Presidentinlinnasta televisioitavassa itsenäisyyspäivän erikoislähetyksessä huomenna illalla kello 19.30 alkaen.\nMyös ekumeeninen jumalanpalvelus sekä itsenäisyyspäivän perinteinen lipunnosto järjestetään ilman yleisöä.\nLipunnosto järjestetään tänä vuonna Hämeenlinnassa perinteisen Helsingin Tähtitorninmäen sijasta. Nyt on ensimmäinen kerta, kun 64:ttä kertaa järjestettävässä tapahtumassa nostetaan lippu salkoon Helsingin ulkopuolella. Lipunnosto siirrettiin alun alkaen Helsingistä Hämeenlinnaan Uudenmaan koronarajoitusten takia, mutta koronatilanteen pahennuttua myös Hämeenlinnassa on tilaisuus päätetty järjestää ilman yleisöä.\nLisäksi muita lipunnostoja ja seppeleenlaskuja tehdään huomenna aamusta alkaen eri puolilla Suomea. Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä Puolustusvoimien ylipäällikkö, presidentti Niinistö sekä Puolustusvoimain komentaja, kenraali Timo Kivinen laskevat seppeleet porrastetusti aamupäivällä.\nTänä vuonna ei perinteistä paraatia\nPoikkeusjärjestelyt näkyvät myös Puolustusvoimien itsenäisyyspäivän juhlinnassa. Tänä vuonna ei järjestetä perinteistä valtakunnallista paraatia, eikä sen tilalle suunniteltuja Porin prikaatin ja Porin kaupungin itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelusta tai juhlatilaisuutta Keski-Porin kirkon sankariristillä.\nAlkuperäisten suunnitelmien sijasta Porin kaupunki ja Porin prikaati sekä muut alueen järjestöt suorittavat sankariristillä seppeleenlaskun ilman yleisöä. Seppeleen laskee prikaatin komentaja, prikaatikenraali Mika Kalliomaa.\nIlmavoimat ja Merivoimat juhlistavat itsenäisyyspäivää ylilennoilla sekä alusten kunniakäynneillä eri puolilla Suomea. Tänä vuonna yleisö ei kuitenkaan pääse tutustumaan Merivoimien aluksiin koronarajoitusten vuoksi.\nIlmavoimien Hornet-hävittäjät tekevät ylilentoja eteläisen ja keskisen Suomen yllä. Helsingissä Hietaniemen hautausmaan Hornetit ylittävät kymmeneltä aamulla ja Kalevankankaan hautausmaan Tampereella noin kello 10.42. Ilmavoimat muistuttaa lentoja katsomaan tulevaa yleisöä koronarajoitusten noudattamisesta.\nHurstin itsenäisyyspäivän lohikeittotarjoilu peruttu\nKoronarajoitukset vaikuttavat myös vähemmän virallisiin itsenäisyyspäivän tapahtumiin. Helsingissä hyväntekeväisyystyötä tekevä Hurstin apu on joutunut perumaan itsenäisyyspäivän lohikeittotarjoilun Helsingin Rautatientorilla. Jo aiemmin Hurstin apu kertoi joutuneensa perumaan myös vähävaraisille suunnatun jouluaaton juhlan Helsingin Messukeskuksessa.\nKoronapandemia vaikuttaa myös monessa korkeakoulukaupungissa tuttuihin opiskelijoiden itsenäisyyspäivän soihtukulkueisiin. Esimerkiksi pääkaupunkiseudun ylioppilaskunnat ja opiskelijakunnat korvaavat perinteisen soihtukulkueen virtuaalisella tapahtumalla.\nHuomenna ei nähdä myöskään isoja mielenosoituksia koronarajoitusten vuoksi. Esimerkiksi Helsinkiin suunniteltu Helsinki ilman natseja -mielenosoitus on peruttu, ja Tampereelle suunniteltu äärioikeiston Suomi herää -mielenosoitus on siirretty verkkoon.\nJuttua on korjattu kello 18.23: Porin tapahtumat: juhlajumalanpalvelusta tai juhlatilaisuutta sankariristillä ei järjestetä, sen sijaan kaupunki ja prikaati laskevat sankariristille seppelen ilman yleisöä.


