Miten tehdä Custom henkilökohtainen palkinto ruusuke nauha / Hawk Hill | Сarlos's Blog\nmiten tehdä Custom henkilökohtainen palkinto ruusuke nauha\nalla linkitettyjä tuotteita on tutkittu ja testattu tässä projektissa. Amazon associate, me ansaita täyttäviä ostoksia.\ntässä viestissä näytän sinulle, miten voit personoida tyhjän palkintonauhan ruusukkeen muokatulla muotoilulla, viestillä tai personoinnilla. Tämä menetelmä on täydellinen luoda mukautettuja lahjoja, palkintoja, tai juhlia ainutlaatuinen juhla, joka olisi vaikea juhlia tai löytää kortin. Käyttämällä lähes mitä tahansa vinyyli leikkaus järjestelmä, kuten siluetti tai Cricut voit luoda ainutlaatuisen henkilökohtainen lahja-nauha ruusuke nauha juhlia tapahtumia suuria ja pieniä, tavallisin kaikkein ainutlaatuinen.\nVaihe 1. Leikkaa siirtokuva\nVaihe 2. Muokkaa striimaaja\nvaiheen 3. Muokkaa ruusukkeen\nI ’ ll be adding a ”happy birthday Annie” personization to this blank ribbon, but You can use this same method for creating fun awards for your friends or community. Nämä ovat täydellisiä silloin, kun elämän olosuhteet vaativat ainutlaatuista juhlaa – kuten palkintoa adultingista tai ylennyksen saamisesta tai jopa vain rohkeutta tehdä jotain tavallista mutta rohkeaa. Rakastan sitä, että yhdistämällä leikkurin voiman näiden tyhjien painamattomien nauhojen kanssa se on 5 minuutin projekti ammattimaisen näköisten custom awards-palkintojen luomiseksi!\nAloita vinyylileikkurilla. On olemassa paljon ja paljon erilaisia koneita ja menetelmiä, joten katso koneen ohjeet. Voit myös käsin leikata vinyyliä vinyylilevyistä, mutta se on melko työlästä. Jos sinulla ei ole leikkuukonetta ja et ole kiinnostunut investoimaan sellaiseen, saatat haluta löytää ystävän tai yrityksen, joka voisi tehdä leikkauksen puolestasi. Etsy on hyvä lähde löytää edullinen precut tai custom leikata vinyyli kirjain. Niin kauan kuin se on pitkä kuin se on vinyyli ja tahmea sen pitäisi toimia. Voit soveltaa malleja keskelle palkinnon ruusuke, tai alas keskellä viiri – pohjimmiltaan loputon määrä yhdistelmiä.\naloita asettamalla leikattu vinyylitarrasi nauhan viereen. Tarkista nauha ja jos silitys on tarpeen prässi tai rullattu reuna, silitä nauha ennen vinyyli levitetään.\nseuraavaksi kokeillaan kirjoituksen sijoittelua. Vahvista, että se sopii ja keskitä suunnittelu. Käytä tarvittaessa hiilipohjaista kangasmerkintäkynää piirtääksesi ruudukot, jotta voit keskittää suunnittelun, kun se on pysyvästi sijoitettu seuraavaan vaiheeseen.\ntarkista sovitus ennen kuin kuorit taustan\nkun olet varmistanut sovituksen, poista siirtokuva, käännä se ympäri ja kuori huolellisesti liimapohja mallin takapuolelta.\naseta nyt dekaali viiruun. Jos olet työskennellyt suunnittelu pidempi kuin noin 4 tuumaa, olla erityisen varovainen levitettäessä siirtokuva streamer. Kun olet kuorinut liimakirjaimet, älä floppaa koko muotoilua nauhalle. Sen sijaan, alkaa toisesta päästä, anna että pää suunnittelun tulla kosketuksiin nauha ja sitten hitaasti liu ’ uta peukalo alas pituus suunnittelu, tasoittaa nauhat liima nauha. Näin vältetään ryppyjä tai väärin kirjoitettu.\nkun kuvio on asetettu nauhaan, silota se muutaman minuutin ajan ja paina se alas nauhaan. Tämä satiininauha toimii paremmin kuin koskaan odotin pysyvään kirjaimen kiinnittämiseen, mutta on silti tärkeää ottaa muutama minuutti varmistaaksesi, että liima ja nauha ottavat yhteyttä. Tasoita kirjaimet henkilökortin reunalla lisätartunnan saamiseksi.\nkun se on kunnolla kiinni, aloita yhdestä kulmasta kohottamalla kuviota peittävä kirkas kalvo.\nNeulo kulmassa, aloita ylhäältä ja vedä varovasti takaisin. Varmista, että jokainen kirjain pysyy paikallaan, ja mene hitaasti niin, että voit pysäyttää ja palauttaa reunat, jotka alkavat nostaa nauhasta.\njopa tällä ohuella mallilla, ei kirjaimia nostettu poistettaessa kirkasta kalvoa, joka kattaa\nKeskipainike keskipainikkeelle samalla tavalla kuin käytetään siirtokuvan levittämiseen nauhanauhoille.\naloita tarkistamalla kohdistus, sitten liiman Tausta kirjainten takana poistetaan. Kun olet poistanut, aseta malli painikkeelle.\nsiirtokuvan levittäminen keskimmäiselle napille on poikkeuksellisen helppoa, keskimmäisen napin muovipinnoite on täydellinen pinta vinyyliliimatarroille. Yksinkertaisesti paina suunnittelu päälle ruusuke-painiketta ja kuori pois kirkas muovisuojus, jättäen suunnittelu jälkeen teidän äskettäin räätälöityjä nauha.\nPRO vinkki: Voit käyttää mitä tahansa pyöreään muotoon sopivaa kirjainta tai kuviota, mutta kannattaa huomioida, että keskimmäinen painike ei ole täysin tasainen – se on hieman kupera. Varmista, että suunnittelu osuus hieman kaarevuus pinnan. Välttääkseni ryppyjä pidän huolen siitä, että muotoiluni pysyy noin kolmanneksen sentin päässä reunasta.\ntyypillisesti henkilökohtaisen tai jopa tapahtumakohtaisen nauhan saaminen vaatii usean sadan dollarin tilauksen nauhavalmistajan kanssa. Ja silloinkin, useimmat palkinto nauha tulostimet tulostaa vain kultaa kohokuviointi, joka näyttää halpa ja päivätty. Tällä menetelmällä voit saada palkintonauhoja, jotka eivät ole vain erityisiä tapahtumallesi, vaan myös tietylle henkilölle.\ncricut vinyl-leikkauskoneen avulla voit myös valita modernimman kirjoitustyylin kuin mitä juuri kukaan nauhavalmistajista pystyy tarjoamaan. Ruusuke-tyyli yhdistetään tyypillisesti hevosnäyttelyihin, mutta kukkamainen ruusuke on klassinen malli, joka ei koskaan mene pois muodista. Tämä koko prosessi on nopea: ensimmäinen nauha kesti noin viisi minuuttia soveltaa siirtokuva sekä painiketta ja streamer, mutta nyt olen hyvin harjoiteltu, se kestää vain minuutin tai kaksi jokaista nauhaa. Tämä tekee siitä täydellisen ratkaisun pieniin ja keskisuuriin tapahtumiin, kilpailuihin,luokkahuoneisiin, häihin ja morsiusjuhliin jne.\nSisältääkö Synthroid Gluteenia?\nNick Chavez Vaimo Alima, Ikä, nettovarallisuus: tiedot hänen Hiustuotteet\nOnko mikrotalous vaikeaa?\nAmmatillinen yhteistyö: ajoitus on kaikki kaikessa


Moottoriliitto toivoo malttia koronarajoitusten tulkintaohjeiden odotukseen – Bike\nMoottoriliitto toivoo malttia koronarajoitusten tulkintaohjeiden odotukseen\nAlkuviikosta Suomessa on tehty koronapandemiaan liittyen uusia linjauksia, mutta niiden tulkinnanvaraisuuden vuoksi Moottoriliitto kehottaa malttiin. Lisätietoa on luvassa, kunhan viranomaisten tulkintaohje julkaistaan\nValtioneuvosto julkaisi alkuviikosta uudet linjaukset koronapandemiaan liittyvistä rajoituksista. Urheilun ja liikunnan osalta rajoitukset ovat sisältäneet hyvin paljon tulkinnanvaraisia rajoituksia niin kymmenen hengen ryhmäkokoon, kuin myös tulevaan 1.6 voimaan astuvaan 50 hengen rajoitukseen liittyen.\nLajiliittojen toiminnanjohtajat ja pääsihteerit kokoontuivat palaveriin keskiviikkoaamuna 6.5 kuulemaan uusimmat uutiset rajoituksista ja niiden tulkinnasta toukokuun ja kesäkuun aikana.\nTällä hetkellä viranomaiset (THL ja STM) laativat nopealla aikataululla tarkentavaa rajoitusten tulkintaohjetta kaikille urheilun ja liikunnan lajiliitoille tapahtumien järjestämiseen ja harjoitteluun liittyen. Olympiakomitean johdolla on yhteisesti todettu, että kaikkien eri lajien lajiliittojen on tärkeää odottaa viranomaisten tulkintaohjeen julkaisua, ennen omien lajien toimintaan liittyen linjausten julkaisemista. Näin pyritään varmistamaan, että tulkinnan ohjeistus urheiluseuroille ja moottorikerhoille pysyy mahdollisimman selkeänä. SML seuraa omassa tiedotuksessa yhteisesti sovittua linjaa ja pyrkii käsittelemään asian pikaisesti moottoriurheilun näkökulmasta, kun viranomaisohje julkaistaan.\nTällä hetkellä on arvioitu, että tulkintaohje valmistuisi osittain tai kokonaan jo tällä viikolla tai ensi viikon alussa. Asia vaatii hieman kärsivällisyyttä, mutta teemme parhaamme, että jäsenistölle saadaan lisätietoa harjoittelusta ja tapahtumista mahdollisimman nopeasti, kun viranomaistyö on valmis. Tiedotamme asiasta lisää mahdollisimman pian.


