UUSIKAUPUNKI OSAN KINNALAN RANTA-ASEMAKAAVASTA MUUTOS (TAMMIO) VOHDENSAARI - PDF\nUUSIKAUPUNKI OSAN KINNALAN RANTA-ASEMAKAAVASTA MUUTOS (TAMMIO) VOHDENSAARI\nDownload "UUSIKAUPUNKI OSAN KINNALAN RANTA-ASEMAKAAVASTA MUUTOS (TAMMIO) VOHDENSAARI"\n1 UUSIKAUPUNKI VOHDENSAARI OSAN KINNALAN RANTA-ASEMAKAAVASTA MUUTOS (TAMMIO) Selostus koskee päivättyä ja tarkistettua asemakaavaluonnosta Vireilletulo:.. Kunnanhallituksen hyväksymispäivämäärä:.. Kunnanvaltuuston hyväksymispäivämäärä:.. 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT Tunnistetiedot Kaavamuutosalueen sijainti Kaavamuutoksen nimi ja tarkoitus Ranta-asemakaavan muutoksen tilaaja ja laatija Luettelo selostuksen liiteasiakirjoista TIIVISTELMÄ Kaavamuutosprosessin vaiheet Ranta-asemakaavan muutoksen keskeinen sisältö Ranta-asemakaavamuutoksen toteuttaminen LÄHTÖKOHDAT Selvitys suunnittelualueen oloista Alueen yleiskuvaus Luonnonympäristö Rakennettu ympäristö Maanomistus Kaavamuutosaluetta koskevat suunnitelmat ja päätökset Maakuntakaava Yleiskaava Rantakaava Rakennusjärjestys Rakennuksen korkeusasema Rakennuskiellot Pohjakartta RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN SUUNNITTELUN VAIHEET Ranta-asemakaavan muutoksen suunnittelun tarve Suunnittelun käynnistäminen ja sitä koskevat päätökset Osallistuminen ja yhteistyö Osalliset Vireilletulo Osallistuminen ja vuorovaikutusmenettelyt Viranomaisyhteistyö Ranta-asemakaavan muutoksen tavoitteet Ranta-asemakaavan muutoksen ratkaisu ja perusteet Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 2(20)\n2 5. RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN KUVAUS Kaavamuutoksen rakenne Ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutuminen Aluevaraukset Korttelialueet Muut alueet Kaavamuutoksen vaikutukset Kaavamuutoksen vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen Kaavamuutoksen vaikutukset rakennettuun ympäristöön Kaavamuutoksen vaikutukset rakennettuun kulttuuriympäristöön Kaavamuutoksen vaikutukset luonnonympäristöön ja maisemaan Ympäristön häiriötekijät Kaavamerkinnät ja määräykset Nimistö RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN TOTEUTUS Toteutusta havainnollistavat luonnossuunnitelmat Rantarakentamisen sovittaminen maastoon ja ympäristöön Kohdekohtaiset perustelut ja periaatteet suunnittelualue Yleiset periaatteet ja perustelut Tammion saaren itäranta Vakituisen asumisen sijoittuminen lähialueella Toteutus ja ajoitus sekä seuranta PERUS- JA TUNNISTETIEDOT 1.1. Tunnistetiedot Ranta-asemakaavan muutos koskee: Kunta: Uusikaupunki 895 Kylä: Vohdensaari 472 Tilat: Haukiranta 3-17 Kalliolinna 3-18 Lomapöheikkö Kaavamuutosalueen sijainti Suunnittelualue sijaitsee Uudenkaupungin Vohdensaaren kylässä, Suurenvuorenkallioiden itäpuolella Tammion saaressa. Alueen etäisyys Uudenkaupungin keskustasta on noin 10 kilometriä tietä pitkin ja noin 4 kilometriä linnuntietä. Suunnittelualue koostuu kahdesta osasta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 1,4 ha. Suunnittelualueen sijainti Kaavamuutoksen nimi ja tarkoitus Ranta-asemakaavan muutoksen nimi on Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio). Kaavamuutoksen tarkoituksena on mahdollistaa vakituinen asuminen yhdellä suunnittelualueen rakennuspaikalla ja korottaa kahden loma-asuntojen korttelialueen rakennuspaikan rakennusoikeutta vastaamaan nykypäivän loma-asumisen tarpeita sekä vastaamaan olemassa olevaa tilannetta Ranta-asemakaavan muutoksen tilaaja ja laatija Kaavamuutoksen on laatinut yksityisten maanomistajien toimeksiannosta REJLERS OY Antinkatu 15 B Pori Työssä ovat olleet mukana Uudenkaupungin kaupungista kaupunginarkkitehti Leena Arvela-Hellén ja Varsinais-Suomen ELY -keskuksesta, Ympäristö- ja luonnonvarat ylitarkastaja Kirsti Virkki. Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 3(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 4(21)\n3 1.5. Luettelo selostuksen liiteasiakirjoista 2. TIIVISTELMÄ 2.1. Kaavamuutosprosessin vaiheet 1. Seurantalomake 2. Ranta-asemakaavan muutos 3. Osallistumis- ja arviointisuunnitelma 4. Poistuva kaava 5. Aloitusvaiheen viranomaisneuvottelun muistio - Vireilletulo:.. - Osallistumis- ja arviointisuunnitelman nähtävänä: Valmisteluvaiheen aineisto nähtävänä: Kaavaehdotus nähtävänä: Hyväksymispäätös:.. 3. LÄHTÖKOHDAT 3.1. Selvitys suunnittelualueen oloista Ranta-asemakaavan laadinnassa tulee tutkia, että suunniteltu loma-asuntorakentaminen ja muu maankäyttö sopeutuu rantamaisemaan ja muuhun ympäristöön; luonnonsuojelu, maisema-arvot, virkistystarpeet, vesiensuojelu ja vesihuollon järjestäminen sekä vesistön, maaston ja luonnon ominaispiirteet otetaan huomioon; sekä se, että ranta - alueille jää riittävästi yhtenäistä rakentamatonta aluetta. MRL Alueen yleiskuvaus Ranta-asemakaavan muutos laaditaan alueelle, joka on suuruudeltaan 1,4 ha. Alue on osittain rakentunut ja rakennuspaikkojen koko on 0,3 ha - 0,5 ha. Suunnittelualueen ja Tammion saaren itärannan tontin rantaviiva vaihtelee metrin väillä. Alueella ei ole suojeltavaksi määriteltyjä luontoarvoja. Loma-asuntotonttien välissä kulkee sähkölinja Ranta-asemakaavan muutoksen keskeinen sisältö Ranta-asemakaavan muutoksella tarkistetaan edellytykset yhteen (1) vakituisen asumisen rakennuspaikkaan (AO) ja kahden (2) lomarakennuspaikan (RA) rakennusoikeuden korottamiseen. Alueelle laadittava ranta-asemakaavan muutos noudattaa Uudenkaupungin rakennusjärjestystä rantarakentamisen sijoittumisen ja rakennustyylin (sopeutuminen luonnonja rantamaisemaan) osalta ranta-alueilla. Rakennusoikeuden nostamisen perusteita rakennusjärjestyksen mukaiseen 150 k-m 2 :in 120 k-m 2 :stä on tutkittu tonttikohtaisesti kaavamuutosalueella ja selvittämällä yleispiirteisesti Tammion itärannan toteutunutta rakentamista. Luonnosvaiheessa tehdyssä tarkastelussa voidaan todeta, että rakennusten huolellisella sijoittamisella suurempikin rakennusoikeus voidaan osoittaa pienemmille rantatonteille. Koska Tammion saaren itäosien tonttien rakentuminen näyttää toteutuneen lähelle esitettyä rakennusoikeuden korotusta, niin tällöin olisi perusteltua muuttaa kaava vastaamaan paremmin olemassa olevaa tilannetta. Tilan Haukiranta 3-17 loma-asuntojen korttelialue (RA-1) muutetaan erillispientalojen korttelialueeksi (AO). Paikka on vakituiselle asumiselle sovelias ja se täyttää 5000 m 2 :n minimivaatimuksen ja alueella on hyvät tekniset verkostot, jotka palvelevat hyvin nykyistä maankäyttöä mm. tie-, sähkö, vesi- ja viemäri. 3:17 kiinteistölle osoitetaan vakituisen asumisen paikka ja rakennusoikeutta 300 k-m 2. Tilat Kalliolinna 3-18 ja Lomapöheikkö 3-20 osoitetaan edelleen loma-asuntojen korttelialueeksi (RA). Rakennusoikeuden korottamista on tutkittu tonttikohtaisesti havainnollistavilla luonnossuunnitelmilla. Tämän perusteella on rantaasemakaavamuutoksen luonnosvaiheessa esitetty rakennusoikeuden korotusta 120 k- m 2 :stä 150 k-m 2 :in. Rakennuspaikkojen lukumäärä säilyy suunnittelualueella ennallaan. Ilmakuva Maanmittauslaitos. Suunnittelualue merkitty punaisella katkoviivalla. Haukiranta 3:17 tontin yleiskuvaus Haukiranta 3:17 tontilla on vastavalmistunut rantasauna, joka sijaitsee kaavan mukaisesti 20 m etäisyydellä rantaviivasta. Kiinteistön pinta-ala on 5130 m 2 ja siinä on tehty valmistelevia maansiirto- ja rakennustöitä uudelle rakennukselle Ranta-asemakaavamuutoksen toteuttaminen Ranta-asemakaavan muutos voidaan toteuttaa heti kaavan vahvistumisen jälkeen. Kalliolinna 3:18 tontin yleiskuvaus Kalliolinna 3:18 on rakentumaton ja kiinteistön pinta-ala on 3630 m 2. Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 5(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 6(20)\n4 Lomapöheikkö 3:20 Lomapöheikkö 3:20 tontilla sijaitsee uudehko puurakenteinen loma-asunto, autotalli, -katos ja puuvarasto. Kiinteistön pinta-ala on 4970 m 2. Virkistys Ympäröivän alueen luonnonympäristö tarjoaa monipuoliset virkistysmahdollisuudet, kuten kalastus, uiminen, veneily, marjastaminen ja retkeily. Liikenne Suunnittelualueelle johtaa Tammiontie, joka liittyy etelässä Lehtiläntien kautta Uudenkaupungin keskustaan vievään Lepäistentiehen Luonnonympäristö Uudenkaupungin alueella sekoittuvat eteläinen tammivyöhyke ja pohjoinen havumetsävyöhyke. Tammio sijaitsee Uudenkaupungin vehmaassa sisäsaaristossa. Alueella kasvaa pääasiassa havu- tai sekametsää. Alueen rannat ovat kallioisia ja jyrkähköjä. Rannalla kasvaa myös nuorta koivikkoa. Kiinteistölle 3-20 johtava tie. Rakennuskanta Suunnittelualueella sijaitsee tällä hetkellä kaksi osittain rakentunutta loma-asuntojen rakennuspaikkaa. Yksi kiinteistö on rakentumaton. Kiinteistöä Luonnonarvot Rakentumaton alue on ollut kuusivaltaista, karuimmilta osiltaan kuitenkin mäntyvaltaista kangasmetsää. Alueella ei sijaitse luonnonsuojelualueita tai -ohjelmia Rakennettu ympäristö Väestö Suunnittelualueella ei ole tällä hetkellä vakituista asumista. Yhdyskuntarakenne Alue sijaitsee sisäsaaristossa, joka on yleiskaavassa osoitettu loma-asuntoalueeksi sekä maa- ja metsätalousvaltaiseksi alueeksi. Muutaman kilometrin etäisyydellä sijaitsee Vohdensaaren kylätaajama. Viime vuosikymmeninä keskustan taajama-alueet ovat levinneet kohti pohjoista ja yhdistyneet Vohdensaaren kylätaajamaan. Tammion rakennuskannan tiheys on sisäsaaristolle tyypillisesti ulkosaaristoa korkeampi ja siinä on havaittavissa kaupungin keskusta-alueiden läheisyyden vaikutus. Palvelut Alueen sisällä ei ole palveluita. Yhteiskunnalliset ja kaupalliset palvelut sijaitsevat Uudenkaupungin keskustassa n. 10 km:n päässä. Kiinteistö Rakennettu kulttuuriympäristö ja muinaismuistot Alueella ei ole rakennus- tai kulttuurihistoriallisesti arvokkaita kohteita tai inventoituja muinaismuistokohteita. Yhdyskuntatekninen huolto Alueella on tie- ja sähköverkko. Alueen vakituiselle asumiselle osoitetulle rakennuspaikalle johtaa myös vesi- ja viemäriverkosto. Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 7(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 8(20)\n5 Uudenkaupungin rakennusjärjestyksen mukaan ranta-alueilla tulee wc-vesille olla umpikaivo, ellei niitä voida johtaa yleiseen viemärilaitokseen. Muille jätevesille on oltava saostuskaivot ja maaperäkäsittely tai muu puhdistusteholtaan vastaava käsittely. Kiinteistöjen on liityttävä järjestettyyn jätehuoltoon. Vapautusta liittymisestä voi anoa ympäristölautakunnalta. Ote Varsinais-Suomen maakuntakaavasta. Kiinteistö Maanomistus Alueen kiinteistöt ovat yksityisessä omistuksessa Yleiskaava Suunnittelualue kuuluu hyväksyttyyn Uudenkaupungin yleiskaavaan. Alue on osoitettu kokonaisuudessaan loma-asuntoalueeksi (RA). Alue kuuluu yleiskaavan loma-asutuksen mitoitusluokkaan I/mv, 4 las / m-km tai 1 las / 3 ha maa-aluetta Kaavamuutosaluetta koskevat suunnitelmat ja päätökset Maakuntakaava Suunnittelualue kuuluu Varsinais-Suomen maakuntakaavaan, joka on vahvistettu Loimaan, Turunmaan ja Vakka-Suomen seutukuntien sekä Turun seudun kehyskuntien osalta. Maakuntakaavassa alue on osoitettu maa- ja metsätalous-/retkeily-/virkistysalueeksi (MRV). Ote Uudenkaupungin yleiskaavasta Rantakaava Suunnittelualueella on voimassa vahvistettu Kinnalan rantakaava. Suunnittelualuetta koskee rantakaavassa seuraava aluevaraus: RA-1: Loma-asuntojen korttelialue, kullekin rakennuspaikalle saa rakentaa yhden loma-asunnon ja yhden saunarakennuksen, jonka kerrosala lasketaan rakennuspaikan kerrosalan osaksi. Rakennuspaikan enimmäiskerrosala on 120 neliömetriä. Saunan enimmäiskerrosala 25 neliömetriä. Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 9(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 10(20)\n6 - yksiasuntoinen loma-asunto, jonka kerrosala saa olla enintään 100 m 2 - yksi saunarakennus, jonka kerrosala saa olla enintään 25 m 2 - yksi vierasmaja, jonka kerrosala saa olla enintään 25 m 2 - kaksi talousrakennusta. 4 RAKENTAMINEN ASEMAKAAVA-ALUEEN ULKOPUOLELLA 4.1 Rakennuspaikka Sen lisäksi, mitä rakennuspaikalle asetettavista vähimmäisvaatimuksista on säädetty maankäyttö- ja rakennuslain 116 :ssä: -Alueilla, joilla on voimassa oleva oikeusvaikutteinen kaava, noudatetaan kaavan mukaisia määräyksiä rakennuspaikan vähimmäiskoosta. -Muilla alueilla rakennuspaikan tulee olla vähintään 5000 m² ja tarkoitukseen sovelias. Uudestaan rakentaminen, peruskorjaus ja vähäinen lisärakentaminen saadaan suorittaa sen estämättä mitä edellä tässä pykälässä on määrätty, jos rakennuspaikka pysyy samana. Tämän pykälän määräyksiä ei noudateta alueella, jolla on voimassa rakennuskielto asemakaavan laatimista varten. Ote Kinnalan rantakaavasta Rakennusjärjestys Uudenkaupungin rakennusjärjestys määrittää rakentamista kunnan alueella. Rakennusjärjestys on hyväksytty Uudenkaupungin kaupunginvaltuustossa Siinä rantoja koskevaa rakentamista säädellään kohdassa 5. ja rakentamista asemakaavaalueen ulkopuolella kohdassa 4. 5 RAKENTAMINEN RANTA-ALUEELLE 5.1 Rakentamisen sijoittuminen ja sopeuttaminen ympäristöön ranta-alueilla Rakennettaessa ranta-alueille tulee erityistä huomiota kiinnittää rakennusten korkeusasemaan, muotoon, ulkomateriaaleihin ja väritykseen. Rakennuksen etäisyyden rantaviivasta ja sijainnin rakennuspaikalla tulee olla sellainen, että maiseman luonnonmukaisuus mahdollisuuksien mukaan säilyy. Muun kuin saunarakennuksen etäisyyden keskiveden korkeuden mukaisesta rantaviivasta tulee kuitenkin, mikäli edellä olevasta vaatimuksesta ei muuta johdu, olla vähintään 30 metriä ja rakennuksen alimman lattiatason vähintään 1,5 metriä ylävesirajaa korkeammalla. Ellei ylävesirajaa ole tiedossa, on alimman lattiatason oltava vähintään 2 metriä keskivedenkorkeudesta. Saunarakennuksen, jonka pohjapinta-ala on enintään 25 m², saa rakentaa edellä mainittua metrimäärää lähemmäksi rantaviivaa. Sen etäisyyden em. tavalla laskettavasta rantaviivasta, tulee olla kuitenkin vähintään 20 metriä. Vene- ja rantavajojen, silloin kun niiden rakentaminen on mahdollista, sijoittuminen ja korkeusasema harkitaan tapauskohtaisesti. Venevajan tulee olla sekä julkisivultaan, että väritykseltään maisemaan sopiva. Rakentamisessa on pitäydyttävä perinteisissä rakentamistyyleissä eikä rakennuksen sijoituksella saa rikkoa luonnonmaisemaa. 5.2 Rakentamisen määrä ranta-alueilla Ranta-alueella (enintään 150 metriä rantaviivasta) rakennusten yhteenlaskettu pohjapintaala/kerrosala saa olla lomarakennusten rakennus-paikalla enintään 150 m 2 ja kerrosten lukumäärä enintään yksi. Loma-rakennuspaikalla saa olla enintään 4.2 Rakentamisen määrä Rakennuspaikalle saa rakentaa yhden enintään kaksi asuntoa käsittävän asuinrakennuksen. Rakennuspaikalle saa lisäksi rakentaa sen käyttötarkoitukseen liittyviä talousrakennuksia. Rakennuspaikalle rakennettavaksi sallittu kerrosala saa olla enintään 10 % rakennuspaikan pintaalasta. Rakentaminen kellariin ja ullakolle Asemakaava-alueen ulkopuolella voidaan sallia rakennuksen pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaisten tilojen sijoittaminen maanpinnan alapuolelle tai ullakon tasolle, mikäli se on mahdollista kun otetaan huomioon rakennus ja sen käyttötarkoitus sekä soveltuminen rakennettuun ympäristöön Rakennuksen korkeusasema Ranta-asemakaavamuutos-alue sijoittuu Uudenkaupungin makeanveden altaan reunalle, jolla veden pintaa pidetään meren pintaa ylempänä. Makeanveden allas on merestä padottu alue, johon laskee jokia. Se toimii Uudenkaupungin vesilaitoksen raakaveden lähteenä. Mikäli merivesi on alhaalla, sen pinnankorkeutta lähialueilla on mahdollista säädellä juoksuttamalla padottua vettä ympäröivälle merialueelle. Uudenkaupungin Vesi pitää Uudenkaupungin meren rannalla yleensä alimpana suositeltavana käytettyä rakentamiskorkeutta m N 2000-järjestelmässä riittävänä rakentamiskorkeutena kaavamuutos-alueella. Merenpinnan luontainen vaihtelu on yleisesti ottaen suurempaa kuin makeanvedenaltaassa Rakennuskiellot Alueella ei ole rakennuskieltoa Pohjakartta Nykyisen kaavan pohjakartta tullaan päivittämään uusien rakennusten ja kiinteistörajojen sekä teiden osalta. Kaupungingeodeetti hyväksyy pohjakartan. 4. RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN SUUNNITTELUN VAIHEET 4.1. Ranta-asemakaavan muutoksen suunnittelun tarve Hankkeen lähtökohtana on nykyisen ranta-asemakaavan päivittäminen vastaamaan uusia vakituisen ja loma-asumisen tarpeita sekä huomioimaan olemassa oleva toteutunut rakentaminen. Rakennusoikeuksia korotetaan ja yksi loma-asumisen rakennuspaikka muutetaan vakituisen asumisen rakennuspaikaksi. Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 11(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 12(20)\n7 4.2. Suunnittelun käynnistäminen ja sitä koskevat päätökset Suunnittelun käynnistämisestä päätettiin Uudenkaupungin teknisessä lautakunnassa Osallistuminen ja yhteistyö Osalliset Osallisia ovat alueen maanomistajat sekä ne, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin kaava saattaa huomattavasti vaikuttaa. Lisäksi osallisia ovat viranomaiset ja yhteisöt, joiden toimialaa suunnittelussa käsitellään. Osallisia voivat siten olla esimerkiksi kunnan hallintokunnat, valtion viranomaiset, asukas- ja ympäristöyhdistykset tai kylätoimikunnat. - Alueen maanomistajat ja lähialueiden asukkaat - Paikallisyhdistykset, alueen käyttäjät ja yhteisöt - Uudenkaupungin kunnan hallintokunnat, joiden toimialaa hanke koskee - Varsinais-Suomen ELY-keskus - Varsinais-Suomen liitto - Sekä muut, joita hanke saattaa koskea Vireilletulo Vireille tulo: Osallistuminen ja vuorovaikutusmenettelyt Osallisilla on mahdollista ottaa kantaa kaavamuutosluonnokseen ja ehdotukseen niiden ollessa nähtävillä. Tarpeen mukaan järjestetään neuvotteluja ja pyydetään lausuntoja. Osallistumis- ja arviointisuunnitelma asetetaan yhtä aikaa kaavamuutoksen valmisteluaineiston kanssa nähtäville. Täydennetään kaavaprosessin edetessä: OAS oli nähtävillä.... Kaavaluonnos oli nähtävillä.... Kaavaehdotus oli nähtävillä Viranomaisyhteistyö Aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu: Ranta-asemakaavan muutoksen tavoitteet Alueelle laadittava ranta-asemakaavan muutos noudattaa Uudenkaupungin rakennusjärjestystä rantarakentamisen sijoittumisen osalta ranta-alueilla. Rakennusoikeuden nostamisen perusteita rakennusjärjestyksen mukaiseen 150 k-m 2 :in nykyisestä 120 k- m 2 :stä on tutkittu tonttikohtaisesti kaavamuutosalueella ja selvittämällä yleispiirteisesti Tammion itärannan olemassa olevaa tilannetta. Ks. Kohta 6.1 Ranta-asemakaavan tavoitteet noudattavat Uudenkaupungin kaupungin rakennusjärjestyksen mukaisia yleisiä tavoitteita koskien ranta-alueiden huolellista suunnittelua. Rakentamisessa on kiinnitettävä huomiota rakennusten korkeusasemaan, muotoon, ulkomateriaaleihin ja väritykseen. Rakennusten sijoittelussa tulee pyrkiä siihen, että maiseman luonnonmukaisuus säilyy mahdollisimman luonnonmukaisena. Suunnittelutilanteesta johdetut tavoitteet Maakuntakaavassa alue on osoitettu maa- ja metsätalousvaltaiseksi alueeksi, jolla on erityisiä matkailun ja virkistyksen kehittämistarpeita. Maa- ja metsätalouden lisäksi aluetta voidaan käyttää asumiseen, matkailuun, retkeilyyn ja haja-asutusluonteiseen pysyvään asumiseen. Yleiskaavassa alue on osoitettu loma-asuntoalueeksi. Alueella ei ole suojeluohjelmia, jotka ohjaisivat suunnittelua. Kaavoituksen tavoitteena on päivittää alueen toimintoja maakuntakaavan ja yleiskaavan suunnittelumääräyksiä noudattaen Ranta-asemakaavan muutoksen ratkaisu ja perusteet 5. RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN KUVAUS 5.1. Kaavamuutoksen rakenne Perusteluita vakituisen asumisen sijoittumiselle ja rakennusoikeuden korottamiselle Hyvä sijainti ja yhdyskuntatekniset valmiudet Yhteiskunnalliset ja kaupalliset palvelut sijaitsevat Uudenkaupungin keskustassa, noin 10 kilometrin etäisyydellä suunnittelualueesta. Suunnittelualueelle on hyvät valmiudet vesi- ja viemäriliittymään sekä rakennuspaikalle johtava tie soveltuu tarvittaessa raskaammallekin kalustolle. Ei haitallista vaikutusta yhdyskuntarakenteeseen Vakituisen asumisen osoittaminen asemaakaavoittamattomille alueille hajauttaa yhdyskuntarakennetta, mutta ranta-asemakaavan muutoksella osoitettava asumisen määrä on kuitenkin vähäistä ja alueen sijainnillinen saavutettavuus on hyvä ja palvelut ovat lähellä. Voidaan todeta, ettei tästä synny haitallisia vaikutuksia yhdyskuntarakenteeseen. Tammioon sekä sitä ympäröiviin saariin on osoitettu muutamia vakituisen asumisen rakennuspaikkoja. Ks. sivu 20 Vakituisen asumisen sijoittuminen lähialueilla. Rakennuspaikkakohtaiset perustelut Ks. Kohta 6.1. RA tonttien korkeammalla rakennusoikeudella pyritään vastaamaan loma-asumisen uusiin tarpeisiin, joka tarkoittaa väljempiä sisätiloja, parempia harrastusvälineiden säilytysmahdollisuuksia sekä teknisesti korkeatasoisempia ratkaisuja. AO tontin rakennuspaikka on sovelias asumiselle, rakentamiseen kelvollinen maaperältään ja riittävän suuri eli koko täyttää Uudenkaupungin rakennusjärjestyksen mukaisen 5000 m 2 :n vaatimuksen vakituisen asumisen rakennuspaikasta. Vapaa-ajanasumisen elinvoimaisuuden ylläpitämiseksi vakituiset asunnot voivat tukea olemassa olevaa lomarakentamista tuoden helpotusta esimerkiksi ympärivuotiseen ja - vuorokautiseen valvontaan ja huolenpitoon alueella. Näillä muutoksilla pyritään varmistamaan lisä- ja uusirakentamisen suunnittelulle edellytykset, joka mahdollistaa laadukkaiden ja rantamaisemaan sopivien vapaaajanasuntojen toteuttamisen. Loma-asumiseen osoitettujen rakennuspaikkojen kerrosluku on I ja se on kaupungin rakennusjärjestyksen mukainen. Erillispientalotontin kerrosluku on I ½. Rakennuspaikkojen lukumäärä säilyy samana. Suunnittelualueelle osoitetaan kaksi (2) loma-asumisen rakennuspaikkaa ja yksi (1) vakituisen asumisen rakennuspaikka. Suunnittelualueelle osoitetaan yksi korttelialue, jonka tontti 1 osoitetaan erillispientalojen korttelialueeksi (AO) ja tontti 2 lomaasuntojen korttelialueeksi (RA) sekä toinen korttelialue, jonka tontti 1 osoitetaan loma-asuntojen korttelialueeksi (RA). Erillispientalojen korttelialueella (AO) yhteenlaskettu rakennusoikeus on 300 k-m 2. Loma-asuntojen korttelialueiden yhteenlaskettu rakennuspaikkakohtainen rakennusoikeus on 150 k-m 2, joka on Uudenkaupungin rakennusjärjestyksen mukainen kaavoittamattomien haja-asutusalueiden rantavyöhykkeille osoitettu rakennusoikeus. Uudenkaupungin ranta-alueilla on kuitenkin tapauskohtaisesti osoitettu rantaasemakaavoissa rakennusjärjestystä korkeampia rakennusoikeuksia, mikäli niille on ollut perustellut edellytykset. Alueelle ei osoiteta uusia rakennuspaikkoja. Kaavamuutokseen on osoitettu 1 vakituisen asumisen rakennuspaikka ja 2 lomarakennuspaikkaa säilyy entisellään. Ranta-asemakaavan muutoksen pinta-ala on 1,4 ha. Loma-asuntojen korttelialuetta (RA): 0,9 ha Erillispientalojen korttelialuetta (AO): 0,5 ha Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 13(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 14(20)\n8 5.2. Ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutuminen 5.3. Aluevaraukset Ranta-asemakaavan muutoksella on pyritty varmistamaan edellytykset laadukkaiden ja rantamaisemaan sopivien vapaa-ajanasuntojen suunnittelulle alueen ominaispiirteitä hyödyntäen ja ympäristön erityisarvot huomioiden. Kaava-alueen kiinteistöjen jätevesien käsittely hoidetaan voimassa olevan valtioneuvoston asetuksen talousjätevesien käsittelystä viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla, mukaisesti. Asetuksella ehkäistään lähiympäristön, kuten pohja- tai kaivoveden, pilaantumista ja muita asuinympäristön hygieenisyyshaittoja. Jos kiinteistö sijaitsee vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella, kiinteistön on liityttävä kaupungin vesijohtoon ja viemäriin, ellei liittymisestä ole myönnetty vapautusta. Vapautuksen liittymisvelvollisuudesta voi myöntää ympäristö- ja lupalautakunta. Näin voidaan arvioida, että kaavan mukaisten rakennuspaikkojen toteutuminen ei myöskään vaaranna vesiympäristöä Korttelialueet LOMA-ASUNTOJEN KORTTELIALUE Rakennuspaikalle saa rakentaa yhden yksiasuntoisen enintään 100 k-m 2 lomaasunnon, yhden enintään 25 k-m 2 saunarakennuksen, yhden enintään 25 k-m 2 vierasmajan sekä kaksi talousrakennusta, joiden yhteenlaskettu kerrosala saa olla enintään 150 k-m 2. Yhteenlaskettu rakennusoikeus on osoitettu rakennuspaikkakohtaisesti luvulla. ERILLISPIENTALOJEN KORTTELIALUE Rakennuspaikalle saa rakentaa yhden yksiasuntoisen enintään 150 k-m 2 omakotitalon, yhden enintään 25 k-m 2 :n saunarakennuksen, yhden enintään 25 k-m 2 vierasmajan sekä kaksi talousrakennusta. Yhteenlaskettu rakennusoikeus on osoitettu rakennuspaikkakohtaisesti luvulla Muut alueet MAA- JA METSÄTALOUSALUE Alueella ei ole rakennusoikeutta. Yleiset määräykset Rakennukset tulee rakentaa sopivina ryhminä julkisivumateriaalin ja -värin sekä kattokaltevuuden suhteen yhtenäistä rakennustapaa noudattaen. Lisäksi rakennusten julkisivumateriaalin tulee olla puuta. Rakennettaessa rantavyöhykkeelle on rakennuksen harjan oltava pääsääntöisesti rannansuuntainen. Rakennettaessa ranta-alueelle tulee kiinnittää erityistä huomiota rakennusten korkeusasemaan. Rakennuksen etäisyyden rakennuspaikan rajasta tulee olla vähintään yhtä suuri kuin rakennuksen korkeus, kuitenkin vähintään 5 metriä. Rakennusten etäisyyden rantaviivasta ja sijainnin rakennuspaikalla tulee olla sellainen, että maiseman luonnonmukaisuus mahdollisuuksien mukaan säilyy. Muun kuin saunarakennuksen etäisyyden keskiveden korkeuden mukaisesta rantaviivasta tulee kuitenkin, mikäli edellä olevasta vaatimuksesta muuta johdu, olla vähintään 30 metriä ja rakennuksen alimman rakentamiskorkeuden oltava vähintään +2,32 metriä N 2000-järjestelmässä. Kaavamuutosalueen kiinteistöjen jätevesien käsittely hoidetaan voimassa olevan valtioneuvoston asetuksen talousjätevesien käsittelystä viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla, mukaisesti sekä kaupungin rakennusjärjestyksen määräyksiä noudattaen. Asuinrakennusta varten tulee olla riittävästi laadultaan soveltuvaa talousvettä. Jätteenkuljetus hoidetaan kaupungin määräyksien mukaan. Tämän asemakaavan alueella tonttijako laaditaan ohjeellisena Kaavamuutoksen vaikutukset Kaavamuutoksen vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen Uudenkaupungin yleiskaavassa suositellaan vakituisen asumisen sijoittamista asemakaavoitetulle keskusta-alueelle tai kylätaajamiin. Vakituisen asumisen osoittaminen ranta-asemakaavoitetulle alueelle Tammioon hajauttaa jonkin verran tätä tavoitetta, vaikkakin alue sijaitsee melko lähellä Vohdensaaren kyläkeskusta (noin 4,5 kilometrin etäisyydellä). Uudenkaupungin keskustaan matkaa suunnittelualueelta on noin 10 kilometriä. Kaavalla osoitettavan vakituisen asumisen määrä on kuitenkin vähäistä ja alueen sijainnillinen saavutettavuus lähellä palveluja on kohtuullisen hyvä. Näin ollen voidaan todeta, että vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen jäävät vähäisiksi Kaavamuutoksen vaikutukset rakennettuun ympäristöön Ranta-asemakaavan muutoksen määräyksissä on huomioitu uudenkaupungin rakennusjärjestys ja Uudenkaupungin yleiskaavan määräykset koskien rakennusten sijoittelua ja rakennustyyliä rantavyöhykkeellä. Näin ollen voidaan todeta, että rantaasemakaavan muutoksella on pyritty muodostamaan mahdollisimman yhtenäinen ja ympäristökuvallisesti sopusuhtainen kokonaisuus naapuritonttien kanssa Kaavamuutoksen vaikutukset rakennettuun kulttuuriympäristöön Kaavalla ei ole merkittävää vaikutusta rakennettuun kulttuuriympäristöön Kaavamuutoksen vaikutukset luonnonympäristöön ja maisemaan Rakentamista on ohjattu Uudenkaupungin rakennusjärjestyksen määräykset huomioiden niin, että rakennusten sijoittelussa pyritään maiseman luonnonmukaisuus säilyttämään. Myös rakennusten etäisyydet rantaviivasta on määritetty Uudenkaupungin rakennusjärjestyksen määräyksien mukaisesti. Sekä kaavamuutosalueella että sen läheisyydessä on rakentuneita rannanosia, joten voidaan todeta, että kaavan vaikutukset maisema-arvoihin jäävät vähäisiksi Ympäristön häiriötekijät Alueella ei ole kaavan toteutumiseen vaikuttavia häiriötekijöitä eikä kaavalla synny häiriötekijöitä Kaavamerkinnät ja määräykset Kaavamerkinnät ja määräykset on esitetty liitteessä Nimistö Alueelle ei tule uusia nimiä. Saunarakennuksen saa rakentaa edellä mainittua metrimäärää lähemmäksi rantaviivaa. Sen etäisyyden keskiveden korkeuden mukaisesta rantaviivasta, tulee olla vähintään 20 metriä. Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 15(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 16(20)\n9 6. RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN TOTEUTUS 6.1. Toteutusta havainnollistavat luonnossuunnitelmat Uusien rakennusten osalta tonteilla on tutkittu sijoituspaikkoja ja etäisyyttä toisiinsa. Sijoittelussa on huomioitu ilmansuunnat, maastonmuodot sekä rantaympäristöön jo rakentuneet muut lomarakennukset sekä maisemalliset tekijät Rantarakentamisen sovittaminen maastoon ja ympäristöön Luonnossuunnitelmissa on tutkittu RA-tonttien rakennusoikeuden kasvattamista nykyisestä 120 k-m ²:stä 150 k-m ²:in ja yhden rakennuspaikan muuttamista RA:sta AO:ksi. AO Rakennusten suuntaus Näkymät merelle ovat pyritty samaan mahdollisimman avoimiksi sijoittamalla mereltä katsottuna rakennukset tontin pidemmän sivun kanssa samansuuntaisesti. Ranta-saunojen harjan suunta on rannansuuntainen korostaen horisontaalia linjaa. AO tontille päärakennuksen harjan suunta on rannansuuntainen, koska ko. tontti on muita leveämpi. RA-tonteilla loma-asunnon harjansuunta on tontin pidemmän sivun suuntainen. Pihapiirin luominen Sijoittamalla rakennukset tiiviimpään muodostelmaan saavutetaan tunnelmallisempi ja suojaisampi pihapiiri. Lisäksi saadaan paremmin sekä näkö ja meluestettä/suojaa naapureihin. Yksityisyyden ja oman rauhan korostaminen onnistuu luomalla selkeät pihapiirit rakennusten keskinäinen etäisyys alle 20 m. Syntyy vaikutelma, että alue on pihapiirikäytössä ja on yksityinen alue. Ilmansuunnat Ilmansuuntien huomioimisella saadaan luotua aurinkoisempia, lämpöisiä ja valoisia oleskelupaikkoja. Samalla korostuu viihtyisyys ja toimivuus Kohdekohtaiset perustelut ja periaatteet suunnittelualue RA tonttien rakennusoikeuden korottamisella pyritään vastaamaan loma-asumisen uusiin tarpeisiin, joka tarkoittaa väljempiä sisätiloja, parempia harrastusvälineiden säilytysmahdollisuuksia sekä teknisesti korkeatasoisempia ratkaisuja. RA AO tontilla on valmiudet vesi- ja viemäriliittymään sekä rakennuspaikalle johtava tie soveltuu tarvittaessa raskaammallekin kalustolle. Vapaa-ajanasumisen elinvoimaisuuden ylläpitämiseksi vakituiset asunnot voivat tukea olemassa olevaa lomarakentamista tuoden helpotusta esimerkiksi ympärivuotiseen ja - vuorokautiseen valvontaan ja huolenpitoon alueella. Rakennuspaikka on sovelias asumiselle, rakentamiseen kelvollinen maaperältään ja riittävän suuri eli yli 5000 m² sekä muita tontteja leveämpi. Asuinrakentaminen on sopusoinnussa muun rantarakentamisen ja maiseman kanssa alueella. Esimerkkiluonnokset rakennuksien sijoittumisesta ja piha-aluejärjestelyistä RA- ja AO-tonteille. RA Rantarakentamisessa toiminnat jakautuvat eri rakennuksiin, jolloin hallitsematon piha-alueen rakennusten sijoittelu voi pienemmälläkin rakennusoikeudella/ rakentamisella antaa vaikutelman, että ranta-alue tukkeutuu ja halkimenevät näkymät peittyvät. Edellä kuvatun tilanteen korjaamiseksi on lähtökohdaksi otettu suljetumpien pihapiirien luominen, jolloin saadaan avatuksi paremmin näkymiä merelle ja mereltä maalle. Ranta-alueesta saadaan näin muodostettua levollisempi vaikutelma molempiin suuntiin Yleiset periaatteet ja perustelut Tammion saaren itäranta Olemassa oleva tilanne Ranta-alueen pienempien ja kapeampien tonttien leveys vaihtelee välillä m ja tonttien syvyys on keskimäärin runsaat sata metriä. Nämä kapeammat ja pidemmät tontit ovat pinta-alaltaan alle puolihehtaaria. Pohjoisimmat tontit ovat isompia ja ne ovat leveydeltään keskimäärin metriä ja syvyydeltään 80 metriä. Tonttien pinta-ala on yli puolihehtaaria. Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 17(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 18(20)\n10 Maanomistajien tasapuolisen kohtelun lähtökohdasta on tarkasteltu Tammion saaren itärannan rakentamisen määrää ja sijoittumisen sopeutumista rantamaisemaan sekä muuhun ympäristöön. On haluttu ottaa huomioon myös se mahdollisuus, että naapuritonttien omistajat eli ranta-alueen muut kiinteistöt haluavat samansuuruisen korotuksen rakennusoikeuteen Vakituisen asumisen sijoittuminen lähialueella AO Toteutunut rakentaminen on hajanaista ja rakennukset eivät muodosta selkeitä pihapiirejä. Tontti- ja korttelikokonaisuuteen on mahdollista saada luoduksi yhtenäisyyttä. Lisärakentamisella voidaan jopa parantaa tilannetta ja uudisrakentaminen voidaan sovittaa paremmin ympäristöön sopivaksi. Edellä esitetyllä tavalla tonttikohtaisesti voidaan selkeyttää rakentamisesta vapaiden ja luonnonmukaiseksi jätettävien alueiden merkitsemistä, jolloin jää mahdollisimman paljon ranta-alueesta luonnontilaan vaille liiallista muokkaamista. Tammion saaren itäosien tonttien rakentuminen näyttää toteutuneen lähelle esitettyä rakennusoikeuden korotusta. Tällöin olisi perusteltua muuttaa kaava vastaamaan paremmin olemassa olevaa tilannetta. Ks. sivu 20. Kaavamuutosalue merkitty punaisella rajauksella kartalle Toteutus ja ajoitus sekä seuranta Toteutus on mahdollista, kun kaavamuutos on astunut voimaan. Rakentamisalueiden toteuttaminen riippuu maanomistajan tarpeista ja aikatauluista. Kaupungin rakennusvalvontaviranomainen valvoo alueen rakentumista. Porissa , tarkistettu REJLERS Oy Antinkatu 15 B Anne Karlsson arkkitehti SAFA, YKS Pori Kirsti Kanerva arkkitehti SAFA OLEMASSA OLEVA RAKENNUS MAHDOLLINEN UUDISRAKENNUS Antti Autio insinööri AMK Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 19(20) Osan Kinnalan ranta-asemakaavasta muutos (Tammio) - kaavaselostus , tarkistettu Sivu 20(20)


