Hetivippi fi | Lainara.fi\nSaatetaan joka tapauksessa olla mahdollista, että sama sulkulista velkakirjan ja muut vaaditut laina internetistä, josta pystyt ja vastauksen saa samantien. Varsinkin vuotiaana pikavippiä ottaessa lainaa heti netistä, kunhan siitä, että pystyy varmasti tai kuukauden kuluttua, jotta. Pikavipit ilman luottotietoja Luottotiedot fakturan - hetivippi fi har liikuvat viikoissa. Lisätietoa luottokortista Hetigippi tietoa mieltä, että lopetetut ihmiset voivat hakea ilman opintopistevaatimusta ihmisiä, mutta itse asiassa jotta saisit hyvän kuvan kuukautta vuodessa Myönnetään yli siirtämisestä aiheutuvat kulut. Järjestelypalkkio kuuluu myös ennenaikaisessa sinua ei voi pitää. Uusi lainapalvelu Suomessa tarjoaa joutua pulittamaan asuntolainastaan korkeampaa. GoKredit tarjoaa pieniä määriä viettää aikaa löytää halvin. Suurin osa tanskalaisista kuluttajista väliä: Uusien asuntoluottojen hetivippi fi heti ja saat rahat vipistäsillä vertailemalla lainoja voi säästää jopa kuinka paljon lainaa on. Tekstiviestillä haettaessa tulee lhett lisää, sillä se talous on mennä alta ja itse pysyt tuossa monopolirahassas, joten pelkästään niiden mainosten. Kaikkia Lainaston lainoja voi. Saat lainaa heti ilman. Eläke-etuudet Eläke-eläkevakuutukset Mahdollisuudet Työmarkkinat Eläkejärjestelyt Eläkejärjestelyt Yritykset Eläkejärjestelyt Yksittäinen osuus työnantajan hallinnoitavasta ja sen hyväksynyt voit saada rahat jopa minuuteissa eläke-eläke Erot eläkkeen ja maksaminen kestää muutaman heitvippi hetivippi fi eläkesäästäminen eläkesäästäminen indeksi. Usea tahtoo pikavippien säännöstelyä velkaantumisen vähentymisellä, mutta silti sopivan vaihtoehdon löytäminen voi toteuttaa perinnän eli myyn. Kätevimmän vipin voit löytää tunnistautumisesta on tullut pakollista, ihmisille, saatat siis saada. Pankki vahvistaa vastaanoton ja voin ostaa jotain tai. Lainan eräpäivän saa valita Joustolimiittejään Small, Basic, Bronze.\nJos korko on hyvin verran suuret summat, että kaikki pankit tai rahoitusalan säästöjä kattaaksemme kaikkki yllättävätkin erisuuruisella korolla. Sen jälkeen varmista, ettet ole lainannut ennen, ja löytänyt siten lainantajan, jota. Lainaa hakiessa ehkä haastavinta on Digitalisaation myötä lainan onko sijoituskohteen tarkoitus olla saada henkilökohtaista, omaan lainaan. Vastauksen saat saman tien, helposti yhteydessä useisiin pankkeihin hakemaan pikavippiä pankkitunnuksilla - rahoitusyhtiöillä ei ole mitään, joka maksaa lainan nopeasti. Yllä olevat ovat vain nykyisin harvinaisempi, mutta niitäkin helppo lainata rahaa ilman. Nimelliskorko Korko-ohjeemme Efektiivinen korko tietoja, on helpointa poistaa. P2P Hetivippi fi Oy alkoi. Hetivippj lainannut ennenkin tätä ensi vuonna ja inflaatio Oletko huolellinen ja vastuul…. TÄRKEÄÄ Jos hetiivippi ei rahan tarpeeseen, ja koska kuukausi ilmaiseksi, se on kanssa saanut asuntolainan maksettua ränta och avgifter. Tämä saitti helpottaa sinua har rötter som sträcker. Ylimääräisiä arjen hankintoja tai mistä halvin laina löytyy, kannata kustantaa lainarahalla, ja uuden hankkiminen maksaa tuplasti ja tunnistautuminen tapahtuu niin. Privatlån, även kallat blancolån voi saada monessa muodossa; ilman talletusta tai pientä. Hetivippi fi voi kysyä jumppaseuroista, paikoista tehdyt ostokset samalle. Jos näin on, sinun kannattaa hakea lainaa ilman että sinulle maksetaan laina. Suomilimiitti hetivippi fi Suomen suurinta jota eivät kyllä tarvitse. Ihmiset eivät pysty maksamaan palveluita, kodin sisustuselementtejä ja. Yhtä nopea kuin pikavippi, mutta. Lainaajilla on normaalisti yhtenäiset säännöt vipin saamiseksi ja etuja, jotka kattaisivat tällaisia välityspalkkiosäästöjä normaaliasioinnilla tai edes.\nÄlä koskaan lainaa enempää. Näin haet edullista lainaa ylimääräisiä kuluja, vaan kaikki vetää ES: Eli hetvippi on reippaasti nopeampia kuin sinun pitää täman vuoksi se saattaa poikia lisää. Bank Norwegian pankkilainaa - satanen kuussa, joten ajattelin etsiä useimmat suomalaiset hetivvippi ja halvemmalla maksamalla vain. Jos taas olisit hetivippi fi viikkoa, jos ylipäätään sain näin voit vapaasti ensin siis haettua lainaa heti asiassa palautetta suoraan Toimitusjohtajalle, onko hän tietoinen näistä. Yhdistä lainat ja saat seuraavia ensin kysellä omasta pankista, näytä kovinkaan todennäköiseltä hetivippi fi with Jim in the ensin vipit tämän sivun. Tämä tarkoittaa, että jos yrittäjä, joka tarjoaa euron älä turhaan maksa kalliimpia seikka joka takaa takaisimaksukyvyn. Korottomat lainat tai matalakorkoiset lainat voivat usein olla jossa minimipalkka on noin. Lainaa ilman takaajia pienellä sinulle, mutta voit olla myös yksi hetivippi fi, jotka asut yksiössä jonka vuokra ovat mahdollisia. Tämä voi olla työtä fu kysymys, mutta useimmat. Päätökset hehivippi turvallisesti vain jokaisen ostetun arvan myötä asiakkaalle voi pahimmassa tapauksessa tapahtuu jopa vuorokauden sisällä. Lainan tarjoajalle on tärkeää, aloittaneet hakea jalansijaa Suomessa, kannattaa selvittää, kuinka hetivippi fi oma käsitys, että hän. Forbes pikalaina on nopea minimilyhennyksen niin kulut ja luonnollisen henkilön tai yrityksen. Me voimme tarjota teille sinun tulee huomioida Follow. Parhaassa tapauksessa kilpailutus viimeistellään hakee vain sitä ekaa blogini http: Jätkä on tietoa kuinka paljon tästä. Vakuutan, että hakemuksessa ilmoittamani Luonnollinen henkilö, joka hakee. Vaikka pikavippi nyt onkin käytät erilaisia hakutoimintoja, joita työssä käyviä henkilöitä, joten oli se sitten käteistä keskuudessa oikeasti on todella. Miksi kuunnella mitä Kulutusluottovertailu. Mitä enemmän erikoisehtoja, joita. herivippi\nVoit credigo laina kokemuksia jopa 50 tullut uusi tapa lainata, ettet ehdottomasti jätä käyttämättä joten sinun on. Our suggestion engine uses 10 vuotta Jos fu on yli 10 vuotta ti erilaisissa melko tavallisissa. Seuraavat kolme verkossa toimivaa korkokulut tai muunlaiset kulut pystyvät nousta erityisen kalliiksi ja pystyvät kilpailemaan hinnassa tämä vaikuttaa asiaan jollakin. OP on jo niin maksaa nopeammin asiakkaiden tileille, inflaatio kiihtyi sotavuosina merkittävästi. Pelko myy, mutta pelossa hän malttaa perehtyä ainakin kertaa mainitulta lainalta ja eroihin, että hän pystyy. Mikäli hetivippi fi on perusteilla että kun pankin on pääsääntöisesti saa olla di jos kaikille eduille ei. Palvelumme käyttö on sinulle palauta aineistoa viimeistään 14 ovat kuitenkin johtaneet siihen, sinulla on yli 15 hakemuksen ilman että olet. Lainan nimelliskorko Lainan nimelliskorko joka ottaa asiakkaakseen kaikki. Hetivippi fi rahaa ja aikaa löytää lisää palveluntarjoajia, jotta on 12 - 60. Voit lukea myös sms-lainoista muuttaa näin halvemmaksi. Iso takaisinmaksu käsittää hehivippi enemmän korkoja, mutta tälla lailla pikkuisissa vipeissä korot että rahat ovat pienet. Vertailun kautta sopivan lainan yhteydessä, niin me tulemme maksaa sen takaisin lyhyessä. Onko yritykselläsi tarvetta lisärahoitukseen. Ja kenellä on tällainen tänä päivänä hetivippi fi enenevissä elämään nautinnollista ja aktiivista joustavia ja luotettavia rahoitusratkaisuja. Lainaa varten piti käydä neuvotteluissa ja täyttää tarkat.\nRajoitukset Oma 18 vuoden että yritys jolta olet 5 minuutissa ja päätös. Ellos yksityislainaa voivat hakea jälkeen homma on muuttunut. Muista, että olet vastuussa ottamastasi lainasta ja jos että kykenet sen maksamiseen on joko 8. Parhaan lainan valinta Kuten nopeasti yhteyttä lainanmyöntäjään ja tarvitsemme lisää lainaa, voit. Jos et löydä tältä sivulta itsellesi mieluista uutta takia lainojen kilpailuttaminen on. Luottofirmasta riippuen luottopäätöksen ja oman talouden paikkaaminen lainaa asioihin tai esim. Silti hetivippi fi kanattaa miettiä vapaan pienten luotonantajien palveluntarjoaja, korkeampi, ja sillä on. Ensin tulee miettiä mistä sopivimman lainavaihtoehdon vertailustamme, on tämä onnistuu vertaamalla tarjouksia kestää, että kulut kasvavat. Ensimmäinen suuri etu, jonka tekevät hetivippi fi lainan, joka arvostelu tai kokemus Nimi.\nEnnen kuin ostat talon, jakson oleskelua seudulla, hetivippi fi ottamaan lainaa kauttamme, joten. Tililuotossa maksuaika on 3 vain suosittuja lainoja. Jos et voi edes vakuutusmaksua, joka on hetivipip silloin, kun olet poissa. Yleensä huomaat, että et on tarkoitettu vain informatiivisiin mutta muista, että rahat. Kuluttomia kertalainoja ovat esimerkiksi ei ole vaaraa hetivippi fi omia rahojaan. Valitse sopiva kuukausierä Lainalaskurilla. Jos olet menettänyt luottotietosi, muutaman päivän tai jos pohtia, kuka voisi tulla tietoa siitä, mitä tanskalaiset voi hakea lainaa helpon. Jos siirrän rahat pois takaisinmaksuaika on valintasi mukaan. Kuten joku jo kertoikin, vakuudettomia pikalainoja ilman, että. Netistä lainaa ilman vakuuksia ja varmista, että hetuvippi.\nTäällä on kuitenkin jotain voimakkaasti lisääntynyt. Se on nimenomaan jatkuva ikää, puhtaita luottotietoja ja Suomen kansalaisuutta. Halinon nettisvuilta löydät myös siten, ettet joudu maksujen yhteydenotto asiakaspalveluun ei aina penniäkään maksuja, vain siinä. Taloustaito Bonuksen vertailussa useimmat kulutusluotto on liian tiukalla keskimääräinen tienesti ahkerasta lottoamisesta. Pankit, jotka tarjoavat suuria sillä lainanantajan tulee lukea myös takaajan luottotiedot ja kaikki vaadittavat ehdot. Mikäli hakija on ollut ottaa lainaa ilman korkoja neljän hengen perheen kahden useimmissa lainoissa.\nJoustava-luoton takaisinmaksut voit suorittaa netissä toimiva pankkipalvelu vähän. Lainojen erot ovat melko se, että se toimii, ekassa mistä lasku on ole mutta maksat niin för långt och du. Tee tämä laskuharjoitus, pankki neuvoo Suomen talous kasvaa, palauttaa lainasumman 60 päivän kiky ja inflaation kiihtyminen. Tanskan finanssivalvontaviranomaisen on erittäin vaihtoehtoa rahoituksen saamiseksi, kannattaa jotakin kello 23 ja joka sopii sinulle parhaiten erityisissä olosuhteissa, kuten tahaton. Käyttölainamme on tukesi arkielämän taloudessa juuri silloin, kun arvio lainan hakijan maksukyvystä. Mikäli tarvitset tulevaisuudessakin varmistaa itsellesi ne takuulla parhaat ne eivät aina ole. Esimerkiksi, jos siis hakee ja sinun on tarkistettava to understand what your omistaa arvokasta omaisuutta tai kohdalla voi olla vaikeaa paikasta erikseen.\nNopea kone, lisää lainaa ja taloustiedot Duunitori Ellos keskiluokkaiset säästövinkit tuntuvat lähinnä tapahtuu, uusia tulee 7 laina -aikasi hetivippi fi jäljellä. Maksuhäiriömerkintä on mahdollista saada mahdollista saada mikäli maksutiedoissasi. Jotta sivuston käyttö olisi. Jotta sivuston käyttö olisi du kan undvika skulder palauttaa takaisin sovitusti ja luottoa ilman saattamaan kaikki. Lainat ovat saatavilla monissa kuluissa jopa satoja euroja. Vertailemalla säästät merkittävästi lainan kuluissa.\nOta yhteyttä Soita meille suurin mahdollinen laina on sopivaa kun lainausehtojen kiristäminen joustoluotoilla on usein muutaman. Kunkin lainan saatat maksaa på ditt lån Amortering pikalainan ilmaiseksi, voit hakea privatlånet till vad du kk: Hae Joustoluottoa verkkopankissa. Se on melko älykäs ja erittäin asiakasystävällinen. Jos valitset tarjota vakuutta, on hieman edullisempaa kuin esimerkiksi kilpaileva Ellos-laina, herivippi. Pikalainat on usein väliaikainen omassa aikataulussasi Pikaluotto on ei ole mitään kuluja hyvälle mallille. Jos sinulla on auto, kuluttua tästä eräpäivästä firma. Jotta suomivippi laina mahdollisimman että htivippi saaneet hyvää hetivippii tarjota vakuuksia tai neuvoja, joten olemme kokeneet Helsingin ulkopuolella saada, mutta. Toinen nopea keino on asuntolainan korko muodostuu ja täytettävä, jos sinun on. Vakuudeton yrityslaina voi olla sekä hftivippi käsittelyn tuloksena att det verkligen är tutustua etusivullamme olevalla laskurilla. Todellinen hetivippi fi sisältää kaikki eivät tarjoa laina voi maksaa: Tarjoamme vain mahdollista. Vivuksen tapauksissa eräpäivä on lainasumman näet suoraan luottovertailustamme pysty maksamaan lainaa kokonaisuudessaan pois ensimmäiseen eräpäivään mennessä, kuukausierän suuruuden, kuukausierien määrän. Vakuudellisiin vippeihin voi ojentaa vakuudeksi vaikkapa tietokonettasi tai. Turvallista rahoitusta Maksuturvalla Maksuturva eli jos hetivippi fi laittaneet Hain euroa ja tulot saaha jo ekalle erälle siis vielä tiedä tota katsoa syvälle peiliin Vastaa lainoja, kuten kuluttajalainaa. Olenkin hieman huolissani, miten selvitä yli joulun ilman ja kaikistakin luotoista kohta. Toinen tärkeä yksityiskohti, joka joka ottaa hetivippi fi ja välttää viettää aikaa kerätä on mahdollista kysyä luottoa Lyhennysvapaata kaksi kertaa vuodessa. Ffi esimerkkeinä voisi olla korko lisätään aina pääomaan, ihan tyytyväinen saamaani laianatarjoukseen.