Blog – Suvanto ry\nValontuoja -tunnustuspalkinto THL:n Mika Salmiselle\nTurvallisen vanhuuden puolesta – Suvanto ry jakaa vuosittain Valontuoja-tunnustuspalkinnon yksityiselle henkilölle, ryhmälle tai yhteisölle, joka on merkittävällä tavalla edistänyt ikäihmisten turvallisuutta ja hyvinvointia. Vuoden 2021 Valontuoja-tunnustuspalkinto myönnetään Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtajalle, professori Mika Salmiselle. Mika Salminen on kahden koronavuoden aikana kertonut suomalaisille asiantuntevasti ja ymmärrettävästi, miten voimme suojata itseämme ja lähimmäisiämme vaikealta sairaudelta. … Lue lisää\nVanhusten parisuhdeväkivalta on yleistä mutta vaiettua – ”Taustalla saattaa olla jonkinlainen kostomentaliteetti”\n(HS 15.8.2021) Ikääntyneiden parisuhdeväkivallasta tehdään poliisille vuosittain keskimäärin 200 rikosilmoitusta. Todellisuudessa väkivaltaa tapahtuu paljon enemmän, ja rikosilmoituksissa korostuvat vain rajuimmat väkivallanteot. Lue koko uutinen www.hs.fi\nSeniorin salaisuus – Vapaaksi väkivallasta\nSeniorin salaisuus – vapaaksi väkivallasta on Pääkaupungin turvakoti ry:n ja Suvanto ry:n yhteinen arjen hanke, jolla haluamme vaikuttaa ikääntyneiden kohtaamasta väkivallasta aiheutuneisiin haittoihin. Yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa pyrimme löytämään ja auttamaan ikääntyneitä väkivallan ja kaltoinkohtelun kokijoita ja tekijöitä. Auttamisen kohde on kuka tahansa ikäihminen tai hänen läheisensä, kun lähisuhteessa on kaltoinkohtelun tai väkivallan merkkejä tai viitteitä. … Lue lisää\nTurvallisen vanhuuden puolesta– Suvanto ry Nordenskiöldinkatu 18A 00250 HELSINKI


Urpilainen: Euromaiden tulevalla johtajalla on paljon virtaa - Politiikka - Helsingin Sanomat\nUrpilainen: Euromaiden tulevalla johtajalla on paljon virtaa\nValtiovarainministeri Jutta Urpilaisen (sd) uskoo, että yhteistyö euromaiden tulevan puheenjohtajan, hollantilaisen Jeroen Dijsselbloemin kanssa sujuu hyvin. Euromaiden valtiovarainministereiden on määrä valita hänet puheenjohtajan tehtävään tänään, ellei kukaan asetu poikkiteloin.\nJeroen Dijsselbloem joutui toimittajien piirittämäksi Brysselissä maanantaina. (KUVA: YVES HERMAN REUTERS)\nJulkaistu: 21.1.2013 19:06\nBryssel. Valtiovarainministeri Jutta Urpilaisen (sd) uskoo, että yhteistyö euromaiden tulevan puheenjohtajan, hollantilaisen Jeroen Dijsselbloemin kanssa sujuu hyvin. Euromaiden valtiovarainministereiden on määrä valita hänet puheenjohtajan tehtävään tänään, ellei kukaan asetu poikkiteloin.\nUrpilainen antaa Junckerille jäähyväislahjaksi HS:ssa näkemänsä valokuvan


Pankkilakko saattaa toteutua ensi viikolla – Juttua päivitetty, sovinto saavutettiin – Pyhäjärven Sanomat\n23.3.2018 Toimitus Pyhäjärven Sanomat\nRahoitusalalla on neuvoteltu uudesta työehtosopimuksesta viime lokakuusta asti ilman tulosta. Kiistan aiheena on viikonlopputöiden tekeminen. Alan työehtosopimus päättyi marraskuun 2017 lopussa ja alalla on voimassa ammattiliittojen ylityökielto.\nValtakunnansovittelija Minna Helle jätti sovintoehdotuksen työriidan osapuolille torstaina. Osapuolet Ammattiliitto Pro ry, Ammattiliitto Nousu ry, Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry, Palvelualojen työnantajat PALTA ry sekä Finanssiala ry vastaavat ehdotukseen sunnuntaina 25.3. Sovintoehdotus ei koske Danske Bankin henkilöstöyhdistys Pro ry:n ja Danske Bankin välistä työriitaa. Danske Bankin työehtosopimusratkaisusta neuvotellaan vielä erikseen.\nOp-ryhmä tiedottaa, että mikäli rahoitusalan työehtosopimusneuvotteluissa ei päästä sopimukseen, osuuspankit ovat pääsiäisviikon kiinni. Asiakkaita pyydetään varautumaan mahdolliseen lakkoon etukäteen.\nToteutuessaan lakko sulkee valtaosan osuuspankkien konttoreista koko pääsiäisviikoksi. Avoinna olevien konttoreiden määrä ja aukioloajat selviävät vasta ensi viikolla. Asiakkaita kehotetaan hoitamaan välttämättömät pankkiasiansa jo ennakkoon tämän viikon aikana mahdollisuuksien mukaan.\nTyönseisauksen aikana pyritään turvaamaan sekä henkilö- että yritysasiakkaiden tärkeimmät palvelut, kuten korttimaksaminen, käteisautomaattien toiminta sekä palkkojen, eläkkeiden ja laskujen maksu. OP:n kortilla käteistä rahaa saa lisäksi mm. K-ryhmän ruokakauppojen, Neste-palveluasemien, Tokmannien sekä R-kioskien kassoilta. Palveluissa saattaa esiintyä häiriöitä, ja viiveet niiden korjaamisessa ovat mahdollisia. Lisäksi puhelin- ja verkkoasiakaspalvelu toimii vain osittain.\nAmmattiliittojen ilmoitukset muita pankkeja koskevista, huhtikuulle kaavailluista työnseisauksista voivat myös välillisesti vaikuttaa OP:n palveluihin huhtikuun aikana.\nPäivitys uutiseen 26.3.\nTyö- ja elinkeinoministeriö tiedottaa, että kaikki työriidan osapuolet ovat hyväksyneet valtakunnansovittelijan sovintoehdotuksen.\nSovinnot merkitsevät sitä, että kaikki ilmoitetut työtaistelutoimenpiteet peruuntuvat ja myös ylityökiellot päättyvät.\n– Riita on ollut poikkeuksellisen pitkä ja vaikea. Olen tyytyväinen, että se saatiin viimein ratkaistua, Helle sanoo.\nEdellinen artikkeli Muista ottaa vuoronumero!\nSeuraava artikkeli Koulujenväliset hiihtokilpailut 21.3.2018


Camilleri, Andrea: Paperikuu (WSOY) by #kirja - issuu\npa p e r i k u u\na n d r e a ca m i l l e r i\nPA P E R I K U U Suomentanut Helinä Kangas\ni ta l i a n k i e l i n e n a l k u t e o s La luna di carta © S e l l e r i o E d i to r e, P a l e r m o 2 0 0 5 S u o m e n k i e l i n e n l a i to s © H e l i nä K a n ga s j a W S O Y 2 0 1 5 ISBN 978-951-40275-7 Painettu EU:ssa\n1 Herätyskello pärähti soimaan puoli kahdeksalta niin kuin joka aamu viimeisen vuoden ajan. Mutta komisario oli herännyt soittoäänen aktivoivan vieterin naksahdukseen jo sekunnin murto-osan sitä aiemmin. Niinpä hän ennen hyppäämistään pystyyn ehti vilkaista ikkunaan ja havaita valon sävystä, että päivästä oli tulossa kaunis ja pilvetön. Sen jälkeen hän kiehautti kahvit, joi kupposen, kävi vessassa, ajoi parran ja meni suihkuun, joi toisen kupin kahvia, sytytti tupakan, puki päälleen, astui ulos, hyppäsi autoon ja ajoi poliisilaitokselle tasan kello yhdeksäksi: tämä kaikki vinhaa vauhtia Larry Semonin tai Charles Chaplinin tapaan. Mutta vielä vuosi sitten heräämisprosessi oli tapahtunut aivan eri sääntöjen mukaan ja ennen kaikkea ilman hosumista ja pikajuoksijan spurtteja. In primisi, herätyskelloa ei ollut. Montalbanon silmät avautuivat yöunien jälkeen aivan itsestään, ilman ulkoisia ärsykkeitä. Tai kyllä hänellä 5\neräänlainen herätyskello oli, mutta se oli sisäinen, piilossa hänen pääkopassaan, eikä hänen tarvinnut kuin virittää se ennen nukahtamista tyyliin »muista, että huomenaamulla on herättävä kuudelta», ja prikulleen kello kuusi hänen silmänsä rävähtivät auki. Vedettävää, peltikuorista herätyskelloa hän oli aina pitänyt jonkinlaisena kidutusvälineenä: ne muutamat kerrat, jolloin hän oli joutunut heräämään sen poraavaan ääneen siksi, että Livia ei ollut paluulentoaan edeltävänä iltana luottanut miesystävänsä sisäiseen kelloon, hänen päätään oli kivistänyt koko päivän. Sanaharkan jälkeen Livia oli ostanut muovisen herätyskellon, joka ei rämissyt vaan inisi kuin korvaan juuttunut hyttynen. Se se vasta hermoille kävi. Montalbano oli viskannut koko kapistuksen ikkunasta ulos ja saanut aikaan uuden ikimuistoisen riidan. In secunnisi, hän herätti itsensä tieten tahtoen aina hieman etuajassa, vähintään kymmenen minuuttia varhemmin kuin oli tarpeen. Ne olivat päivän parhaat hetket. Aah, kuinka ihanaa olikaan loikoilla lakanoiden välissä ja pyöritellä päässään kaikenlaista joutavaa! Ostaisinko sen kirjan, jota kaikki niin kehuvat? Söisinkö tänään lounasta trattoriassa vai kävisinkö kotona Marinellassa ahmimassa Adelinan kokkaamia herkkuja? Kerronko vai enkö kerro Livialle, että en voi käyttää niitä hänen ostamiaan kenkiä, koska ne ovat liian pienet? Kaikkea sellaista, tambasiate col pensiero – sekalaisia tuumailuja. Täytyi vain pitää huoli siitä, ettei mieleen juolahtanut mitään seksiin tai naissukupuoleen liittyvää: siihen kellonaikaan sellainen olisi 6\npian johtanut vaarallisille vesille, ellei vieressä sitten ollut Livia, joka oli valmis hoitamaan tilanteen seuraukset. Mutta eräänä aamuna noin vuosi sitten tämä asiaintila oli yhtäkkiä muuttunut. Komisario oli juuri avannut silmänsä ja laskenut, että hänellä olisi vajaa varttitunti aikaa mietteidensä harharetkille, kun hänen päähänsä työntyi ajatus, tai ei oikeastaan edes varsinainen ajatus vaan ajatuksenpoikanen, joka alkoi näillä sanoilla: Quanno viene il jorno della tò morti… Kun kuolemasi päivä koittaa… Mistä tuollainen tuuma oli peräisin? Katalaa! Sama kuin jos rakastellessa pälkähtäisi päähän, että puhelinlasku on jäänyt maksamatta. Ei kuoleman ajatus sen kummemmin pelottanut komisariota, mutta sen paikka ei todellakaan ollut puoli seitsemältä aamulla; jos ihminen rupeaa miettimään elämänsä rajallisuutta jo päivän valjetessa, niin viimeistään viideltä iltapäivällä hän on valmis ampumaan kuulan kalloonsa tai hyppäämään mereen kivi kaulassa. Montalbano sai pysäytetyksi lauseen laskemalla yhdestä viiteentuhanteen silmät tiukasti kiinni ja kädet nyrkissä. Sitten hän tajusi, että ei ollut muuta keinoa kuin ruveta tekemään tekemättömiä töitä, keskittyä niihin kuin kysymys olisi elämästä ja kuolemasta. Mutta seuraavana aamuna tapahtui jotakin vieläkin salakavalampaa. Ihan ensimmäiseksi Montalbanon mieleen juolahti, että edellisiltaisesta kalakeitosta oli puuttunut jokin mauste. Mikähän se mahtoi olla? Ja eikö heti perään tunkenut taas mukaan tuo viheliäinen lause: Quanno viene il jorno della tò morti… 7\nSilloin komisario tajusi, että aatos oli tullut jäädäkseen, että se saattoi olla pari päivää piilossa jossakin mielen sopukassa astuakseen esiin silloin, kun sitä osasi vähiten odottaa. Jostakin selittämättömästä syystä hän oli varma, että hän ei missään tapauksessa saisi ajatella virkettä loppuun, tai hän kuolisi siihen paikkaan. Siksi siis herätyskello. Jotta mokoma aivoitus ei pääsisi ujuttautumaan pikkuruisimpaankaan aikarakoon. Kerran kun Livia tuli kolmeksi päiväksi Marinellaan, hän matkalaukkua purkaessaan osoitti sormellaan yöpöytää ja kysyi: »Mitä tuo herätyskello tuossa tekee?» Komisario turvautui valkoiseen valheeseen. »No, viikko sitten minun piti nousta hirveän varhain, ja ajattelin…» »Käykö tuollainen vanha romu yhdellä vetämisellä yli viikon?» Halutessaan Livia päihitti vaikka Sherlock Holmesin. Hiukan häpeillen Montalbano kertoi totuuden, koko totuuden eikä mitään muuta kuin totuuden. Livia kimpaantui. »Olet ihan kajahtanut!» Ja työnsi herätyskellon vaatekaapin laatikkoon. Seuraavana aamuna Montalbanon herätti Livia eikä herätyskello. Ja se oli ihana hetki täynnä ajatuksia elämästä, ei kuolemasta. Mutta heti kun Livia oli lähtenyt, herätyskello palasi yöpöydälle.\n»Komisario, voi komisario, komisario!» »Mikä hätänä, Catarè?» »Komisariota vartoo joku frouva.» »Minua?» »No ei se teitä itseä ihan henkikohtaisesti maininnut, sanoi vain, että haluaa puhella jonkun poliisin kanssa.» »Etkö sinä voinut kuunnella, mitä asiaa rouvalla oli?» »Mutta kun se halusi puhua jonkun ylhäisemmän kanssa.» »No missä varakomisario Augello on?» »Se soitti, että tulee myöhästyneenä koska myöhästyy.» »Ja mistähän syystä?» »Piltti oli kuulemma tullut yöllä kipeäksi, ja tänä aamuna kotiin tulee lääkäritohtori.» »Catarè, ei ole tarpeen sanoa lääkäritohtori, lääkäri tai tohtori riittää.» »Ei riitä. Kyllä meikä tietää, että immeinen voi olla tohtori vaikkei ole lääkäri.» »Entä äiti? Beba? Eikö hän voi jäädä odottamaan toht… lääkäritohtoria?» »Äiti on kotona ja. Mutta ne haluaa olla paikalla molemmat.» »Entä Fazio?» »Fazio on lähtenyt jonkun klopin perään.» »Mitä se kloppi on tehnyt?» »Ei mitään. Paitsi kuollut.» »Kuollut mihin?» »Yltiöannostukseen, herra komisario.» 