Primavera-blogi I: Monotonix, Surfer Blood, The XX, Pavement - Rumba.fi\nRumba » Primavera-blogi I: Monotonix, Surfer Blood, The XX, Pavement\nPrimavera-blogi I: Monotonix, Surfer Blood, The XX, Pavement\nBarcelonan indietaivaassa toimii kaikki, paitsi juomatarjoilu. Samalla Oskari Onninen ehti kuunnella muun muassa The XX:n ja Pavementin keikat.\nSan Miguel Primavera Sound 2010 on indierunkkarin taivas Espanjan auringon alla, Parc del Forumin betonitemppelimäisessä ympäristössä. Festivaalin line-up on kaksiteräinen miekka: kiinnostavia bändejä on aivan liikaa, että niistä ehtisi ja jaksaisi nähdä läheskään kaikki.\nJo torstaina samaan aikaan olisi pitänyt kurkkia Wild Beastsia ja Broken Social Sceneä. Tänään samaan aikaan soittavat Wilco, Japandroids, Wire ja CocoRosie. Se ehkä kertoo festivaalin line-upin laajuudesta.\nMutta asiaan. Festivaalipäivämme aloitti viime viikolla Lepakkomiehessä hurmannut sekopäinen israelilaisretkue Monotonix. Vice-lavalla esiintynyt yhtye vaatisi kuitenkin ehdottomasti klubiympäristön. Nyt keikka oli varmasti maailman paras kaikille niille, jotka pääsevät kolmen metrin päähän keskellä yleisöä mekastavasta bändistä. Muiden kohtalo on seurata sirkusta kauempaa, jolloin bändin hurjapäinen livemeininki ei kerta kaikkiaan välity.\nFlow’hunkin saapuva Surfer Blood ei päässyt vakuuttamaan ainakaan pitkältä etäisyydeltä. Pohjattoman kehnosoundisella Pitchfork-lavalla soittaneen bändin musiikista voi kuulla elementtejä esimerkiksi Pixiesistä, Weezeristä ja modernista säröpopista. Biisimateriaali on kohdillaan, mutta bändiä ei tosiaan karismalla ole pilattu.\nNiin ikään Flow’hun saapuvan The XX:n keikka jätti puolestaan kylmäksi. Vaikka bändin ainut albumi on loistelias, livenä yhtyeellä ei ole tarjota tippaakaan ekstraa. Sen sijaan bändin keulahahmot Romy Madley Croft ja Oliver Sim olivat lähinnä karismavapaita kököttäjiä. He soittelevat biisit läpi taitavasti, mutta eivät ainakaan tällä kertaa saaneet aikaan sitä intensiteettiä, joka heidän levyltään kuuluu.\nUpea hetki oli tosin keikan lopussa, kun Sim jätti bassonsa ja keskittyi paukuttamaan lavalla ollutta crash-symbaalia. Tällöin XX:n keikka sai sen lisäsärmän, jota oli ehditty kaivata ensisoinnuista lähtien. Flow-keikan odotustaso joka tapauksessa romahti Primaveran show’n jälkeen.\nViime vuoden Rumban kriitikkoäänestyksessä yllättänyt Wild Beasts soitti riemastuttavan energisen ja kepeän keikan. Kakkoslevyään Two Dancersiä esittelemään keskittynyt yhtye oli huomattavasti tanssittavampi kuin olettaa olisi saattanut. Erityisesti Hooting and Howling ja We Still Got the Taste Dancing on Our Tongues –hitit ulisuttivat barcelonalaisyleisöä.\nIllan odotetuin bändi oli comeback-kiertueellaan olevan ysäri-indielegenda Pavement. Ennakkoon olin pitänyt Pavementiä maailman parhaana comeback-bändinä jo siksi, että bändin musiikki ja Youtubesta katsomani live-esitykset ovat jo valmiiksi niin flegmaattisia, ettei yhtyettä voi erikseen syyttää väsyneeksi.\nSiksi yllätys olikin suuri, kun Pavement oli huipputiukasti yhteensoittava ja energinen. Bändi veti lävitse puolentoista tunnin ässäkimaran. Suurhitit kuten Stereo, Gold Soundz ja Cut Your Hair raikuivat yleisölle, joka otti ne vastaan raivokkaasti.\nKappaleista jäi välillä esittelykierroksen maku suuhun, kun läheskään jokaista biisiä ei soitettu kokonaan. Siitä huolimatta lavan edusta oli täynnä kolmekymppisten miesten kiimaa, siitä, että he pääsivät näkemään viimein klassikkobändin elävänä.\nKun festivaalin ensimmäiset bändit aloittavat vasta illalla neljältä ja viimeiset lopettavat noin aamuviideltä, vaaditaan kovaa turnauskestävyyttä. Ainakin yllekirjoittanut oli vielä sen verran kesäterässä, että kreisibailaukseen Fuck Buttonsin rupisen jumituselektron tai paikallisylpeys Deloreanin baleaarisen tanssipopin tahtiin ei meinannut riittää voimia – toisin kuin tuhansilla muilla festarikävijöillä.\nTilannetta ei ainakaan helpottanut hämmentävä katalonialainen logiikka, mitä tulee Primaveran juomamyyntiin.\nPavementin lopetettua keikan olin kuolla janoon. Vesipisteitä en löytänyt. Pyysin tiskiltä kolajuomaa, mutta en saanut sitä. Tarvitsin juomalipun. Sitä, mistä sellaisen saisi, ei kuitenkaan myyjätär tiennyt.\nLopulta löysin juomalipunmyynnin. Pyysin kolalippua. Sain englantia puhumattomalta mieheltä lipun, joka maksoi kuusi ja puoli euroa.\nKävelin onnellisena lippuni kanssa tiskille ja pyysin kolaa janooni. Myyjä tarttui Jack Daniels –pulloon ja lorautti arviolta puolitoista desiä pahvimukin pohjalle ja toisen mokoman kolaa päälle.\nEn sanonut ki-tois. En uskaltanut kumota pahvimukin sisältöä kokonaan kurkkuuni, sillä muuten pää räjähtäisi ja aamulla janottaisi kahta kauheammin. Sen sijaan luovutin ensimmäisen festivaalipäivän kesken sen parhaiden bileiden. Siitä kiitos älyttömälle juomasysteemille.\nFestivaaliyleisöä Pitchfork-lavan betonipyhäkössä.\nStephen Malkmus (vas.) johdatti Pavementin paluukiertueen Eurooppaan.