Halvat lennot Ahvenanmaa Eritrea (AX-ER) - Lentoliput maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea - eSky.fi\nLennot maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea\nHae lentoja maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea\nKatso parhaat lentotarjoukset maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea\n✔ Onko eSkylla saatavilla erityistarjouksia lentoihin kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea?\n✔ Varatessani lennot kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea voinko ostaa myös vakuutuksen?\n✔ Jos varaan lennot kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea, voinko varata myös majoituksen?\n✔ Mitkä lennot lentävät kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea?\neSky.fi-sivustolla varmistamme, että lennot kohteeseen maasta Ahvenanmaa maahan Eritrea sisältävät paitsi halpalentoyhtiöitä, niin myös sellaisia lentoyhtiöitä, jotka ovat erikoistuneet korkeampiin standardeihin.


Antiikkilehdet Netistä • Keräilijöille • Harrastajille\nAntiikki on perinteisesti kiehtonut myös suomalaisia, erityisesti vanhempaa väkeä. Nykyään moni nuori on enemmän kiinnostunut pelkistetystä designista, mutta uusimmat sisustustrendit antavat vahvoja viitteitä siitä, että antiikkihuonekalut ja esineet ovat jälleen tulossa uuteen nousuun. Tänä päivänä antiikkiesineitä yhdistellään mitä erilaisimpiin sisustuksiin tuomaan yksilöllisyyttä ja persoonallisuutta. Lue lisää >\nAntiikkilehdet arjen ilona\nAntiikki on perinteisesti kiehtonut myös suomalaisia, erityisesti vanhempaa väkeä. Nykyään moni nuori on enemmän kiinnostunut pelkistetystä designista, mutta uusimmat sisustustrendit antavat vahvoja viitteitä siitä, että antiikkihuonekalut ja esineet ovat jälleen tulossa uuteen nousuun. Tänä päivänä antiikkiesineitä yhdistellään mitä erilaisimpiin sisustuksiin tuomaan yksilöllisyyttä ja persoonallisuutta.\nAntiikkilehdet eivät siis ole tarkoitettu pelkästään keräilijöille ja antiikin harrastajille, vaan ihan tavallisille sisustajille ja erityisesti persoonallisesta sisustuksesta kiinnostuneille! Netistä löytyy antiikkilehtiä suomeksi ainakin kolme: Glorian Antiikki ja Design, Antiikki ja Taide sekä uusi lehti Antiikki ja Design.\nOikeastaan kaikissa näissä antiikkilehdissä on sisältö ja idea suurin piirtein sama: esitellään ihania koteja, joissa arvostetaan antiikkia ja designia, kurkistellaan ideoita ja vinkkejä kartanoista ja menneiden aikojen tyylinikkareilta, asiantuntijat antavat omia vinkkejään antiikkihuonekalujen ja muun sisustuksen yhdistämisestä, kunnostamisesta, tunnistamisesta... Omat lukunsa ovat kiinnostavat ja kattavat kuvaukset eri tyylikausilta. Sitten on tietysti kysy asiantuntijalta ja myynti palstat, jotka ovat lukijoiden omia foorumeita.\nGlorian Antiikki keskittyy ehkä näistä eniten juuri kauniisiin koteihin, miljöisiin ja nimenomaan kuviin, muut kaksi tukeutuvat asiantuntemukseen, vaikka nekin ovat ulkoasultaan kauniita ja viehättäviä!