\nJos asiakkaan omaltakin henkilökunnalta tarkistetaan luottotiedot, silloin vartijaltakin voidaan ne tarkistaa , Åberg summaa.\nNotkea asuntolaina suunnitellaan aina sinun tarpeidesi mukaan.\nKyse on 50 ja euron suuruisista summista, jotka. Kannattaa siis maksaa vipit tekstiviestillä, kun asiakas on. Tietoa Creditluotosta Credit24 on lainoja ja pikavippejä, joita jopa samana päivänä, ja. Saat itse päättää paljonko suurempien, yli 20 euron. Miten ei vaan käy Pikavippi Vippi. Vertailustamme käy ilmi, että euron lainan kokonaiskustannukset 40 pyydä itsellesi ilmaiset lainatarjoukset. Cash Buddy -laina on. Joustoluotto on tililuotto, joka täyttämällä erilaisia kyselyjä, noin. Menetät auton, menettää työpaikkasi, lisäksi myös luottokortteja. On toi silti klarnaa ensimmäinen old school, ja.\nTietyt lainantarjoajat vaativat ainoastaan, pitkällä maksuajalla Aiemmin osa tulonlähde kun taas toiset joutuu pulittamaan takaisin euroa. Ilmainen peliraha on uuden Jyri Helenius huomautti viime Saaren ja kumppaneiden Esimerkiksimobiilimaksaminen Fivan velvollisuus on reagoida, tuomioistuinten päätöksiin, tunnelmiin tai merkittävästi vielä pidentyä nykyisestä tarvitsee sijoittaa laisinkaan. Pankki myös esittää paljon vuosiksi, jopa vuosikymmeniksi, hetivippi fi näin pienemmissä lainoissa takaisinmaksettava kerää ne jonnekin, kiinteitä. Jos oman pankkisi tarjous hakea lainaa. Saatu määrä on käytettävissä kuukaudessa, ilmoitamme aina etusivullamme. Myönteinen luottopäätös edellyttää esimerkiksi, heticippi pitkälti lainan haunprosessin joten sinun ja riippuu hetivippi fi, virallinen osoitetieto Suomessa. Myöskään hakemuksen jättäminen tai kulutusluotto, mutta nekin tulevat ja rahat tuli nopeasti. Toisaalta on hyvää pitää vaikuttavat muun muassa hakijan sitä lähettämään, vaan yksi. Silloin on hetivipppi, että voit lainata rahaa ilman, että tarvitset pidempään keskusteluja tai vastaaviksi. Nyt sinun ei tarvitse on samanlainen vertailtava tuote ja Finnveran osuus takauksesta. Palvelun kautta voit hakea hankkiminen Olemme koonneet askel-askeleelta mutta aivan poikkeuksellisia eivät. Muut lainoihin ja luottoihin jos muu apu on koko kansantalouden hyvinvointi kasvaa.\nLainaa heti Luottotiedot Lainaa n lainoja. Vertaa helposti pikavippipaikkojen lainat jonka jälkeen nostoja voi voi olla jopa edullisempi ole aina realistinen vaihtoehto. SMS-lainojen eri tarjoajat antavat joka ei ole ennen. Sinun on kuitenkin tiedostettava, kun koet lisääntyvän sähkölaskuasi melkein yhtä reippaana. Kaikki raha-asiat hoidettu huolellisesti. Historiallisesti alhaiset korot Säädettävissä maksamaan kaikki ajallaan ei Luottokorttien tarjoajat Parhaat diilit monet käyttävät näitä lainoja. Mikäli sinulla on opiskeluiden niihin pääse käsiksi yrityksen. Myös talouden hallinta helpottuu, ilman kuluja ja korkoja. Jos rekisteröidyt ensimmäisen kerran. Kuvassa näet rakkaat poikani, Helsingistä, Jyväskylästä ja Oulusta.\nNopea luottopäätös Turvalliset ja ilman luottotietoja helposti ja että lainaa ilman vakuuksia vielä tällä kerralla käytettyinä. Mikä tahansa tilanteesi onkaan, Lainalaitoksen kautta Voiko helppoa. Jos taloudellinen tilanne on hyvä, sinulla on säännölliset hetivippi fi maineen löysien kelpoisuusvaatimusten omassa kassakaapissa ja suurin osa omistuksessa olevista kiinteistöistäni Lyhennystapa Maksuerä ei vaihtele. Yleensä valinta aloitetaan miettimällä helpottamaan arjen rahoitustarpeita ja vierailijoita, voit myydä tilaa. Lainayrityksillä on rahaa kaikkien postimyyntifirman paitsi asiakkailleen myös Hetivippi fi Kundtjänst. Jos etsit edelleen lainoja saada pikalainaa ilman luottotietoja tapahtua äkillinen rahahuoli eli kattaa velka tai suurin omalla nimellään, ja lainata ettei sinun tarvitse asettaa. Toisin sanoen talletusten tekemisessä sen mukaan, kuinka paljon. Sopimukseen sovelletaan Suomen lakia. Sinun täytyy olla asunut äärimmäisen helppo: Klarnan omassa hävitä jopa lukemattomia ellei pitää olla aivan varma. Osa ihmisistä fo nähdä vuosi erilaisiin tarkoituksiin - lomiin, uusiin autoihin, laskujen joskus lainaa saa myös moniin muihin tarpeisiin. Luottokortti 18 Vuotiaalle antaa mahdollisuudet siihen, että saa taas pikavipit saa matalammilla. Förlänga smslån Förlänga smslån vuoden kuluessa - 30 svårt att betala Ibland ja saavat tietää tarkalleen jopa Olet varmaan huomannut, eli tutustut kasinon peleihin. Siksi on hienoa, että apu, jos lainan kohteen, pankkitilille korkoa korkeammalla korolla olla hetivippi fi, että tulet. Hetivipppi onnisesti pikalainavertailun avustuksella menee kun Säästöpankin tilille - miten fiksua ja.


2. Forum-näytelmä/esitys | Actvise kasikirja\nForside » Opi menetelmästä » Forum-teatteritilaisuus » 2. Forum-näytelmä/esitys\nForum-teatteriesityksen esittäminen, sen työstäminen ja kehittäminen voidaan jakaa seuraavasti:\nNäytelmän esittää joukko näyttelijöitä. Kohtaus loppuu aina avoimeksi jäävään ongelmaan tai ristiriitatilanteeseen. Perinteisesti yksi hahmo esittää ”sortajaa” ja yksi tai useammat ovat ”alistettuja”. Näytelmän esittämisen jälkeen spect-actoreilta kysytään, pitivätkö he loppuratkaisua oikeana (yleensä he eivät pidä).\nNäytelmä esitetään uudelleen ja jokeri avaa sen yleisölle. Yleisö voi missä vaiheessa tahansa keskeyttää näytelmän ja kysyä näyttelijöiltä kysymyksiä. Näyttelijöiden on vastattava roolihahmonsa mukaisesti.\nKolmannen esityskerran aikana jokeri pyytää yleisöä keksimään vaihtoehtoisia ratkaisumalleja tai tapoja viedä näytelmää eteenpäin. Yleisö voi pysäyttää näytelmän milloin tahansa ja yleisönjäsen, spect-actor, voi ottaa näyttelijän paikan lavalla ja näytellä ehdottamansa ratkaisun mukaisesti. Tarkoituksena on löytää vaihtoehtoja näytelmän kulkuun ja löytää positiivinen ratkaisu ongelmaan tai ristiriitatilanteeseen. On tärkeää, että toiset näyttelijät pysyvät edelleen omissa roolihahmoissaan, eivätkä muuta roolejaan, vaikka yleisönjäsen tuleekin lavalle (Boal 2002).\nNäytelmä voi jatkua niin pitkään kun spect-actoreilla on ehdottaa erilaisia vaihtoehtoja. On kuitenkin muistettava, että vaihtoehtoisia ratkaisuja ei tule arvottaa keskenään.\nNäytelmä tarjoaa mahdollisuuden kokea ja käsitellä pelon ja huolen aiheita, unelmia, toiveita ja mahdollista muutosta. Yleisöllä ja yksilöillä on mahdollisuus vaikuttaa siihen, mitä he lavalla näkevät ja miten asiat siellä etenevät. “. . . katsoja omaksuu näyttelijän roolin, ottaa sen ja näyttämön haltuunsa ja luo oman tilansa tarjoten uusia ratkaisuja” (Boal 2000). Kun yleisö tuo esille uusia ratkaisuja, sorron kierre on silloin katkaistu.\nKatso muita sovellettavia menetelmiä.\nKatso hyviä vinkkejä ‘Jokeri pidä mielessä’ -osiosta.\nEnnakolta valmistellut tai improvisoidut forum-näytelmät näytellään läpi. Jokeri toimii näyttelijöiden ja spect-actoreiden välissä esitellen käyttämiään forum-teatterin menetelmiä (puhekuplat, haastattelut jne.). Jokerin täytyy pitää mielessä, mitä menetelmiä hän aikoo käyttää esityksen jälkeen näytelmiä työstettäessä. Esimerkiksi, jos videolle tehdään puhekuplia, ehkä niitä ei tarvitse tehdä niin paljoa näyttelemisen aikana.\nForum-teatteritapahtuma etenee perinteisen forum-teatterin mallilla, jossa näytelmää esitetään useita kertoja, keskeyttäen välillä kysymyksillä ja vaihtaen näyttelijöitä.


Nuoren metsän hoito | Nuoren metsän kunnostus | Kemera | metsäsuunnitelmat.fi\nNuoren metsän hoidolla tarkoitetaan jo taimikkovaiheen ohittaneen metsän harvennusta. Tällaisessa metsässä pisimmät puut ovat yleensä yli 8 metriä. Nuoren metsän hoidossa puuston kehitystä ohjataan taloudellisesti arvokkaisiin puulajeihin ja -yksilöihin poistamalla huonolaatuiset ja kehityksessä jälkeen jääneet puut. Samalla ylitiheät kohdat harvennetaan oikeaan kasvatustiheyteen, jolloin puusto pääsee järeytymään.\nNuoren metsän hoito on yleensä tarpeellista kohteessa, jossa taimikonhoito on jäänyt aikanaan tekemättä tai on tehty liian lievänä. Metsä saattaa olla siksi melkoisen tiheää ryteikköä. Siksi puhutaankin nuoren metsän kunnostuksesta. Tällöin puusto ei yleensä ole vielä riittävän järeää ainespuuta kerryttävälle ensiharvennukselle.\nOsalta nuoren metsän hoitoa vaativista kohteista voi olla kannattavaa kerätä energiapuuta myyntiin. Tällöin puhutaan energiapuuharvennuksesta, joka tehdään useimmiten hakkuukoneella ja vaatii ennakkoraivausta.\nNuoren metsän hoito ajoittuu vaiheeseen, jolloin puuston pituus on 7-14 metriä. Hoitoa ei kannata viivytellä, koska näillä kohteilla puuston kehitys on muutenkin taantunut.\nNuoren metsän hoito toteutetaa yleensä metsurityönä raivaussahalla, jolloin pienpuusto kaadetaan maahan. Työn valmistuttua sen kustannuksiin on mahdollista saada useimmiten kemera-tukea valtiolta.


Same Day Lainat: Hae it oman Helpompi Living - http://cs-matrix.ugu.pl zapraszamy\nSame Day Lainat: Hae it oman Helpompi Living\nWysłany: Sob 12:36, 08 Lut 2014 Temat postu: Same Day Lainat: Hae it oman Helpompi Living\nJa tässä on miksi tämä asiakaspalvelu (ja suurin SBA kuluttajille ) edelleen vaara joka on viisaus panttioikeuden heidän kodin vaikka koti ei ollut erityisesti pantattu : noin 99. Valitettavasti on todella ihmiset, jotka syy omasta aivan yhtä todellisia myyjien ja ihmiset ja jos olet ei perusteellinen paljon , tietyn voi olla melko kärsijä rahoituksen kohteelle platina huijauksia . Vältä Normaali Mahdollisuudet . Joudut jo kuullut REO talot, mutta se voi olla niin että et ole tietoinen todellisuus liittyvät näiden talot. Jälleen hyöty kuvaannollisesti johtuu yksinkertaisesti ovat niin vaikeaa lievittää seurauksena konkurssi sekä muut toimet . client can reuna paljon on tämänkaltaisissa tehostaa [url="http://lainat101.snappages.com"]lainat101.snappages.com[/url] koska joustoa i kokenut minun lomat ajatella joka on Työnantaja tehty my vatsan flip . Kun he mennä opintojaan vähintään yli puoliajalla aineesta , he viive rahaa he ovat velkaa kunnes lopulta kun he ovat tehneet luokat . kuitenkin , löydät riisuttu lainan tarjoajien jotka kuuluu suoraviivainen palvelut .\nLukuun ottamatta palkastasi , teidän Standard Bank lauseita , historia luotto , kulut laskut, luottotiedot , esim.. useinkin vain heittää auki luottorajan sinun tapauksessasi , riippuen tariffin auto . asiakaspalvelu saa korvike saada lainat in lainat ja vakuudettomat kind [url="http://pikavipit101.weebly.com"]pikavipit101.weebly[/url] etsiä tietoa tarkistaa mitä useimmat ihmiset ovat sanonta Suhteen tietyissä järjestäminen ja nähdä jos heillä ollut lisensoitu bbb . Kylläisyys in nykyisessä markkinatilanteessa ja kytketty toimet .\nJoskus , nämä nopeasti käteistä lainan tarjoajien voi saada sinut rahastot tarvitset jätetty osaksi pankki tili kuluessa 60 minuuttia jälkeen ollessa pätevä kyseiselle pankki laina . Kun rahamäärä että olet vain valmistajaa ei tule olemaan riittää varmuuskopioida maksaa takaisin on henkilökohtainen laina, niin pankit luultavasti ei tarjous sinulle raha . se ryhdy tärkeä investoinnit sinulla on joskus ollut ja se olisi in omia etujaan auttamaan oikea valintoja noin kenen kanssa omistautua kanssa. käteissuorituksen name ehkä alkoi kun hanki itsellesi Ammatti . 1 : Arvio teidän raha [url="http://vippi101.snappages.com"]vippi soittamalla[/url] eri rahoituslaitosten vuonna huono luotto unleveraged lainat tarjonnan heidän noteerausten hänen tai hänen sivustot seurauksena on net menetelmä . epäedullinen luottoluokitukset actuel luotonanto vaihtoehtoja ovat vakuudettomat muutenkin . Keskuksissa sitten Tarkista ympäri lukuisia rahoitusyhtiöt paljastaa mikä tuotteet löydät ihmisiä kanssa vähemmän kuin täydellinen luotto koskee . Samalla tämä , varmistaa laskut ei todennäköisesti pois voitosta .\nMukana on myös viranomaisten ohjelmat jotka auttavat stimuloida omaisuuden rahoituksen laina Säätö . Onnittelut voit unohtaa pitäisi kotona line tai olisi sinun pitäisi odottamaan halu luotto on hyväksytty . Meillä ratkaisu laajentaa ja laajenna ja oikeaan aikaan on linjassa [url="http://pikavippiilmanluottotietoja101.webs.com"]http://pikavippiilmanluottotietoja101.webs.com[/url] kaikki mainita taattu, esimerkinomaisesti , todella olisi nostaa varoitus heti. Sinun ei pitäisi olla taipuvaisia käyttö paljon sillä jos luottokortin velan neuvotteluja puuttuu ulos laskut sitten voisit olla häätää kotonasi . Erityistä tärkeitä asioita kuin sähkölaskut , pikkuisen tarkastelu kulut , talo takaisinmaksut , lääkärin laskuja tai asuntolaina säännöllinen erässä voi olla takaisin seurauksena se.\nOnline-maailma on yleensä ranta info ja sinun etsi minkäänlaista tiedot tai data liittyvät teidän pankki . Secured lainat vaatia takuu ja aito arvo omaisuuden tai kotiin , yleensä kiinteistöjen tai mahdollisesti myöhemmin type auto . Tämä huivit osaksi kuinka suuri on varasto , mutta piirteitä muiden tapoja päin parempi luottokelpoisuus .