MethodDraine Detox yhteenveto - Aika-ajo.com\nAloitin tosiaan maanantaina (19.5) MethodDraine Detox-kuurin ja aiemmasta poiketen halusin mahdollisimman hyvin noudattaa myös suositeltuja ruokavalio-ohjeita! Täytyy myöntää, että lihan pois jättäminen ruokavaliosta oli tooodella suuri shokki. Detox-kuurin seurantaa helpottaakseni olen viikko viikolta purkanut fiiliksiä ja miten ruokailu onnistui sekä ennenkaikkea millainen olo oli? Jotkut kun väittävät että lihattomalla tulee toosi kepeä ja kevyt fiilis… hmm. No aina ei mene niinkuin strömsössä.\nMaanantai koitti ja detox-kuurini alkoi. Eniten pelotti olla ilman lihaa, kuinka pysyn ylipäätään hengissä pelkillä kasvikunnan proteiineilla ja salaatilla? Urhoollisesti kuitenkin kaivoin Go Greeniltä saamani kikherneet, linssit ja pavut kaapista ja mietiskelin mitä näistä alettaisiin jalostamaan. Jotakin syötäväksi kelpaavaa oli tarkoitus saada! Tein ensimmäisenä päivänä itselleni hummusta, jota sitten jatkojalostin seuraavina päivinä mm. hummus”pihveiksi” ja kaikenlaiseksi muuksi kiinteämmäksi ruoaksi.\nPakko myöntää, että ensimmäisen kolme päivää ilman mitään lihaa oli aivan suoranaista helvettiä. Siis miten paljon pystyy ihmisen tekemään mieli lihaa? PALJON! Asiaa hankaloitti myös se että hetken aikaa kokeiltuani melkein täys-vegaanisuutta vatsani sanoi todella suuren vastaväitteen kaikkia palkokasveja vastaan. Eli linssit, pavut ja kikherneet eivät tule loppukuurin aikana kysymykseen missään muodossa. Otin ensimmäisen viikon viikonlopun aikana tonnikalan mukaan kuvioihin ja loppukuurin vedän lohi-tonnikala-kananmuna linjalla!\nToisella viikolla tämäkin ehta barbaari alkoi tottumaan kasvisten suuren suureen määrään ja tonnikalat ja kananmunat tekivät kauppansa. Tällä toisella viikolla työkaverit alkoivat huomauttelemaan pienentyneestä koosta, eli jotain on tapahtunut painon tai ainakin senttien saralla. Olokin on ollut toodella loistava tässä toisen viikon aikana, esimerkiksi vatsa ei ole varmaan puoleen vuoteen voinut näin hyvin! Voi tätä onnea 🙂 Hyvillä mielin jatkoin kuuria ja odotan innoissani mitä viimeinen viikko tuo tullessaan!\nKolmannella viikolla olo oli tosi kepeä ja mikä yllätti taikurin itsensäkin; lihaa ei tehnyt mieli ollenkaan. Ei missään muodossa. Tonnikala, kala, lohi, kananmuna linjaus tuntui toimivan meikäläiselle äärimmäisen hyvin 🙂 Ajattelin tässä vaiheessa jopa, että lopetan lihansyönnin kokonaan ja pitäydyn pelkästään kalassa ja kananmunissa. Katsotaan kuinka sen suhteen käy, oppiiko vanha koira uusia temppuja?\nVaikka lupailin oikein kovasti niitä ennen-jälkeen otoksia niin nehän unohtuivat vallan kokonaan ottamatta. Mutta painollisesti tässä kolmen viikon aikana lähti 4kg painoa, sekä senttejä useampia. Lähipiiri huomautteli kovasti että olen pienentynyt. Tähän tosin vaikutti varmaan kovin myös muut elämänmuutokset mitä kuurin aikana pääsi tapahtumaan, mutta ne jääköön salaisuudeksi. Olo oli kuurin jälkeen äärimmäisen kevyt ja nesteetön! Myöskin minut todettiin kuurin jälkeen normaaliksi ihmiseksi, eikä kilpirauhasvammaiseksi. Se oli parempi kuin hyvä uutinen! Sain jättää tyroksiinilääkityksen kokonaan pois, treenit kulkee ja hiki lentää. Ai että kun kelpaa.\nSuosittelen kuuria ehdottomasti jokaisella, joka haluaa ottaa pienen spurtin painonpudotukseen ja terveellisiin elämäntapoihin. Itselläni ei sentään kokonaan jäänyt broileri ja liha pois, vaikka sitä uhkailin, mutta huomattavasti vähemmän kulutan kyseisiä tuotteita kuin ennen. Ensimmäisenä ostoskoriin tarttuu nykyään kalaa ja vihanneksia sekä tietty kananmunia. Kuurin jälkeinen elämä onkin sitten ollut kaikkea muuta kuin oppikirjasta, mutta ei saa valittaa läskeistä jos syö herkkuja vai miten se menee?\nTämä käyttämäni tuote näyttäisi olevan kesäalessa Hyvinvoinnin tavaratalossa, että mikäli grillimakkara ja bisse on maistunut niin tästä apu siihen!\nTagit : detoxhyvinvoinnin tavaratalomethoddrainetuotetestaus