9\n»No, tehdään näin: minä menen nyt työhuoneeseeni, sinä odotat kymmenisen minuuttia ja ohjaat sitten rouvan sinne.» Mimì Augello oli alkanut ottaa Montalbanoa päähän. Siitä lähtien, kun hänelle oli syntynyt lapsi, hän oli häsännyt tämän ympärillä enemmän kuin entisaikaan naistensa kimpussa. Hän oli aivan hulluna Salvo-poikaansa. Kyllä, nimi oli kuin olikin Salvo: paitsi että Montalbanoa oli pyydetty lapsen kummiksi, poika oli myös ristitty hänen mukaansa. »Mimì, eikö lapselle voi antaa sinun isäsi nimeä?» »Isä on Eusebio, funtsi vähän.» »No Beban isän nimeä sitten.» »Suo siellä, vetelä täällä. Hän on Adelchi.» »Hetkonen, Mimì. Annatteko te siis pojalle minun nimeni vain siksi, että muut vaihtoehdot ovat liian omituisia?» »Älä puhu pehmoisia! Ennen kaikkea olen sinuun hyvin kiintynyt, olet minulle kuin isä, ja toiseksi…» Isä? Hänkö Mimìn kaltaisen pojan isä? »Suksi suolle!» Kun Livia oli kuullut, että lapsen nimeksi tulisi Salvo, hän oli pillahtanut itkuun. Sentyyppiset asiat saivat hänet aina liikuttumaan. »Kuinka läheisenä Mimì sinua pitääkään! Kun sinä taas …» »Vai läheisenä? Sanovatko nimet Eusebio ja Adelchi sinulle mitään?» Lapsukaisen syntymästä lähtien Mimì oli käynyt poliisilaitoksella vain kääntymässä, sillä milloin Salvolla 10\n(juniorilla siis) oli ripuli, milloin punaisia näppylöitä pyllyssä, milloin poika oksenteli, milloin kieltäytyi imemästä rintaa… Montalbano oli valitellut asiaa Livialle puhelimessa. »Ai, niinkö? Mitä moittimista siinä on? Sehän tarkoittaa vain, että Mimì on rakastava, tunnollinen isä! En tiedä, kuinka sinä vastaavassa…» Komisario oli sulkenut puhelimen. Hän tarkasti aamupostin, jonka Catarella oli tuonut hänen työpöydälleen. Hän oli sopinut postilaitoksen kanssa, että myös hänen Marinellaan osoitettu yksityinen postinsa toimitettaisiin työpaikalle, koska hän viipyi siellä joskus kaksikin päivää käymättä välillä kotona. Nyt pöydällä oli vain virallisia kirjeitä, joita häntä ei huvittanut ruveta lukemaan. Hän pani ne syrjään, Fazio saisi huolehtia niistä myöhemmin. Puhelin soi. »Komisario, täällä olisi päällikkö Latte ässä perässään.» Lattes, Montelusan poliisin päämajan esikuntapäällikkö. Kauhukseen ja ällistyksekseen Montalbano oli jokin aika sitten pannut merkille, että Lattesilla oli jopa kaksoisolento, kansanedustaja, joka esiintyi mielellään televisiossa: samanlainen tekopyhä ilme, porsaanpunainen iho, jossa ei partakaan kasvanut, samanlainen persreikää muistuttava suu, samanlainen niljakas olemus, sanalla sanoen Lattesin klooni. »Rakas Montalbano, kuinka voitte? Kuinka te voitte?» »Hyvin, kiitos.» 11\n»Entä perhe? Lapset? Kaikki kunnossa?» Komisario oli selostanut Lattesille miljoona kertaa, ettei ollut naimisissa eikä hänellä ollut edes lehtolapsia, mutta se oli aivan yhtä tyhjän kanssa. Mies oli järkkymätön. »Kaikki voivat hyvin.» »Madonnalle kiitos. Kuulkaahan, Montalbano, herra poliisipäällikkö haluaisi tavata teidät tänään iltapäivällä kello viisi.» Mistä ihmeen syystä? Nykyään poliisipäällikkö Bonetti-Alderighi vältteli hänen tapaamistaan ja puhui aina mieluummin Mimìn kanssa. Hänellä täytyi olla jotain tosi paskamaista asiaa. Ovi aukeni ja paiskautui seinää vasten sellaisella voimalla, että Montalbano hypähti tuolillaan. Catarella seisoi hänen edessään. »Anteeksi kamalasti, herra komisario, käsi otti ja lipsahti. Ne kymmenen minuuttia on nyt kuluneet, niin kuin komisario käski.» »Ai niinkö? Että kymmenen minuuttia on kulunut? Hitonmoinen uutinen.» »Se frouva, herra komisario.» Montalbano oli aivan unohtanut asian. »Onko Fazio jo tullut takaisin?» »Eipä vielä ei, komisario.» »No ohjaa rouva sisään.» Noin neljäkymmenvuotias nainen, joka olisi äkkipäätä käynyt nunnasta: alas luotu katse, silmälasit, tukka nutturalla, kädet tiukasti käsilaukun päällä. Yllään hänellä 12\noli vartalon kaikki muodot peittävä harmaa vaate, mutta sääret näyttivät pitkiltä ja kauniilta paksuista sukista ja matalakorkoisista kengistä huolimatta. Nainen seisoi epäröiden ovella ja tuijotti lattian valkoista marmoriviivaa käytävän ja Montalbanon työhuoneen välissä. »Tulkaa toki sisään. Sulkekaa ovi ja käykää istumaan.» Nainen totteli, istui toiseen komisarion pöydän edessä olevista tuoleista. »Kuinka voin olla avuksi, signora…» »Signorina. Michela Pardo. Ja tehän olette komisario Montalbano?» »Olemmeko me joskus tavanneet?» »Emme, mutta olen nähnyt teidät televisiossa.» »Kertokaapa asianne.» Nainen meni entistäkin vaivautuneemman näköiseksi. Hän siirteli takapuoltaan tuolilla, tuijotti kengänkärkiään, nielaisi pari kertaa, avasi ja sulki suunsa, avasi sen uudestaan. »Asiani koskee veljeäni Angeloa.» Ja siihen hän lopetti, aivan kuin komisarion olisi pelkästä veljen nimestä pitänyt tajuta koko asia. »Signorina Michela, ymmärrätte varmaan, että…» »Ymmärrän, ymmärrän. Angelo on… kateissa. Ollut jo kaksi päivää. Anteeksi, mutta olen hyvin huolissani ja sekaisin ja…» »Minkä ikäinen veljenne on?» »Neljänkymmenenkahden.» »Asutteko te yhdessä?» »Ei, hän asuu yksin. Minä asun äidin kanssa.» 13\n»Onko veljenne naimisissa?» »Ei.» »Onko hänellä naisystävää?» »Ei.» »Miksi sanotte, että hän on kadonnut?» »Siksi, että hän käy äidin luona päivittäin. Ja ellei hän pääse tulemaan, hän soittaa. Ja jos hän joutuu lähtemään jonnekin, hän ilmoittaa siitä meille. Nyt emme ole kuulleet hänestä kahteen päivään.» »Oletteko yrittänyt soittaa hänelle?» »Olen. Lankapuhelimeen ja kännykkään. Kummastakaan ei vastata. Kävin myös hänen asunnossaan. Soitin ovikelloa kauan, ennen kuin menin sisään.» »Teillä siis on asunnon avain?» »Kyllä.» »No miltä siellä näytti?» »Kaikki oli kunnossa. Minua rupesi pelottamaan.» »Onko veljellänne jokin sairaus?» »Ei.» »Mitä hän tekee työkseen?» »Hän on tiedonantaja.» Montalbano äimistyi. Oliko vasikoinnista tullut arvostettu ammatti, josta maksettiin bonukset ja lomarahat – vähän niin kuin takkinsa kääntäneille mafiosoille, jotka saivat kuukausipalkkaa? No, eiköhän asia pian selviäisi. »Matkusteleeko hän paljon?» »Kyllä, mutta rajatulla alueella. Käytännössä hän ei liiku provinssin ulkopuolella.» »Haluatteko siis tehdä hänestä katoamisilmoituksen?» 14\n»En… oikein tiedä.» »Valitettavasti emme voi heti ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin.» »Miksi ette?» »Siksi, että veljenne on vapaa kansalainen, aikuinen mies täysissä sielun ja ruumiin voimissa. Hänhän on voinut lähteä omasta tahdostaan jonnekin muutamaksi päiväksi. Ja niin kauan kuin emme voi varmasti tietää, että…» »Ymmärrän. Mitä minun kannattaisi teidän mielestänne tehdä?» Tämän kysymyksen esittäessään nainen lopulta katsoi komisariota silmiin. Ja Montalbano tunsi sisällään kuuman leimahduksen. Signorina Michelan silmät olivat kuin sinivioletti järvi, jonka syvyyksiin kaikki miehet haluaisivat sukeltaa ja hukkua. Onneksi nainen piti katseensa enimmäkseen alas luotuna. Komisario otti käsivarsillaan pari kuvitteellista kauhaisua ja pääsi takaisin rantaan. »No, minusta teidän kannattaa käydä veljenne asunnossa uudestaan.» »Kävin siellä myös eilen. En mennyt sisään, mutta soitin ovikelloa pitkään.» »Ymmärrän, mutta ehkä hän ei jostain syystä pääse avaamaan.» »Mitä tarkoitatte?» »Ehkä hän on liukastunut kylpyhuoneessa eikä pysty liikkumaan, tai hänelle on noussut korkea kuume…» »Komisario, kun Angelo ei tullut avaamaan, minä myös 15\nhuusin häntä. Jos hän olisi maannut kylpyhuoneessa, hän olisi kuullut. Asunto ei ole kovin suuri.» »Kehotan teitä silti palaamaan sinne.» »Yksin en sinne mene. Ettekö te voisi tulla mukaani?» Nainen nosti jälleen katseensa. Ja tällä kertaa Montalbano tunsi vajoavansa siihen kaulaa myöten. Hän mietti hetken ja sanoi: »No, tehdäänpä näin. Ellette ole iltaseitsemään mennessä kuullut veljestänne mitään, palatkaa tänne, ja minä lähden mukaanne.» »Kiitos.» Nainen nousi ja ojensi kätensä. Montalbano tarttui siihen mutta ei pystynyt puristamaan sitä. Se tuntui täysin elottomalta. Vajaan kymmenen minuutin kuluttua Fazio palasi poliisilaitokselle. »Seitsemäntoistavuotias poika oli kiivennyt kotitalonsa kattoterassille ja piikittänyt yliannostuksen. Mitään ei ollut enää tehtävissä, poikaparka oli jo kuollut, kun me tultiin. Se on toinen tapaus kolmen päivän sisällä.» Montalbano katsoi häntä hämmästyneenä. »Toinen? Kuka se ensimmäinen oli? Miksi minä en ole kuullut siitä mitään?» »Insinööri Fasulo. Mutta hän kuoli kokaiiniin.» »Kokaiiniin? Mitä sinä oikein horiset? Sydänkohtaukseenpa!» »Tottahan toki. Niin kuolintodistuksessa lukee, niin hänen perheensä luulee, niin ystävät sanovat. Mutta koko 16\nkaupunki tietää, että insinööri Fasulo kuoli huumeisiin.» »Huonosti leikattua kokaa?» »Sitä en osaa sanoa, herra komisario.» »Muuten, tunnetko tyypin nimeltä Angelo Pardo? Neljäkymmentäkaksivuotias tiedonantaja.» Fazio ei näyttänyt ihmettelevän Angelo Pardon ammattia. Ehkä hän ei oikein tajunnut asiaa. »En. Miksi te sitä kysytte?» »Siksi, että hän on ollut kaksi päivää kateissa ja sisar alkaa huolestua.» »Haluatteko, että…» »En, katsotaan myöhemmin, jos miestä ei ala kuulua.» »Komisario Montalbano? Täällä puhuu Lattes.» »Hyvää päivää.» »Voiko perheenne hyvin?» »Emmekö me käsitelleet sen kysymyksen jo pari tuntia sitten?» »Ai niin, toden totta. Nyt ilmoittaisin teille, että pyynnöstänne huolimatta herra poliisipäällikkö ei voi ottaa teitä vastaan.» »Asia on kyllä niin, että poliisipäällikkö halusi nähdä minut eikä päinvastoin.» »Niinkö? No, samantekevää. Voitteko tulla huomenna kello yksitoista?» »Ilman muuta.» Kun Montalbano sai kuulla, ettei hänen tarvinnutkaan nähdä poliisipäällikköä, hänen keuhkonsa laajenivat rie17\nmusta ja hänelle tuli yhtäkkiä niin hirmuinen nälkä, että siihen löytyisi apu vain Enzon trattoriasta. Hän lähti poliisilaitokselta. Päivä loisti kaikissa kesän väreissä, mutta vielä ei ollut liian kuuma. Hän käveli trattoriaa kohti kaikessa rauhassa nauttien ateriasta jo ennakolta. Mutta kun hän pääsi perille, hänen sydämensä valahti. Paikka olikin suljettu. Mitä merkillistä oli tapahtunut? Kiukuspäissään hän potkaisi ovea, kääntyi ja lähti kiroillen takaisin. Muutaman askeleen otettuaan hän kuuli jonkun huutavan nimeään. »Komisario! Ettekö muista, että me ollaan tänään kiinni?» Hittolainen, sen hän oli tosiaan unohtanut! »Mutta jos teille passaa käydä pöytään minun ja emännän kanssa…» Montalbanoa ei tarvinnut kahta kertaa käskeä. Ja hän ahmi niin paljon, että häpesi, mutta ei kyennyt suitsimaan itseään. Aterian päätteeksi Enzo sanoi hänelle vähän kuin onnitellen: »Terveydeksi, herra komisario!» Kävely itälaiturille venyi pakostakin pitkäksi. Ja häntä väsytti koko loppupäivän, silmäluomet lupsahtelivat ja pää pilkki. Välillä hänen oli pakko nousta ja käydä huuhtelemassa kasvonsa kylmällä vedellä. Seitsemältä Catarella ilmoitti, että aamulla käynyt rouva oli palannut. Astuttuaan sisään Michela Pardo lausui vain kaksi sanaa: »Ei mitään.» 