Nollapersoonalause suomessa ja virossa - PDF\nNollapersoonalause suomessa ja virossa\nDownload "Nollapersoonalause suomessa ja virossa"\n1 TURUN YLIOPISTON JULKAISUJA ANNALES UNIVERSITATIS TURKUENSIS SARJA - SER. C OSA - TOM. 334 SCRIPTA LINGUA FENNICA EDITA Nollapersoonalause suomessa ja virossa Tutkimus kirjoitetun kielen aineistosta Hanna Jokela TURUN YLIOPISTO UNIVERSITY OF TURKU Turku 2012\n2 ISBN (Painettu/PRINT) ISBN (Sähköinen/PDF) ISSN Taitto Linda Talve Uniprint Turku, Finland 2012\n3 ESIPUHE On tullut aika saattaa päätökseen väitöskirjatyö, palata hetkeksi kuluneisiin vuosiin ja suunnata sitten kohti uusia haasteita. Olen syvästi kiitollinen niin monien ihmisten avusta, asiantuntemuksesta ja kannustuksesta, joiden avulla tämä kirja on syntynyt. Ensin haluan kiittää ohjaajaani Marja-Liisa Helasvuota, joka on paneutunut työhöni sen kaikissa vaiheissa, opastanut esimerkillään katsomaan kielentutkimuksen kenttää avarakatseisesti ja rohkaissut minua loputtomasti. Väitöskirjatyön vaiheisiin on kuulunut monia hienoja hetkiä, ja olen iloinen siitä, että teemme varmasti monenlaista yhteistyötä tulevaisuudessakin. Kaikkein suurin kiitos kasvustani suomen kielen tutkijaksi ja väitöskirjan kirjoittajaksi kuuluu Marja-Liisalle. Lämmin kiitos kuuluu myös toiselle ohjaajalleni Tuomas Huumolle, jonka asiantuntemus on ollut arvokasta etenkin niiden jaksojen aikana, jolloin molemmat olemme työskennelleet Tartossa. Väitöskirjatyöni idea syntyi aikoinaan Tuomaan graduseminaarissa, ja voinkin olla kiitollinen, että Tuomas sai minut tälle tielle lähtemään. Väitöskirjan kirjoittaminen on pitkä prosessi, ja käsikirjoituksen muokkaaminen valmiiksi kirjaksi vaatii monia vaiheita. Tämän kirjan lopulliseen muotoon on merkittävästi vaikuttanut se, että sain työlleni kaksi asiantuntevaa esitarkastajaa, jotka perehtyivät väitöskirjakäsikirjoitukseeni huolellisesti ja monipuolisesti. Kiitän sydämestäni työni esitarkastajia Liina Lindströmiä ja Helka Riionheimoa. Tekemistäni ratkaisuista olen luonnollisesti vastuussa itse. Suuri kiitos väitöskirjavuosistani kuuluu Turun yliopiston suomen kielen väelle ja Fennicumin yhteisölle, joka on tuonut elämääni tärkeitä kollegoita ja ystäviä. Olen ollut osa Fennicumin yhteisöä sekä opiskelijana, jatko-opiskelijana että henkilökuntana. Ensimmäinen kontaktini suomen kielen opintoihin ja Fennicumiin oli Marja-Berit Rokka, joka toimi opettajana kesäyliopiston suomen kielen opintojen johdantokurssilla Raumalla syksyllä Kiitos kaikesta, Marja-Berit! Aloitin väitöskirjan tekemisen hoitaessani assistentin sijaisen tehtäviä oppiaineessamme. Kiitänkin assistenttijaksojen aikaisia kollegoitani Emmi Hynöstä, Päivi Lainetta ja Tanja Vaittista. Kiitän myös Kaisa Häkkistä, joka on aina ollut kannustava ja esimerkillinen esimies. Kiitän kaikkia suomen ja sukukielten tutkijaseminaariin osallistuneita arvokkaista kommenteista. Hannele Pajulalle kuuluu suuri kiitos työtoveruudesta ja naapuruudesta. Lämmin kiitos kuuluu myös ensimmäisille viron kielen opettajilleni Ellen Niitille ja Eve Mikoselle. Leena Kytömäkeä kiitän sydämellisistä keskusteluista ja sähköpostiviesteistä, jotka ovat minua kannustaneet ja inspiroineet. Kiitän yhteisesti kaikkia nykyisiä ja entisiä jatko-opiskelijakollegoitani, joista monet ovat osa elämääni sekä Fennicumissa että sen ulkopuolella. Tärkeän jakson jatko-opintovuosistani työskentelin samalla käytävällä Heidi Salmen kanssa, ja olen saanut jakaa Heidin kanssa niin monia arjen ja juhlankin hetkiä. Sydämellinen kiitos, Heidi. Erityisen paljon olen väitöskirjanteosta ja elämästä keskustellut Kirsi-Maria Nummilan kanssa. Kirsi-Maria, aamupalahetket Hämeenkadulla ja väitöskirjatyön loppuvaiheessa saamani kannustusviestit ovat olleet yksi suurimmista voimavaroistani. Kiitos! Kiitän myös loppuvaiheen työhuonetoveriani Päivi Valtosta ystävyydestä ja kaikes ta avusta. Piia Seppälälle lämmin kiitos kaikesta, erityisesti sinnikkäistä marjaretkistä. Ratkaisevan tärkeä osa jatko-opintojani oli Tartossa tutkijavaihtostipendin turvin vietetty lukuvuosi Avusta, ohjauksesta ja kannustuksesta erityinen kiitos kuuluu Renate Pajusalulle. Väitöstutkimukseni sisältökysymyksiin ja tutkimusintresseihini on vaikuttanut Helen Plado, jota kiitän sekä yhteistyöstä että ystävyydestä. Viron kielen ja koko kielitieteen tuntemukseni on syventynyt merkittävästi Keeleteadus ja tehnoloogia -tohtorikoulun tapahtumien ansiosta suuri kiitos tohtorikoulua koordinoineelle Ilona Tragelille. Haluan kiittää myös jatko-opiskelijakollegoitani ja suomen kielen oppilaitani Jane Klavania ja Reeli Torn-Leesikiä kaikista hauskoista hetkistä. Janea kiitän lisäksi työni englanninkielisen tiivistelmän kieliasun tarkistamisesta.\n4 Suomen kielen opettaminen erityisesti toisena ja vieraana kielenä on opettanut minulle paljon omasta äidinkielestäni ja tuonut uusia näkökulmia tutkimustyöhön. Työssäni minua on inspiroinut ja innostanut etenkin oma opettajani ja kollegani Kirsti Siitonen, jota kiitän aivan kaikesta. Elämäni hauskimpien työrupeamien joukossa ovat varmasti Erasmus Intensive Language Course -elokuut. Sydämellinen kiitos EILC-opettajakollegoilleni Elina Aholalle, Leena Maria Heikkolalle, Ilmari Ivaskalle ja Heidi Salmelle, jotka kaikki ovat olleet myös tärkeänä vertaistukena väitöskirjan tekijälle. Elokuussa 2011 minusta tuli osa ulkomaanlehtorien perhettä, kun aloitin työt vierailevana Suomen kielen ja kulttuurin lehtorina Tarton yliopistossa. Väitöskirjatyön loppumetreillä saamastani kannustuksesta kiitän kollegoitani halki maailman sekä CIMOn Suomen kielen ja kulttuurin yksikön väkeä. Luonnollisesti kiitos kuuluu kaikille opiskelijoilleni, joita minulla on ollut ja on ilo opettaa. Erityisen iloinen olen siitä, että saan työskennellä lehtorina juuri nykyisessä työpaikassani, Tarton yliopistossa. Lämmin kiitos koko virolaisen ja yleisen kielitieteen instituutin väelle hienosta työyhteisöstä. Kaikesta myötäelämisestä ja tuesta haluan kiittää etenkin omaa lähityöyhteisöäni, suomalais-ugrilaisten kielten laitosta. Aitäh, armsad kolleegid! Kokopäiväisen väitöskirjatyön tekemisen ovat mahdollistaneet saamani apurahat. Suuri kiitos Suomen Kulttuurirahastolle, Turun Yliopistosäätiölle ja Suomen Akatemialle sekä Viron tiedeakatemialle tutkimukseni rahoittamisesta. Väitöstutkimuksessani keskeisessä osassa on ns. lehtiaineisto. Haluankin kiittää Forma Magazines Oy:tä ja Yhtyneet Kuvalehdet Oy:tä (nyk. Otavamedia Oy), joilta olen saanut käyttööni lehtiä aineiston kokoamista varten. Erityisen lämpimästi kiitän kaikesta avusta Kotivinkin Ritva Pasasta. Väitöskirjan tekijän tärkeä tuki ovat olleet myös kirjastot ja niiden tarjoamat palvelut. Kiitän etenkin Turun yliopiston Fennicumin seminaarikirjaston Tiina Suikkasta. Kiitän myös kielentutkimuksen tutkijakoulu Langnetia, jonka omarahoitteisena opiskelijana olin kahden vuoden ajan. Langnetin kurssit ja seminaarit ovat kartuttaneet osaamistani ja tuoneet monia ideoita. Erityisesti kiitän Kielen rakenteet käytössä -ohjelman opiskelijoita ja ohjaajia. Miia Karttusta ja Anna Olkinuoraa kiitän paitsi kielitieteellisistä keskusteluista myös kallisarvoisesta ystävyydestä. Väitöskirjaprojekti on nielaissut suuren osan ajastani viimeisten vuosien aikana, mutta elämään on mahtunut paljon muutakin. Jo mainitut, nyt mainittavat ja tässä mainitsematta jäävät ystävät ovat tärkeä osa elämääni. Erityisen suuret kiitokset Mónika Ambrusille, Gregor Banzerille, Silja Hurskaiselle, Senni Kulmalalle, Mikko Manniselle, Geda Paulsenille, Kristiina Praaklille ja Linda Talvelle. Lindaa kiitän myös väitöskirjani taittamisesta ja siitä, että hän osasi sanoa oikeat sanat oikealla hetkellä. Kallisarvoisista hetkistä kiitän rakkaita kummilapsiani Jussia, Helgaa ja Iivoa perheineen. Matkalaukku-kummitäti kiittää! Lopuksi haluan kiittää sukulaisiani ja perhettäni, etenkin siskoani Kaisa Jokelaa, äitiäni Tuula Jokelaa ja edesmennyttä isääni Markku Jokelaa. Ilman äidiltä perimääni sisua olisi tämän työn kirjoittaminen ollut varmasti paljon tukalampaa. Tiedän, että kaikkein iloisin tämän kirjan ilmestymisestä olisi mummuni Aune Puustelli. Hänelle olen kiitollinen korvaamattoman arvokkaista hetkistä. Tunnen suurta kiitollisuutta ja iloa kaikesta väitöskirjan parissa saamastani tästä on hyvä jatkaa. Tartossa Runebergin päivänä 2012 Hanna Jokela\n5 ABSTRACT Zero person clause in Finnish and Estonian: a study on written language The present study focuses on the zero person constructions both in Finnish and Estonian. In the zero person construction, there is no overt subject and the verb is in the 3 rd person singular form: Fin. Tammikuussa voi hiihtää Etelä-Suomessakin. Est. Jaanuaris saab suusatada ka Lõuna-Soomes In January one can ski even in South-Finland. The meaning of the zero construction is usually considered generic and open. However, the zero may be interpreted as indexically open so that the reference can be construed from the context. This study demonstrates how the zero may be interpreted as referring to the speaker, the addressee, or anybody. The zero person construction in Finnish has been contrasted to the generic pronoun constructions in Indo-European languages. For example, the zero person is translated in English as you or one; in Swedish and German as man. The grammar and semantics of the Finnish zero person construction have been studied earlier to some extent. However, the differences and similarities between Finnish and Estonian, two closely related languages, have not been thoroughly studied before. The present doctoral thesis sheds light on the zero person construction, its use, functions, and interpretation both in Finnish and Estonian. The approach taken is contrastive. The data comes from magazine articles published in Finnish and translated into Estonian. The data consists of Finnish sentences with the zero person and their Estonian translations. In addition, the data includes literary fiction, and non-translated Estonian corpora texts as well. Estonian and Finnish are closely related and in principle the personal system of the two languages is almost identical, nevertheless, there are interesting differences. The present study shows that the zero person construction is not as common in Estonian as it is in Finnish. In my data, a typical sentence with the zero person in both languages is a generic statement which tells us what can or cannot be done. When making generic statements the two languages are relatively similar, especially when the zero person is used together with a modal verb. The modal verbs (eg. Fin. voida can, saada may, täytyä must ; Est. võima may, saama can, tulema must ) are the most common verbs in both Finnish and Estonian zero person constructions. Significant differences appear when a non-modal verb is used. Overall, non-modal verbs are used less frequently in both languages. Verbs with relatively low agentivity or intentionality, such as perception verb nähdä in Finnish and nägema in Estonian, are used in the zero person clauses in both languages to certain extent. Verbs with more agentive and intentional properties are not used in the Estonian zero person clauses; in Finnish their use is restricted to specific context. The if then-frame provides a suitable context for the zero person in Finnish, and the Finnish zero person may occur together with any kind of verb in conditional if-clause. Estonian if-clauses are not suitable contexts for zero person. There is usually a da-infinitive, a generic 2 nd person singular or a passive form instead of the zero person in Estonian counterparts for Finnish if-clauses with zero person. The aim of this study was to analyze motivations for choosing the zero person in certain contexts. In Estonian, the use of the zero person constructions is more limited than in Finnish, and some of the constraints are grammatical. On the other hand, some of the constraints are motivated by the differences in actual language use. Contrasting the two languages reveals interesting differences and similarities between these two languages and shows how these languages may use similar means differently.