Neljän pisteen viikonloppu, jatkoaikavoitto myös Turusta - Helsinki - UrheiluSuomi.com\nNeljän pisteen viikonloppu, jatkoaikavoitto myös Turusta\n431137 Salibandy - Divari 17.1.2011\nMiesten edustusjoukkue jatkoi länsirannikon kierrosta suunnuntaina Turussa, kun FBC Turku isännöi joukkueiden kauden toista kohtaamista. Miehillä oli alla edelliseltä illalta jatkoaikavoitto USB:stä ja FBC:llä perjantailta niukka yhden maalin tappio LoSBille. Miehet pääsivät ottelussa nopeasti 3-0 johtoon, mutta kotijoukkue tulee peliin mukaan ja lopulta ottelu etenee lauantain tavoin jatkoajalle. Miesten kauden viides jatkoaika tuottaa neljännen jatkoaikavoiton, kun Eero Puranen laukoo 10 sekunnin jälkeen pisteet miehille.\nFBC TURKU – M-TEAM 7-8ja. (2-3,2-2,3-2,0-1)\nOttelun ensimmäisissä vaihdoissa pallonhallinta on miehillä ja edustus onnistuu myös maalinteossa ensimmäisenä, kun Laukkala tarjoilee pallon päädystä maalin kulmalle. Itkonen tuikkaa pallon pienestä tilasta sisään ja miehet siirtyvät ottelussa 1-0 johtoon reilun neljän minuutin pelin jälkeen. Seuraava maalipaikka on kotijoukkueella, kun pitkä pystysyöttö vapauttaa kaverin läpiajoon, mutta Lesch kirjauttaa näyttävän torjunnan tililleen. Molemmat joukkueet rakentelevat maalipaikkoja, mutta miehet kilauttavat pallon rautoihin ja FBC:n laukauksen suuntautuvat ohi miesten maalista, joten 1-0 tilanne pitää.\nMiehet karvaavat pallon kotijoukkueen vapaalyönnistä ja Eronen syöttää pallon kohti FBC:n maalia. Aro lataa pallon täydestä vauhdista ykkösellä ohi kotijoukkueen maalivahdin ja miehet siirtyvät ottelussa 2-0 johtoon. Seuraavassa vaihdossa Itkonen viimeistelee toistamiseen Laukkalan syötöstä ja taululla komeilee miesten kolmen maalin johtoasema. Erän loppuun miehille mustahetki, kun ensin ajassa 18.42 kaveri laittaa pallon Leschin torjunnasta maalin kattoon ja jo 28 sekunnin päästä miehet puolustavat huonosti vapaalyönnissä ja tilanteeksi kaventuu 3-2 juuri ennen erätaukoa.\nToisen erän alussa FBC tasoittaa vastahyökkäyksen päätteeksi ja ottelussa alkaa vaihe, jolloin kentällä on liikaa vauhtia. Tilanne tasoittuu vasta, kun Reunamäki passitetaan kahden minuutin istunnolle mailan painamisesta ja kotijoukkue aloittaa ylivoiman. Vajaa minuutti menee kotijoukkueelta rakennellessa maukasta maalipaikkaa. Lopulta alimman pelaajan paikalta tarkka syöttö puolustuksen läpi ja suora laukaus oikealta ohittaa Leschin. Tilanne 5-4. Miesten tasoitus tulee jo seuraavassa vaihdossa. Ensin Eronen laukoo tulisesti rautoihin ja paine jatkuu FBC:n puolustuspäässä. Lopulta Jousi iskee 5-5 lukemat taululle. Kun Grönlund onnistuu vielä ennen toista erätauokoa, pääsevät miehet jälleen yhden maalin johtoasemassa tauolle.\nKolmannen erän alkuun molemmat joukkueet onnistuvat kertalleen ja erän lähestyessä puoliväliä on tilanne tulostaululla 6-5 miehille. Ajassa 49.46 Huusko taituroi täydessä vauhdissa pallon kanssa ja siirtää pallon poikittaissyötöstä Maliselle oikeaan laitaan. Maalivahti odottaa tulista pommia ja näin ollen Malisen nuhapyssy pääsee yllätämään pahemman kerran. Tilanne 7-5. Tämän jälkeen kaksi yli-innokasta hyökkäystä ja kaksi vastaiskumaalia miesten päähän ja tilanne onkin tasan 7-7. Maalien välissä 30 sekuntia aikaa, joten kaveri päästetään tasoihin samalla tavalla kuin lauantaina. Joukkueiden välille ei saada eroa varsinaisella peliajalla, joten edessä on lauantain tavoin jatkoaika.