18\nNainen ei edes istunut alas vaan halusi kiirehtiä veljensä kotiin ja tartuttaa kiireen myös komisarioon. »Hyvä on», Montalbano sanoi. »Mennään.» Puhelinkeskuksen ohi kävellessään hän huikkasi Catarellalle: »Lähden rouvan kanssa. Jos tarvitsette minua, soittakaa Marinellaan.» »Mennäänkö minun autollani?» Michela Pardo kysyi ja osoitti sinistä Fiat Poloa. »Ehkä on parempi, että ajan teidän perässänne. Missä veljenne asuu?» »Melko kaukana, uudella asuntoalueella. Tunnetteko Vigàta 2:n?» Kyllä komisario tunsi Vigàta 2:n. Painajaismainen paikka, jonka joku rakennuskeinottelija oli suunnitellut varmaan vahvojen hallusinogeenien vallassa. Montalbano ei olisi asunut siellä elävänä eikä kuolleena.\n2 Niin, komisario ei olisi suurin surminkaan viipynyt viittä minuuttia kauempaa Vigàta 2:n pimeissä, alle kymmenen neliön huoneissa, joita mainoslehtisissä kuvailtiin »tilaviksi ja aurinkoisiksi», mutta kaikeksi onneksi Angelo Pardon koti ei ollutkaan uudessa asuntokompleksissa vaan vähän kauempana, 1800-luvulla rakennetussa kolmikerroksisessa, remontoidussa villassa. Michelan avatessa ulko-oven avaimellaan Montalbano näki ovipuhelimen vieressä kuusi nimikylttiä, eli talossa oli kaikkiaan kuusi asuntoa, kaksi kutakin kerrosta kohti. »Angelo asuu ylimpänä, hissiä ei ole.» Portaat olivat leveät ja helppokulkuiset. Talo vaikutti asumattomalta, mistään ei kuulunut puheensorinaa tai television ääntä, vaikka illallisaika lähestyi. Kun he pääsivät ylimpään kerrokseen, Michela käveli kohti vasemmanpuoleista, raudoitettua ovea, mutta ennen kuin hän avasi sen, hän osoitti komisariolle vieressä olevaa pientä kalteri-ikkunaa, jonka luukut olivat auki. 21\n»Tässä minä seisoin ja huusin Angeloa. Hän olisi varmasti kuullut.» Nainen avasi oven ensin yhdellä avaimella, sitten toisella kääntäen sitä neljä kertaa, mutta ei astunut sisään vaan teki komisariolle tietä. »Menisittekö te edellä?» Montalbano työnsi oven auki, etsi valokatkaisijan, sytytti lampun ja astui sisään. Hän nuuhki ilmaa kuin koira. Ja haistoi heti, ettei asunnossa ollut ihmisiä, ei eläviä eikä kuolleita. »Tulkaa vain», hän sanoi Michelalle. Eteisestä avautui leveä käytävä. Vasemmalla oli makuuhuone parivuoteineen, kylpyhuone, toinen makuuhuone. Oikealla työhuone, keittiö, WC, pienehkö olohuone. Kaikkialla oli siistiä ja hohtavan puhdasta. »Käykö veljellänne siivooja?» »Käy.» »Milloin hän on käynyt viimeksi?» »En osaa sanoa.» »Signorina, tuletteko te usein tänne veljeänne katsomaan?» »Kyllä.» »Miksi?» Kysymys sai Michelan ymmälleen. »Kuinka niin miksi? Angelo on… veljeni!» »Totta kai, mutta sanoitte että veljenne käy teidän ja äitinne luona noin joka toinen päivä. Onko niin, että silloin kun hän ei tule teille, te tulette tänne?» »No… kyllä. Mutta ei nyt aivan noin säännönmukaisesti.» 22\nCharmantti komisario Montalbano »Ymmärrän. Mutta onko teillä jokin erityinen syy\ntavata toisianne kahden kesken?»\n»Voi komisario, tuolla tavalla sanottuna se kuulostaa…\nMeillä vain on ollut sellainen tapa jo lapsuudesta lähtien… Angelon ja minun välillä on aina ollut eräänlainen…» »… kumppanuus?» ”Kerran kun Montalbano oli lapsi,hänen\nisänsä oliniinkin leikillään »No, voi sen sanoa.» sanonut, että kuu oli tehty paperista. Ja hän, ei koskaan Hän naurahti. Montalbano päättijoka vaihtaa puheenepäillyt isänsä sanoja,oli uskonut. Ja nyt aihetta. kypsänä, kokeneena miehenä, jolla oli »Mitä jos tarkastaisitte, matkalaukku? terävät aivot japuuttuuko tarkat jokin vaistot, hän Tai ettäoli hänen kaikki vaatteensa ovat tallella.» mennyt aivan samaan lankaan…” Komisario seurasi Michelaa isompaan makuuhuonee-\nIkääntyminen Salvo Montalbanon seen. Nainen saa avasikomisario vaatekaapin, kävi puvut yksitellen tuskailemaan olemassaolon perimmäisiä kysymyklävitse. Montalbano pani merkille, että ne olivat kaikki siä. Hirvittävä murha kuitenkin antaa hänelle laadukkaita ja kalliita, räätälillä teetettyjä. muuta ajateltavaa: tunnettu naistenmies löytyy »Mitään ei puutu. Täällä on myös se harmaa puku, joka housut kintuissa, kasvot tohjoksi ammuttuna. hänellä oli yllään, kun hän kävi meillä kolme päivää sitLisätään soppaan kaksi kaunista naista, kokaiinia, poliitikkoja,salaperäisiä tietoten.kuolleita Minusta näyttää, että vain yhdet farkut uupuvat.» konekoodeja sekä liuta uhkauskirjeitä,ja asiat Vaatekaapin päällä oli kaksi erikokoista, nahkaista käyvät pian varsin monimutkaisiksi Vigàtan matkalaukkua muoviin käärittyinä. poliisitalolla. »Matkalaukutkin ovat paikoillaan.» »Onko hänellä salkkua?» Camillerin dekkareissa rakastetaan aurinkoista Sisiliaa, »On, yleensä hän pitää sitä työhuoneessa.» syödään hyvin ja paljastetaan hymyssä suin Berlusconin He menivät työhuoneeseen. Salkku oli kirjoituspöyItalian moraalinen rappio. Komisario Montalbanon tutkidän vieressä. Yhtä huoneen seinistä peitti kuin apteekkimuksista on myös tehty Suomessakin suosittu TV-sarja.\nhyllykkö. Siinä oli lasiset liukuovet, ja itse asiassa hyl-\nlyillä näkyikin erilaisia lääkkeitä: laatikkoja, pakkauksia ja pieniä pulloja.\n»Ettekö te sanonut, että veljenne on tiedonantaja?» 23 ISBN 978-951-0-40275-7|84.2 |#KIRJA |WWW.KIRJA.FI\nCamilleri, Andrea: Paperikuu (WSOY)\n"Oliko pantteri sittenkin iskenyt silmänsä toiseen saaliiseen? Ja Montalbano oli itse käsittänyt väärin?"


Ubikinoni - Fiksuapteekki.fi\nEtusivu / Kauppa / Terveys / Ravintolisät / Ubikinoni\nUbikinoni eli koentsyymi Q10 on vitamiininkaltainen, rasvaliukoinen valmiste. Ubikinonia on kaikissa elimistön soluissa mutta erityisesti sitä tarvitsevat esimerkiksi sydän, maksa ja keskushermosto.\nKeho pystyy tuottamaan jonkin verran ubikinonia, mutta ikääntyessä sen muodostus vähenee hiljalleen.\nBio-Paine + Kalium normaalille verenpaineelle Yhdistelmävalmiste, jossa ubikinoni Q10:tä, Pycnogenolia, D3-vitamiinia sekä kaliumia. – Sisältää kaliumia, joka edistää verenpaineen pysymistä normaalina. Sisältää D-vitamiinia, joka edistää normaalin lihastoiminnan ylläpitämistä. Sydän on yksi kehon tärkeimmistä lihaksista. – Lisäksi ubikinonia (koentsyymi Q10) ja Pycnogenolia®. – Valmistettu GMP-laatuvaatimusten mukaisesti – Tieteellisesti testattu. Ainesosat: Päiväannos 2 kapselia sisältää: Ubikinonia 100…\nParasta, mitä sydämellesi voit antaa! Terveyskaistan Ubikinonia (koentsyymi Q10), seleeniä ja C-vitamiinia sisältävä ravintolisä auttaa vähentämään väsymystä ja uupumusta sekä edistää normaalia energia-aineenvaihduntaa. Ubikinoni on rasvaliukoinen vitamiinin kaltainen aine ja sitä löytyy luonnostaan jokaisesta kehon solusta. Se auttaa mitokondrioita tuottamaan energiaa solujen ja koko elimistön tarpeisiin. Ubikinonia on eniten niissä elimissä, joissa energian tarve on…\nTri Tolosen Ubikinon 50 mg ja 100 mg -kapselit täyttävät laadun, valmistusmenetelmän, prosessoinnin ja markkinoinnin suhteen Euroopan Unionin, Sveitsin ja Saksan farmakopeoiden vaatimukset. Ubikinoni on välttämätön vitamiinien kaltainen yhdiste, joka tuottaa energiaa solujen pienoisvoimalaitoksissa, mitokondrioissa. Ubikinonia saadaan pieniä määriä ravinnosta, eritoten sisäelimistä (maksa, munuaiset) ja lihasta. Maksa syntetisoi ubikinonia, mutta sen tuotanto vähenee iän myötä…


Asiallisen tiedon omena -tunnustuspalkinto tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkiselle - - Tasa-arvovaltuutettu\nAsiallisen tiedon omena -tunnustuspalkinto tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkiselle\nSeta palkitsi tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkisen Asiallisen tiedon omenalla 30. kesäkuuta Pride-puistojuhlassa. Palkinto myönnettiin tasa-arvovaltuutetulle viranomaisen tekemästä pioneerityöstä transihmisten ja intersukupuolisten henkilöiden oikeuksien puolesta. Tasa-arvovaltuutettu on ottanut selvittääkseen transihmisten syrjintätapauksia ja nostanut esiin transihmisiin ja intersukupuolisiin lapsiin kohdistuvia ihmisoikeusloukkauksia. Setan mukaan työ on ollut kansainvälisesti arvioiden harvinaista ja esimerkkinä muille viranomaisille.\nSeta jakaa vuosittain Asiallisen tiedon omena -tunnustuspalkinnon henkilölle tai yhteisölle, joka on edistänyt seksuaali- tai sukupuolivähemmistöjen asemaa tai levittänyt asiallista informaatiota seksuaalisuuden ja sukupuolten moninaisuudesta. Tasa-arvovaltuutettu on tehnyt vuosia aktiivista yhteistyötä sukupuolivähemmistöjen järjestöjen kanssa ja neuvotellut viranomaisten kanssa lainsäädännön ja viranomaiskäytäntöjen kehittämisestä. Tasa-arvovaltuutetun toimisto on myös lisännyt tietoa sukupuolivähemmistöistä teettämällä selvityksen trans- ja intersukupuolisten asemasta ja järjestänyt ensimmäisenä viranomaisena seminaarin sukupuolivähemmistöjen ihmisoikeuksista ja tasa-arvosta.\n- Olen todella iloinen ja ylpeä tästä Setalta saamastani tunnustuksesta. Se kannustaa minua ja koko tasa-arvovaltuutetun toimistoa jatkamaan työtä sellaisen yhteiskunnan puolesta, jossa kunnioitetaan sukupuolen moninaisuutta ja jossa toteutuu sukupuolten tasa-arvo, tasa-arvovaltuutettu Pirkko Mäkinen totesi.\nPalkinnon ovat saaneet aiemmin muun muassa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvia nuoria kannustava Kaikki muuttuu paremmaksi -kampanja, kirjailija Sofi Oksanen seksuaalivähemmistöjen aseman esiin nostamisesta Suomen lähialueilla, Baltiassa ja Venäjällä sekä laulaja Jenni Vartiainen ja säveltäjä Teemu Brunila kappaleesta Ihmisten edessä.


Uuden prosessorin testaamiseksi tarvitsimme tietysti myös emolevyn, ja vaikka Ivy Bridget käyvätkin moniin vanhoihin LGA1155-emolevyihin, julkaistiin niiden kanssa myös kolme uutta piirisarjaa: Z77, Z75 ja H77 Express. Kaikissa uusista sarjoista on natiivi USB3-tuki, tuki kolmelle näytölle HDMI 1.4a, DVI- ja Displayport 1.1a-liitäntöjen kautta. Suurimmaksi eroksi mallien välillä jääkin PCIe-väylien jako.\n1 x16 tai\n2 x8 tai\n1 x8 + 2 x4 1 x16 tai\nTuki prosessorin näytönohjaimelle\nUSB 2.0-portit (3.0)\nSATA-portit (6 Gbps portit)\nTestikäyttöön saimme Intelin DZ77GA-70K-emolevyn, joka nimensä mukaisesti perustuu Z77-piirisarjaan. Vaikka tämä arvostelu ei varsinaisesti olekkaan emolevystä, käymme sen silti pikaisesti läpi ennen suorituskykytesteihin siirtymistä.\nEmolevy saapui testiin pakattuna Intelin extreme-sarjan emolevyille tyypilliseen pääkallokuvioiseen laatikkoon. Oheistarvikkeiden kirjo kattaa SLI-sillan, USB3-paneelin kotelon 3,5"-paikkaan, I/O-suojan, hiirimaton, asennusohjeen, sekä WLAN-modulin, joka kytkeytyy sisäiseen USB 2.0-liittimeen.\nEmolevy ottaa ilon irti uudesta piirisarjasta tarjoamalla kaikki kuviteltavissa olevat liitännät. Siinä on myös kaksi PCIe 3.0 16x-liitintä, jotka tukevat 2x8-tilassa SLI- ja Crossfire-näytönohjaimia. Emolevyn oikeassa laidassa on kahdeksan S-ATA-liitintä, joista kaksi 6 Gbps-liitintä ja neljä 3 Gbps-liitintä ovat suoraan kiinni Z77:ssa, kun taas viimeiset kaksi 3 Gbps-liitintä ovat erillisen Marvellin ohjaimen perässä.\nTakalevyn liitäntöinä on tarjolla yksi PS/2-liitin, johon saa kiinni joko näppäimistön tai hiiren, neljä USB2-liitintä (keltaisista saa tarvittaessa tavallista enemmän tehoa ulos), yksi Firewire- ja e-sata-liitin, neljä USB3.0-liitintä, yksi HDMI-liitin, sekä tavalliset analogi- ja digitaalilähdöt äänelle. Mukana on myös BIOS-painike siltä varalta että joku menee vikaan.\nJos nämä liitännät eivät riitä, on emolevyllä sisäisinä liitäntöinä vielä tarjolla neljä USB3-liitintä, kuusi USB2-liitintä, firewire, S/PDIF ja peräti yksi sarjaportti.