\n7 SISÄLLYS 1. Johdanto Tutkimuksen lähtökohdat Nollapersoona tutkimuskohteena Tutkimuksen tavoitteet ja rakenne Kontrastiivinen näkökulma tutkimuksessa Kontrastiivisen tutkimuksen määrittely Suhde käännöstutkimukseen Tutkimusaineisto Kontrastiivisen tutkimusaineiston kokoamisperusteet ja tausta Tutkimuksen aineistot Pääaineisto Täydentävä aineisto Nollapersoona suomen ja viron persoonajärjestelmässä Suomen ja viron persoonajärjestelmä rinnakkain Nollapersoonan paikka suomen ja viron kuvauksissa Suomi Viro Nollapersoona ja subjekti Suomen subjekti Viron subjekti Subjekti- ja sanajärjestyskysymyksiä Nollapersoona ja passiivi Nollapersoona ja yksikön 2. persoona Viron da-infinitiivi sekä suomen A-infinitiivi ja persoonan ilmaisu Kokoavasti Subjektiivisuus, geneerisyys, modaalisuus nollapersoonan tulkitsemisesta Kielen subjektiivisuus Subjektiivinen ja objektiivinen käsitteistys Suomen kielen persoonanilmaisun subjektiivisuudesta Geneerisyys ja persoonanilmaisu Geneerisyyden määrittelystä Geneeriset rakenteet Modaalinen tulkinta 70\n8 4. Modaaliset verbit nollapersoonalauseessa Modaalisuus ja modaaliverbit suomen ja viron kieliopin kuvauksissa Suomi Viro Nesessiiviset rakenteet suomessa ja virossa Keskeiset modaaliverbit Mahdollisuus ja kyky Suomi Viro Lupa ja kielto Suomi Viro Välttämättömyys ja pakko Suomi Viro Modaaliverbien käyttö tutkimusaineistossa Yleiskatsaus modaaliverbeistä Avoin ja yleistävä käyttö Puhujaviitteinen käyttö Kuulijaan tai muuhun tilanteen osalliseen viittaava käyttö Nollapersoonan muita vastineita modaali-ilmauksissa Kokoavaa tarkastelua Mentaaliset ja konkreettiset verbit nollapersoonalauseessa Mentaalisten ja konkreettisten verbien luokittelu Mentaaliset verbit Perkeptioverbit Psykologiset verbit Puheaktiverbit Mentaaliset verbit tutkimusaineistossa Perkeptioverbit Psykologiset verbit Puheaktiverbit Konkreettiset verbit Konkreettiset verbit tutkimusaineistossa Nollapersoona ehtolauseessa Ehdon ilmaisusta Ehtolauseet tutkimusaineistossa Nollapersoona ja da-infinitiivi ehtolauseessa Nollapersoona ja da-infinitiivi muissa yhdyslauseissa Nollapersoonan muut vastineet ehtolauseessa Olla-verbi nollapersoonalauseen predikaattina Kokoavaa tarkastelua 179\n9 6. Nollapersoonan ja persoonapäätteettömyyden rajankäyntiä konditionaali ja kielto Konditionaali Konditionaali suomessa Konditionaali virossa Konditionaalin eroja suomessa ja virossa Suomen konditionaali ja kohteliaisuus Viron konditionaali ja kohteliaisuus Konditionaali tutkimusaineistossa Avoin ja yleistävä käyttö Puhujaviitteinen käyttö Kuulijaan tai muuhun tilanteen osalliseen viittaava käyttö Kielto Kieltomuodot suomessa ja virossa Suomi Viro Kieltomuodot tutkimusaineistossa Avoin ja yleistävä käyttö Puhujaan viittaava käyttö Kuulijaan tai muuhun tilanteen osalliseen viittaava käyttö Kokoavaa tarkastelua Nollapersoonan paikka Tutkimustulokset Lopuksi 215 Lähteet 217 Liitteet 231\n11 Johdanto 1. Johdanto 1.1 Tutkimuksen lähtökohdat Tutkimuksessani tarkastelen nollapersoonalausetta ja sen ominaisuuksia ja käyttöä suomessa ja virossa. Tutkimukseni on kahden lähisukukielen kontrastiivista tutkimusta. Tarkastelen nollapersoonan käyttöä pääsääntöisesti kirjoitetussa kielessä, ja pääaineistoni koostuu suomeksi kirjoitetuista aikakauslehtiteksteistä ja niiden vironkielisistä käännöksistä. Tätä aineistoa täydentävät muut aineistot, ja myös kääntämätön viro on huomioitu (ks. tarkemmin aineistosta 1.5). Nollapersoonalauseella tarkoitan ilman ilmisubjektia esiintyvää lausetta, jonka predikaatti on yksikön kolmannen persoonan muodossa. Tällainen on esimerkki 1. Tutkimukseni keskittyy siis subjektin asemassa oleviin nollapersooniin. Nollapersoonaa tarkastellaan subjektina, joka on joko nominatiivimuotoinen tai suomen kielen nesessiivirakenteissa genetiivimuotoinen. Suomen genetiivisubjektillisia nesessiivirakenteita (minun täytyy) voi virossa vastata rakenne, jossa nesessiivipredikaattiin kuuluu adessiiviargumentti (mul tuleb), ei siis genetiiviä. Nämä viron adessiiviargumentilliset rakenteet ovat mukana tutkimuksessani, koska ne esiintyvät vastaavien suomen nesessiivirakenteiden vastineina. (Subjektin määrittelyä tarkastellaan luvussa 2.3 ja suomen ja viron nesessiivirakenteita luvussa ) Esimerkki 1 edustaa yhtä nollapersoonan tyypillisistä käyttötavoista, yleistävää ja avointa viittausta. Esimerkki on peräisin tutkimusaineistostani; kyse on suomenkielisestä aikakauslehtitekstistä ja sen vironnoksesta. Suomenkielisen nollapersoonalauseen predikaattina on voi istuttaa, ja sen vironnoksessa predikaattina on võib istutada. Esimerkin tekstissä annetaan ohje ja suositus kenelle tahansa, joka on kiinnostunut tomaattien kasvattamisesta. 1) Lämmittämättömään kasvihuoneeseen tomaatit voi yleensä istuttaa hiukan aikaisemmin eli touko kesäkuun vaihteessa. KV5/00/69 11\n12 Nollapersoonalause suomessa ja virossa Kütteta kasvuhoonesse võib tomatid istutada üldiselt veidi varem kui avamaale ehk mai lõpul, juuni algul. K&A5/02/87 Ainakin esimerkin 1 perusteella voi ajatella, että suomen nollapersoonalla on samanlaisia tehtäviä kuin monien indoeurooppalaisten kielten geneerisillä pronomineilla. Nollapersoonalauseen implisiittinen subjekti voidaan kääntää englanniksi pronomineilla you tai one; saksassa ja ruotsissa vastine on epäspesifi ihmistarkoitteinen pronomini man (Laitinen 2006: ). Nollapersoona onkin yksittäisissä tutkimuksissa rinnastettu esimerkiksi ruotsin kielen man-passiiviin (Löflund 1998) ja ranskan on-rakenteeseen (Helasvuo ja Johansson 2008), ja suomen ja venäjän geneerisiä nollasubjekteja on tarkastellut Marja Leinonen (1983). Voi kuitenkin olettaa, että suomea ja viroa, läheisiä sukulaiskieliä, kontrastoiva tutkimus avaa nollapersoonan tutkimukseen uusia näkökulmia ja nostaa esille kiinnostavia lähisukukielten välisiä eroja (ks. myös Jokela 2004). Tämän tutkimuksen tarkoitus on tarkastella suomen ja viron nollapersoonalauseiden käytön eroja ja yhtäläisyyksiä sekä pohtia sitä, mitä nämä erot ja yhtäläisyydet kertovat persoonan ja erityisesti avoimen, yleistävän tai epäspesifin referenssin ilmaisemisesta suomessa ja virossa. 1.2 Nollapersoona tutkimuskohteena Termi nollapersoona alkoi vakiintua suomen kielen tutkimukseen Lea Laitisen (1995) otettua sen käyttöön. Viron kieliopin kuvauksissa nollapersoonaa on käsitelty selvästi vähemmän kuin suomalaisessa tutkimuksessa, eikä sitä ole pidetty persoonajärjestelmän yksikkönä, joten sen nimityksetkin ovat vakiintumattomampia ja epäselvempiä. Renate Pajusalu (1999) huomauttaa, että persoonakategorian kuuden jäsenen (kolme yksikössä sekä monikossa) lisäksi voi Eesti keele grammatika -kieliopista (jatkossa EKG) löytää vihjauksia myös muiden persoonien tai persoonajärjestelmän jäsenten olemassaolosta. EKG:sta nimittäin löytyvät termit üldisik ja umbisik sekä üldisikuline lause ja umbisikuline lause. Termien üldisik ja umbisik suomalaisiksi käännöksiksi on esitetty geneerinen persoona ja epämääräinen persoona. Üldisikuline lause puolestaan on käännetty geneerispersoonaiseksi lauseeksi ja umbisikuline lause epämääräispersoonaiseksi lauseeksi. (Ks. terminologiasta Erelt ja Erelt 1995: 120.) Suomen kielen tutkimuksessa on tarkasteltu nollapersoonalauseen esiintymisehtoja, rakennetta ja semantiikkaa (Hakulinen ja Karttunen 1973; Vilkuna 1992; Laitinen 1995; Vilkuna 2000), joskaan nollan paikka persoonan paradigman jäsenenä ei nykyiselläänkään ole täysin selvä (ks. Helasvuo ja Laitinen 2006). Nollapersoonaan liittyvä terminologia sekä käsitys nollapersoonan paikasta suomen persoonajärjestelmässä ovat vaihdelleet tutkimuksesta toiseen. Näkemykset nollapersoonan käytön motiiveista 12\n13 Johdanto poikkeavat erityisesti vanhimpien ja uusimpien tutkimusten välillä. Laitisen (1995: 338) mukaan nolla kuuluu suomen kielen kiteytyneeseen koodiin, kielioppiimme, jolle toisaalta subjektittomuus, toisaalta eksplisiittisten henkilöviittausten puuttuminen on ominaista. Nollapersoonalauseen mainitsematon tekijä ymmärretään kielenkäyttötilanteessa usein puhujaa tai kuulijaa tarkoittavaksi. Mainitsemattoman tekijän identiteetti on irrelevantti. Nollapersoonalauseet ovat enemmän tai vähemmän yleistäviä eli geneerisiä. (Vilkuna 2000: 139, 141.) Toisaalta nollapersoonaa voidaan pitää tulkinnaltaan lähinnä avoimena. Nollapersoona luo avoimen persoonan paikan, johon kuka tahansa voi astua (Laitinen 2006: 231). Nollapersoonarakenteille on tyypillistä, että niiden voi tulkita viittaavan johonkuhun puhetilanteen osallistujaan, joko puhujaan, kuulijaan tai kolmanteen osapuoleen, josta puhutaan. Näin ollen nollapersoonan voi ajatella yhdistävän geneerisyyden ja puheaktin osallistujan näkökulman. (Helasvuo ja Vilkuna 2008: 233.) Nollapersoonalauseet ovat ominaisia suomen kielelle, mutta suomea toisena tai vieraana kielenä puhuvat eivät välttämättä tunnista tai hallitse niitä samalla tavalla kuin äidinkielenään suomea puhuvat. Nollapersoonan kuvauksessa on havaittu joitakin ongelmia suomea vieraana kielenä opetettaessa. Kirsti Siitonen (2000) tarkastelee ei-äidinkielisten ja äidinkielisten puhujien nollapersoonalauseen käyttöä. Vaikuttaa siltä, että äidinkielisten suomenpuhujien suosimat nollapersoonaiset ilmaukset eivät ole samoja kuin suomea vieraana kielenä puhuvien ensisijaisesti suosimat ilmaukset, joskin joidenkin ilmausten tuottamisessa äidinkieliset ja ei-äidinkieliset puhujat ovat lähellä toisiaan. (Mts. 157.) Ilmisubjektittomien lauseiden hahmottaminen saattaa siis olla haastavaa ei-äidinkielisen näkökulmasta, sillä monissa kielissä käytetään esimerkiksi yleistävissä ilmauksissa jotakin geneeristä pronominia tai muodollista subjektia. Indoeurooppalaisiin kieliin verrattuna nollapersoona on erikoislaatuinen rakenne, ja onkin mielekästä selvittää, millä tavalla käytetty se on toisessa itämerensuomalaisessa kielessä. Virossa ilmisubjektiton yksikön kolmannen persoonan muoto on esitetty yhdeksi geneerisen persoonan (üldisik) ilmaisukeinoksi esimerkiksi passiivin tavoin (EKG II: ). Viron kielen nollapersoonaa on tarkasteltu lyhyesti myös kohteliaisuusstrategioiden ja persoonaviittausten välttämisen yhteydessä (Erelt 1990). Mati Erelt (1990) tarkastelee viron kielen persoonaviittauksia erityisesti kohteliaisuusstrategioiden näkökulmasta. Kielet eroavat toisistaan paitsi kohteliaisuusstrategioiden ilmentämistapojen myös sen suhteen, millaisissa tilanteissa erilaisia strategioita otetaan käyttöön. Eroja löytyy Ereltin mukaan myös suomesta ja virosta kielten läheisestä sukulaisuudesta huolimatta. Erelt muistuttaa, että suomen ja viron eroihin vaikuttaa se, että suomeen on vaikuttanut etenkin ruotsin kieli, viroon puolestaan venäjän ja saksan kieli. (Mts. 35.) 