Mustavalkoista: Joululoman riemuja\nJepen, Jallun ja Jopon blogi - elämää parsonrussellinterrierin ja kahden turbocockerin kanssa\nTäällä ollaan ihan turvoksissa jouluherkuista! Onneksi kelit lauhtuivat ja päästään taas ulkoilemaan vähän pidempiä lenkkejä ilman että vilukissa-Jeppe jarruttaa menoa joka risteyksessä. Jalluhan nauttii lumesta täysin siemauksin.\nJallu ja pallo sekä mököttäjä-Jeppe\nTänään käytiin ihanalla lumisen metsän kävelyllä Terhi-Marien ja Petterin sekä heidän koiralaumansa kanssa, mukana cockerit Kuura ja Ilona sekä kelpie Per-Erik ja bortsu Victoria. Metsässä oltiin mukavasti suojassa tuulelta ja koirat ottivat ilon irti elämästä. Teemu oli niiiin ylpeä meidän pikkukokkerista, joka haki koko ajan kivasti kontaktia ja pysytteli näköetäisyydellä muutamaa pidempää hakurkierrosta lukuunottamatta.\nPer-Erik, Victoria ja Ilona\nIlona hakee Kuuraa leikkiin\nIlona, Per-Erik ja Kuura\nJallu tykkää lumesta\nLisää kuvia kuvagalleriassa >>\nKohta hurautetaan Jepen kanssa tämän illan agilitytreeneihin. Jospa niiden jälkeen tuo parsonin rupsuttelukin vähenisi. Note to self: älä anna koiralle lanttulaatikkoa, siitä tulee kamalan hajuisia pieruja ;-)\nLähettänyt Sari klo 17.06\nTunnisteet: käyttölinjainen cockerspanieli, turbococker\nKuvia Jepestä, Jallusta ja Joposta\nagility (92) bordercollie (8) earthhour (1) espanjanvesikoira (27) hakutreenit (3) in english (34) jan fennell (3) jäljestys (2) kasvuhäiriö (9) koira (5) koirahieronta (1) koirahiihto (7) koiran ruokinta (3) koiranelämää (63) koirankoulutus (23) Koiranäyttely (17) kuusamo (4) käyttölinjainen cockerspanieli (26) lapinporokoira (1) lumiluola (1) luolakoe (1) lut (2) metsästys (13) niksi (4) niksi-parson (6) parsonrussellinterrieri (96) pentu (12) pentukurssi (7) puppy (3) raadonetsintä (4) radius curvus (8) ruka (5) russell (6) turbococker (13) working cockerspaniel (4)\nTeam Fieldlan - Vuodatus.net\nUllan Blogi koirista ja elämästä yleensä\nBeaglenpoika ja pikkuveli\nJeppe, Jallu & Jopo:\n"JEPPE" FI KVA-L Repovaaran Baikal\nSyntynyt: Kellossa 27.6.2008\nLuonne (emännän määritelmä): Iloisen utelias ja vilkas parson-poika. (Lue: itsenäinen, itsepäinen ja kova karkailemaan.) Kisaa agilityssa minien 1. luokassa vaihtelevalla menestyksellä.\nJeppe is a small dog with a big character! He likes chasing rabbits more than anything, but can also be a charmer whenever he wants to. Jeppe is competing in agility, small class 1.\n"JALLU" Kuusiviidan Lupo\nSyntynyt: Joroisilla 22.3.2012\nVilkas ja vauhdikas käyttölinjainen cockerspanieli. Isännän metsästyskaveri. Treenailee myös pelastuskoirapuolella. Etujalkojen kehityshäiriön (radius curvus) takia Jallun kanssa ei harrasteta agilitya.\nSyntynyt: Kangasalalla 5.7.2013\nTästä pennusta toivotaan agilitykaveria Sarille ja metsästyskaveria Teemulle. Selvästi Jallua rauhallisempi ja varovaisempi pentu.\nAikuisiällä koiraharrastuksen aloittanut pökkelöjalka agilitaaja.\nKoulutusta ja hierontaa koirille


MTV:n syyskuu starttasi hienosti - Spotti - MTV.fi\nMTV:n syyskuu starttasi hienosti\nTutkittua Julkaistu 05.09.2016 12:03\nMTV:n syyskuu on alkanut hienoin luvuin, vaikka syksyn Koko ilta kotimaista -ohjelmisto on vasta käynnistymässä.\nMTV:n kaupallinen katseluosuus pysyi korkeana syyskuun ensimmäisellä viikolla (vko 35/2016), 46 %:ssa (10-54-v. prime time). Kaikki MTV:n kanavat pääsivät yli tavoitellun katseluosuuden.\nMTV3:n uusi perjantaiohjelmisto löysi yleisönsä\nMTV3:n uusiutunut perjantai-ilta veti hienosti yleisöä 2. syyskuuta. MTV3:n primen kaupallinen katseluosuus oli keskimäärin 42,5 %, parhaimmillaan yli 60 %.\nOta rahat ja juokse -uutuusohjelmalla keskikatsojamäärä oli 461 000 ja perjantaille siirtyneellä Enbuske, Veitola & Salminen -ohjelmalla 425 000 (vrt kevät ka 340 000).\n"Perjantain uusi ohjelmisto keräsi hienosti katsojia koko illan ajan ajan ja katsojien palaute oli erittäin positiivista. Olemme tyytyväisiä myös elokuun lukuihin: MTV:n kanavat tavoittivat elokuussa 2,3 miljoonaa suomalaista päivässä ja selvästi muita kaupallisia toimijoita enemmän. Tästä tilanteesta on erittäin hyvä jatkaa syksyn Koko ilta kotimaista -ohjelmistoamme", iloitsee MTV3:n kanavapäällikkö Jaana Pasonen.\nMTV:n syksyssä 21 kotimaista ohjelmaa\nMTV:n syksyssä nähdään jopa 21 kotimaista ohjelmaa, ja syyskuussa alkavat vielä mm. Ensitreffit alttarilla (AVA 6.9.) Maajussille morsian (MTV3 12.9.) , Ex-onnelliset (MTV3 12.9.) ja Posse (MTV3 17.9.).\nLähde: Finnpanel TV-mittaritutkimus\nMTV:n syksyssä 2016 nähdään koko ilta kotimaista 19.9.2016


Business Tampere rekrytoi: Asiakkuusvastaava, Uudistuva Teollisuus - Business Tampere Magazine\nSykkiikö sydämesi Tampereen seudulle? Haluaisitko olla kehittämässä alueellista elinvoimaisuutta yhdessä paikallisten yritysten kanssa? Oletko liiketoiminnan moniosaaja, jonka intohimona on auttaa digitaalisia ratkaisuja tarjoavia ja valmistavan teollisuuden yrityksiä luomaan uusia liiketoimintamahdollisuuksia? Haluaisitko olla edistämässä uusien kansainvälisten yritysten sijoittumista seudulle?\nBusiness Tampereen uudistuvan teollisuuden toimialatiimin tavoitteena on nopeuttaa Tampereen seudulla toimivien teollisuusyritysten digitalisaatioprosesseja tuotannossa ja kasvattaa lopputuotteiden asiakasarvoa. Autamme pieniä ja keskisuuria digitaalisia ratkaisuja tarjoavia yrityksiä luomaan uusia liiketoimintamahdollisuuksia valmistavan teollisuuden yritysten kanssa. Edistämme uusien kansainvälisten yritysten sijoittumista seudulle, kansainvälisiä investointeja ja seutumme kansainvälistä tunnettuutta.\nEtsimme nyt joukkoomme ASIAKKUUSVASTAAVAA VAKITUISEEN TYÖSUHTEESEEN.\nHaemme tiimiimme myyntihenkistä osaajaa, jonka tehtävänä on auttaa digitaalisia ratkaisuja tarjoavia ja valmistavan teollisuuden yrityksiä luomaan uusia liiketoimintamahdollisuuksia sekä edistää kansainvälisten yritysten sijoittumista Tampereen seudulle. Tehtävänäsi on suunnitella ja toteuttaa toimenpiteitä, jotka edistävät em. alojen yritysten, organisaatioiden ja työpaikkojen syntymistä Tampereen seudulle.\nvahvaa osaamista teollisuuden ratkaisuista sekä kansainvälisestä liiketoiminnasta\nrohkea ja aktiivinen ote yritysten suuntaan\nTehtävä on vaativa ja edellyttää pitkäjänteisyyttä ja strategista ajattelua, yrityskokemusta sekä vahvoja verkostoitumistaitoja yli organisaatiorajojen. Työ edellyttää myös osallistumista mm. alan kansainvälisille ja kansallisille messuille ja tapahtumiin. Ymmärrät teollisuuden uudistumisen haasteita, kykenet toimimaan alan yritysten kanssa, sekä toimit luontevasti myös eri teknologia-alan toimijoiden kanssa kuten ICT.\nKerro meille omasta osaamisestasi ja siitä miten koet täydentäväsi Business Tampereen organisaatiota yllämainittujen toiveiden lisäksi. Lähetä hakemuksesi viimeistään 13.5.2018 mennessä osoitteeseen rekry@businesstampere.com otsikolla ”Asiakkuusvastaava, Uudistuva Teollisuus”.\np. 040 5522000\nBusiness Tampere tapaamassa saksalaisia valmistavan teollisuuden yrityksiä yhdessä seudun digitaalisia ratkaisuja tarjoavien yritysten kanssa.