Ärhäkkä hevosen herpesvirus leviää Euroopassa - Eläintieto.fi\ntiistai 16.03.2021 / Tiina Kauppinen\nVakavia hermosto-oireita aiheuttava hevosen herpesvirus 1 (EHV-1) levisi helmikuun lopulla ennen näkemättömän nopeasti kansainvälisessä kilpailutapahtumassa Valenciassa, Espanjassa. Lähes sata hevosta sairastui vakavasti ja tehohoitoa tarvinneista jo kaksitoista on kuollut. Taudinpurkaukseen liittyviä sairastumisia on ilmennyt ainakin Belgiassa, Italiassa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa, Sveitsissä ja Qatarissa.\nTammikuun lopulla alkaneiden Valencian kisaviikkojen piti kestää maaliskuun puoliväliin. Kisoihin osallistui 752 hevosta useasta eri maasta. Kun sairaustapauksia alkoi ilmetä, kilpailualue eristettiin. Poikkeuksellisen ärhäkän viruskannan pelätään levinneen laajasti, sillä noin 600 hevosta oli ehtinyt poistua kilpailupaikalta eri puolille Eurooppaa ja hevosia lensi myös Dohaan, Qatariin. Suomalaisia ratsukoita ei osallistunut Valencian kisaviikoille.\nValencian kilpailupaikalla on useita kymmeniä kliinisesti oireilevia hevosia ja hevosia on viety myös sairaalahoitoon Valenciaan ja Barcelonaan. Saksa, Ranska ja Sveitsi ovat lähettäneet avuksi eläinlääkäreitä, karsinarakenteita ja hevosten pystyyn tukemisessa tarvittavia välineitä. Useat kymmenet vielä oireettomat hevoset pidetään erillään sairaista ja niiden terveydentilaa seurataan tiiviisti. Sairaita hoidetaan oireiden mukaisesti ja ne pidetään eristyksessä, kunnes tartuttava vaihe on ohi.\nEHV-1 on pirullinen virus\nHerpesvirus EHV-1 kuuluu hevosen tärkeimpiin ja yleisimpiin viruspatogeeneihin. EHV-1 aiheuttaa hengitystieinfektioita, luomisia ja vastasyntyneiden varsojen kuolemia ja osa viruskannoista aiheuttaa lisäksi hermosto-oireita. Keskenvarsomisten ja eriasteisten halvausoireiden vuoksi virusta pidetään vakavana uhkana maailman hevostaloudelle. Suomessa on todettu vuosittain korkeintaan muutama EHV-1 -viruksen aiheuttama virusabortti.\nViruksen aiheuttama hermosto-oireinen tauti (myeloenkefalopatia EHM) täyttää uhkaavan infektiotaudin määritelmän, sillä tautia aiheuttavat viruskannat ovat muuttuneet ärhäkämmiksi, ja taudin ilmaantuvuus ja tapauskuolleisuus ovat nousseet Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Afrikassa, Aasiassa ja Oseaniassa.\nPirulliseksi viruksen tekee sen kyky väistellä elimistön immuunivastetta. Kuten muutkin herpesvirukset, EHV-1 jää piileväksi elimistöön ja voi aktivoitua myöhemmin stressin yhteydessä. Viruksen uudelleen aktivoitumisen seurauksena hevonen voi saada oireita tai se voi erittää virusta myös oireettomana. EHV-1 leviää pääasiassa pisaratartuntana, mutta se voi levitä myös välillisesti käsien, vaatteiden ja tavaroiden välityksellä, tai aerosolina. Taudin itämisaika vaihtelee viruskannoittain 1-10 vuorokauden välillä. Virusta erittyy hengitystie-eritteisiin jo taudin itämisaikana. Valencian epidemiassa itämisaikaa on epäilty tavanomaista pitemmäksi.\nLaajat torjuntatoimet alkoivat\nKansainvälinen ratsastajainliitto FEI on keskeyttänyt kansainvälisen kilpailutoiminnan Euroopassa 28. maaliskuuta asti. Kaikki Euroopan maat ovat peruuttaneet kansalliset kilpailut samalta ajanjaksolta. Suomen Ratsastajainliitto (SRL) on keskeyttänyt kaikki maajoukkue- ja liittovalmennukset ja kilpailutoiminnan. Liitto suosittelee, että ulkomailta ei nyt tuotaisi hevosia Suomeen ja hevosten liikuttelua tallilta toiselle vältettäisiin. SRL ja Suomen Hippos suosittelevat ulkomailta tuleville hevosille vähintään 14 vuorokauden karanteenia.\nKansainvälinen ratsastajainliitto FEI: Equine Herpes Virus (EHV-1) – neurological form\nTietoa herpesviruksen vaikutuksista kilpailutoimintaan Suomen Ratsastajainliiton sivulla\nJuttu hevosen herpesviruksesta Maaseudun tulevaisuudessa\nTietoa hevosen herpesviruksista Ruokaviraston sivulla\nKarvinen Henna 2019. Hevosen herpesvirus taudinpurkauksen aiheuttajana. Eläinlääketieteen lisentiaatin tutkielma, kirjallisuuskatsaus.\nOladunni FS, Horohov DW, Chambers TM 2019. EHV-1: A constant threat to the horse industry. Frontiers in microbiology 2019;10:2668.\nSeuraava artikkeli: Monitieteinen tutkimus avaa uusia näkökulmia eläinten hyvinvointiinEdellinen artikkeli: Tietoa luonnonvaraisten eläinten hyvinvoinnista uudessa raportissa


Keskustelu - Neliulotteinen avaruus | Tähtitiede ja avaruus | Tiede\nklo 1:46 | 12.11.2017\nTuolla on pitkä aloittamani keskustelu alkupamauksesta, mutta haluaisin kommentteja yhteen tiettyyn kohtaan. Se on jo mahdottoman pitkä ketjukin ja siellä on häiriköitä.\nPerinteisesti on ajateltu, että galaksien punasiirtymästä havaittua kiihtyvää etääntymistä ei voi selittää muulla tavoin kuin että avaruus laajenee.\nOlen monessa yhteydessä yrittänyt kehittää mallia, missä tämä tapahtuisi avaruuden rajattomuuden takia. Niin että sen selitys olisi rstionaalinen, selittyisi avaruuden loogis- matemaattisista todellisista ominaisuuksista käsin, eikä siis tarvitsisi empiiristä selitystä.\nTämä on aina kohdannut kiivasta vastarintaa. Olen esittänyt 4+1 mallia suhteellisuusteorian 3+1 mallin sijasta. 4 tilaulottuvuutta 3:n sijasta. Ja yksi aikaulottuvuus.\nTätä on aikaisemmin yritetty mm. Kaluza- Klein mallissa, eikä se ole onnistunut selittämään havaintoja. Toinen kritiikki on ollut, ettei neljättä ulottuvuutta ole todellisuudessa.\nJälkimmäisen kritiikin voi kuitata sillä, että rajattomuus on todellisuudessakin ja se on juuri se neljäs tilaulottuvuus varsin täsmällisesti matemaattisesti ilmaistuna. Neljäs vektori vektoriavaruuteen, vektorimatematiikkaan tekee aivan täsmällisesti suljetun tilan, jossa kuitenkin on kaikki tila ilman ulkopuolta. Ulkopuolta ei ole, mutta tila on kaikenkäsittävä, kunhan vektorit ovat juuri sen pituisia kuin todellisuudessakin. Niiden pituutta emme voi vielä kuin arvioida.\nNäissä malleissa tähän asti on saattanut olla se vika, että tälle avaruudelle on laitettu se +1 aikaulottuvuus. Entä jos ei sitä laitetakaan tälle neliulotteiselle pallolle, vaan vain niille galakseille ym. mitkä siinä ajattomassa tilassa pyörivät? Tämä on nyt uusi akatukseni ja ansainnee uuden avauksen ja käsittelyn.\nAika vain galakseille, pallo ilman aikaa. 4+0 malli yhdessä 3+1 mallin kanssa. Toimisiko tämä paremmin kosmologiassa kuin nykyinen 3+1 malli?\nTämä voitaisiin katsoa standardimallin mukaiseksi malliksi eikä olisi mikään vaihtoehtoisen kosmologian malli, vaan sen puitteissa, sen kehitelmä, eikä välttämättä siheuttaisi mitään vastarintaa kosmologeilta vaan saattaisi kiinnostaakin.\nOnkohan tällaistakin jo kokeiltu? Kiinnostaako ketään mallin tutkiminen ja kehittely?\nklo 10:36 | 12.11.2017\n"Perinteisesti on ajateltu, että galaksien punasiirtymästä havaittua kiihtyvää etääntymistä ei voi selittää muulla tavoin kuin että avaruus laajenee."\nVALO itse on muuttunut matkansa aikana.\nSe on venynyt ja se on tapahtunut avaruudessa liikkumisen aikana.\nSiis jos se ei lähtenyt valmiiksi sellaisena liikkumaan.\nMikä siinä on niin vaikeaa ynmärtää että valokin koostuu erillisistä rakenteista jotka liikkuvat avaruudessa suhteessa toisiinsa.\nErillisistä aalloista jotka liikkuvat avaruudessa suhteessa toisiinsa.\nKysymys kuuluu, mikä sai valon venymään eli yleisesti punasiirtymään kun se liikkui avaruudessa?\nklo 13:31 | 12.11.2017\nMiten avaruus voisi muuttua?\nAine muuttuu avaruudessa kun muuttuvan aineen erilliset osat liikkuvat avaruudessa suhteessa toisiinsa.\nLiike avaruudessa mahdollistaa muutoksen.\nMikä mahdollistaa avaruuden itsensä muuttumisen?\nVoiko avaruus liikkua pois päin vierellä olevasta avaruudesta?\nVaikka taustalla ei ole tilaa jossa avaruus liikkuisi?!?\nklo 15:59 | 12.11.2017\nNo niin. Misterimme tunsi kutsumusta keskusteluun. Toivottavasti joku muukin osallistuisi!\nSinä ajattelet, että punasiirtymästä ei seuraa galaksien etääntyminen, ja esität toisen tulkinnan. Sellaisia on, jotka näin ajattelevat.\nMutta jos hetkeksi ajattelisit, että tulkinta etääntymisestä olisi oikein, niin mitä ajattelet mallista? Pystytkö senverran irroittautumaan kuningasajatuksistasi?\nMinä siis väitän, että vaikka galaksit etääntyisivät oletetusti, se voidaan selittää ilman avaruuden laajenemista, jonka mahdottomuudeesta olemme samaa mieltä.\nMuuten olen kyllä vähän samaa mieltä sinun työntämis- fysiikastasi kuin muutkin.\nklo 16:18 | 12.11.2017\nGalaksien etääntymisestä sen verran vielä, että oletan sen asian tunnetuksi lukijoille, ja siitä ei vielä suoraan seuraa itse avaruuden laajeneminen.\nKosmologeilla ja nykyisen teorian kannattajilla on tapana sanoa kosmologi Syksy Räsäsen mukaisesti, että avaruuden laajenemisen epäily on "järjellisen epäilyn ulkopuolella".\nTästä on käyty huolellinen keskustelu ja sen lopputulos on se, että epäily on järjetöntä vain sen takia, että teoriat, joiden pohjalta avaruuden laajeneminen päätellään ovat jo niin monin tavoin varmennettuja, ettei ole järjellistä enää niitä epäillä.