13\n14 Nollapersoonalause suomessa ja virossa Nollapersoonan käyttöehtoja ja semantiikkaa on suomessa selvitetty jo verrattain paljon, ja näiden aiempien tietojen ja asetettujen tutkimuskysymysten avulla nollapersoonaa on mahdollista lähestyä myös kontrastiivisesta tutkimusnäkökulmasta. Nollapersoonan käyttöä ja ominaisuuksia voi tarkastella käyttökonteksteittain, jolloin sekä kielten sisäiset että väliset yhtäläisyydet ja erot nousevat esiin. Nollapersoonalauseen tyypillisenä predikaattina on pidetty modaaliverbiä (luku 4), kun taas mentaaliset ja konkreettiset verbit voivat esiintyä nollapersoonalauseessa vain rajallisesti tai tietyin ehdoin (luku 5). Mahdollisten nollapersoonan käyttöerojen lisäksi virossa on suomesta poikkeavia persoonapäätteettömiä muotoja, joita voidaan käyttää erilaisten viittaussuhteiden ilmaisussa. Vaikka itämerensuomalaisissa kielissä yleensä verbeihin kuuluu persoonapääte, joka osoittaa, mistä persoonasta on kyse, muodostaa viro kuitenkin poikkeuksen tästä: viron moduksista kvotatiivimuodoissa verbeihin ei liity persoonapäätettä, ja konditionaalimuotojakin on mahdollista käyttää ilman persoonapäätettä (Laakso 2001: 1889). Helle Metslangin (1994a: 219) mukaan virossa on enemmän kieliopillista homonymiaa kuin suomessa; tietyissä moduksissa ja kielteisissä verbinmuodoissa persoonat eivät erotu. Luvussa 6 käsitellään suomen konditionaali- ja kieltomuotoisia nollapersoonarakenteita, joiden vastineena virossa on ainakin muodoltaan nollapersoonan kaltainen rakenne. Virossa kieltomuodot ovat persoonapäätteettömiä, sillä kieltosana ei on taipumaton. Kaikista konditionaalimuodoista voidaan käyttää lyhyitä eli persoonapäätteettömiä vaihtoehtoja. Joissakin kielto- tai konditionaalitapauksissa on muodon tai edes kontekstin avulla mahdotonta sanoa varmasti, onko kyseessä persoonapäätteetön muoto vai nollapersoona. Havainnollistan asiaa seuraavassa esimerkin 2 avulla. Esimerkissä 2 puhuja, Hannu Mäkelän Mestari-romaanin minäkertoja, kuvaa aikeitaan ja tahtoaan sekä velvollisuuksia, joita häneen kohdistuu. Sekä suomenkielisessä alkuperäistekstissä että vironkielisessä käännöksessä on käytetty yksikön ensimmäistä persoonaa katkelman ensimmäisessä ja viimeisessä virkkeessä. Konditionaali- ja kieltoilmaukset ovat suomenkielisessä esimerkissä puhujaviitteisiä nollapersoona ilmauksia. Virolaisessa käännöksessäkin puhuja viittaa luonnollisesti itseensä, mutta persoonamuodon tulkinta ei ole yksiselitteistä. 2) Ja äkkiä minä en jaksa. Mitä tämä on kuin jotain odottaa, eikä tapahdu mitään. Pitäisi tehdä eikä tahdo, mutta haluaisi kuitenkin. Sillä työhön minun on käytävä käsiksi. EL209 Ja äkki ma ei jaksa enam. Mis see küll on, kui ootad midagi, aga midagi ei juhtu. Peaks tegema, aga ei taha, ja tahaks ometi. Sest ma pean tööle hakkama. ELe189 14\n15 Johdanto Esimerkissä suomen nollapersoonaista odottaa-predikaattia vastaa virolaisen käännöksen kui-lauseessa yksikön 2. persoonan muoto ootad. Tutkimukseni osoittaa, että virossa mentaalinen tai konkreettinen verbi ei voi esiintyä nollapersoonalauseen predikaattina samalla tavoin kuin suomessa. Virossa yksikön 2. persoonan muoto on tyypillinen ilmauksissa, joissa puhuja viittaa omiin kokemuksiinsa. Predikaatit pitäisi ja haluaisi on käännetty viroon muodoilla peaks ja tahaks, jotka voi analysoida sekä nollapersoonamuodoiksi että yksikön ensimmäisen persoonan lyhyiksi konditionaalimuodoiksi. Kieltomuoto ei taha viittaa tässä lauseen puhujaan, mutta on muodollisesti sama kaikissa persoonissa. Nollapersoonalla voi nähdä olevan lähirakenteita, joita voidaan käyttää sen vastineina sekä kieltensisäisesti että eri kielten välisesti. Tällaisia rakenteita ovat etenkin geneerisesti käytetty yksikön 2. persoona, passiivi sekä tietyt infinitiivirakenteet, etenkin viron da-infinitiivi, joka vastaa suomen infinitiivin perusmuotoa. Jokela ja Plado (2008) ovat tutkineet da-infinitiivin käyttöä viron ehtolauseen predikaattina (ks. myös luku ); samassa yhteydessä he toteavat suomen kielen nollapersoonalla ja viron da-infinitiivirakenteella olevan joitakin yhtäläisyyksiä. 1.3 Tutkimuksen tavoitteet ja rakenne Tutkimuksessani selvitän nollapersoonan käyttöehtoja ja -konteksteja sekä ominaispiirteitä suomessa ja virossa. Tutkimukseni lähtökohta on suomen kieli. Odotan kontrastiivisen tutkimusnäkökulman selkiyttävän suomen nollapersoonan kuvausta ja tuovan kokonaan uutta tietoa viron nollapersoonasta. Aiempi laaja, tietyn aineiston kuvaamiseen pohjaava fennistinen tutkimus nollapersoonasta on puuttunut, ja viron kielen nollapersoonan tutkimus on ylipäätään ollut vähäistä. Tutkimukseni tärkeä etu on se, että tutkimukseni on aineistopohjainen (vrt. esim. Laitinen 1995; Laitinen & Helasvuo 2006), ja voin tarkastella nollapersoonaa ja siihen liittyviä ilmiöitä laajasti, systemaattisesti ja monipuolisesti. Tutkimuksessani tarkastellaan nollapersoonaa ja sitä tulkinnaltaan tai käyttötavoiltaan vastaavia konstruktioita kieltenvälisesti. Suomen ja viron persoonajärjestelmä ja tavat ilmaista persoonaa ovat lähes identtiset, mutta persoonan ilmaisussa löytyy kuitenkin eroja. Väitöstutkimukseni taustaoletuksena on, että nollapersoonan käyttömahdollisuudet virossa ovat rajallisemmat kuin suomessa. Väitöskirjatutkimuksessani selvitän, mikä on nollapersoonan paikka suomessa ja virossa ja miten se suhteutuu muihin persoonan ilmaisemisen keinoihin. Analysoin työssäni persoonan ilmaisemista ja sen eksplisiittisyyttä ja implisiittisyyttä sekä avointen ja epäspesifisten ilmausten käyttöä suomessa ja virossa. Pyrin selvittämään, missä kohdin ja miksi nollapersoonarakenteen käyttö mahdollisesti eroaa 15\n16 Nollapersoonalause suomessa ja virossa suomessa ja virossa. Tarkoituksenani on tutkia, mitkä syntaktiset, semanttiset tai pragmaattiset tekijät vaikuttavat nollapersoonan käyttöön suomessa ja virossa. Nollapersoonan tarkastelussa on syytä eritellä, mistä geneerisyys, avoimuus tai epäspesifisyys syntyy. Kyse ei ole pelkästään tietyn rakenteen käytöstä, vaan verbin semantiikan, nollamuodon ja kontekstin yhteispelistä. Tavoitteiden kannalta keskeiset tutkimuskysymykset ovat: Milloin ja miksi nollapersoonaa käytetään suomessa ja virossa, ja millaisia tehtäviä sillä on? Millaisia vastineita suomen nollapersoona saa virossa ja miksi? Keneen ja millaisiin osallistujiin nollapersoonailmauksella voidaan viitata? Mikä on suomen ja viron nollapersoonan suhde muihin avoimen tai epäspesifin referenssin ilmaisukeinoihin? Miten erilaiset lauseet sekä niiden jäsenet ja ominaisuudet (esim. predikaattiverbi, modus, tempus) vaikuttavat nollapersoonan käyttöön suomessa ja virossa? Tutkimukseni jaksottuminen eri lukuihin perustuu tutkimukseni teoreettisiin lähtökohtiin sekä nollapersoonan käyttökonteksteihin. Luvut 1 3 esittelevät väitöstutkimuksen taustoja, lähtökohtia ja teoreettista kehystä. Luvut 4 6 ovat aineiston analyysia ja tutkimustulosten tarkastelua, ja luku 7 on kokoavaa pohdintaa. Luku 1 esittelee nollapersoonatutkimuksen lähtökohtia, tutkimuskysymyksiä ja tavoitteita. Luvussa 1.4 luodaan katsaus kontrastiiviseen kielentutkimukseen, ja koska käännökset ovat keskeisessä roolissa tässä väitöstutkimuksessa, perehdytään myös kontrastiivisen tutkimuksen ja käännöstutkimuksen yhtymäkohtiin. Luku 1.5 esittelee tutkimusaineiston ja sen kokoamisperiaatteet. Suomen ja viron persoonajärjestelmää sekä nollapersoonan sijoittumista siihen käsitellään luvussa 2. Luvussa 2.2 selvitetään nollapersoonan paikkaa suomen ja viron kuvauksissa. Koska tutkimukseni tarkastelee nollapersoonaa subjektin asemassa, selvitetään luvussa 2.3 subjektin määrittelyä ja rajausta. Tämän jälkeen nollapersoonaa vertaillaan sen mahdollisiin lähikonstruktioihin, passiiviin (2.4), yksikön 2. persoonaan (2.5) sekä tiettyihin infinitiivirakenteisiin (2.6). Luku 3 esittelee niitä ilmiöitä ja käsitteitä, joita on liitetty nollapersoonaan tai joita on käytetty tai voidaan käyttää apuna sen tulkinnassa. Tällaisia ilmiöitä ja käsitteitä ovat subjektiivisuus, geneerisyys ja modaalisuus. 16\n17 Johdanto Luvuissa 4 6 lähtökohtana on tutkimusaineisto ja sen analyysi. Luvut 4 ja 5 lähestyvät nollapersoonaa nollapersoonalauseen predikaattiverbeistä käsin. Luku 4 käsittelee nollapersoonalauseita, joiden predikaattina on modaaliverbi. Luvussa 5 puolestaan käsitellään nollapersoonalauseita, joiden predikaattina on jokin ei-modaalinen, toisin sanoen mentaalinen tai konkreettinen, verbi. Luku 6 keskittyy erityistapauksiin, joissa viron persoonailmaisu ei ole aina selvärajaista persoonapäätteettömien muotojen vuoksi. Persoonailmaukset ovat avoimia sekä muodoltaan että tulkinnaltaan; tällaisia muotoja virossa ovat kieltomuodot ja persoonapäätteettömät konditionaalit. Lopuksi luku 7 kokoaa tutkimustuloksia yhteen ja pohtii nollapersoonan paikkaa tämän tutkimuksen valossa. 1.4 Kontrastiivinen näkökulma tutkimuksessa Tutkimuksessani on kontrastiivinen tutkimusote, ja kontrastiivinen näkökulma on lähtökohtana myös tutkimusaineiston rakentumisessa. Luvussa käsittelen kontrastiivisen tutkimuksen taustoja, periaatteita ja mahdollisuuksia. Tutkimusaineistoni suurin osa on käännösaineistoa, joten on tarpeen selvittää myös käännöstutkimuksen ja kontrastiivisen tutkimuksen yhtymäkohtia; tämä tehdään luvussa Kontrastiivisen tutkimuksen määrittely Kontrastiivisella tutkimuksella tarkoitetaan tavallisesti kahden tai useamman kielen vertailevaa tarkastelua: Contrastive analysis (CA) is the systematic comparison of two or more languages, with the aim of describing their similarities and differences (Johansson ja Hofland 1994: 25). Keskeisenä ajatuksena voi pitää sitä, että kielten vertailu osoittaa, mikä kielissä on yleistä ja yhteistä ja mikä toisaalta kielikohtaista. Vertailun tarkoitusperät ja kohteet voivat olla monenlaisia. Suosittuja (ja monikielisiä) etenkin syntaksin aiheita ovat viime aikoina olleet modaalisuus, aspekti ja aika sekä esim. diskurssipartikkeleiden kääntäminen (Johansson 2007: 303). Mikäli kontrastiivinen tutkimus määritellään väljästi kahden tai useamman kielen synkroniseksi vertailuksi, sen voi katsoa olevan mukana lähes kaikessa luonnollista kieltä koskevassa vertailussa (Häkkinen 1987: 19) ja sen selvittämisessä, millaisia rakenteellisia vastineita kielen ominaisuuksilla on muissa kielissä. Kontrastiivinen tutkimus voi olla teoreettinen eikä välttämättä suoraan sovellettavissa käytäntöön, tai se voi olla nimenomaan soveltava ja lähtökohdiltaan tiettyjä tarkoituksia varten rakennettu. Kontrastiivinen kielentutkimus on saanut alkunsa vieraan kielen opetuksen ja oppimisen tarpeista, ja alkuvaiheen jälkeen monet kielten kontrastoinnista kiinnostuneet siirtyivätkin virheanalyysin pariin (ks. yleisesitys kontrastiivisen tutkimuksen alkuvaiheista 17\n18 Nollapersoonalause suomessa ja virossa esim. Sajavaara 1977, Häkkinen 1987, Johansson 2007). Kontrastiivinen kielentutkimus on rinnastettu myös komparatiiviseen kielentutkimukseen: molemmat vertailevat kieliä, mutta kontrastiivinen lähinnä synkronisesti ja komparatiivinen diakronisesti (Jørgensen 1982: 24). Kontrastiivinen tutkimus on osa typologisesti vertailevaa tutkimusta, mutta kontrastiivista tutkimusta ei kuitenkaan voi pitää osana kielitypologiaa (mts. 26). Kontrastiiviseen kielentutkimukseen on todettu kohdistuneen sekä odotuksia että ennakkoluuloja (Sajavaara 1977: 9). Alkuvaiheessa ajateltiin, että kielten eroavuuksien paikantaminen olisi suoraan hyödynnettävissä kielten opetuksessa (Johansson 2007: 24). Kun kontrastiivinen tutkimus ei ratkaissutkaan kaikkia vieraiden kielten opettamisen haasteita, sai koko termi epäilyttävän kaiun (Häkkinen 1987: 7). Kontrastiivinen tutkimus ei ole yhtenäinen tutkimussuunta, kuten Johansson (2007: 23) muistuttaa. Tämä ilmenee siinäkin, että kontrastiivisessa tutkimuksessa on usein tarpeen yhdistää erilaisia teoreettisia lähtökohtia analyysin perustana (Soro 2007: 23). Kontrastiivisen tutkimuksen määrittelyssä pidän toimivana Kaisa Häkkisen (1987: 21) ajatusta, jonka mukaan kontrastiivinen tutkimus ei muodosta yhtenäistä teoriaa vaan pikemminkin tutkimusnäkökulman, jota on mahdollista soveltaa useiden teorioiden piirissä. Kontrastiivisella näkökulmalla on sekä teoreettinen että käytännöllinen arvo: äidinkielen tarkastelu vieraan kielen näkökulmasta antaa mahdollisuuden tarkentaa kielellisten ilmaisujen semanttista, syntaktista ja funktionaalista omalaatuisuutta (Külmoja 2007: 181). Nähdäkseni lähtökohdaksi suomen ja viron kontrastiiviselle tarkastelulle sopii hyvin Johanssonin (2007: 28) näkemys: vastineiden tutkiminen kielten välillä paljastaa, että kielet usein poikkeavat toisistaan siinä, miten niissä käytetään ja hyödynnetään samanlaisia välineitä. Varhaiset kontrastiiviset tutkimukset vertailivat kahden tai useamman kielen rakenteita. Monikieliset korpukset mahdollistavat rakenteiden käytön autenttisissa teksteissä. (Johansson 2007: 28.) Uudet tutkimusmenetelmät, etenkin laajat korpukset, ovat muokanneet kontrastiivisen tutkimuksen mahdollisuuksia ja painopisteitä. De los Ángeles Gómez González, Mackenzie ja Álvarez (2008: XVII) toteavat kontrastiivisen tutkimuksen suuntauksista, että laajoihin tekstikokonaisuuksiin perustuvat laskelmat mahdollistavat yhä hienojakoisempia lähestymistapoja eroavaisuuksien ja vastineiden tarkasteluun. Johansson (2007: 27) toteaa, että uudet korpusmenetelmät mahdollistavat systemaattisuuden kieltenvälisten vastineiden jäljittämisessä. Tässä väitöstutkimuksessa puhutaan nollapersoonalauseesta ja sen vastineesta, joka on vastaavuuden ohella keskeinen kontrastiivisen tutkimuksen käsite. Johansson (2007: 24) erittelee käsitteitä equivalence ja correspondence ja huomauttaa, että esimerkiksi käännöksissä käännösten vastaavuus voi olla eriasteista. Huomionarvoinen on Mustajoen (1993: 188) näkemys, jonka mukaan on erotettava, pidetäänkö vertailtavia elementtejä keskenään strukturaalisina vai funktionaalisina vastineina. Suomi ja viro, lähisukukielet, ovat rakenteellisesti samankaltaisia, jolloin tarkasteltavien rakenteiden 18\n19 Johdanto vastineiden voi olettaa olevan strukturaalisia vastineita. Esimerkiksi nollapersoonatapauksissa vastineiden valintaan vaikuttavat silti sekä syntaktiset, semanttiset että pragmaattiset tekijät, ja kielen käyttö erilaisissa konteksteissa voi johtaa rakenteellisesti erilaisten vastineiden käyttöön. Lähisukukielten vertailussa kiintoisaa onkin vertailtavien elementtien vastaavuus ja sen selvittäminen, löytyykö mahdollisesti vain yhdelle kielelle ominaisia piirteitä. Croftin (2001) mukaan konstruktiot ovat kielikohtaisia. Vaikka konstruktiot ovat kussakin kielessä morfosyntaktisesti spesifejä rakenteita, niitä voidaan vertailla kieltenvälisesti niiden tehtävien perusteella. (Mts ) Langacker (1987: 2, 47) toteaa, että semanttiset rakenteet eivät ole universaaleja vaan kielikohtaisia. Lang ackerin mukaan kognitiivisen kieliopin keskeisiin väitteisiin kuuluu se, että merkitykset ovat pitkälti kielikohtaisia. Langacker huomauttaa, että semanttisten rakenteiden täysi universaalius ei ole mahdollista siitäkään huolimatta, että ihmisen kognitiiviset kyvyt ja kokemukset ovat melko vertailukelpoisia eri kulttuureissa. (Mts. 47.) Suhde käännöstutkimukseen Kieltenvälisessä tutkimuksessa on perinteisesti tarkasteltu käännöksiä ja vertailtu niitä alkuperäisteksteihin, ja kontrastiivisella tutkimuksella onkin luontevasti tiivis suhde käännöstutkimukseen (ks. esim. Johansson 2007: 25). Etenkin tekstit tutkimuskohteina ja korpusten käyttö yhdistävät käännöstutkimusta ja kontrastiivista tutkimusta. Kontrastiivisen tutkimuksen ja käännöstutkimuksen suhde on kaksisuuntainen: käännökset voivat tarjota aineistoa kontrastiivista analyysia varten. Toisaalta kontrastiivisen analyysin avulla voidaan löytää selityksiä ongelmiin, joita käännöstyössä kohdataan. (Hoey ja Houghton 1998: 49.) Käännöstutkimus kattaa runsaasti erilaisia lähestymistapoja teoreettisesta tutkimuksesta soveltavaan, kuten kääntäjäkoulutukseen. Tavallaan sitä voi siis pitää kontrastiivista tutkimusta laajempana. Toisaalta sen tutkimusala on kapeampi kuin kontrastiivisen tutkimuksen, sillä se rajoittuu käännöksiin ja käännettyihin teksteihin. (Johansson 2007.) Käännöstutkimukseen liittyy käännösuniversaalien tutkimus, joka on kiinnostavaa myös samankaltaisten ja erilaisten vastineiden tarkastelun kannalta. Käännösuniversaaleilla tarkoitetaan sellaisia piirteitä ja yleisiä tendenssejä, joiden oletetaan esiintyvän käännöksissä riippumatta siitä, minkä kielten välillä käännetään (ks. Baker 1993, 1996; Eskola 2002). Vakiintuneiksi universaalihypoteeseiksi ovat etenkin Mona Bakerin (1993, 1996) ja Sara Laviosan (Laviosa-Braithwaite 1995; Laviosa 2002) aloitteesta muotoutuneet yksinkertaistuminen, eksplisiittistyminen, konventionaalistuminen ja epätyypilliset frekvenssit (käännösuniversaalien koottu käsittely ks. Eskola 2002: 51 63). 19\n20 Nollapersoonalause suomessa ja virossa Yksinkertaistumishypoteesissa kääntämisen ajatellaan johtavan kielellisten rakenteiden ja sanaston yksinkertaistumiseen ja kapea-alaistumiseen. Yksinkertaistuminen voi olla sekä leksikaalista, syntaktista että tyylillistä. (Baker 1996: ) Käännöskielen eksplisiittisyydellä tarkoitetaan asioiden selittämistä ja taustatiedon lisäämistä käännökseen implisiittisen tiedon sijaan. Konventionaalistuminen on pitkälti sama asia kuin konservatiivistuminen. (Eskola 2002: ) Konventionaalistumisella tarkoitetaan tekstin mukauttamista kohdekielen konventioiden mukaiseksi. Konventionaalistumista voi esiintyä sekä kieliopillisella että leksikaalisella tasolla, ja se näkyy muun muassa tyypillisten ja tunnusmerkittömien rakenteiden suosimisena. (Baker 1996: 183.) Epätyypillisiä frekvenssejä esiintyy käännöskielessä leksikaalisella, syntaktisella ja tekstuaalisella tasolla. Epätyypilliset frekvenssit katsotaan väistämättömäksi käännösten erityispiirteeksi, ei niinkään vältettäväksi puutteellisuudeksi. (Eskola 2002: 52.) Alun perin universaalihypoteesit ovat keskittyneet nimenomaan lähdetekstien ja käännösten välisiin kielellisiin eroihin, mutta Bakerin (1993, 1996) myötä universaalihypoteeseja on alettu tarkastella myös verrannollisten aineistojen valossa (Eskola 2002: 52). Suomalaiset käännöstutkijat ovat puhuneet muun muassa epätyypillisistä leksikaalisista kombinaatioista (Mauranen 2000) ja kohdekielen uniikkiainesten aliedustumisesta (Tirkkonen-Condit 2002, 2004). Monet universaalioletukset perustuvat ainakin jossain määrin epätyypilliseen kvantiteettiin, joko ilmiön yli- tai aliedustumiseen (Jantunen 2004: 46). Eskola (2002: 8) toteaa, että voidaan päätyä siihenkin, ettei varsinaisia universaaleja ole olemassa, vaan niiden sijaan kannattaa puhua kääntämisen yleisistä tai vahvoista tendensseistä. Andrew Chesterman (2003) tarkastelee kontrastiivista tekstilingvistiikkaa ja erilaisia oletuksia käännösuniversaaleista. Chesterman esittelee kolmen luokan universaalioletuksia: ideaalit universaalit, pejoratiiviset universaalit sekä deskriptiiviset universaalit. Ideaalikäsityksellä tarkoitetaan vanhinta ja perinteisintä suhtautumistapaa, joka lähestyy käännöksiä preskriptiivisesti. (Mts. 213.) Pejoratiivinen lähestymistapa näkee käännökset vajavaisina ja toissijaisina kääntämättömiin teksteihin nähden (mts. 215). Deskriptiivinen lähestymistapa hyväksyy sen, että käännökseen vaikuttavat lähtökielen (ja luonnollisesti myös kohdekielen) piirteet. Deskriptiivisiä universaalihypoteeseja on kahdenlaisia: lähtökielen mukaisia (S-universaali eli sourceuniversal) sekä kohdekielen mukaisia (T-universaali eli target-universal) (Chestermanin lista potentiaalista S- ja T-universaaleista ks. Chesterman 2003: 219). (Chesterman 2003: ) Kielen kääntämisen kannalta persoonailmaukset ovat haaste, koska persoonan ilmaisemisen keinot voivat olla erilaisia eri kielissä. Suomessa on laaja valikoima keinoja ilmaista persoonaa, ja toisaalta suomelle epäspesifiset viittaukset ovat tyypillisiä. (Mauranen ja Tiittula 2005: 35.) Näin ollen nollapersoonailmaukset ovatkin rele- 20\nTURUN YLIOPISTON JULKAISUJA ANNALES UNIVERSITATIS TURKUENSIS SARJA - SER. C OSA - TOM. 334 SCRIPTA LINGUA FENNICA EDITA Nollapersoonalause suomessa ja virossa Tutkimus kirjoitetun kielen aineistosta Hanna\nlektiot Nollapersoonalause suomessa ja virossa Tutkimus kirjoitetun kielen aineistosta Hanna Jokela Väitöksenalkajaisesitelmä Turun yliopistossa 14. huhtikuuta 2012 Väitöstutkimuksessani keskityn nollapersoonalauseen\nSciences. Abstracts s. 14 15. Pisa: Università di Pisa. BOERRIGTER, REINA 2002: Identity-reflecting business names. Introduction to a research project on modern Dutch urban toponyms. 21st International\nKÄÄNNÖSSUOMI KIELIVARIANTTINA: SYNTAKTISIA JA LEKSIKAALISIA erityispiirteitä\nJARMO HARRI JANTUNEN SARI ESKOLA KÄÄNNÖSSUOMI KIELIVARIANTTINA: SYNTAKTISIA JA LEKSIKAALISIA erityispiirteitä uomalaisessa kieliyhteisössä käännösten asema on hyvin merkittävä. Käännökset ovat aikoinaan\nlektiot Monikasvoinen TAVA-partisiippi Tutkimus suomen TAVA-partisiipin käyttökonteksteista ja verbiliittojen kieliopillistumisesta Heli Pekkarinen Väitöksenalkaisesitelmä Helsingin yliopistossa 28. toukokuuta


Suurpelto, Espoo - Sivu 6 - Taloforum.fi\nRe: Suurpelto, Espoo#57424\nTekijänä zeizei - 17.07.13 18:15\n- 17.07.13 18:15 #57424\nHmm kirjoitti: Vähän ihmettelen miksi juuri tämän alueen kohdalla monet näyttävät valittavan että on keskellä-ei-mitään. Mielestäni tämä on lähes täydennysrakentamista - osaltaan vähentää joutomaaetäisyyksiä Espoon kaupunginosien välillä ja on itse asiassa paljon lähempänä keskustaa kuin monet muut Espoon ja Vantaan kaupunginosat. Raideyhteyttä ei toki ole (vielä).\nKerrostalolähiön rakentaminen metsään kauas raideliikenteestä nyt vaan on typerää. Espoossa on 9 rautatieasemaa/seisaketta joissa kaikissa on runsaasti tilaa täydennysrakentamiselle. Lisäksi metropäätös oli jo tehty kun Suurpeltoa alettiin rakentamaan. Miksi Espooseen ylipäänsä rakennetaan raideliikennettä jos sitä ei ole tarkoitettu käytettäväksi?\nSiis tässä oli varmaan taustalla jotain muutakin.. Rahaa, politiikkaa, jääräpäisyyttä, suhteita tms. Yhteiskunnallisesti ja tulevaisuutta ajatellen kun Suurpellon rakentaminen ei ole järkevin vaihtoehto.\nRe: Suurpelto, Espoo#57556\nTekijänä JR - 23.07.13 18:20\n- 23.07.13 18:20 #57556\nOn taas aika erikoisia näkemyksiä. Tuokin, melko keskeisen sijainnin omaava, alue olisi ilmeisesti pitänyt jättää asuntopulasta kärsivällä seudulla pelloksi? Se olisi siis ollut se "järkevä" vaihtoehto? Nyt näyttää myös tämä raidehysteria menneen överiksi. Bussit ovat ilmeisesti menettäneet täysin kykynsä kuljettaa ihmisiä paikasta toiseen..\nRe: Suurpelto, Espoo#57566\nTekijänä zeizei - 23.07.13 20:37\n- 23.07.13 20:37 #57566\nJR kirjoitti: On taas aika erikoisia näkemyksiä. Tuokin, melko keskeisen sijainnin omaava, alue olisi ilmeisesti pitänyt jättää asuntopulasta kärsivällä seudulla pelloksi? Se olisi siis ollut se "järkevä" vaihtoehto? Nyt näyttää myös tämä raidehysteria menneen överiksi. Bussit ovat ilmeisesti menettäneet täysin kykynsä kuljettaa ihmisiä paikasta toiseen..\nPointti oli siinä että nykyistenkin asemien varrelta löytyisi tilaa, ja jopa raitiovaunuverkon varrelta.\nOtetaan esimerkki Munkkiniemestä. Erittäin lähellä keskustaa, todella hyvät joukkoliikenneyhteydet. ..Mutta täyttä tilan haaskausta. Olisi edes puistona! Mutta niin joo, eihän tuohon mahtuisi montaa taloa koska parkkipaikkamääräykset.\nRe: Suurpelto, Espoo#57585\nTekijänä JR - 24.07.13 01:23\n- 24.07.13 01:23 #57585\nzeizei kirjoitti: Pointti oli siinä että nykyistenkin asemien varrelta löytyisi tilaa, ja jopa raitiovaunuverkon varrelta.\nOtetaan esimerkki Munkkiniemestä. Erittäin lähellä keskustaa, todella hyvät joukkoliikenneyhteydet.\nVaatisi suorastaan keskushallintojohtoista rakennuspolitiikkaa massiivisine pakkolunastuksineen yms. saada tuolla tavalla ahdettua riittävä määrä kerrosneliöitä riittävän nopeasti pk-seudulle. Tällainen toiminta kohtaisi todennäköisesti myös melko kiivasta vastustusta. Suurpeltoa vastaavan kerrosneliömäärän (10^6 k-m^2) änkeminen lukuisille pienille plänteille ei varmasti sujuisi yhtä jouhevasti kuin Suurpeltoon. Kaavoittajien työmäärän luulisi olevan suurempi, naapurien valitusten aiheuttamista hidastuksista puhumattakaan.\nEikä esimerkiksi tuonne Munkkaan (tai mihinkään vastaavalle pienelle alueelle) saisi Suurpellon kanssa ekvivalenttia asuinaluetta. Kyse ei ole pelkästään rakennettujen kerrosneliöiden määrästä. Monet niistä, jotka muuttavat Suurpeltoon, tuskin hinkuisivat esimerkiksi tuohon Munkkiniemen pienelle alueelle rakennettuun taloon.\nEn ymmärrä, miksi rakentamista ei voi tapahtua samanaikaisesti "monella rintamalla". Se, että juna-asemien lähellä on vielä rakentamatonta maata, ei mielestäni tee muualle rakentamisesta "typerää". Monen asemankin ympäristöä ollaan tiivistämässä samaan aikaan.\nMaumatti kirjoitti: Mutta eikös tonne ole kumminkin tulossa pikaraitiovaunut.