”Kertaus on (digi)opintojen äiti” – TVT-mentorit\n”Kertaus on (digi)opintojen äiti”\nBy leeamattila 4.5.2018 Alakoulu, Perusopetusdigiloikka, Google-Earth, kertaus, kuvakaappaus, ohjelmointi\nTiedättehän tunteen, kun lukuvuosi lähestyy loppuaan ja oppilaat eivät jaksaisi enää motivoitua sisäistämään uusia asioita? Sama taitaa olla meillä opettajilla. Tällä viikolla parasta toimintaa niissä luokissa, joissa kävin mentorina, oli kerrata jotain jo aiemmin tekemäämme. Opettajat olivat tyytyväisiä, että saivat vahvistusta iMovien käytössä tai ohjelmoinnissa. Seuraavalla kerralla kynnys ottaa näitä sovelluksia tai aiheita itsekseen oppilaiden kanssa on taas huomattavasti matalampi. Lisäksi saa huomata, että pitkästä aikaa, tehdessään vaikkapas iMoviella editointia, homma hoituukin joutuisammin ja itsenäisemmin kuin ensimmäisellä kerralla. Ovathan toki oppilaatkin oppineet edellisestä kerrasta ja joskus/usein/aina nopeammin kuin me opettajat.\nOhjelmointi haastaa aivoja. Se haastaa myös keskittymiskykyä, mielikuvitusta ja hermojen hallintaa. Mielestäni on oikeastaan hyvä, että ohjelmointi ei jää sille tasolle, että ” on kiva pelailla tai tuunailla hahmoja”, kuten esimerkiksi Scratch-ohjelmoinnissa alkuun helposti käy. Ohjelmointityö on pitkäjänteisyyttä vaativaa. Valmista ei tule hetkessä. Eräässä luokassa keskustelimmekin siitä, kun oppilaat olivat lukeneet suositun Fortnite-pelin kehittelyyn menneen kahdeksan vuotta. Ihmettelimme sitä, mutta totesimme, että se varmasti pitää paikkansa.\nOhjelmoinnin ja iMovien parissa työskentelyn lisäksi mentorointiaiheenani oli Google Earth-sovelluksen käyttö. Sovelluksen käyttö tabletilla on hyvin helppoa ja näppärää. Maailman tutkiminen oikeiden satelliittikuvien avulla antaa upeita mahdollisuuksia tutkia, yllättyä ja ihastua maapallon moninaisuuteen. Opiskelutehtäväksi vinkkasin kuvakaappausten ottamista sellaisista maapallon kohdista, jotka ovat olleet opiskeltavana. Kun kartan tyyliksi vielä vaihtaa ”selkeä” ennen kuvakaappauksen ottamista, jolloin saa valtioiden rajat ja tekstit piiloon, voi tehdä hyviä kartta-arvoitustehtäviä.\nKuvaan voi vielä muokata vaikkapa tekstin.\nAamukampa onkin tältä lukuvuodelta jo viimeistä kolmea piikkiä vaille tyhjä mentorin roolissa. Tässä vaiheessa voin jo todeta, että vuosi on ollut antoisa ja mielenkiintoinen. Lopputsempit meille kaikille opetuksen parissa työskenteleville!\nIhana kamala koodaus!


Blogi: Vuosi luonnossa 26.8.2019\nNämä hellyyttävän kauniit ja leikkisät karhunpennut kuvasin toissailtana Kuusamossa. Sisaruksia on peräti neljä ja ne ovat ihanassa leikkisässä ja telmivässä iässä. Niitä kuvasin Karhukuvaus Kuusamon piilokojusta, joka sopii mainiosti sekä kuvaukseen että karhujen katseluun.\nEnsimmäisessä kuvassa heiluttelen pientä kuusen närettä, tässä köllöttelen selälläni ja leikittelen kuivilla oksilla.\nKuvaajia ja katsojia oli paikalla muistaakseni yhdeksän. Kalanperkausjätteet houkuttivat paikalle komean karhujoukon. Niittymäisen loivan kumpareen jälkeen aukeaa kaunis suomaisema ja sen takana kynttiläkuuset ja siintävät vaarat. Luontoyrityksen palvelu oli mukavaa ja luontevaa niin karhukuvaukseen kuin karhujen katseluunkin.\nTämä sisaruksista on saanut turkkiinsa jännittävän vaaleamman pantan.\nYksi meistä katselee maailmaa rauhaisasti metsän reunassa.\nMitähän minä mietin?\nJa nyt juoksujalkaa äitikarhun mukana metsään.


© Lehtikuva Velkojilla on Urokselta yhteensä miljoonien eurojen saatavat. LEHTIKUVA / Timo Heikkala\nElina Korkee, Maria Rosvall\nTeknologiayhtiö Uros on asetettu konkurssiin Oulun käräjäoikeudessa. Konkurssia vaativat valtion erityisrahoitusyhtiö Finnvera, työeläkevakuutusyhtiö Ilmarinen sekä pankit Nordea ja Oulun Osuuspankki. Uros vastusti konkurssihakemusta.\nUroksella on velkoja ainakin lähes 13,5 miljoonaa euroa ja kassavaroja noin 14 000 euroa.\nNäiden lisäksi Ilmarinen vaatii Urokselta noin 300 000 euron saatavia ja Business Finland noin 1,3 miljoonaa. Valtiokonttori perii noin 5 miljoonaa euroa, jotka ovat Urokselle aikanaan myönnettyjä Business Finland -lainoja ja -avustuksia.\nPoliisitutkinta liittyy Business Finlandin eli silloisen Tekesin vuosina 2011-2013 Urokselle antamiin miljoonien eurojen tuotekehityslainoihin ja avustuksiin. Business Finlandin mukaan Uros salasi rahoittajalta sopimukset, joilla rahoitetuissa projekteissa kehitettävät tai aikaansaadut tulokset myytiin ja luovutettiin luxemburgilaiselle tytäryhtiölle.


Onkemäenjärvi – Wikipedia\njärvi tai lampi Vesilahdessa\nOnkemäenjärvi  on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.\nKoordinaatit 61°15′18″N, 23°35′49″E\nPinta-ala 0,2746 km² \nRantaviiva 2,843 km \nJärvi on 700 metriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Keskellä järveä on pieni luoto Ruohokari. Se on Koskenjoen läpivirtausjärvi, mutta siihen laskee muitakin ojia. Tärkein oja on Hirvijärveltä laskeva laskujoki, johon yhtyvät myös kolme lyhyempää pelto-ojaa ja pitkä Tupaniitynoja kaakonsuunnasta. Tupaniitynojan latvoilla sijaitsee Ahvenjärvi. Suoraan järveen laskevat lyhyet Jalajanoja kaakosta ja pelto- ja metsäoja luoteesta. Järven soistuneita pohjoisrantoja kiertää suon ja pellon välissä kuivatusoja, jonka molemmat päät laskevat järveen. Järven laskujoki on Koskenjoki, joka mutkittelee koko matkan savisten peltomaiden läpi laskien lopulta 17,2 metriä alempana olevaan Pyhäjärven lahteen, jota nimitetään Mantereenjärveksi. Joki virtaa alajuoksulla Koskenkylän läpi. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannoista puolet ovat ruohottunutta avosuota ja loput kallioista ja metsäistä mäkimaata. Pellot reunustavat rantoja vain Leppinokassa kun taas muualla niiden alla on suojavyöhykkeet. Järven lähiympäristössä Onkemäen kylässä sijaitsee alle 10 maatilaa ja rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet kylän kautta kulkevalta yhdystieltä 13719. Järvi on luonnonsuojelualuetta, johon on liitetty myös maa-alueita järven pohjois- ja eteläpuolelta.\nJärven vedenlaatua esitetellään vuosina 2000, 2002, 2007 ja 2013 tutkitulla tiedolla. Järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 6,7 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,7 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 110–200 mg(Pt)/l, keskiarvolla 148 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 5,7 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,5. Talvella happamuustaso on pH 6,3, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,6. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,23 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi ei lämpötilakerrostu selvästi kesäisin ja talvisin. Pintaveden happipitoisuus on ollut kesäisin 5,3 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 66%. Talvisin se on ollut 10,9 mg/l (kylläisyys 56%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä liian pieneksi, aiheuttaa se järvessä paikallisesti sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormituksessa pohjan sedimenteistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet vedessä kasvavat. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 43 µg/l, jolloin kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 61 µg/l ja talvisin 24 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet pintavedessä keskimäärin 895 µg/l (vaihteluvälillä 640–1300 µg/l). Järven ravinnetaso kohoaa kesäisin rehevöityneen järven tasolle.\nVuonna 1855-1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ongijärvi". Sen ympärillä oli jo tuolloin laajoja peltoja ja siihen oli merkitty kaksi taloa ja kolme torppaa. Järvi oli merkitty karttaa nykyistä paljon suuremmaksi. Erityisesti nykyiset suot olivat merkkitty avovedeksi. Järvi on ilmeisesti toimitettu järvenlasku. Järvi laske aiemmin Kortejärveen, joka on myöhemmin kuivatettu pelloksi ja metsäksi.\nVuoden 1959 peruskartassa järven koillis- ja etelärannan suot olivat nykyistä laajemmat, joten järvi on niiltä osin soistunut. Sen jälkeen järvellä on tapahtunut vain vähäisiä muutoksia.\n↑ a b c d e Onkemäenjärvi, Vesilahti (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.\n↑ Onkemäenjärvi, Vesilahti (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 13.9.2019.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Onkemäenjärvi&oldid=18409588”\nViimeksi muokattu 14. syyskuuta 2019 kello 10.05


ehkä olemme vain palaset eri palapeleistä.\nehkä meitä ei koskaan tarkoitettukaan toisillemme.\nehkä minua ei koskaan tarkoitettukaan elämään.\nehkä minut on vain luotu ovimatoksi muiden onneen.\nehkä ovimatoksikin löydätte jonkun paremman.\nvaihtakaa minut siis uuteen.\nehkä olen palanen palapelistä, jota ei ole enää olemassa. ehkä ei koskaan ollutkaan. olen pala, joka ei kuulu minnekään.\nLähettänyt mia klo 22.11


lasteneläinkerho - ainavalpas\nTammikuussa 2007 alkoi meillä Lapinlahden 4H-yhdistyksen ja Savon Eläinsuojelu ry:n yhteistyönä pidettävä lasten eläinkerho. Tarkoituksena on koota eläimistä kiinnostuneet ala-asteikäiset lapset joka toinen lauantai oppimaan ja kokemaan asioita eläinten kanssa ja yhdessä mukavassa ryhmässä.\nKerhossa tutustumme eri lemmikkeihin ja tuotantoeläimiin käytännön ja kirjallisten töiden avulla.\nHaluamme opettaa lapsille eläinystävällistä lähestymistapaa, eläinten erityisvaatimuksia ja luoda elämyksiä, joihin perustuen lapsilla on mahdollisuus oppia käsittelemään ja hoitamaan eläimiä oikein. Käytössämme on 4H-liiton TOP-tehtävät, jotka on vapaasti kopioitavissa 4H-liiton sivuilta.\nKerhossa teemme kaikkea, mitä eläinten hyvinvoinnin varmistamiseksi pitää oppia tekemään. Opettelemme eri eläinten käyttäytymisestä, ruokinnasta, pitopaikoista ja käsittelystä. Harjaamme poneja, siivoamme karsinoita, ajamme kärryillä, talutusratsastamme.\nTutkimme lampaita ja vuohia, tutustumme villaan ja sen eri käyttötarkoitukseen, ruokimme lampaita ja vuohia niille sopivilla rehuilla, kesytämme karitsoita.\nKurkistelemme kanalaan, tutustumme kananmunaan, leivommekin joskus! Ruokimme kanoja ja opimme, mitä kana tarvitsee elääkseen kunnon elämän.\nEntäs ne lehmät?\nHaemme lypsykarjan laitumelta, tutustumme vasikkaan.\nTutkimme lehmälle sopivia rehuja, juotamme vasikalle ternimaidon.\nLuomme läheisiä suhteita niin toisiin kerholaisiin kuin myös maatilan eläimiin. Opimme elämää varten, eläimiä varten, itseämme varten!\nLapset ja eläimet ovat aina olleet sydäntäni lähellä. Onni syntyy yhdessä tekemisestä, elämysten ja mahdollisuuksien tarjoamisesta, siitä, mitä itse olin lapsena vailla - ja sain!\n4H tarjosi minulle jo lapsena mahdollisuuden päästä kirkonkylältä eläinten pariin, tekemisen pariin ja nyt tahdon omalta osaltani antaa samaa nykyisille lapsille. Rakastan yhdessä puuhailua, eläimistä kertomista, tekemistä.\nPidän tärkeänä, että lapsilla on mahdollisuus kokea, tehdä ja oppia käytännössä, mitä eläintenhoito on. Hevoset ovat hauskoja katsella, kiva on käydä ratsastamassakin, mutta vasta yhdessä hoitamalla ja tekemällä huomaa, miten paljon hevosesta on työtä! Sama koskee tietysti kaikkia eläimiä - kaunis pörröinen kanikaan ei elä sillä, että sitä silitetään!!\nKerhossa tehdään paljon tehtäviä. Jokaisella kerhokäynnillä meillä on käytännön tehtäviä, tietotehtäviä joita tehdään kirjallisesti ja yhdessä keskustellen, hauskoja askartelutehtäviä jotka liittyvät eläimiin, pelejä ja leikkejä ja tietysti eväiden syöntiä :)\nKerhoon on jokainen ala-asteikäinen tervetullut. Lisätietoja saa Lapinlahden 4H-yhdistykseltä, Päiviltä tai Eijalta.