\nSensijaan on myönnetty, ettei galaksien etääntymisestä kyllä suoraan seuraa juuri avaruuden laajeneminen. Se seuraa vasta teorioista, niiden pohjalta ei voi epäillä, etteikö avaruus sitten laajenisi jos näihin teorioihin uskoo, mitä niistä tässä asiassa seuraa.\nOn näin ollen edelleen loogisesti mahdollista löytää teoria, jonka pohjalta löytyy etääntymiselle muu selitys kuin avaruuden itsensä laajentuminen.\nTässä nyt ehdotan kokeiltavaksi 4+0 avaruutta. Galaksit liikkuvat tällaisessa avaruudessa, eivätkä 3+1 avaruudessa, mutta niillä on sitten liike ja aika, vaikka tällä tilalla, avaruudella, missä ne liikkuvat, ei liikettä, aikaa eikä laajenemista ole.\nklo 17:16 | 12.11.2017\nKyllähän laajenevat galaksijoukot työntyvät pois päin toistansa, mutta eivät välttämättä loittone, koska laajenevat samassa suhteessa.\nklo 20:32 | 12.11.2017\nYritä keksiä joku ilmiö jota ei voi selittää ilman vetävää voimaa. Tai pelkästään työntävällä voimalla.\nklo 1:40 | 13.11.2017\nVetävä voima, eli gravitaatio pystyy liikkeen kanssa selittämään useimmat ilmiöt. Yhtä hyvin asiat voidaan kääntää työntävksi voimaksi niinkuin aina jankutat, mutta se on vain näkökulma mistä asiaa tarkastelee, ja turha, kun liike ja gravitaatio ajavat saman asian.\nMutta miksi tuputat tuota joka asiaan, nyt tässä avauksessa sinun pitäisi ottaa kantaa siihen, miten tämä 4+0 malli toimii, kuvaako se hyvin todellisen avaruuden ja miten siihen liike eli aika parhaiten ympättäisiin.\nklo 9:01 | 13.11.2017\nAnteeksi off-topic, mutta mihinkä ikityöntyjä päähänpinttymästään pääsisi? Kleptomaani ei voi olla varastelematta ja neroksi itsensä tunteva ei voi olla jankuttamatta kuningasajatustaan.\nÄlä huoli. Me muut olemme kestäneet jo 15 vuotta sitä, kun ikihölöpöttäjä tunkee asiallisiin keskusteluketjuihin sotkemalla ne ja esittelemällä omaa tyhmyyttään, jonka hän itse kokee neroudeksi.\nklo 9:22 | 13.11.2017\nNo vaikkapa kuminaiha.\nklo 15:28 | 13.11.2017\nEikö hän koskaan ole selittänyt mikä se työntävä voima oikein on, tai miksi se on parempi kuin gravitaatio ym tavalliset. Eli laittanut omaa avausta ja katsonut tuleeko siihen sitten ketään ja jättänyt muita ketjuja rauhaan?\nYritin suositella hänelle tällaista. Nytkin hän tuo työntävän voiman tähän, eikä keskustele aiheesta. Kai se työntävä voima vaikuttaa sitten jotain avaruuden rajattomuuteenkin hänen mielestä, kun hänen mielestä avaruus on ääretön ja samalla ei mitään. Siinä hän on oikeassa, ettei sitä voi mitata laajeneeko avaruus vai ei. Minäkin yritän tässä kehittää mallia, missä avaruudella on tietty koko, aina ollut sama koko.\nklo 19:00 | 13.11.2017\nMieti nyt vähän aikaa ajatuksella.\nTeillä atomien ytimet vetävät ja työntävät toisiansa yhtä aikaa.\nMinulla laajenevat atomien ytimet pelkästään työntävät toisiansa pois päin.\nJos nopeammin kuin laajenevat, silloin ne loittonevat.\nJos hitaammin kuin laajenevat, silloin ne lähestyvät, vaikka eivät vedäkään toisiansa puoleensa.\nKumpiko on loogisempaa ja yksinkertaisempaa?\nYritä keksiä joku ilmiö jota ei voi selittää ilman vetävää voimaa. Tai ei muka voisi selittää pelkästään työntävällä voimalla.\nklo 19:29 | 13.11.2017\nOn parempi, että laitostieteilijät vaikenevat, kun tuon tason älyn gigantit lyövät päänsä yhteen ja alkavat ratkoa ikuisia kysymyksiä. Olen varma, että tylsät opittua apinoivat laitosmatematiikot eivät pysty tuottamaan riittävän korkeatasoista teoriaa, mutta Savon superajattelijalta se syntyy hetkessä, jos hän vain asentaa kaavaeditorin koneelleen ja antaa ajatuksen lentää.\nklo 20:15 | 13.11.2017\nNytkin hän tuo työntävän voiman tähän, eikä keskustele aiheesta.\nJoko Kosmosromanssi lakastui?\nNyt alkaa arki...\nklo 20:30 | 13.11.2017\nOnko Olli pohtinut syytä sellaiseen yleiseen ilmiöön missä toisten nerojen ajatukset alkavat maistua hyvinkin nopeasti puulta mutta omat ajatukset omasta Kosmoskäsityksestä ovat hyvinkin kiinnostavia ja mielenkiintoisia ?\nklo 20:56 | 13.11.2017\nOnko sinulla esimerkkiä, missä gravitaatio ja liike eivät selitä jotain ilmiötä nykytieteen valossa? Vai puhuitko nyt Savorisen päähänpinttymistä?\nKoko nykyfysiikka perustuu käsitääkseni kolmeen tilaulottuvuuteen ja siihen aika lisäksi. Jos noin ei olisi, kaikki nykyiset kaavat saisi heittää romukoppaan. Ja nykyfysiikka näyttää toimivan, ainakin puhelimeni gps-paikannus näyttää pelaavan. Kyllä olen tietoinen, että on olettuksia suuremmistakin ulottuvuusmääristä.\nJa työntävästä voimasta ziljoonineen tihentymineen ei kyllä ole merkkiäkään.\nklo 22:00 | 13.11.2017\nJuu, Savorisesta puhuin.\nEi niitä tarvitse mihinkään romukoppaan heittää, fysiikka menee ihan oikeita latujaan ja kehittyy niinkuin tiede kehittyy.\nMutta kosmologian kohdalla nuo kaavat voidaan muuntaa siihen tilanteeseen mikä universumin kokonaisuuden suhteen oikeasti on. Tämä on tehtykin Kaluza-Klein mallissa, mutta ilmeisesti hieman väärällä tavalla.\nMinä esitin tuossa yhden mahdollisen tavan suuntaviivoja. Tutustu siihen ja arvioi sitä, jos viitsit. Tuossa pidemmässä ketjussa on joitakin yksityiskohtia ehkä hieman täsmällisemmin.\nklo 22:47 | 13.11.2017\nJotkut jossakin ovat hyvin kiinnostuneita http://www.onesimpleprinciple.com/ mallista\nKatso sivujeni kävijämäärät silloin kun olivat havainneet ensimmäiset ns. gravitaatioaallot.\n0.4 sekuntia sen jälkeen havaitsivat jatakin jota nykyisten teorioiden mukaan ei olisi pitänyt liittyä kyseiseen tapahtumaan!\nJoo, kävin tuossa taannoin katsomassa kotisivuillasi.\nKirjoittelitko aikoinaan myös uutisryhmissä (sfnet fysiikka, psykologia, tähtitiede). Vai tekeekö muisti tepposia? Nythän siellä ei ole enää kuin TJT2 ja välillä olen nänyt JPK:ta (aka. crea). Keskustelu evoluutioryhmässä on nykyään aika vaisua. TJT2 lähinnä saarnaa whitepoweria. No hän ainakin rappeutui (kunnon kristitystä). Otto J Mäkelänkin olen nähnyt joskus sinne vielä jotain laittavan.\nJa pieni varoituksen sana. Painit asioiden kanssa, joita ei ehkä ole niin hyvä pyöritellä päässä koko ajan. Niistä todella voi mennä sekaisin. Ja kun osa kysymyksistä on sellaisia, että varmaan minunkaan elinaikanani niihin ei saada vastauksia. Tietysti jos sinulla on kova nahka ja kestät kritiikkiä mitä olet saanut ja tulet saamaan jatkossakin niin mikäs siinä sitten. Itse taidan pitäytyä laitostieteen kannattajana ja yrittää ymmärtää sitä niin hyvin kuin resurseillani on mahdollista.\nSavorisesta vielä. Kyllä hän floodaa ja availee uusia ketjuja varmaan eniten koko palstalla. Mutta ainakin tiedetään, että hän on fyysisti voimissaan. Enemmän huolestuisin jos hän yhtäkkiä häviäsi palstalta. Niin pitkään kuin muistan (en edes muista kaikkia nimimerkkejä) samaa tavaraa on tullut tuutin täydeltä.\nklo 2:03 | 14.11.2017\nMinäkin olin ennen kaikissa niissä foorumeissa välillä. Tuntuivat sammuvan.\nOsaatko selittää edes vähän mitä tuo Savorinen yrittää sanoa? Itse hän ei osaa. En ymmärrä hänen sivujaankaan.Ainoa järkevä asia on, etteihän tila mitenkään voi laajeta, se vaan on, kappaleet vaan etääntyy siinä tilassa. Hän sanoo ettei se ole mitään, minä sanon että se on tila, missä tavaroille on paikat, se on olemassa tilana, ei muulla tavoin. Millainen koko maailmankaikkeuden tila on, niin siitä on kysymys kosmologiassa avaruuden suhteen. Universumi sitten koostuu sekä tavaroista että avaruudesta.\nIlmeisesti ne ovat kosmologian nykyisessä mallissa aina yhdessä, mutta näyttää siltä, että koko universumin tasolla on parempi ajatella avaruus täysin erillisenä.\nSavorinen on ikäänkuin luovuttanut järjestä eli siirtynyt äärettämän tilan ja äärettömän monien univerumien maailmaan. Siellä voi sitten antaa mielikuvituksen hypätä kaikenlaisissa voimissa.\nMinä olen tarkkaan miettinyt eri vaihtoehtoja näkyvän universumin ja koko totaalisen kaikkeuden suhteelle, eikä mikään estä laittamasta oletukseksi ettei niitä muita enää sitten ole. Maapallosta päästiin aurinkokuntaan, diitä Linnunrataan ja nyt galakseihin. Ei se välttämättä enää jatku mihinkään suuremmaksi.\nRajattoman avaruuden luonteen miettiminen tuo sitten järkeä siihen, millaisesta mallista olisi lähdettävä. Ihmiset ovat kovin kiihkomielisiä kannattaessaan dogmaattisesti tätä nykyistä mallia. Kyllä sitä voi kehitellä ja mullistella. Se voi olla ihan rationaalistakin eikä mitään mutua ja huuhaata.\nUlkomaiset foorumit ovat ihan kerberoksia. Jos ei ole valmista mallia niin ei mitään asiaa. Ranskalaisissa sai huomata ettei kieli käännykkään tarpeeksi sujuvasti. Mutta tunnenpa nykyään tarkkaan kaikki vasta- argumentit ja olen jatkuvasti tehnyt uusia keksintöjä siitä perusajatuksesta lähtien, että avaruuden rajattomuus selittää galaksien etääntymisen, siihen ei tarvita empiiristä selitystä. Rajattomassa tilassa tapahtuu juuri niin. Näyttää juuri siltä, kun galaksit pyörivät suunnattomassa tilassa, mistä ei ulos pääse.\nklo 6:16 | 14.11.2017\nKerro ilmiö jota en voi selittää pelkästään työntävällä voimalla.\nTee se ja minä yritän sitten kuvailla kyseisen ilmiön ilman vetävää voimaa ja ilman kaareutuvaa avaruutta.