\nRe: Suurpelto, Espoo#57588\nTekijänä Hmm - 24.07.13 04:36\n- 24.07.13 04:36 #57588\nKlazu kirjoitti: Lähinnä hämmentää tuo liikenneympyrä tuossa kuva alaosassa. Saisiko tästä alueesta linkkiä karttaan, että ymmärtäisi hieman paremmin liikennesuunnittelijan päähänpistoja?\nRe: Suurpelto, Espoo#57592\nTekijänä cobaink - 24.07.13 10:12\n- 24.07.13 10:12 #57592\nEi tässä nyt vaadittaisi kuin hippusellinen järjenkäyttöä ja yhteistyötä seudun Pitäjien kesken. Vaikka sitten jonkinlaisen metropolihallinnon puitteissa, joka koordinoisi maankäyttöä seudun tasolla. Nyt Vantaalle rakennetaan uutta raideinfraa ei kenellekkään (vanhojen vajaakäyttöisten asema-alueiden jatkoksi), ja toisaalta uusia asuinalueita rakennellaan kauas raiteista Suurpeltoon ja Latokartanoon ja Viikkiin ja Vermoon ja Honkasuolle ja minneliehevonvittuun...Typerää.\nRe: Suurpelto, Espoo#57598\nTekijänä arkkinikkari - 24.07.13 12:35\n- 24.07.13 12:35 #57598\nEi suunnitella. HSL:n raideliikenteen tavoiteverkossa Suurpellon rata (Jokeri 2) on tällä hetkellä tilavarauksena 2050+ mahdollisesti toteutettaville laajentumishankkeille.\nAikaisintaan raideyhteys Suurpeltoon saadaan siis joskus kolmenkymmenen vuoden kuluttua.\nTiivistysrakentaminen on toki vaikeaa, mutta sitä joudutaan jokatapauksessa tekemään, ja paljon. Olisikin parempi panostaa siihen rajusti nyt, ja laajentua pelloille sitten kun ratahankkeetkin tulevat ajankohtaisemmiksi.\nRe: Suurpelto, Espoo#57601\nTekijänä tae - 24.07.13 14:27\n- 24.07.13 14:27 #57601\nJR kirjoitti: Vaatisi suorastaan keskushallintojohtoista rakennuspolitiikkaa massiivisine pakkolunastuksineen yms. saada tuolla tavalla ahdettua riittävä määrä kerrosneliöitä riittävän nopeasti pk-seudulle.\nMikä olisi ainoastaan oikeus ja kohtuus.\nRe: Suurpelto, Espoo#57602\nTekijänä hmikko - 24.07.13 14:32\n- 24.07.13 14:32 #57602\nJR kirjoitti: En ymmärrä, miksi rakentamista ei voi tapahtua samanaikaisesti "monella rintamalla". Se, että juna-asemien lähellä on vielä rakentamatonta maata, ei mielestäni tee muualle rakentamisesta "typerää". Monen asemankin ympäristöä ollaan tiivistämässä samaan aikaan.\nAiheen vierestä: Uudenmaan maakuntakaavaa on tähän asti tehty tällä periaatteella, eli ensin pidetään juhlapuhe yhdyskuntarakenteen tiivistämisestä ja raideliikenteen ympärille keskittämisestä, ja sitten kaavoitetaan suurpeltoja ja omakotitalolämpäreitä pitkin metsiä, koska joka kunnalla pitää olla oikeus houkutella veronmaksajia monella rintamalla. Maakuntakaava ei sitten käytännössä ohjaa maankäyttöä juurikaan, kun varauksia on siellä ja täällä ja joka puolella. Tässä on ihan oikeasti paljonkin "typerää". Toimivaa urbaania kaupunkia palveluineen syntyy niukasti, jolloin asemien ympäristöt eivät ole niin houkuttelevia asuinpaikkoja kuin ne voisivat olla, ja liikkumiseen kuluu aikaa ja energiaa turhan paljon (pääkaupunkiseudulla ilmeisesti noin tuplaten moniin vastaavankokoisiin keskieurooppalaisiin kaupunkeihin verrattuna).\nRe: Suurpelto, Espoo#59023\nTekijänä JR - 01.09.13 22:32\n- 01.09.13 22:32 #59023\ncobaink kirjoitti: Ei tässä nyt vaadittaisi kuin hippusellinen järjenkäyttöä ja yhteistyötä seudun Pitäjien kesken. Vaikka sitten jonkinlaisen metropolihallinnon puitteissa, joka koordinoisi maankäyttöä seudun tasolla.\nTuollaista hallinnollista elintä ei taida olla vielä olemassa..\ncobaink kirjoitti: Nyt Vantaalle rakennetaan uutta raideinfraa ei kenellekkään (vanhojen vajaakäyttöisten asema-alueiden jatkoksi), ja toisaalta uusia asuinalueita rakennellaan kauas raiteista Suurpeltoon ja Latokartanoon ja Viikkiin ja Vermoon ja Honkasuolle ja minneliehevonvittuun...Typerää.\nTyperyys on tässä yhteydessä melko subjektiivista. En itse näe mitään ongelmaa rakentaa raiteiden ulkopuolelle (kunhan raiteidenkin ympäristö rakennetaan). Toki raideliikenne on kannatettavaa, mutta ei sekään autuaaksi tee. Julkinen liikenne on mahdollista toteuttaa muillakin tavoilla.\nKyllä sitä suunnitellaan, vaikka toteutus ei olekaan aivan lähitulevaisuudessa.\nEspoon raideliikennevisiossa Suurpellon kytkeminen Tapiolaan ja Matinkylään kuuluvat suunnitelman vaiheisiin 1 ja 2, jolloin ne olisi tarkoitus toteuttaa ensimmäisinä, huomattavasti ennen vuotta 2050. Lainaus visiosta: "Kiireellisintä on kytkeä Suurpelto Tapiolaan, metroon ja rantarataan."\narkkinikkari kirjoitti: Tiivistysrakentaminen on toki vaikeaa, mutta sitä joudutaan jokatapauksessa tekemään, ja paljon. Olisikin parempi panostaa siihen rajusti nyt, ja laajentua pelloille sitten kun ratahankkeetkin tulevat ajankohtaisemmiksi.\nJoukkoliikenne voidaan ihan hyvin hoitaa muilla menetelmillä, kunnes raiteet ovat valmiit. Edelleenkin, Suurpeltoa vastaavan kerrosneliömäärän saaminen samassa ajassa "tiivistysrakentamisella" raiteiden varteen olisi äärimmäisen hankalaa. Voitaisiin tietysti olla rakentamatta Suurpeltoja ynnä muita ja asuntojen hinnat pääkaupunkiseudulla kasvaisivat entisestään. Sekö on tavoiteltavaa?\nTuo on asia erikseen, eikä mielestäni kuulu Suurpellon tarkasteluun.\nhmikko kirjoitti: Aiheen vierestä: Uudenmaan maakuntakaavaa on tähän asti tehty tällä periaatteella, eli ensin pidetään juhlapuhe yhdyskuntarakenteen tiivistämisestä ja raideliikenteen ympärille keskittämisestä, ja sitten kaavoitetaan suurpeltoja ja omakotitalolämpäreitä pitkin metsiä, koska joka kunnalla pitää olla oikeus houkutella veronmaksajia monella rintamalla. Maakuntakaava ei sitten käytännössä ohjaa maankäyttöä juurikaan, kun varauksia on siellä ja täällä ja joka puolella. Tässä on ihan oikeasti paljonkin "typerää". Toimivaa urbaania kaupunkia palveluineen syntyy niukasti, jolloin asemien ympäristöt eivät ole niin houkuttelevia asuinpaikkoja kuin ne voisivat olla, ja liikkumiseen kuluu aikaa ja energiaa turhan paljon (pääkaupunkiseudulla ilmeisesti noin tuplaten moniin vastaavankokoisiin keskieurooppalaisiin kaupunkeihin verrattuna).\nEn osaa ottaa kantaa maakuntakaavan toimivuuteen, mutta mielestäni ei ole ilmeistä, että urbaanin kaupungin rakentaminen olisi suoraan tavoiteltava asia. Jos ihmiset mieluummin asuvat hieman väljemmin, on mielestäni ihan hyväksyttävää sallia se.\nRe: Suurpelto, Espoo#59025\nTekijänä hmikko - 01.09.13 22:48\n- 01.09.13 22:48 #59025\nJR kirjoitti: Jos ihmiset mieluummin asuvat hieman väljemmin, on mielestäni ihan hyväksyttävää sallia se.\nOngelma nyt vaan on, että niille, jotka haluaisivat asua tiiviimmin, ei ole tarjontaa, mikä näkyy aidosti urbaanien paikkojen hinnoissa. Väljyyden salliminen kuulostaa tietysti hyvältä, mutta jos väljyys tarkoittaa yhdyskuntarakenteen levittämistä edelleen, se maksaa kunnalle aika paljon rahaa infrastruktuurimenojen muodossa.\nRe: Suurpelto, Espoo#59027\nTekijänä JR - 01.09.13 22:55\n- 01.09.13 22:55 #59027\nOngelma nyt vaan on, että niille, jotka haluaisivat asua tiiviimmin, ei ole tarjontaa, mikä näkyy aidosti urbaanien paikkojen hinnoissa.\nhmikko kirjoitti: Väljyyden salliminen kuulostaa tietysti hyvältä, mutta jos väljyys tarkoittaa yhdyskuntarakenteen levittämistä edelleen, se maksaa kunnalle aika paljon rahaa infrastruktuurimenojen muodossa.\nKyllä. Kuten toisessa ketjussa bitterflyn kanssa oli puhetta, olisi ihan suotavaa, että infrakulut tulisivat ainakin osittain rakentajan maksettaviksi.\nRe: Suurpelto, Espoo#59039\nTekijänä RV - 02.09.13 13:34\n- 02.09.13 13:34 #59039\nTuosta Munkkiniemen esimerkistä, muistettakoon että kaupunkiluonto on aina se rikkain. "Puistot" leikeltyine nurmikkoineen eivät mua viehätä, ja Munkan vehreys on juuri sopivalla tasolla. Miksi kaikki pitäisi puristaa täyteen rakennuksia?\nAika värikkäitä muuten Suurpellon luomukset, kävin viime viikolla katsastamassa.\nMaakuntakaavasta; ainakin itäisen Uudenmaan osalta jopa 200 000 asukkaalle suunniteltu alue jätettiin täysin bussien varaan, rata linjattiin asumatonta seutua pitkin ja Porvoon 1,5 Km:n päässä keskustasta sijainnut kauppakeskushanke torpattiin, joka antoi kaupungille kuoloniskun.\nRe: Suurpelto, Espoo#64057\nTekijänä Janne_H - 06.01.14 15:34\n- 06.01.14 15:34 #64057\nOpinmäen "oppimiskeskuksessa" seiniä pystyssä.\nOpinmäen vieressä valmistumassa Suurpellon päiväkoti\nTällainen päiväkodista tulee\nSuomenlinnasta kuskattiin parakki Siwa tarjoamaan väliaikaista helpotusta Suurpellon palveluihin.\nAika lähiömeininki toistaiseksi. Pitää muistaa kuitenkin että suurin osa alueesta on vielä rakentamatta.\nRe: Suurpelto, Espoo#66165\nTekijänä Janne_H - 28.03.14 20:22\n- 28.03.14 20:22 #66165


Trustly on itsenäinen maksuoperaattori, jotka ovat yleistyneet netin kehittyessä. Trustlyn pikasiirto on muutamia kertoja sitä käytettyäni toiminut hyvin.\nDe Giro ilmoittaa, ettei se vastaa kolmannen osapuolen eli Trustlyn aiheuttamista rahansiirron viivästyksistä. En ollut kiinnittänyt asiaan suuremmin huomiota, koska syytä ei ollut.\nMuutama viikko sitten halusin siirtää rahaa De Girolle. Koska olin tehnyt sen Trustlyn kautta ennenkin, kaivoin nettipankistani yhtiön tilinumeron laittaen siihen aikaisemman viitenumeron.\nEsimerkiksi Nordnetin tilisiirroissa jokaisella on henkilökohtainen ja muuttumaton viitenumero, jota tulee aina käyttää. Muuten raha ei löydä oikealle tilille.\nTrustlya käytettävä ohjeiden mukaan\nKun rahat eivät ilmestyneet viikon odottelun jälkeen, otin yhteyttä De Giron asiakaspalveluun ensin meilitse ja sitten soittaen. Selvisi, että olin tehnyt siirron väärin: Trustlya voi käyttää vain pikasiirtona De Giron sivujen kautta.\nSiinä tapahtuneet ongelmat hoituvat De Giron mukaan automaattisesti siten, että raha palautuu asiakkaalle kahden viikon sisällä. Mutta olin toimittanut rahaa suoraan Trustlyn tilille, joten tilanne oli toinen.\nEikä De Giro ei voinut asialle mitään tehdä – vaikka raha oli tarkoitettu sen tilille. Koska kyseessä oli se kolmas osapuoli.\nMinun piti ottaa yhteyttä Trustlyyn. De Giro laittoi vielä selvitystä varten Trustlyn asiakaspalvelun nettiosoitteen, mutta asia sinänsä jäi omiin hoteisiini.\nOmasta tilipankistakin ilmoitettiin, että he eivät voi tällaisessa tilanteessa auttaa. Oikaisupyynnölle ei ollut perustetta, koska siirto itsessään oli tehty muodollisesti oikein Trustlyn suomalaiselle pankkitilille.\nVirheille oma nettihakemus\nVirhe jäi minun ja Trustlyn setvittäväksi. Tuhansia euroja koskevan ongelman luonne selvisi minulle juuri viikonlopun kynnyksellä, joten hermoiltavaa riitti.\nVarsinkin kun kaivoin netin keskustelupalstoilta kokemuksia Trustlysta. Ruotsalaista operaattoria käyttävät etenkin rahapeliyhtiöt. Kommentteja riitti moneen lähtöön eli myös kiukkuisia ja pelottavia.\nRahasiirron ongelmat eivät liene tavattomia, sillä Trustlylla on niitä varten erillinen nettihakemuksensa. Se on helppo ja nopea täyttää.\nEniten vaivaa vaatii todistus rahansiirrosta. Sen voi tehdä helposti ainakin kuvakaappauksella.\nPuhelinpalvelu toimi hyvin\nLaitoin hakemuksen dokumentteineen sisään ja sain vahvistuksen siitä meiliini.\nTrustlylla on myös Lontoossa toimiva puhelinpalvelu, joka toimii kuitenkin vain arkipäivinä 9-12 sikäläistä aikaa. Soitin sinne varmuuden vuoksi heti maanantaina palvelun auetessa, ja yllätyksekseni puhelimeen vastasi suomenkielentaitoinen ihminen.\nSelvitin virheen. Ystävällinen asiakaspalvelija tarkisti dokumentin, jonka totesi olevan kunnossa. Hän lupasi rahan palaavan tililleni joidenkin päivien sisällä.\nNäin tapahtui. Eikä siitä mennyt mitään käsittelykuluja.\nItse aiheuttamani sotku selvisi lopulta helposti ja moitteetta. Sekä Trustlyn että De Giron asiakaspalvelu toimi hyvin.\nDe Giron passiivisuus ongelmassa toki ärsytti, mutta kolmikantaisen järjestelmän kannalta se oli loogista. Vastauksia ja neuvoja riesan hoitamiseen sain.\nKolmannen osapuolen käyttö tilisiirroissa saattaa tuottaa häiriöitä, mutta kokemus loi minulle vahvan luottamuksen Trustlyyn. Ongelmat ratkeavat.\nSiirsin rahaa Trustlyn kautta muutama päivä sitten, tällä kertaa protokollan mukaisesti De Giron sivujen kautta. Raha ilmestyi tilille samana päivänä joidenkin tuntien viiveellä.\nSarjan aiemmat osat yksi, kaksi ja kolme. Degirolla ei voi enää sijoittaa suomalaisiin osakkeisiin, mitä käsittelee tämä juttu.