\nJatkoaikaa ei ehditä pelata kuin 10 sekuntia, kun Purasen matala laukaus oikealta päätyy kotijoukkueen maaliin ja miehet nappaavat viikonlopun toisen jatkoaikavoiton.\nMiesten edustusjoukkueen päävalmentaja Mikko Laurikainen oli erittäin tyytyväinen joukkueen kahteen jatkoaikavoittoon ja neljään vieraspisteeseen. Lisää aihetta tyytyväisyyteen Laurikaiselle toi viikonlopun bussimatkoilla vankistettu johto maailmancupissa. Joukkue selvisi kauden ensimmäisestä täydestä vierasviikonlopusta kunnialla.\n-Saatiin hyvä lähtö peliin, päästiin ansaitusti 3-0 johtoon ja paketti oli kasassa. Ensimmäisen erän lopussa pää hajosi muutamaan omaan virheeseen ja yhtäkkiä vaihtopenkiltä löytyi 10 valmentajaa omine mielipiteineen. Ensimmäisellä erätauolla saatiin kuitenkin homma jälleen toimimaan eikä ruvettu kiukuttelemaan enempää.\n-Oli kyllä vahva luotto omaan tekemiseen, vaikka en ihan noin nopeaa ratkaisua odottanut jatkoajalla. Pelillisesti pitää ihan ehdottomasti saada ylipelaamiset pois. Yritetään tehdä maalia puolustuksen kustannuksella. Kaveri tuli tasoihin tilanteesta, jossa meillä oli 3vs1 hyökkäys ja 10 sekuntia siitä soi omissa. Ensi viikon tärkein juttu on päästä eroon ylipelaamisesta.\nMiesten edustusjoukkueen seuraava ottelu on perjantaina 21.1. kello 19.30, kun joukkue pelaa Mosalla Erä Akatemiaa vastaan.


Audi, Porsche, Mercedes: valitse oikea rengas - Michelin\nUrheilullinen ajo FAQ / Renkaan asennus\nOikean renkaan valinta\nMitkä ovat parhaat renkaat Mercedes E250 CDI BE Avantgarde Executive BA Blue Efficiency -sedaniin, perustuen tavalliseen ajotyyliin?\nAjoneuvoasi varten on tarjolla laaja valikoima mahdollisia vaihtoehtoja 16-tuumaisista 19-tuumaisiin renkaisiin. Tarkkaa vastausta varten meidän täytyy tietää autoosi tällä hetkellä asennettujen renkaiden koot, tai voit tiedustella sitä asiakaspalvelustamme.\nMitä vaatimuksia renkaan tulee täyttää, jotta se voidaan tyyppihyväksyä tiettyyn ajoneuvomalliin?\nTämän suhteen on vaihtelevia standardeja ja menettelytapoja. Standardihyväksyntäprosessin aikana kehitettävän ajoneuvon valmistaja lähettää renkaiden vaadittavat tekniset tiedot tavarantoimittajille. Niissä on tiedot mm. rengasko’oista ja vaadituista määristä. Tavarantoimittajat vastaavat tarjoamalla jo mallistossa olevaa tuotetta ja tekevät kaupallisen tarjouksen. Valmistaja testaa tarjotut renkaat. Jos ne läpäisevät testin ja kaupallinen tarjous on sopiva, ne hyväksytään. On olemassa myös hieman monimutkaisempi menettelytapa, jossa rengasvalmistaja kehittää renkaan autonvalmistajan teknisten vaatimusten mukaisesti. Kun yhteistyöstä on sovittu – kuten Michelinin ja Porschen kohdalla – yritykset tekevät työtä rinta rinnan ajoneuvon ja renkaan kehittämiseksi. Rengaskoot, ilmanpaineet ja vannekoko suunnitellaan valmiiksi. Sen jälkeen rengasta kehitetään ajoneuvon teknisten vaatimusten mukaiseksi. Tiimit tekevät läheistä yhteistyötä ja jakavat tulokset keskenään. Prosessi ei kuitenkaan takaa, että rengas tulee hyväksytyksi. Kehittämisvaiheen päätyttyä mikään ei estä valmistajaa järjestämästä tarjouskilpailua vaihtoehtoisten toimittajien löytämiseksi. Silloin noudatetaan taas tavallista tyyppihyväksyntäprosessia.