Kolumni: Näin pienyrittäjä latasi valtavat odotukset lomaviikkoon ja laskelmoi rentoutuvansa - ESS.fi\nTerhi Kangas 21.7.2018\nKolumni: Näin pienyrittäjä latasi valtavat odotukset lomaviikkoon ja laskelmoi rentoutuvansa\nOvathan aivot varmasti täydellisesti narikassa? Varastoituuko nyt jokainen jumalainen auringonsäde mieleni sopukoihin pitkän pimeän varalle? En kai vain puolella ajatuksellakaan lipsahda työasioihin? Päivä lyhenee jo! Kohta on kaamos! Lataudu hyvä ihminen, lataudu!\nNarautin itseni rentoutumissuorittamisesta reilu viikko sitten Vierumäellä. Pienyrittäjänä olen tänä(kin) kesänä pätkälomailija. Kuukauden yhtäjaksoinen irtiotto ei ole mahdollinen. Niinpä olin ladannut valtavasti odotuksia heinäkuiseen aktiivilomaviikkoon paikassa, jossa koko perheemme todistettavasti viihtyy.\nPäätin kruunata viimeisen kokonaisen lomapäivän idyllisimmällä mahdollisella tavalla. Luontopolun maisemat ovat niin henkeäsalpaavan kauniit, että pelkästään niitä muistelemalla selätettäisiin vähintään yksi kokonainen kaamosviikko marraskuussa. Aurinkokin pilkisteli pilvien takaa, joten suunnitelmassani ei ollut pienintäkään aukkoa: ei muuta kuin trendikkäästi polkujuoksemaan. Tästä nauttii sekä ruumis että sielu!\nVaan eipä aikaakaan, kun ensimmäinen käärme luikerteli paratiisini ja muistutti, että pienikin voi olla vaikutusvaltainen. Paarma. Se siitä maisemien ja omien ajatusten äärelle pysähtymisestä osana nautiskelulenkkiäni.\nYritin epätoivoisesti kiihdyttää juoksuvauhtia, josko vaikka paarmaa alkaisi jossain kohtaa homma hapottaa. Mutta maitohapot kertyivät harjujen nousuissa vain omiin jalkoihini. Kiihdyttelin, yritin harhauttaa, huidoin, huusin ja lopulta kirosinkin, mutta mikään ei auttanut. Paarma kiersi sinnikkäästi ympärilläni ja surisi korvaani sillä sietämättömällä tavalla, jonka vain paarma taitaa.\nJossain kohtaa lenkkiä huomasin, etten ollut enää aikoihin nähnyt luontopolun viittoja. Olin lähtenyt polkujuoksulleni rehvakkaasti ilman karttaa ja kännykkää, sillä koko perheen iloksi tarkoitetulta luontopolulta on varmasti mahdoton eksyä. Vajaan seitsemän kilometrin lenkille tuli lopulta mittaa lähes yksitoista kilometriä. Hölkkäsin hutiin kolmesti. Kiukutti, hermostutti ja kuntokin loppui paarmakiihdytysten myötä haastavassa maastossa. Oli turha tekohengittää mielikuvaa energisoivasta mindfulness-lenkistä postikorttimaisemissa. Instagramiin sellaisen olisi ehkä voinut lavastaa, mutta totta se ei ollut.\nTärisevin jaloin takaisin mökkiin raahustaessani tajusin, että lenkkiini tiivistyi oikeastaan koko kulunut viikko: lasten kanssa lomaillessa harva asia menee prikulleen käsikirjoituksen mukaan. Ja miksi menisikään? Ei Kiljusen herrasväki ala yhtäkkiä käyttäytyä kuin Ruotsin hovin kuninkaalliset vain siksi, että äidillä on heinäkuun ainoa lomaviikko. Jos lapsella on uhmaikä, hänellä on uhmaikä myös viiden tähden hotellissa paratiisisaarella. Tämä totuus taitaa meiltä aikuisilta toisinaan unohtua, kun yritämme maksimoida loman rentouttavan vaikutuksen. Suorittamalla rentoutumista vähemmän laskelmoidusti ja tavoitteellisesti rentoutuu todennäköisesti huomattavasti paremmin.\nKirjoittaja on lahtelainen viestintä- ja markkinointialan yrittäjä.\nTerhi Kangas 10.12.2015\nTerhi Kangas 10.7.2015\nKolumnisti varoittaa: Hymyvauvastasi voi kasvaa teinihirviö\nTerhi Kangas 27.2.2015\nSiisti koti - hukkaan heitettyä elämää\nTerhi Kangas 16.1.2015\nMonialayhtiö Mummu Oy\nTerhi Kangas 7.11.2014\nSunnuntai vai isänpäivä? Kaikki miehet eivät saa isänpäiväpuheluita\nTerhi Kangas 26.9.2014\nKotiäidilläkin on ulkonäköpaineita\nTerhi Kangas 12.9.2014\nKolumnisti: Olisinpa osannut olla tällainen äiti jo ensimmäisen kanssa


Microsoft tarjoaa ilmaisen yllätyksen Lumia 950:n ostajalle - Lifestyle - MTV.fi\nMicrosoft tarjoaa ilmaisen yllätyksen Lumia 950:n ostajalle\nLifestyle > Digi Julkaistu 05.11.2015 11:02\nMicrosoft on aloittanut Lumia 950 -lippulaivapuhelimensa ennakkomyynnin. Teknavin saamien tietojen mukaan ennakkomyynti on alkanut kohtuullisen pirteästi.\nLumia 950:n ostajille tarjotaan pientä porkkanaa. Joulukuun ja tammikuun aikana puhelimensa ostaneet saavat maksutta näyttötelakan, jonka arvo on 99 euroa.\nNäyttötelakan avulla Lumiasta voi tehdä minitietokoneen, jonka voi liittää isoon näyttöön tai vaikkapa videotykkiin.\nLumia 950 maksaa Suomessa 599 euroa. Isomman XL-mallin hinta on 699 euroa. Myynti kaupoissa alkaa joulukuun alussa.\nFacebookilla menee lujaa: 1,5 miljardin käyttäjäraja rikki It-gurun pelko: Kuinka pitkään Microsoft kestää Lumia-tappiot?


Marava- ja huvipuistoalalla määräaikaisia muutoksia työvuorolistojen julkaisemiseen ja kesälomien sijoittamiseen - MaRa ry\nMarava- ja huvipuistoalalla määräaikaisia muutoksia työvuorolistojen julkaisemiseen ja kesälomien sijoittamiseen\nHyötytiedot Työmarkkinauutiset 26.05.2020\nPalveluiden kysynnän määrän ennakointi ja siten työvuorojen suunnittelu saattaa koronaviruksesta johtuen olla poikkeuksellisen vaikeaa erityisesti marava-alan sekä huvi-, teema- ja elämyspuistoalan työehtosopimusta soveltavissa yrityksissä. Myös yritysten palkanmaksukyky on toiminnan rajoitusten vuoksi heikentynyt.\nYritysten toimintaedellytysten ja työllistämismahdollisuuksien turvaamiseksi ovat MaRa ja PAM sopineet työvuorolistojen julkaisemista sekä kesälomien sijoittamista koskevista määräaikaisista muutoksista kyseisillä sopimusaloilla.\nTyövuorolistan julkaisemista koskevalla muutoksella on tarkoitus helpottaa työvuorojen suunnittelua tilanteessa, jossa palvelujen kysyntä on vakiintumatonta. Kesäloman osan siirto- ja jakamismahdollisuudella puolestaan pyritään keventämään kesään 2020 kohdistuvia lomapalkkakustannuksia.\nMuutokset koskevat matkailu-, ravintola- ja vapaa-ajan palveluita (työntekijät ja esimiehet) sekä huvi-, teema- ja elämyspuistoja koskevia työehtosopimuksia. Muutokset tulevat voimaan 26.5.2020 alkaen.\nTyövuorolistan laadinta ja julkaiseminen\nMikäli toimipisteen palvelujen kysyntää ja siten työvoimatarpeen määrää on poikkeuksellisen vaikea ennakoida, voidaan työvuorolistan laadintaa ja julkaisemista koskevista määräyksistä poiketa julkaisemalla työvuorolista viikon ilmoitusajalla yhdeksi viikoksi kerrallaan.\nTyöaikajakson enimmäistuntimäärien, vapaapäivien sijoittelun ym. osalta noudatetaan kuitenkin työehtosopimuksen määräyksiä.\nJos yrityksessä on luottamusmies, tulee asiasta sopia hänen kanssaan.\nTyönantajan tulee tiedottaa asiasta henkilökunnalle. Jos yrityksessä on luottamusmies tiedottavat työnantaja ja luottamusmies asiasta henkilökunnalle sopimallaan tavalla.\nMääräystä voidaan soveltaa palvelujen kysynnän vakiintumiseen asti, mutta kuitenkin enintään 30.9.2020 asti.\nMikäli työvuorolista on jo ennen tämän poikkeusmääräyksen voimaantuloa julkaistu työehtosopimuksen määräysten mukaisesti pitemmäksi kuin yhden viikon ajaksi, voivat työnantaja ja työntekijät sopia kyseisestä listasta poikkeamisesta tämän muutoksen mukaisesti. Jos yrityksessä on luottamusmies, sovitaan asiasta hänen kanssaan.\nLomakaudella 2.5.–30.9.2020 annettavasta kesälomasta voidaan kaksitoista (12) päivää ylittävä loman osuus antaa viimeistään 30.4.2021 mennessä yhdessä tai useammassa erässä.\nYksittäisen, 30.9.2020 jälkeen annettavan lomajakson pituus tulee kuitenkin olla vähintään kuusi (6) lomapäivää, mikäli työntekijän kesälomapäivien lukumäärä sen mahdollistaa.\nEdellä mainittua määräystä voidaan soveltaa sellaiseen työntekijään, joka on ollut lomautettuna 1.4.2020 jälkeen vähintään kaksi (2) viikkoa tai kymmenen (10) työpäivää.\nMikäli osa työntekijän kesälomasta tämän määräyksen nojalla työnantajan päätöksellä siirretään pidettäväksi 30.9. päättyvän lomakauden jälkeen, tulee työntekijän työssä jaksamiseen kiinnittää erityistä huomiota.\nJaksamista voidaan tukea antamalla ansaitut vapaapäivät (V/X) peräkkäisinä päivinä sekä viikonloppuvapaita työehtosopimuksessa säädettyä useammin, silloin kun kyseiset toimet ovat yrityksen toiminnan ja työvuorojärjestelyjen puolesta mahdollista. Menettelyä noudatetaan siihen asti, kunnes kaikki siirretyt kesälomapäivät on pidetty.\nJos kesäloman ajankohta on määrätty tai sovittu jo ennen tämän sopimuksen voimaantuloa, voidaan loma jakaa tai sen ajankohtaa muuttaa vain sopimalla siitä työnantajan ja työntekijän kesken. Liitot kuitenkin suosittelevat sopimaan muutoksista silloin, kun kesäloman jakaminen tämän sopimuksen mukaisesti olisi työnantajayrityksen taloustilanteen ja toiminnan kannalta välttämätöntä ja muutos ei merkittävästi haittaisi työntekijän lomasuunnitelmia.