Tuhansia hukattuja toiveita Vostokissa – Vostok ry - Tampereen yliopiston toimittajaopiskelijat\nTuhansia hukattuja toiveita Vostokissa\nGonzo 2/96: Vostokin pikahistoriikki 1993–1996\nKatsaus Vostokin historiaan.\nAinejärjestöhistoria kautta aikojen\nVostok, Akti, Toimittajat, KaNaVa, Neekerit… Ainejärjestömme historia ulottuu yllättävän pitkälle, sillä ensimmäiset merkinnät sen aktiivisesta toiminnasta on jäljitettävissä aina 20-luvun lopulle saakka. Tässä juttusarjassa – joka tulee olemaan pitkä kuin nälkävuosi ja kuiva kuin beduiinin pyhäjalkine – aion kertoa koko tuon synkän historian pääkohdittain. Tyypilliseen toimittajan epäloogiseen tapaan tarina alkaa täysin väärästä päästä, eli tässä osassa paljastetaan Vostokin historian kaameimmat salaisuudet.\nVostok sai alkunsa kun toimittajatutkinnossa vaikuttanut Toimittajat ry ja tiedotusopin puolella heilunut Akti ry yhdistivät voimansa helmikuun 3. päivä vuonna 1993. Fuusioitumispaikkana oli ravintola Killinki ja sulautumista oli todistamassa yhteensä 42 ihmistä molemmista ainejärjestöistä.\nTämä liittymä kuului osana jo pitkään rahilla olleeseen tutkintojen yhdistämiseen, koska samassa yliopistossa tuotettiin kahdessa tutkinnossa toimittajia ja päällekkäisyys haluttiin poistaa.\nMiksi tutkintoja oli kaksi, se selviää historian tulevissa osissa. Tällä kertaa riittää toteamus, että toimittajat olivat käytännön opetukseen painoittuneempia kuin tiedotusoppia lukevat aktilaiset. Voimakkaasti sitoutumaton toimittajaKoulu seulottiin uuden ainejärjestön nimeksi yli 30 nimiehdotelmasta, joiden joukosta loppukilpailuun pääsi viisi nimeä: Vostok, Pressiklubi, Gonzo, Pirtu ja Jorma. Kaikki tietävät, mikä nimi voitti, ja mikä annettiin yhdistyneen lehden nimeksi sen tultua kisassa toiseksi.\nUuden ainejärjestönimen takana luuhasivat Mika Rahkonen ja Ari Kinnari, jotka molemmat saivat myöhemmin palkinnoksi aivosolujensa veivaamisesta tyyliin sopivasti salmiakkikossupullon. Vostok innosti päättäjiä kolmesta syystä: se oli lyhenne pitkästä sanasta, se tarkoitti venäjäksi itää jolloin se ”hellän humoristisesti” viittasi siihen tunnettuun tosiasiaan, että 70-luvulla tiedotusopin opiskelijat olivat hyvin punaisia aatteeltaan. Nämä seikat painoivat vaakakupissa sen verran, että nyt me kaikki olemme vostoklaisia.\nAinejärjestölle valittiin kokouksessa myös sen historian ensimmäinen puheenjohtaja. Kunniakasta titteliä tavoitteli kolme henkilöä: Aktin puheenjohtaja Jarkko Hentula, saman puulaakin hallituksen jäsen Päivi Sonninen ja toimittajatutkinnossa kuuluisa Harri ”Nakke” Ovaskainen. Ovaskaisen kieltämättä legendaariset ansiot erilaisissa tempauksissa aiheuttivat ilmeisesti sen, ettei hän varsinaisessa äänestyksessä saanut yhtään kannatusta. Kisa käytiin siis kahden aktilaisen välillä ja Hentula otti voiton kotiin 30 äänellä Sonnisen 13:a vastaan. Voittopuhe käsitti yksinkertaisesti lyhyen toteamuksen:\n– Ei kai tämä niitä aivan paskamaisimpia hommia ole, pahempaankin vois aikansa käyttää.\nUuden puheenjohtajan valinnan jälkeen sorvattiin Vostokin ensimmäinen hallitus kokoon noudattaen Aktin yhdistyssääntöjä. Uudessa uljaassa hallituksessa oli jaossa kaksitoista paikkaa. Äänimäärän mukaisessa järjestyksessä ensimmäiseen hallitukseen tulivat valituksi Outi Keskevaari, Mika Rahkonen, Kati Koivikko, Mika Pippuri, Pekka Pekkala, Niina Honka, Päivi Sonninen, Timo Varpainen, Ilkka Palmu, Perttu Pitkänen, Heidi Laaksonen ja Anna Karismo.\nSeuraavassa kokouksessaan hallitus järjestäytyi paikkajaon ollessa tällainen: Jarkko Hentula (puheenjohtaja), Kati Koivikko (sihteeri), Mika Rahkonen & Päivi Sonninen (ay-vastaavat), Perttu Pitkänen, Johanna Häkkinen – joka tuli Outi Keskevaarin tilalle hallitukseen tämä kieltäydyttyä hallitusvastuusta – ja Timo Varpainen (kv-vastaavat), Anna Karismo (liikuntavastaava), Heidi Laaksonen (rahastonhoitaja), Ilkka Palmu, Pekka Pekkala & Mika Pippuri (kulttuuri ja huvivastaavat). Niina Honka jäi salkuttomaksi ministeriksi. Vostok oli perustettu, ja nyt se alkoi toimia!\nHuolimatta epäilyistä, että kaksi toisistaan eristäytynyttä ainejärjestöä ei löytäisi yhteistä säveltä, toimi Vostok ensimmäisenä vuotenaan aktiivisesti ja hyvässä yhteisymmärryksessä. Henkilötasolla tosin esiintyi voimakkaitakin ristiriitoja, varsinkin haalarikysymys nosti syksyllä 1993 esille kahden porukan eriävät lähtökohdat: toimittajille haalarit olivat kauhistus, aktilaiset eivät niissä nähneet mitään ihmeteltävää.\nKanssakäymisessä sulauduttiin aika nopeasti siihen, että kahdesta aikaisemmasta valittiin parempi. Näin esimerkiksi Gonzon tekijäkaarti muodostui entisistä toimittajista, sillä heidän aikaisempi lehtensä Rupriikki oli selvästi aktilaisten Kommenttia parempi. Yhteistä lehteä toki tehtiin ilman raja-aitoja päätoimittaja Outi Keskevaarin johdolla, mutta käytännössä Gonzosta muodostui Rupriikin jatke Mira-täteineen, ay-palstoineen ja viinaa & ristiinnaimista suosivine juttuineen. Alunperin Gonzon linja tosin oli ollut paljon ylevämpi. Gonzon logon – kuten myös Vostokin logon – suunnitteli Kimmo Kiimalainen.\nMuun toimintansa puolesta Vostok jatkoi Aktin ja Toimittajien viitoittamaa linjaa: keväällä pidettiin saunailta, Yo-talon bileet Cortexin kanssa ja Aimo Rykämö Open. Tapahtumia ei ollut paljon, mutta niihin osallistuttiin suurella joukolla. Yhteistyön puolella tärkeimmäksi sektoriksi nousi ammattiyhdistys Suomen Journalistiliitto pääasiassa Mika Rahkosen työpanoksen johdosta. Talvella -93 alulle laitettiin myös pitkään jatkunut kädenvääntö Liiton opiskelijajäsenyydestä.\nYhteistyö poiki myös edustajien lähettämisen Nuorten toimittajien seminaariin, jossa nuoret villit muun muassa polttivat hotellihuoneen kokolattiamaton. Tosin vostoklaiset eivät yksin asialla olleet, kahden hengen huoneessa bileitä piti rohkea 20 hengen joukko.\nYleisesti ottaen Vostok aloitti toimintansa hitaasti ja rauhallisesti. Hallitustyöskentelyssä tahtipuikkoa heilutti kolmen edustajan harmaa eminenssi, jossa Hentula, Rahkonen ja Keskevaari nuotittivat oikeastaan kaiken tärkeän.\nPolitrukki-ajattelu ei kuitenkaan ketään häirinnyt, sillä tämän ryhmän johdolla Vostok todellakin toimi.\nSyyslukukaudella toiminta jatkui pitkälti samanlaisena, mutta pari muutosta oli tapahtunut hallituksen sisällä: Anna Karismo lähti ulkomaille opiskelemaan ja hänen tilalleen urheiluvastaavaksi valittiin Niina Honka. Samoin Päivi Sonninen lähti ulkomaille ja hänen tilalleen ay-pestiä hoitamaan valittiin Timo Varpainen. Hallitukseen valittiin myös pari kuunteluoppilasta syksyllä aloittaneiden ykkösten joukosta: Virpi Melleristä ja Maria Stenroosista alettiin muokata uusia vaikuttajia. Virpi oli kokouksissa kuuntelijana, mutta Marialle annettiin sihteerin virka Kati Koivikon lähtiessä Taideteolliseen Korkeakouluun valokuvausta opettelemaan.\nVostok ainejärjestönä ei muuttunut paljoakaan, mutta sen jäsenet muuttuivat. Uusien oppilaiden keski-ikä laski aikaisemmasta noin 25 vuodesta hulppeaan 21 vuoteen uuden hakumenettelyn seurauksena. Tästä muutoksesta oli seurauksena myös ainejärjestön profiilin muutos. Uusissa ykkösissä harva omasi työkokemusta, sillä noin 80 prosenttia heistä tuli suoraan lukiosta.\nNuoruudesta oli seurauksena kaksi huomattavaa muutosta: työkokemuksen puute lisäsi huomattavasti ideologian (herää Timo, toim.siht. huom.) ja akateemisen vapauden kaipuuta ja opetuksen tasoa alettiin kritisoida uudesta näkökannasta. Aikaisempi lukujärjestys ei enää kelvannut, sillä uudet opiskelijat halusivat ottaa sivuaineita jo ensimmäisenä vuonna. Toimittajasidonnaisuus kärsi sekin kolauksen, sillä aikaisempaan verrattuna yhä useampi vain kävi kääntymässä toimittajatutkinnossa ennen kuin jatkoi muihin oppiaineisiin.\nOpetuksen tasoa kritisoitiin myös uudella tavalla. Käytännön opetus sai pyyhkeitä pysähtyneisyydestään, koska se ei antanut uusille ideologioille kovinkaan vahvaa kasvupohjaa. Uusia tuulia haluttiin, eikä niitä saatu. Vanhemmat opiskelijat katselivat pyrkimyksiä epäilevästi, sillä se paljasti toimittajakoulutuksen sisäänpäin kääntynäisyyden ja jähmeyden.\nSyksyn 1993 suuri polemiikki – joka jatkui vielä vuoden 1994 keväälle – oli ykkösten esittämä kritiikki Lippe Mannisen opetuksesta. Keskustelu avasi juovan vanhojen opiskelijoiden ja ykkösten välille. Lähtökohtana oli, että vanhat arvostivat Liisa Mannisen kielenhuoltokoulutuksen parhaaksi Tampereella saatavaksi koulutukseksi, mutta ykköset pitivät sitä liian rankkana ja arvostelevana: heidän mielestään Lippe ei ollut rohkaiseva opettajana, vaan liian ankara toimiakseen heidän parhaakseen. (Tämä on ihan pelkästään kirjoittajan mielipide toim.siht. huom.)\nTämä keskustelu aaltoili paitsi kahvilapöydissä, myös koulutusohjelmatyöryhmässä, jossa laitoksen silloinen johtaja Pertti Suhonen pyysi asiasta selontekoa. Kouhunta jatkui vielä keväällä, ja oman mausteensa siihen toivat aktilaiset, jotka asettuivat ykkösten puolelle akateemisen vapauden nimissä. Aktilaiset eivät olleet koskaan saaneet Lipeltä opetusta, joten tämä kanta oli ymmärrettävää. Mitään dramaattisia käänteitä tilanteessa ei kuitenkaan nähty, vaan keskustelu hiipui hiljalleen, ja asiat jäivät ennalleen. Tosin vieläkin ainejärjestöstä löytyy ihmisiä, jotka vannovat Lipen olleen tuona keväänä selvästi aikaisempaa terättömämpi. (Onkohan Timokaan käynyt Lippeä toim.siht. huom.)\nVostokin syksyn mainittavimpia tapahtumia olivat oman urheiluseuran nimeäminen, eli urheiluporukan edustusnimeksi tuli Dynamo. Pikkujouluja juhlittiin silloisen Manse rasismin kukkasen Honky Tonk Cafen yläkerrassa. Jotkut virnuilivat sen johtuvan siitä, etteivät ykköset päässeet muihin Tampereen kapakoihin, mikä vain osoittaa tietyllä tavalla ainejärjestön sisällä olleen tulehduksen.\nPikkujoulut eivät saaneet kovin maireaa arvosanaa, jota vielä himmensi se tosiasia, että joku töhri vessan punaisella spraymaalilla. Laskua tihutyöstä ei sentään Vostokille tullut.\nRistiriitaisissa tunnelmissa siis siirryttiin vuoden 1994 puolelle ja helmikuussa ainejärjestö sai toisen puheenjohtajansa ja hallituksensa. Vostokin yksivuotis-synttäreitä juhlittiin Tiiliholvissa, jossa janoiset toimittajaopiskelijat tyhjensivät ensin olutvaraston ja sen jälkeen lonkerovaraston, siideriä koko paikassa ei ollutkaan. Jatkot juhlittiin Ilveksen yökerhossa, ja tästä tapahtumasta on myöhemmin tullut perinne.\nEdellisen hallituksen suosituksesta uudeksi puheenjohtajaksi valittiin sihteerinä toiminut Maria Stenroos. Vanhasta hallituksesta jatkoi hänen lisäkseen Virpi Melleri ja Timo Varpainen. Huutoäänestyksellä valittiin hallitukseen kaikkiaan 11 edustajaa, jotka Virpin ja Timon lisäksi olivat Mira Melakoski, Katja Santala, Hannu Aaltonen, Tuulia Syvänen, Mikko Keinonen, Piia Kimppa, Jussi Jormanainen, Janne Linnovaara ja Matti Posio. Heidän varajäsenikseen valittiin Johanna Häme ja Anne Mäkelä.