\nMinun täytyy lähiaikoina vaihtaa renkaat Porsche 997 GTS-ajoneuvooni. Onko minun valittava N-merkityt MICHELIN Pilot Sport 2 -renkaat? Mitkä ovat edut ja haitat huomioiden, että käytän autoani tieajossa ja radalla?\nYhdistettyyn tie/ratakäyttöön suosittelemme MICHELIN Pilot Super Sport -renkaita. Ne soveltuvat paremmin ratakäyttöön kuin MICHELIN Pilot Sport 2 -renkaat (oli niissä N-merkintä tai ei). MICHELIN Pilot Super Sport -renkaat kehitettiin kestävyysajoista saatujen kokemusten pohjalta. Poikkeuksellisen suorituskykynsä ansiosta ne sopivat erityisen hyvin superautoihin ja urheiluautoihin. Näin ollen mihin tahansa Porsche-ajoneuvoon voidaan jälkiasentaa Michelin-renkaat. Tarkemmin sanoen kaikki eurooppalaiset lainsäädäntöelimet ovat hyväksyneet nämä renkaat eurooppalaisten ja kansainvälisten säädösten mukaisesti (UN-ECE:n säännöt 30 ja 117). Ne noudattavat eurooppalaisia, ERTRO:n (European Tyre and Rim Technical Organisation) määrittelemiä standardeja ja tieliikennelakia, liitteet mukaan lukien. Edellyttäen, että niiden koot ovat oikeat ja että ne vastaavat valmistajan määräämiä suorituskykyilmaisimia (kantavuus ja suorituskykyluokka), MICHELIN Pilot Super Sport -renkaat voidaan asentaa kaikkiin Porschen malleihin.


Yllätyksiä ja metsäkeskustelua\nOlen lomalla, auton ratissa itärajalla matkalla suvun kesäjuhlasta kotiin perheen viisitoistavuotiaan kanssa. Ilta-aurinko paistaa jo matalalta, metsä reunustaa kiemuraista tietä. Jo helteinen kesäaamu tarjoaa päivän ensimmäisen yllätyksen. Pojankilli ilmoittaa oma-aloitteisesti, ilman uhkailua, kiristystä tai lahjontaa lähtevänsä mukaani tapaamaan suvun tätejä ja setiä. Rippileiri taitaa tehdä tehokkaasti sen, mihin vanhemmat eivät viidessätoista vuodessa kykene. Illan paluumatkalla odottaa sitten se päivän toinen yllätys. Matkatoveri saa yllättäen musiikin kuuntelusta tarpeekseen. Kuulokkeet lentävät takapenkille ja nuori mies sulkee radioni kesken kappaleen. Taitaa olla asiaa.\n"Paljonko saa rahaa jos myy yhden puun?"\nÄllistyn sanattomaksi. Vastaus on ympäripyöreän äidillinen: ”No se riippuu puusta.” Käännän Manhattan Transferin uudelleen ääneen, mutta apukuskin käsi käy ja musiikki katkeaa jälleen.\n”Sano nyt oikeesti, paljonko saa rahaa jos myy yhden tuollaisen puun?” ”Mmm, sanonpa vaikka, että neljäkymppiä, mutta se riippuu…” Seuraavat kysymykset olivat jo odottamassa.\n”Mikä on pienin metsätila, minkä voi ostaa ja paljonko siellä on puuta?”\n”Niin, no ei kai sillä koolla ole mitään rajaa, onhan niitä alle hehtaarinkin palasia, mutta sellainen on monesti tontti tai harrastepalsta eikä metsätila. Metsätilan pitäisi olla vaikkapa kymmenen hehtaaria, niin sitten sinne mahtuisi monenikäistä ja monenlaista metsää. Mutta tiloja on vaikka minkä kokoisia ja vaikka minkä muotoisia. Ja mitä siihen puumäärään tulee, voi siellä olla vaikka kuinka paljon tai ei yhtään ja kaikkea siltä väliltä.”\nEi vissiin ollut koulusivistys mennyt ihan selkeästi perille, sillä seuraava kysymys kuuluu: ”Mikä on hehtaari?” En viitsi ruveta motkottamaan huonosta kuuntelusta tunnilla, vaan vastaan kiltisti sen olevan pinta-alayksikkö, sata metriä kanttiinsa.\n”Paljonko sellainen yksi hehtaari maksaa?”\nTänään taidetaan puhua perusasiaa. Alan aavistella, että tästä kehkeytyy mielenkiintoinen tarinatuokio. ”Jaa-a, se taas riippuu niin hirmuisen monesta asiasta. Ei tuollaiseen kysymykseen voi vastata.” Salamana pallo palaa ratin ja penkin väliin: ”Et sitten taida tietää. Eiks´ sinun pitäisi tämä nyt tietää?” Huokaan, mutta vain mielessäni. Tämänhän piti olla loma-aikaa, mutta jälleen ollaan perimmäisten metsäsijoittamiskysymysten äärellä.