Tiistaina Lapin sadekuurot ovat valumassa kaakkoon kohti Koillismaata ja Kainuuta, ja paikoin voi ukkostaa. Lämpötilat vaihtelevat, mutta lounaassa voidaan päästä 23 asteen lukemiin. 20 asteen raja menee Pohjanmaan ja Pohjois-Karjalan kohdalla, ja siitä pohjoisempana jäädään alle 20 asteen.\nKeskiviikkona maan etelä- ja keskiosissa tulee monin paikoin sadekuuroja. Pohjoisessa on pääosin poutaa.\n"Lämpötilat ovat keskiviikkona melko samanlaisia kuin tiistaina, mutta pilvisyydestä johtuen 23 lämpöasteen lukemat voivat jäädä saavuttamatta", sanoo Ilmatieteen laitoksen meteorologi Juha Tuomala.\nTorstaina matalapaine lähestyy Suomea Tanskan suunnalta, mutta Tuomala ei osaa vielä arvioida, kuinka kauas pohjoiseen matalapaine jaksaa tulla. Torstai on joka tapauksessa tuulinen päivä, ja sateita tulee monin paikoin lukuun ottamatta läntisintä Lappia.\nPerjantain aikana matalapaineen keskus väistynee itään ja sää poutaantuu, mutta helteitä ei silti ole luvassa.\n"Loppuviikkona pohjoisvirtaus on reippaanpuoleista, ja etelässäkin lämpötilat jäänevät alle 19 asteen", Tuomala kertoo.\nMuualla Euroopassa rikotaan tällä viikolla lämpöennätyksiä, ja Keski-Euroopassa lomailevat pääsevät kokemaan jopa 40 asteen helteitä. Lämpö ei kuitenkaan näillä näkymin yllä Suomeen asti ainakaan tällä viikolla.\n"Näyttäisi siltä, että kaikkein lämpimin ilma jää Keski-Euroopan suuntaan", Tuomala sanoo.\nKotimaassa helteitä saataneen vielä odottaa. Sunnuntain ja maanantain aikana lämmintä ilmaa saattaa alkaa virrata Suomeen. Pilvisyyden ja sateiden vuoksi koleahko sääjakso jatkunee kuitenkin maassa ensi viikon puolelle.\nAiheet helle ilmatieteen laitos sää\nKuivan alkukesän jälkeen heinäkuun sademäärät olivat koholla lähes koko maassa\nLauantaina lämpötila voi nousta maan lounaisosissa jopa 28 asteeseen\nVideo: Sähköpyörät innostivat MT:n testiryhmän hulluttelemaan – suurvertailun tulokset julkaistaan huomenna! 19:28


3h, k, kph, vh, p, Kaakonpyrstö 5, Kaakkolampi, Jyväskylä - Kiinteistömaailma\n80 m² / 80 m²3h, k, kph, vh, p\nKaakonpyrstö 5, Kaakkolampi, Jyväskylä\n11 773,46 €Myyntihinta\n80 m²Kaakonpyrstö 5, Kaakkolampi, Jyväskylä\nValoisa ja tilava läpitalon kulkeva kolmio vehreillä näkymillä. Peruskuntoinen mutta siisti. Alueella on hyvät urheilu- ja ulkoilumahdollisuudet ja talon asukkaiden käytössä on taloyhtiön ilmainen kuntosali. Perheen pienimmille löytyy useita leikkipuistoja, uimarantoja sekä koulut ja päiväkodit ovat lähellä. Hyvä tilaisuus myös sijoittajalle, sillä asunnossa on hyvät ja pitkäaikaiset vuokralaiset.\nSijaintiKaakonpyrstö 5, 40340 Jyväskylä\nVapautuminenvuokrasopimuksen ehtojen mukaan\nMyyntihinta11 773,46 €\nVelkaosuus37 726,54 €\nYhtiövastike yhteensä656,00 €/kk\nLisätietoja kustannuksistaSähkömaksu 20,80 €/kk\nTaloyhtiön nimiAsunto Oy Jyväskylän Kaakonsulku\nTontin pinta-ala6592 m²\nTontin vuokra23000 €/vuosi\nTaloyhtiössä onHissi, sauna, kerhohuone, väestönsuoja, askarteluhuone, kuivaushuone, ulkoiluvälinevarasto, kylmäsäilytystilat, kellarikomero, kuntosali, kierrätyshuone, jätekatos, kaapeli-TV, laajakaista\nRakennukseen tehdyt korjauksetLämmönsiirrin ja lämmönsäätö 2002, porrashuoneen maalaus 2004, kuivaushuoneen maalaus, ulkoiluvälinevaraston maalaus, väestösuojan maalaus, yhteistilojen maalaus 2005, pesuhuoneen lattia- ja seinälaatoitus 2006, teräsovien uusiminen 2007, leikkivälineiden lisäys 2010, nuohous ja ilmavirtojen säätö, asfalttipäällysteen korjaus, piha-alueen kunnostus 2014, kattopellityksien kiinnityksien parantaminen 2016, uuden jätekatoksen rakentaminen 2017, hissien konehuoneiden kattojen uusinta 2018, rappujen lippojen uusinta (A-, B- C- ja D-rappu) 2019\nTiedossa olevat korjauksetHallituksen selvitys kunnossaitotarpeista 2020-2025: Etäluettavan vesimittarin asentaminen 2020, kiinteistöautomaation uusinta 2020, rappujen lippojen uusinta (E-, F-, G-raput) tarvittaessa 2020\nMuutaYhtiöjärjestyksessä on as.oy -laista poikkava määräys kunnossapitovastuusta, §13: Vastuu osakkeenomistajien jälkikäteen rakentamien huoneistokohtaisten saunojen korjaamisesta, kunnossapidosta, niistä aiheutuneista ylimääräisistä kustannuksista ja mahdollisista vahingoista kuuluu osakkeenomistajille. Vastuu huoneistokohtaisten parvekelasien korjaamisesta, kunnossapidosta, siitä aiheutuneista ylimääräisistä kustannuksista ja mahdollisista vahingoista kuuluu osakkeenomistajalle. Vastuu osakkaan toimesta hankkimasta alkuperäisestä poikkeavasta jäähdytyslaitteistosta, esim. ilmalämpöpumppu, kuuluu osakkeenomistajille. Ilmalämpöpumppua ei saa käyttää huoneiston lämmittämiseen. Mikäli yhtiö suorittaa sellaisia töitä, jonka ajaksi rakennelma täytyy purkaa tai jäähdytyslaitteiston ulkoyksikkö irrottaa, osakas vastaa niiden purkamisesta ja kokoamisesta aiheutuvista kustannuksista.\nAsuinhuoneistojen kokonaispinta-ala4970,5 m²\nKoulutHuhtasuon koulu (n. 1,9 km)\nPäiväkotiHuhtasuon päiväkoti (n. 1,1 km)\nRuokakaupatSale Huhtasuo (n. 1,6 km)


Yleisen talouskehityksen epävarmuus ja matalasuhdanteen jatkuminen pitivät VTT:n tutkimus- ja kehityspalvelujen kysynnän alhaisena vuonna 2003. Kannattavuus parani edellisvuodesta, mutta tulos oli niukasti alijäämäinen.\nVTT:n mukaan asiakkaiden pitkäjänteisten T&K hankkeiden käynnistäminen oli varovaista. Loppuvuonna asiakkaiden teknologiakysyntä parani, kuitenkin maltillisesti.\nVTT:n rahoitustilanne oli vuoden 2003 alussa poikkeuksellisen kireä. Valtiolta tuleva VTT:n perusrahoitus supistui merkittävästi. Taloudellisen liikkumavaran vähäisyys yhdessä palvelujen kysynnän epävarmuuden kanssa edellyttikin voimakkaita toimenpiteitä kannattavuuden parantamiseksi ja rahoituksen riittävyyden varmistamiseksi.\nLiikevaihto oli toimintavuonna 213,2 miljoonaa euroa, kaksi prosenttia alempi kuin edellisenä vuonna. Liikevaihdon supistuminen johtui perusrahoitteisen toiminnan vähentymisestä. Ulkopuoliset tuotot olivat edellisen vuoden tasoa 150,1 miljoonaa euroa. Perusrahoitus supistui seitsemän prosenttia 63,4 miljoonaan euroon.\nToiminnan kulut olivat 202,1 miljoonaa euroa, neljä prosenttia edellistä vuotta alhaisemmat. Kulujen pieneneminen johtui toiminnan volyymin supistumisesta sekä kireän rahoitustilanteen edellyttämistä sopeutustoimenpiteistä ja kustannusten leikkauksista.\nHenkilöstökulut alenivat kaksi prosenttia 125,9 miljoon euroon. Väheneminen johtui henkilöstömäärän supistumisesta.\nToiminnan kannattavuus parani edellisvuodesta. Tähän päästiin erityisesti Tuotteet ja tuotanto-, Prosessit- sekä Rakennus- ja yhdyskuntatekniikan tutkimusyksiköiden parannettua selvästi kannattavuuttaan. Muut tutkimusyksiköt tekivät alijäämäisen tuloksen.\nVTT:n toiminnallinen tulos oli 2,9 miljoonaa euroa alijäämäinen (-5,7).\nTalouden yleisen epävarmuuden asteittainen väistyminen ja teollisuuden ennakoima suhdanteiden hienoinen nousu luovat edellytyksiä palvelujen kysynnän paranemiselle. Tästä oli joitakin merkkejä jo vuoden 2003 lopulla. VTT:n tavoitteena on ulkopuolisten tuottojen reaalinen kasvu.Valtion talousarviosta saatu perusrahoitus kasvaa kuusi prosenttia.\nKannattavuus paranee viime vuonna tehtyjen järjestelyjen ja kustannusten alentamisten johdosta. Tavoitteena on positiivinen tulos kaikissa tulosyksiköissä. Rahoituksen riittävyyteen VTT joutuu kuitenkin edelleen kiinnittämään erityistä huomiota.\nDigitoday 21.1.2004 13:14\nDigitoday 26.1.2004 10:33\nDigitoday 30.1.2004 10:13\nVTT kurkistaa brittien mobiilitoiveiden tynnyriin\nMobiili 2.2.2004 16:44\nDigitoday 11.2.2004 15:46\nDigitoday 16.2.2004 16:20\nVTT kehittää joka paikan tietotekniikkaa\nDigitoday 10.12.2003 12:12\nVTT:ltä uusi ohjelmointikieli robottiohjauksen\nDigitoday 11.12.2003 17:13\nDigitoday 17.12.2003 9:25\nDigitoday 19.12.2003 16:19


Osaatko ajaa oikein pimeällä?\n17.12.2015 klo 13:19\nVuoden lyhyin päivä eli talvipäivänseisaus on ensi tiistaina 22. joulukuuta. Sitä ennen on hyvä kerrata ohjeet pimeällä ajoon.\nPimeys on mukanaan turvallisuusriskejä liikenteeseen. Näkyvyys sekä ihmisten reaktiokyky ja mahdollisuudet arvioida etäisyyksiä heikkenevät hämärässä.\nTilastokeskuksen ja Liikenneturvan tietojen mukaan vuonna 2014 henkilöautoissa menehtyneistä ihmisistä 44 prosenttia kuoli pimeällä tai hämärässä. Jalankulkijoiden henkilövahingoista taas lähes puolet sattui vuoden pimeimmän kolmanneksen aikana.\nEnsi viikolle sijoittuvan talvipäivänseisauksen vuoksi kuljetusyritys UPS keräsi viisi vinkkiä turvalliseen pimeällä ajoon.\n1. Pysyttele virkeänä\nVäsymys yllättää hämärällä helposti. UPS on ohjeistanut kuljettajiaan väsymyksen estämiseen seuraavasti: vaihtele ajoasentoasi matkan varrella ja räpyttele silmiäsi tiuhempaan kuin tavallisesti. Varmista myös se, että autossasi kiertää raikasta ilmaa ja pidä tarpeeksi usein jaloittelutaukoja.\n2. Turvaväli pidemmäksi\nLiikenneturvan mukaan turvavälin tulee olla maantiellä hyvällä säällä ajettaessa metreinä yhtä paljon kuin ajonopeus. Esimerkiksi 80 kilometrin tuntivauhdilla turvavälin kuuluisi olla 80 metriä. Pimeällä ajettaessa turvaväliä täytyy pidentää entisestään, jotta saat riittävästi aikaa reagoida yllättäviinkin tilanteisiin.\n3. Pidä mielessä tilannenopeus\nOmaa turvallisuutta voi parantaa myös ajonopeutta hidastamalla. Autoilijoiden nopeuksiin pyritään vaikuttamaan talvinopeusrajoituksilla, jotka ovat tulleet voimaan lokakuun lopussa. Liikenneviraston arvioiden mukaan 15 ihmisen henki säästyy ja 50 jää loukkaantumatta joka vuosi talvirajoitusten ansiosta.\n4. Syystarkastus ajoneuvoon\nKäy renkaat lävitse; tarkista niiden ilmanpaineet ja katso, etteivät niiden pinnat ole liian kuluneet. Varmista myös se, että vesiurat ovat riittävän syvät. Vaihda kuluneet pyyhkijänsulat uusiin. Varmista, että valot toimivat ja ovat suunnattu auton ohjekirjan mukaisesti. Selvitä myös tuulilasisi kunto.\n5. Käytä rohkeasti kaukovaloja\nKun ajat pimeällä, pidä huoli siitä, ettei kulkuneuvojen väleihin pääse syntymään valaisemattomia alueita. Autojen lähivalot valaisevat keskimäärin 60–70 metriä, kun taas kaukovalot valaisevat kaksi kertaa kauemmaksi, noin 120–150 metriä. Kun siis toisiaan vastaan ajavat autot laittavat lyhyet valot samanaikaisesti päälle, lyhenee valaistu matka puoleen. Näin ollen liian aikaisin vaihdetut lähivalot luovat turhan riskin.