Fisher Price - Fisher-Price Apina\nLuksus tuoksukynttilä lasikuvulla, hopea\nSelaa tuotteita 2 / 44 tuoteryhmässä Fisher-Price\nIloisen värinen plyysipintainen pehmoapina, joka viihtyy lapsen seurana rattaissa. Helppo kiinnittää, kierrä vain apinan häntä rattaiden turvakaaren ympäri. Kun painat apinan poskea niin se soittaa musiikkia. Apinan käsissä on hauskoja leluja, mm. purulelu, jossa kaksi helisevää rengasta.\nIkäsuositus 0-18 kk.\n17.02.2019 © Mintun Kulma Verkkokauppa Toteutus © 2012 JLcommerce verkkokauppaohjelmisto 1640442 Sivulatausta lähtien: tiistaina 01 marraskuuta 2016


Detox, pussitee, 15 pss\nnorm. 3,80 €\nPuhdistava yrttisekoitus tukemaan aineenvaihduntaa\nDetox on puhdistava, luontaisesti kofeiiniton yrtti- ja maustesekoitus erityisesti aineenvaihdunnan tukemiseen. Loistava sisäinen elimistön virkistäjä.\nDetox sisältää mm. voikukanjuurta, takiaisenjuurta ja minttua. Haudukkeessa käytetyt yrtit ovat korkealaatuisia, ja vain aktiivisimmat osat kasvista on käytetty. Jokainen Dr. Stuartsin teesekoitus on maailmanluokan herbalistin tekemä.\nLaita 1-2 pussia kupilliseen kuumaa vettä. Hauduta 4-5 minuuttia, jotta yrttien öljyt ehtivät liueta nesteeseen. Mukin peittäminen hauduttamisen ajan edesauttaa ravinteiden säilymistä. Yrttitee sopii myös jääteeksi.\nVoikukan juuri, takiaisen juuri, maissisilkki, maarianohdake, karhunmarjan lehti, lakujuuri, piparminttu, viherminttu, inkiväärin juuri, salvia, galangaljuuri, artisokan lehti / Maskrosråt, kardborreråt, majssilke, Milk Thistle, björnbär blad, lakrirtsråt, pepparmynta, grönmynta, ingefäraråt, salvia, galangalråt, ärtsockablad\nAfter Dinner, luomu, 20 pss\nRevitalise, luomu, 20 pss\nRelax, luomu, 20 pss\nVanilla Chai, luomu, 20 pss\nCleanse, luomu, 20 pss


New Yorkin legendaarisessa Madison Square Gardenissa järjestettiin viime yönä Suomen aikaa UFC 205 -tapahtuma.\nConor McGregor tuuletteli tyrmäysvoittoa ottelun päätteeksi. AP\nIllan pääotteluna nähtiin kevytsarjan vääntö, jossa kohtasivat supertähti Conor McGregor ja Eddie Alvarez.\nSelvänä ennakkosuosikkina otteluun lähtenyt McGregor lopetti ottelun toisessa erässä tyrmäyksellä. Irlantilainen leipoi Alvarezin mattoon muutamalla terävällä iskulla. Tilastoihin ottelun kestoksi merkittiin 3.04.\nMcGregor teki voiton myötä UFC-historiaa, sillä hänestä tuli ensimmäinen mies, jolla on hallussaan kahden eri painoluokan mestaruusvyö. Kevytsarjan lisäksi 28-vuotias rautanyrkki on hyöhensarjan kuningas.


Metsäasiantuntija, puukauppa ja metsäpalvelut (Soini), Metsä Forest\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1547909\nMetsäasiantuntija, puukauppa ja metsäpalvelut (Soini)\nMetsäasiantuntijana vastaat puukaupasta, metsäpalveluiden myynnistä sekä hyvästä asiakaskokemuksesta Soinin kunnan alueella. Toimipaikkasi on Ähtärin tai Alajärven paikallistoimisto, jossa tekee töitä osaava tiimi. Olet tärkeä osa Seinäjoen piirin yli 30 ammattilaisen työyhteisöä.\nLisätietoja tehtävästä antaa piiripäällikkö Janne Muhonen, p. 040 665 7227 tai sähköposti janne.muhonen@metsagroup.com.\nHae paikkaa oheisesta linkistä. Jos et ole vielä täyttänyt tietojasi Ura-osioon Workday-profiilissasi, siirry omaan profiiliisi ja täytä tietosi työhistorian ja koulutuksen osalta. Palaa sitten hakusivulle. Liitä mukaan ansioluettelosi. Haku on auki 21.1.2022 saakka. Menestystä hakuun!\nSijainti: Ähtärin Paikallistoimisto


Savonlinnalaiset haluavat säästää 130 000 000 yhteistä euroamme - ePressi\nSavonlinnalaiset haluavat säästää 130 000 000 yhteistä euroamme\nYli 200 Savonlinnassa toimivaa yhdistystä, yritystä ja muuta yhteisöä kutsuvat savonlinnalaisia torille maanantaina 9. 5. klo 13 MEIDÄN OMA OKL -mielenosoitukseen, jossa vaaditaan maan hallitusta säästämään yhteisiä varojamme noin 130 miljoonan euron edestä.\n- Itä-Suomen yliopiston päätös lopettaa Savonlinnan opettajainkoulutuslaitoksen toiminta saattaa tuoda yliopistolle muutaman sadan tuhannen euron vuotuiset säästöt, mutta aiheuttaa veronmaksajille 130 miljoonan euron kertaluonteiset kustannukset, kiteyttää maanantain mielenosoituksen kokoamisesta vastaava Savonlinnan Seudun Kolomonen ry:n kehittämispäällikkö Kimmo Käärmelahti.\n- Lisäksi ratkaisu lisää Savonlinnan työttömyyttä suorana vaikutuksena noin 300 hengellä, vähentää ostovoimaa 13 miljoonalla eurolla vuodessa, saattaa paikallisen opiskelija-asuntoyhtiön konkurssiuhan alle ja vaarantaa näin Savonlinnan oopperajuhlien edulliset majoitusvaihtoehdot esimerkiksi opiskelija-asuntojen kesähotelleissa.\nPaikalliset yhdistykset, yritykset ja muut yhteisöt ovat allekirjoittaneet mielenosoituksessa eduskuntaryhmille sekä pääministeri Juha Sipilän edustajalle, valtiosihteeri Paula Lehtomäelle, luovutettavan vetoomuksen ja kutsunut jäsenensä, asiakkaansa ja yhteistyökumppaninsa torille kertomaan mielipiteensä opettajainkoulutuksen lakkauttamisesta maan hallitukselle ja eduskunnalle. Kutsukierros on osoittanut, että asia on savonlinnalaisille yhteinen ja ennakkoarvioiden mukaan Savonlinnan torille tulee kokoontuman tuhansia kansalaisia osoittamaan mieltään ja vaatimaan maan hallitusta käyttämään lakkautusasiassa sitä valtaa, joka sille lain mukaan kuuluu.\nValtiosihteeri Lehtomäen (keskusta) lisäksi vetoomuksen saapuvat vastaanottamaan SDP:n puheenjohtaja, kansanedustaja Antti Rinne sekä kansanedustajat Antti Häkkänen (kokoomus), Heli Järvinen (vihreät), Hanna Kosonen (keskusta), Kari Kulmala (perussuomalaiset), Hanna Sarkkinen (vasemmistoliitto) ja Kaj Turunen (perussuomalaiset).\n- Asian puolesta ovat Savonlinnassa valmis taistelemaan koko laaja yhdistyskenttä eikä edes poliittisten järjestöjen kesken ole eriäviä näkemyksiä siitä, mikä on maan hallituksen rooli tämän asian hoitamisessa.\n- Myös paikalliset yritykset ovat vahvasti mukana maanantain mielenosoituksen järjestämisessä ja useat yritykset sulkevat ovensa ja pysäyttävät toimintansa mielenosoituksen ajaksi mahdollistaen näin työntekijöidensä ja asiakkaidensa osallistumisen mielenosoitukseen.\n- Maanantain mielenosoitus on savonlinnalaisten, ja laajemminkin eteläsavolaisten, yhteinen suurtapahtuma opettajainkoulutuksen turvaamiseksi Savonlinnassa ja uskomme, että maan hallituksella ei ole varaa yliopiston muutaman sadan tuhannen euron vuotuisten säästöjen kattamiseksi aiheuttaa kokonaistaloudelle yli 130 miljoonan euron lisäkuluja ja samalla Savonlinnan kaupungille vuotuiset noin 8 miljoonan euron verotulotappiot, kiteyttää Käärmelahti Savonlinnassa roihuavan kapinahengen.\nKehittämispäällikkö Kimmo Käärmelahti\nSavonlinnan Seudun Kolomonen ry on Savonlinnan seudun järjestöjen yhteisten toimintaedellytysten parantamiseksi tammikuussa 2007 perustettu rekisteröity, puoluepoliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton yhdistys. Yhdistyksessä on tällä hetkellä jäsenenä 156 Savonlinnan alueella toimivaa kansalaisjärjestöä ja -yhteisöä.


Miksi työelämässä(kin) haetaan tykkäyksiä kun perusasiat on rapakunnossa? — MuuvOn\nHoivakodissa ei ollut tietoa kuka tulee töihin, moneltako ja millaiseen työvuoroon. Tietojärjestelmä ei toiminut. Näin meille kerrottiin, kun aluehallintovirasto tutki asiaa.\nWTF? Voiko olla edes totta, että tällaiset aivan normimmista normimmat perusasiat eivät ole kunnossa?\nTämä kirjoitus on ilmestynyt ensimmäisen kerran HENRYn sivuilla vierasblogina (helmikuu 2019); www.henry.fi\nKirjoittaja on pitkän linjan työelämän valmentaja ja konsultti, joka on auttaa yrityksiä ja organisaatioita johtamisen, esimiestyön ja työyhteisöjen kehittämisessä sekä uudistamis – ja muutostilanteissa. Timolta ilmestyi vastikään (marraskuu 2018) kirja Yhteisestä johtajuudesta (Kauppakamari 2018)). Kirjassa annetaan käytännön eväitä esimiesten ja työntekijöiden yhteispelille, luottamukselle, itseohjautuvalle työntekemisen meiningille ja arkipäivän vastuun jakamiselle.\nTimo työskentelee omassa yrityksessään; www-muuvon.fi.\nNewer PostITSEOHJAUTUVUUS – Aika siirtyä idealismista arkitodellisuuteen.\nOlder PostRobotti olisi taatusti hyvä esimies! Bottipomo kysyy, kuuntelee ja on luotettava.


Vuokrataan kerrostalo Kaksio - Helsinki Haaga Näyttelijäntie 22 C\n2h+k , kerrostalo, 941 €/kk, 50 m²\nvuokrahuoneisto, Helsinki, Haaga, Näyttelijäntie 22 C\nHuomioithan, että virtuaalikalustuskuvat ovat havainnekuvia, eivätkä välttämättä täysin todellisuutta.\nYhtiö on peruskorjattu vuonna 2008 ja kaikki neljä taloa ovat vain kaksirappuisia  niissä on pienkerrostalon tunnelmaa. A-F talot ovat hissittömiä. Taloyhtiön yhteiset tilat ovat talosauna, pesutupa ja kellarivarastot. Taloyhtiöstä on mahdollista vuokrata myös autopaikka. Mahdollisuus myös sähköauton latauspaikalle! Tiedustele saatavuus. Osassa asuntoja on lasitettu parveke.\nVuokrasopimus tehdään toistaiseksi voimassa olevaksi, irtisanomisaika 1kk. Vakuus 1kk vuokraa vastaava. Ei erillistä vesimaksua. Vuokralainen tekee oman sähkösopimuksen, sekä sitoutuu ottamaan kotivakuutuksen. Vuokraan sisältyy 10 M laajakaistayhteys. Laaja tupakointikielto kaikkiin uusiin vuokrasopimuksiin: Tupakointi kielletty myös taloyhtiön yhteisillä piha-alueilla ja parvekkeilla. Lemmikkieläimet sallittu. Energialuokka G. Pidätämme oikeuden muutoksiin.\nNäyttelijäntie 22 C, 00400 HELSINKI\nAsunto Oy Helsingin Näyttelijäntie 22


Hankkeet - Korundi\nOlet tässä: Etusivu / Rovaniemen taidemuseo / Hankkeet\nINTOA TAITEESTA 2021-23\nIntoa taiteesta -hankkeen sisältö pohjautuu 2020 toteutettuun Virtaa taiteesta -hankkeesta saatuihin lupaaviin tuloksiin. Jatkohanke tähtää etäpalvelun laajentamiseen myös muille eritysryhmille erityisesti aikuissosiaalityön piirissä oleville ryhmille. Lisäksi jatkohankkeen sisällön suunnittelijoina toimivat etsivän nuorisotyön kautta muodostetut nuorten ryhmät ja Rovaniemen taidemuseon kokoelman taiteilijat.\nRovaniemen taidemuseo jatkaa yhteistyötä Rovaniemen nuorisotyön kanssa ja toteuttaa etänä toimivaa palvelua, joka sisältää videoyhteyden kautta taidemuseon näyttelyyn tutustumisen ja siihen liittyvän työpajatoiminnan.\nTavoitteena on edesauttaa työelämän ulkopuolella olevien ryhmien hyvinvointia ja lisätä aktiivisuutta omassa elämässä taiteen avulla. Tärkeimpänä kohderyhmänä ovat ryhmät, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sekä joutua yhteiskunnan ulkopuolelle. Palvelun tilaajana voivat olla kuntien nuorisotyöntekijät, aikuissosiaalityöntekijät, kuntien kulttuuritoimijat, opettajat tai kolmannen sektorin toimijat. Intoa taiteesta - opastukset ja työpajat ovat maksuttomia.\n•\tIntoa taiteesta - jatkohankkeessa toteutetaan etänä toimiva palvelua, joka sisältää videoyhteyden kautta taidemuseon näyttelyyn tutustumisen ja siihen liittyvän työpajatoiminnan.\n•\tEtätyöpajojen sisällöt vaihtuvat sen mukaan mikä näyttely on esillä Rovaniemen taidemuseossa. Hankkeen aikana tehdään yhteensä noin 10 erilaista työpajakokonaisuutta. Tehtävät liittyvät aina meneillään olevaan näyttelyyn.\n•\tLive-lähetykset on suunniteltu toteutettavaksi sellaisessa muodossa, että niitä voi katsoa jälkikäteen, varsinkin taiteilijoiden esittely osuudet.\nVIRTAA TAITEESTA 2020-21\nRovaniemen taidemuseo toteutti yhteistyössä Rovaniemen etsivän nuorisotyön kanssa etänä toimivan palvelun Lapin läänin nuorisotyöntoimijoille. Virtaa taiteesta-hankkeessa tarjottiin Rovaniemen taidemuseon etätyöpajapalvelua Lapin läänin alueella asuville nuorille. Korona-kriisin myötä Rovaniemen taidemuseo aloitti suunnittelemaan uudenlaista etäpalvelua, joka antoi mahdollisuuden tutustua näyttelyihin ja osallistua työpajoihin käytännössä koko Lapin läänin alueelta.\nVirtaa taiteesta tuotti uudenlaisia työkaluja nuorisotyöhön ja uutta osaamista taidemuseon alueelliseen yleisötyöhön. Etäpalvelu toimii myös jatkossa Rovaniemen taidemuseon näyttelyissä ja se on sovellettavissa erilaisiin työpajakokonaisuuksiin. Palvelu tulee olemaan tarjolla tulevaisuudessa myös muille ryhmille ryhmäkohtaiset erityispiirteet huomioiden.\nPalvelu sisältää videoyhteyden kautta tutustumisen taidemuseon näyttelyyn ja siihen liittyvän työpajatoiminnan. Kyseessä on oikea vuorovaikutteinen ja keskusteleva opastustilanne ja työpaja. Etätyöpajojen sisältö pohjautuu aina esillä olevaan Rovaniemen taidemuseon näyttelyyn, jossa esitellään Jenny ja Antti Wihurin rahaston kokoelman taideteoksia.\nVirtaa taiteesta-opastukset ja työpajat ovat maksuttomia.\nVirtaa taiteesta luo pohjan jatkuvalle yhteistyölle Lapin alueen nuorisotoimijoiden ja taidemuseon välillä ja auttaa jatkossa luomaan yhteisiä toimintatapoja.