\n”Nyt sitten tulee vähän pitempi vastaus, sillä ihan lyhyesti tätä ei voi selittää. Tilan tai hehtaarin hinta riippuu pääosin siitä, missä se sijaitsee, minkä verran tilalla on puita, miten hyvä tilan maapohja on puiden kasvattamisen kannalta ja onko siellä muita arvoja kuin metsätalousarvo. Jos tämmöinen yksi hehtaari on Lapissa ja se on pelkkää suota ja siellä kasvaa vain vähän puita, maksaa se ehkä satasen hehtaarilta. Silloin ei ole syytä odottaakaan, että se tuottaa paljon puuta koskaan. Jos tila sitten on vaikkapa Hämeessä ja kasvaa komeaa tukkikuusikkoa, voi sellaisen hehtaarin hinta olla yli kaksikymmentä tuhatta euroa. Metsähehtaarin hinta vaihtelee siis todella paljon. Ja kun kaikki metsätilat koostuvat erihintaisista hehtaareista tai metsikkökuvioista, saadaan kullekin tilalle ihan yksilöllinen, juuri sen tilan ominaisuuksia kuvaava hinta. Tällä hetkellä myytyjen tilojen keskihinta taitaa olla suunnilleen kaksi ja puoli tuhatta euroa hehtaarille, mutta tilan arvo riippuu siis monesta jutusta ja eniten puiden määrästä.”\n”No huh huh! Onko vähän hankalaa?”, kuuluu hieman voipunut kommentti apukuskin penkiltä. ”Pienet puut siis maksaa vähemmän. Eli jos on taimikkoa eikä isoja puita, sellaisen tilan saa halvemmalla. Sitten vaan odottaa ja hoitaa, niin niistä tulee isoja puita joita voi sitten myydä.”\nTuon yksinkertaistuksen jälkeen ollaan ihan metsäsijoittamisen ytimessä. Mietiskelen, että kassavirran ja arvonnousun avulla ne metsät tuottavat. Niillä sanoilla emme juniorin kanssa keskustele, mutta näytti tuo oivaltaneen oleellisen itsekin. ”Niinpä, näinhän se menee”, vastaan ja hiljaisuus syvenee.\nAlan aavistella, että skootterin ostoajatus on saanut nuoren miehen pohtimaan sijoittamisen ja kuluttamisen ideologiaa laajemminkin. Päätän testata: ”Onko metsätilan hankkiminen sinun mielestäsi järkevän kuuloista sijoitustoimintaa?”\n”Enpä tiedä. Siihen tarvitaan aika paljon rahaa, että pääsee ostamaan muutakin kuin sen yhden taimihehtaarin Lapista. Ja kun niitä hehtaareita pitäisi olla sitten sen verran, että aina tapahtuisi jotain. Mutta kai sitä kannattaisi hankkia aika nuorena ja silloin ei niin haittaa vaikka on taimikoita ja nuoria metsiä. Ne metsäthän on vanhoja sitten kun itsekin on vanha. Sitten voi hakata reilusti. ”\nJuuri noin ostopäätöstään perustelevat ne metsäsijoittajat, jotka hankkivat taimikkovaltaisia ja nuorta kasvatusmetsää sisältäviä tiloja eläketurvakseen. Ostohetken hinta on alhaisempi, mutta kärsivällinen sijoittaja palkitaan arvonnousulla. Olikohan tämä keskustelu nyt tässä ja nuorison uteliaisuus tyydytetty? Maisemat vilistävät metsäisinä ohi.\n”Mistä sen tietää, missä yksi tila on kun tämä on yhtä metsää?”\nJaha, asia herättää lisäkysymyksiä. Ilahduttavaa. ”Tätä asiaa on moni muukin ihmetellyt ajellessaan Suomessa. Meillä maanmittauslaitos pitää rekisteriä ja hoitaa kartoitusta. On myös jokaisen maanomistajan ja metsässä työskentelevän asia huolehtia, että tilojen rajapyykit ovat sijoillaan ja tilanrajat auki. Jos rajoja ei löydy, pyydetään maanmittareita mittaamaan rajat ja pyykit paikalleen. Tässäkin suhteessa Suomessa asiat ovat todella hyvin: rekisterit ovat kunnossa ja rajapyykit maastossa luotettavasti kohdallaan.”