Vain suurmiehet palaavat taistelusta elossa – Agricola\nAlexander, Caroline: Endurance: Shackletonin legendaarinen Antarktiksen retki. Otava, 1999. 213 sivua. ISBN 951-1-16156-3.\nCaroline Alexanderin kirja kertoo sanoin ja valokuvin brittiläisen Antarktiksentutkijan kuuluisimmasta matkasta, jonka piti viedä pieni retkikunta vuoden 1915 aikana kävellen yli hyisen Etelänapamantereen. Kuten Lansingin kertomus, on tämäkin tyylikkäästi taitettu teos saanut nimensä Shackletonin laivan, Endurancen, mukaan. Kirja liittyy American Museum of Natural Historyssa maaliskuussa 1999 avattuun retkestä kertovaan näyttelyyn, jonka kuraattorina kirjoittaja toimii. Sisäkansitekstien perusteella kirjasta tehdään myös elokuvaa, josta kyllä kernaasti kuulisi enemmän. Aihetta kun ei missään nimessä voi pitää helppona filmattavaksi.\nTutkimusmatkailuromantiikkaan uppoutuneelta lehtiartikkeleita ja neljä kirjaa aiemmin kirjoittaneelta kirjoittajalta Endurance on suoraan sanottuna varsin häpeilemätön kunnianosoitus Shackletonille. Lukijalle on selvää jo ennen kirjan avaamista, että teos ei ole kriittistä historiantutkimusta. Se on paremminkin jotakin vetävän poikakirjan ja rakkaudentunnustuksen välimaastosta. Puolustukseksi on kuitenkin sanottava, ettei se tutkimusta edes väitä olevansa. Vaikka näin onkin, ei kirja silti ole lähimainkaan fiktiota. Alexander on varmasti pitäytynyt totuudessa, jos sitä ei aivan asenteettomasti esitäkään lukijalleen. Endurancen suurimmat ansiot ovat kuitenkin juuri siinä, miten kirjoittaja on ehkä onnistunut luomaan tyylillä ja mielikuvituksella jotakin sellaista, joka on joissakin suhteissa paljon lähempänä totuutta, kuin tavallinen tutkimus voi koskaan olla.\nShackletoniin on kyllä varmasti vaikea suhtautua tunteettomasti. Se on epäilemättä myös tämän kirjan suurin ongelma. Matkasta aiemmin kirjoitetun lisäksi Caroline Alexander perustaa kirjansa matkalle osallistuneiden päiväkirjoihin ja erityisesti valokuvaaja Frank Hurleyn ottamiin vaikuttaviin valokuviin. Kirja kuvaa matkan alusta loppuun saakka ja valottaa myös monien miehistönjäsenten myöhempiä vaiheita. Endurance purjehtii sotaan suistuvasta Englannista Etelä-Georgiaan ja Weddellin merelle, jossa se jäätyy kiinni ja lopulta tuhoutuu. Retkikunta ja laivan miehistö saa jatkaa matkaansa yli jään ja meren ensin Elefanttisaarelle, josta Shackleton viiden kohtalotoverinsa kanssa purjehti lähes 700 meripeninkulman päähän takaisin Etelä-Georgiaan hakemaan apua. Samalla Endurance jättää kuitenkin monia aukkoja ja kysymyksiä. Jos jokin kirjassa häiritsee on se loppua kohti yhä suuremmaksi kasvava kritiikittömyys suurta sankaria kohtaan. Kuva Shackletonista ja tämän loistavista ominaisuuksista johtajana säilyy murtumattomana. Kritiikittömyyttä peittää Shackletonin epäonnistumiset normaalielämässä, jotka luovat sankariin suuren kertomuksen vaatimat särmät. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa sitä, että kenestäkään muusta ei vahingossakaan puhuta niin paljon tai sellaisessa sävyssä, että Shackletonin eeppinen sankaruuden kehä murtuisi tai edes himmentyisi. Kirjoittaja kuvailee myös sankarin mahdollisia virhearviointeja varsin lempeästi ja asettaa vain harvoin epäilyksiä tai esittää kysymyksiä.\nMiksi siis Endurance voi olla silti lähempänä totuutta kuin historiallinen tutkimus? Ensinnäkin voi tietysti huomauttaa, että Shackleton oli takuulla, jos kliseisesti voimme sanoa, suuri mies, joka epäilemättä oli parhaimmillaan juuri silloin, kun tilanne oli yhtä lailla tavalliselle elämälle vihamielinen, mitä hän itse vaikuttaa olleen. Toisaalta Endurance ehdottomasti perustuu autenttisiin lähteisiin ja kirjan itsensä huomioonottaen Caroline Alexander on tehnyt sitä varten vaikuttavan pohjatyön. Kirjoittaja on myös selvästi halunnut ymmärtää mitä tällä mahdottomalla matkalla todella tapahtui ja miksi. Miehistön suhde laivakissa Mrs. Chippy’in ei ole ollut Alexanderilta aivan huono lähtökohta ja innoitus kirjan kirjoittamiselle. Se on hyvä tie, jota pitkin hän on päässyt syvälle Endurancen maailmaan ja sen miesten järjettömien koettelemusten täyteiseen matkaan halki jään ja hyisen eteläisen meren. Endurancen ansiot ovat eittämättä sen tyylissä. Valokuvat ja sujuva lehtityyliltä vivahtava kieli, joka kaikesta päättäen on taipunut erinomaisesti suomeksi, tekevät kirjasta takuulla erään naparetkeilyn historian merkittävistä suurelle yleisölle kirjoitetuista teoksista. Sitä tuskin muistetaan sinänsä suurena kirjana, mutta se tempaa varmasti useammankin lämpimässä nojatuolissa istuvan lukijan mukaansa eteläisen meren kylmyyteen.\nIsto Vatanen, , .


Hanna Chalvet ahdistui merten muoviroskasta ja perusti ystävänsä Salla Valkosen kanssa yrityksen, joka tekee roskista bikineitä. Nyt hän elää unelmiensa arkea Indonesiassa.\n30.03.2020 klo 6:00\nHiekka takertui varpaisiin paahteisella uimarannalla, kun Hanna Chalvet ja Salla Valkonen kantoivat surffilautoja kohti rantaviivaa.\nYstävykset olivat tavanneet Kymenlaakson ammattikorkeakoulussa muotoilun opintojen parissa ja lähteneet sitten yhdessä Indonesiaan suorittamaan työharjoittelua ja vaihto-opintoja. Molemmat haaveilivat vaatesuunnittelijan urasta ja rakastivat surffaamista.\nElämä eksoottisessa lomaparatiisissa ei ollut kuitenkaan niin huoletonta, kuin voisi kuvitella. Päivittäin meressä uivat ystävykset järkyttyivät siitä, miten paljon muoviroskaa vedessä lillui. Sitä oli kaikkialla. Pilleiltä, palloilta ja pakkausjätteeltä ei päässyt rannoilla pakoon.\n- Pohdimme, kuinka yhdistäisimme kaksi intohimoamme, merten hyvinvoinnin ja vaatteiden suunnittelun. Siitä syntyi idea alkaa suunnittelemaan uima-asuja, jotka on tehty merten muoviroskasta, Chalvet muistelee nyt.\nTuttavat kuuntelivat Chalvetin ja Valkosen bisnesideaa silmät pyöreinä. Kierrätysmateriaalista valmistettuja bikineitä kylmään pohjoiseen?\n- Tahtomme oli kuitenkin niin vahva, että kaikki näkivät päättäväisyytemme ja kannustivat sekä lopulta tukivat meitä unelmamme toteuttamisessa, Chalvet kertoo.\nHeinäkuussa 2016 haaveista tuli totta, kun Chalvetin ja Valkosen yritys Halla Halla julkaisi ensimmäisen bikinimallistonsa.\nHanna Chalvet asuu perheineen Indonesiassa. Hän ikävöi Suomessa olevia sukulaisiaan, mutta ei halua totuttaa lastaan jatkuvaan lentämiseen.\nHullu idea oli menestys\nTänään Hanna Chalvet herää Balilla lämpimään, aurinkoiseen aamuun. Indonesiasta muodostui hänelle jo opiskeluvuosina kuin toinen koti. Nyt siitä on tullut hänen pääasiallinen asuinpaikkansa.\n- Mieheni on asunut koko elämänsä Indonesiassa, joten aloimme viettämään myös enemmän aikaa täällä hänen vuokseen. Lisäksi Halla Hallan tuotteet valmistetaan Indonesiassa, joten siirtyminen tänne tuntuu luontevalta, Chalvet kertoo.\nMuutamassa vuodessa Halla Halla on noussut kansainväliseksi brändiksi, jonka mallistot myydään usein nopeasti loppuun. Chalvet vastaa yrityksen toiminnasta Indonesiassa ja Valkonen Suomen toimistolla. Yhteydenpito sujuu päivittäin puhelimitse ja videoyhteydellä.\n- Olemme tottuneet työskentelemään paitsi yhdessä myös etänä, joten tämä toimii meille todella hyvin, Chalvet sanoo.\nPian Halla Hallan perustamisen jälkeen Chalvetista tuli pienen pojan äiti. Vauvavuosi ei hidastanut tuoretta yrittäjää, vaan hän totutteli tekemään töitä pienissä pätkissä ja päiväunien aikana.\n- Minusta on tullut erittäin tehokas työn suhteen lapsen saannin jälkeen. Jatkuvat keskeytykset ovat minulle arkipäivää ja keskittymiskykyni on saanut hyvää treeniä.\nPerheen elämä Balilla on luonnonläheistä ja perhekeskeistä. Aamupalalle tarvittavat hedelmät ja kasvikset perhe hakee omasta puutarhastaan ja vessana toimii kuivakäymälä. Lapsiperheen arki on Indonesiassa hyvin sosiaalista. Lapset kulkevat vanhempien mukana kaikkialle.\n- Jos olemme menossa vaikka ystävien kanssa syömään tai kylään, niin lapset ovat aina tervetulleita ja usein tulevatkin mukaan.\nAamuisin Chalvet ottaa tunnin omaa aikaa ennen töiden aloittamista ja käy yksin lenkillä tai surffaamassa.\n-Tämän jälkeen on hyvä olo ja energiaa tehdä täysillä töitä, kun poikani on hoidossa. Iltapäivästä eteenpäin en hoida työasioita, vaan vietän perheaikaa mieheni ja ihanan poikani kanssa. Usein vietämme aikaa yhdessä rannalla, Chalvet kuvailee arkeaan.\nHanna Chalvetista tuli äiti samoihin aikoihin, kun Halla Halla julkaisi ensimmäiset vaatemallistonsa. Perheen elämä Balilla on hyvin luonnonläheistä. -Kuin mökillä olisi, Chalvet kuvailee.\nMenestys ei ole saanut Halla Hallaa tinkimään arvoistaan. Chalvet ja Valkonen ajattelevat, ettei nykymaailmassa ole muuta vaihtoehtoa, kuin toimia ekologisten arvojen mukaisesti.\n- Haluamme muuttaa ajattelua vaatealalla ja haastaa myös muita yrityksiä valmistamaan vaatteensa ekologisista materiaaleista, sillä se on tulevaisuuden kannalta välttämätöntä, Chalvet kertoo.\nHalla Hallan kohdalla tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että bikinit tehdään merten muoviroskasta valmistetusta kankaasta ja kiedotaan ekologisiin pakkauksiin. Lisäksi tuotteet lähetetään Indonesiasta Suomeen vain kerran tai kaksi vuodessa päästöjen minimoimiseksi.\nOmistajat haluavat myös varmistaa, että uima-asuja ompelevilla työntekijöillä olisi hyvät työolot, palkka ja terveydenhuolto. Aasiassa tämä ei ole edelleenkään itsestäänselvyys. Indonesiassa asuessaan Chalvetilla on kuitenkin mahdollisuus vierailla tehtaalla vaikka päivittäin.\n- Pikamuoti on mielestämme surullinen ja pelottava ilmiö. Meistä on vaikea ymmärtää, miten huonoissa olosuhteissa toimivat yritykset saavat edes toimia. Olemme muodostaneet läheiset välit koko ompelutiimimme kanssa ja huolehdimme, että tiimissämme toimitaan eettisesti.\nChalvet ja Valkonen ovat päättäneet tuottaa vain sen verran uima-asuja, kuin uskovat saavansa myydyksi. Tuotantomäärät ovat kohtuullisia ja mallistot aidosti rajallisia.\n- Emme halua tuottaa mitään ylimääräistä tälle maapallolle. Tuotteemme on suunniteltu kestämään kausia, ja niillä on useampi käyttötarkoitus, Chalvet kertoo.\nChalvet toteaa, että paljon on kuitenkin vielä tehtävää, ennen kuin ympäristöongelmat ja sen aiheuttama ahdistus hellittävät.\n- On kuitenkin helpompi elää itsensä kanssa, kun tietää tekevänsä täysillä edes sen mihin itse pystyy. Ilahduttavinta meille on ollut kuulla, kuinka olemme avanneet silmiä merten muoviongelmalle paasaamatta siitä. Silloin tulee erityisen onnistunut fiilis.\nOpiskelijavuosina Hanna Chalvet ja Salla Valkonen harmittelivat, miten vaikeaa kaupoista oli löytää surffaamiseen sopivia bikineitä. Kun merten roskaantuminen alkoi ahdistaa molempia, syntyi idea muoviroskasta valmistetuista uima-asuista. Niko Soikkeli\nHalla Hallan kuvat ovat täynnä nauravia kasvoja, kirkkaita värejä ja leikkisiä kuvioita. Chalvet ja Valkonen toimivat välillä itsekin bikinimalleina yrityksensä mainoskuvissa. Heille on ollut alusta saakka tärkeää, että yrityksen markkinoinnissa on tilaa kaikille vartaloille.\n- Haluamme välittää viestiä, että kaikki naiset ovat upeita juuri sellaisina kuin ovat. Kaikilla meillä on oikeus pukeutua ihaniin uima-asuihin ja tuntea olonsa hyväksi. Haluamme kannustaa kaikkia naisia rakastamaan vartaloitaan ja olemaan ylpeitä itsestään, Chalvet sanoo.\nNeljässä vuodessa on tultu kauas siitä, kun yrityksen perustajat paketoivat jokaisen ostoksen omassa kodissaan ja postittivat ne ostajille. Enää Chalvetin ja Valkosen ei tarvitse tehdä aivan kaikkea itse. Pakkaaminenkin on voitu siirtää Valkosen olohuoneesta omaan toimistoon.\nHalla Hallan tavoitteena on kasvaa ja kansainvälistyä tulevaisuudessa entisestään. Chalvet perheineen on puolestaan keskittämässä elämäänsä entistä pysyvämmin Aasiaan. Ekologisen yrityksen pyörittäminen ja boheemi perhe-elämä Balilla tuntuvat toteutuneelta unelmalta.\n- Olen tehnyt kovasti töitä yrittäjyyden ja perhearjen yhdistämisessä ja nyt tuntuu, että elämä on kaikkea mitä olen aina halunnut. Toivon siis kaiken jatkuvan samaa rataa, hän toteaa.