\nMaanmittareiden ammattikunta herättää ilmiselvää kiinnostusta. Vaihdetaan muutama sana tutuista maanmittareista, maanmittaustoimiston työtehtävistä ja maanmittausinsinöörien koulutuksesta. Taitaapa siinä sivussa tulla vähän ammatinvalinnan ohjaustakin. Metsään kuitenkin edelleen mennään.\n”Montako puuta kasvaa hehtaarilla?”\n”Jaa, se riippuu ihan hehtaarista. Taimikossa on pieniä puita tiheämmässä ja isossa metsässä on isoja puita harvemmassa.” ”Vastaa kunnolla. Montako sellaista puuta on hehtaarilla, joista saa neljäkymppiä kappaleelta?”\n”Sanotaan nyt vaikkapa neljäsataa puuta. Sitten sadonkorjuuvaiheessa. Mutta siihen menee aikaa. Metsää ei saa eikä kannatakaan hakata milloin se itselle parhaiten sopii, vaan oikeat jutut on tehtävä oikeaan aikaan, jotta metsä tuottaisi parhaimman sadon. Metsätiloillahan on monessa eri vaiheessa olevia metsiköitä. Taimikoita perustetaan ja hoidetaan, mutta sieltä ei saa myytävää pitkään aikaan. Vasta kun metsä on tuollainen metsän eikä puskan näköinen, saadaan ensimmäisen kerran myyntituloja harvennukselta. Siihen mennessä metsässä on tehty töitä, jotka vaativat rahaa tai metsänomistajan aikaa ja osaamista. Itse ei tarvitse osatakaan tehdä kaikkea, sitä varten Suomessa on metsäammattilaisia neuvomassa ja tekemässä työt metsänomistajien puolesta. Mutta metsähommia on kyllä mukava tehdä itsekin.”\n”No, onko siinä metsäjutussa vielä jotain?”\n”Tämä nyt on semmoinen metsätalouden pikakurssi. Sinun kannattaa muistaa vaikkapa kaksi pääasiaa: hoitotyöt ja hakkuut pitää tehdä oikein ja ajallaan, jos haluaa, että metsä tuottaa hyvin. Tällä pääsee pitkälle, mutta näihin yksinkertaisiin asioihin sisältyy paljon ammattitaitoa, tiedettä ja tutkimusta. ”\n”Onko se metsä sitten niin kuin mummon porkkanapenkki? Kitkeä ja kastella pitää vaikka ei huvita yhtään. Ja porkkanoita pitää oottaa. Mutta neljäkymppiä ja neljäsataa puuta… kuustoistatuhatta euroo yhdeltä hehtaarilta!”\nMinulta pääsee helpotuksen huokaus. Ainakin peruskertotaulu on hanskassa. ”Juu, mummon porkkanapenkissä tehdään sitä harvennusta ihan niin kuin metsässäkin. Asia ovat periaatteessa ihan samanlaisia, mutta porkkanat saadaan muutamassa kuukaudessa ja puiden kasvattaminen vie kymmeniä vuosia. Mietihän, että nämä ympärillä näkyvät metsät on perustettu silloin, kun mummo oli pieni. Silloin metsätyötä tehtiin paljon miesvoimin. Siihen aikaan hevoskuljetus ja uitto työllistivät näiden seutujen ihmisiä. Veikkaan, että joka suvusta löytyy ihmisiä, jotka tekivät työtä metsässä, sahoilla tai tehtaissa.”\n”Joo joo, eikä ollut kouluruokaa, nettiä eikä mitään muutakaan. Kuultu on moneen kertaan.”\n”Itse sinä tämän keskustelun aloitit. Se nyt vaan on niin, että metsä on meille hirmuisen tärkeä. Eikä metsästä pysty puhumaan puhumatta metsästä. Vaikka tämä sinusta tuntuu vanhan kertaukselta, on se ihan totta. Eikä me sitä paitsi eletä pelkästään menneessä, vaan kovaa vauhtia kehitellään ihan uusia juttuja jotka pohjautuvat puuhun. Kohta metsästä saadaan tähänkin autoon polttoainetta ja se muuten tehdään meillä Lappeenrannassa.”\n”Tiedetään. Kemian tunnilla puhuttiin. Mitä syödään illalla?”\nVastausta odottamatta kuulokkeet napsahtavat päähän ja jumputus alkaa. Taisivat kysymykset loppua, koska keskustelu ilmoitetaan täten päättyneeksi. Ajelen hetken hiljaisuudessa ja mietin äskeistä tarinatuokiotamme. Mahtuisiko nuoren miehen mieleen hiljalleen muutakin kuin netti, kaverit, mopokoulu ja pesäpallo?\nLue lisää metsäsijoittamisesta Raha kasvaa puissa. UPM Bonvesta.\nRiitta M. Väisänen, UPM, Myyntipäällikkö