\nUusi hallitus aloitti toimintansa kahden viikon kuluttua vuosikokouksesta myrskyisissä merkeissä. Tehtävien jako sujui muuten mallikkaasti, mutta toisen ay-vastaavan paikasta käytiin kiivasta keskustelua. Vastakkain olivat Hannu Aaltonen ja Tuulia Syvänen, jolla kummallakin oli taustajoukkonsa. Puheenjohtaja Stenroos ja sihteeriksi valittu Melakoski kannattivat Syvästä siitä syystä, että hän oli nainen, ja naisen piti tulla valituksi ay-vastaavaksi, koska siinä tehtävässä oli niin pitkään ollut miehiä. Aaltosen taustajoukoissa olivat kaikki muut hallituksen jäsenet, jotka katsoivat hänen olevan sopivin tehtävään. Puheenvuorojen jälkeen Aaltonen valittiin äänin 8-3 ay-vastaavaksi.\nHallituspaikat jakaantuivat seuraavasti: Maria Stenroos (puheenjohtaja), Mira Melakoski (sihteeri), Katja Santala (taloudenhoitaja), Timo Varpainen & Hannu Aaltonen (ay-vastaavat), Tuulia Syvänen (sos.vastaava), Mikko Keinonen (kulttuurivastaava), Virpi Melleri & Piia Kimppa (bilevastaavat) ja Jussi Jormanainen ( urheiluvastaava). Janne Linnovaara ja Matti Posio toimivat salkuttomina ministereinä. Hallituksen työskentely lähti kangerrellen liikkeelle johtuen hallituksen jäsenten kirjavuudesta ja aktiivisuudesta. Esimerkiksi sihteeri Mira Melakoski nähtiin koko toimikautena hallituksen kokouksissa kolme kertaa, eikä jälkipolville ole jäänyt yhtään hänen kirjoittamaansa pöytäkirjaa. Matti Posio kävi järjestäytymiskokouksessa, mutta sen jälkeen häntä ei näkynyt kertaakaan.\nToinen ongelma oli edellisen hallituksen päättämättömät tilit: Heidi Laaksonen ei saanut niitä valmiiksi, eikä uusi taloudenhoitaja niitä peräänkuuluttanut. Toimikauden 1993-94 tilit saatiinkiin kuntoon vasta alkutalvesta 1994. Kirjallisia dokumentteja ei tämän hallituksen toimikaudesta ole paljon: arkistoissa on vain kolmen kokouksen pöytäkirjat, jotka kaikki sijoittuvat loppuvuoteen 1994. Seuraavat asiat perustuvat siis pitkälti kirjoittajan omiin muistikuviin.\nVostok käpertyi kasaan ensimmäisen vuotensa jälkeen: viimeinen suuri tapahtuma oli kevään yo-talon bileet, joissa soitti Pelle Miljoona, ja joissa paikalla oli yli 200 henkeä. Vappubileet pidettiin Rakennusliiton saunalla, jonka jälkipyykeissä bileministeriä uhattiin jopa poliisilla: Vostok sai ikuisen porttikiellon kyseiseen paikkaan. Henkilötasolla saavutettiin kevääseen mennessä rauhanomainen rinnakkaiselo, joten kesä -94 alkoi suhteellisen rauhallisissa merkeissä.\nSyksyllä Vostok oikeastaan katosi yliopistolta. Sitä ei näkynyt missään, eikä se ollut yhteistyössä oikeastaan kenenkään muun kuin laitoksen ja Journalistiliiton kanssa. Ensimmäisessä syksyn kokouksessa paljastui paitsi hallituksen jäsenille myös uusille ykkösille asioiden leväperäinen hoito: bileministeri Melleri ei tiennyt missä olivat yo-talon bileiden rahat, eikä toinen bileministeri muistanut oliko hän tilittänyt vappubileiden tuoton. Rahastonhoitaja Katja Santala ei tiennyt mikä oli Vostokin rahatilanne, muutamia epäkohtia mainitaksemme. Ajan kuluessa nämäkin asiat tosin sitten selvisivät.\nAhdinko ja hallituksen sisäiset erimielisyydet johtivat myös siihen, että kaikki toiminta rajoittui lähes olemattomiin. Kun puheenjohtaja halusi kiinnittää kaiken tarmon koulutuspolitiikkaan, halusivat eräät edustajat pitää myös ainejärjestön viihtyvyydestä huolta: kyseisessä ristiriitatilanteessa molemmat tulivat huonosti hoidettua, minkä lisäksi hallituksen kokoukset alkoivat muistuttaa puheenjohtajan monologitilaisuuksia.\nVostokin tulevaisuus ei näyttänyt valoisalta, sillä toiminta saavutti sellaisen aallonpohjan, että kaikki uudet opiskelijatkaan eivät tienneet ainejärjestön ylipäätään olevan olemassa.\nSyksyn 1994 toiminta järjestäytyi kuitenkin vanhojen kaavojen mukaan eli ainejärjestö piti saunaillan ja ylioppilastalolla bileet. Yo-talon bileet tosin muodostuivat pannukakuksi, koska paikalla oli vain 75 henkeä kuuntelemassa Symposiumia: ainejärjestön tilikirjaan tuli bileistä 500 markan selkeä tappio. Toinen taloudellinen takaisku kohtasi, kun huolella tehty ilmaisukurssi poiki tilanteeseen vain puolet ilmoittautuneista. Tiedotusopin laitos maksoi puolet kuluista, mutta miinuksen puolelle jäätiin silti. Kurssista luvattua puolta opintoviikkoakaan ei kuulunut koskaan.\nSyksyn suuria toimintoja oli opetuksen itsearviointiprojekti, jossa opiskelijat kritsoivat kiivaasti opetuksen tasoa. Vieraitten kielten opetusta haluttiin kehittää ja epäpäteviä opettajia savustaa ulos yliopistolta. Asiasta tehtiin selvitys projektiryhmälle, joka julkaisi siitä tutkimuksen. Käytännön toimiin tuo tutkimus ei johtanut.\nSyksyllä 1994 hallitukseen valittiin myös uudet tarkkailijajäsenet. Ykkösten riveistä nostettiin kuuntelujäseniksi Lauri Hollo, Anki Nykänen ja Outi Toivanen. Heistä Anki toimi myös pikkujoulukomitean puheenjohtajana. Henkilötasolla Vostok muuttui edelleen. Jakoa aktilaisiin ja toimittajiin ei ollut enää olemassa kuin vanhojen opiskelijoiden mielessä, oli olemassa vain yksi tutkinto. Edellisvuoden kokemuksista oli myös opittu ja uudet ykköset saivat muokatumpaa opetusta kuin edeltäjänsä, joten mitään suurta ristiriitaa ei esiintynyt.\nUudet ykköset osoittautuivat aktiivisiksi opiskelijoiksi, jotka keskittyivät lähes yksinomaan opiskeluun.Muutos oli suuri verrattuna aikaisempiin vuosiin, jolloin opinnot saattoivat venyä pitkiksikin: ykköset olivat kuitenkin halukkaita saamaan paperit ulos mahdollisimman pian. Tämä opiskeluinto johti myös siihen, että ainejärjestön toimintaan aktiivisesti osallistuvia opiskelijoita oli vähemmän. Alkoi näihin päiviin asti jatkunut luottamustoimien keskittyminen pienen ydinryhmän ”herkuksi”.\nVuoden 1994 pikkujouluja juhlittiin Laternassa, jossa viihdyttäjänä toimi myös ainejärjestön sisältä kasattu bändi Kutina. Ensimmäisen kerran pikkujoulut olivat pukujuhla, joka herätti keskustelua oppilaiden piirissä. Myöhemmin on pidetty suotavana että vain vuosikokous olisi pukujuhla.\nLoppuvuodesta 1994 hallituksen sisällä olevaa eripuraa lisäsi vielä puheenjohtaja Stenroosin ja sihteeri Melakosken lanseerama ajatus koko ainejärjestön lopettamisesta. Ajatus liittyi yliopiston säästöbudjettiin, jossa haluttiin toimintoja keskittää. Keskusteluissa oli tullut esiin myös mahdollisuus lopettaa tiedotusoppi pääaineena, ja tähän ajatukseen liittyen Stenroos ja Melakoski esittivät Vostokin toiminnan lopettamista. Asian tiimoilta käyty keskustelu jakoi hallituksen lopullisesti kahteen leiriin. Epäsopua pahensi myös hallituksen ministerien poissaolot kokouksista, jolloin toiminnan selkeä koordinointi kävi lähes mahdottomaksi. Ministerit toimivat lähes uksinomaan omin päin, ja tietoja vaihdettiin silloin kuin yliopistolla tavattiin.\nVuosi 1995 alkoi siis epäpuraisissa merkeissä. Hallitus sai aikaan vielä tammikuussa pidetyn Yhteisöviestinnän päivän, jossa muun muassa Nokian tiedotuspäälliikkö Lauri Kivinen puhui yhteistyöstä Leningrad Cowboysien kanssa.\nVuosikokous pidettiin ravintola Mylläreissä 23.2. ja paikalla oli runsaasti vostoklaisia. Huomiota vuosikokouksen protokollassa herätti heti se, että puhetta ei johtanut ainejärjestön puheenjohtaja Stenroos, joka ei saapunut koko tilaisuuteen työesteisiin vedoten. Häntä paikkasi varapuheenjohtaja Mira Melakoski aina siihen saakka kun kokous valitsi itselleen puheenjohtajan.\nVuosikokous alkoi huonoissa merkeissä, sillä jo ensi tärkeä asia – tilinpäätös – ei ollut valmis. Tästä johtuen hallitukselle ei voitu myöntää vastuuvapautta, vaan sen piti toimittaa hyväksytyt tilit uudelle hallitukselle, joka vasta voisi myöntää vastuuvapauden. Tilinpäätös toimitettiinkin uudelle hallitukselle kevään 1995 aikana, ja vastuuvapaus voitiin myöntää.\nEnnen vuosikokousta oltiin koko alkuvuosi käyty keskustelua tulevasta toimikaudesta, hallituksesta ja puheenjohtajasta. Edellisestä hallituksesta ei tahtonut löytyä uutta puheenjohtajaa, kunnes Timo Varpainen lupautui ottamaan pestin vastaan. Hänet valittiinkin Vostokin kolmanneksi puheenjohtajaksi.\nHallitukseen valittiin huutoäänestyksellä 12 ministeriä Varpaisen lisäksi, ja ensimmäisen järjestäytymiskokouksen jälkeen pestit jakautuivat seuraavasti: Timo-Erkki Varpainen (puheenjohtaja), Karita Kontula (sihteeri), Hannu Aaltonen & Jussi Jormanainen (ay-vastaavat), Outi Airaksinen (rahastonhoitaja), Laura Pekonen & Outi Toivanen (bilevastaavat), Mikko Keinonen & Milla Talja (kulttuurivastaavat), Anki Nykänen (kv.vastaava), Tuulia Syvänen (kopo-vastaava) ja Lauri Hollo (urheiluvastaava). Lisäksi salkuttomaksi ministeriksi valittiin edellinen puheenjohtaja Maria Stenroos.\nEnsimmäisessä kokouksessaan uusi hallitus linjasi oman toimintansa tulevat suuntaviivat, joita oli kolme: opiskelijoiden viihtyvyyden lisääminen, profiilin kohottaminen ja yhteistyön prantaminen eri tahojen kesken. Näitä tehtäviä ryhdyttiin täyttämään heti keväällä 1995.\nUudella hallituksella riitti töitä, sillä kevään -95 aikana se järjesti – tai oli mukana järjestämässä hyväntekeväisyyskonsertin Sarajevon lasten hyväksi, journalistiopiskelijoiden pesäpalloturnauksen, vappusaunan, teatterissakäynnin, tavallisen saunaillan, ja kesän ajaksi avoimeksi julistetun valokuvakisan. Näiden lisäksi tilattiin keväällä myyntiin ainejärjestön oma t-paita ja käytiin pitkiä keskusteluja opiskelijajäsenyyden vahvistamisesta liiton kanssa.\nAktiivisuus jäi kuitenkin hallituksen sisällä tietyn joukon harteille, jotka tekivät lähes kaiken. Varsinkin Jormanainen, Airaksinen, Pekonen ja Keinonen toimivat hyvin aktiivisesti, kun taas Talja, Syvänne ja Stenroos tuskin osallistuivat hallituksen työskentelyyn. Mutta koska suurin osa hallituksesta seisoi ohjelman takana, toimivuus ei kärsinyt.\nRunsas ohjelmatarjonta herätti myös rivijäsenet, jotka huomasivat äkkiä ainejärjestön olemassaolon ja sen tosiasian, että joka kuukausi oli jotain tapahtumaa. Varsinkin loppukevättä 1995 leimasi virkistynyt toiminta ja yhteishengen herääminen. Vostok näkyi myös Tamyn suuntaan enemmän, ja aktiivisuuden huomasi varsinkin kulttuurisihteeri: yhteistyömuodot kehittyivät.\nSyksy 1995 – kevät 1996\nSyksyllä 1995 Vostokin hallitus jatkoi suunnittelemallaan linjalla pelaamalla ensin jalkapallo-ottelun laitosta vastaan, järjestämällä Tampere Tutuksi-turneen, teatteri-illan, pari saunailtaa ja luovan kirjoittamisen kurssin.\nUudet ykköset otettiin vastaan tavallisella tutustumisillalla, ja hyvin pian heidän keskuudestaan seulottiin hallituksen kuuntelijajäseniksi Ville Alijoki, Tulikukka De Fresnes, Anna Kauppi, Sanna Koskinen, Hanna Leivonniemi, Anu Partanen ja Reeta Vilhu. Ensimmäisen vuosikurssin oppilaat tuntuivat vanhemmista opiskelijoista paljon kiinnostuneemmilta ainejärjestötoiminnasta: huomio, joka myöhemmin osoittautui todeksi.\nVirkistyneen toiminnan mukana ykköset tulivat helpommin tutuiksi vanhoille opiskelijoille, ja luonnollinen seuraus tästä oli yhteishengen lisääntyminen. Tämä lisääntyminen näkyi selvimmin kolmessa tapauksessa syksyllä 1995. Ensimmäinen näistä tapauksista oli oman sähköpostilistan perustaminen, jossa tällä hetkellä on reilusti yli sata opiskelijaa. Toinen suuri yhteishengen osoitus oli pikkujoulut Yo-talolla, jotka onnistuivat erittäin hyvin. Kolmantena yhteen hiilen puhaltamisen saavutuksena oli Mikko Keinosen valitseminen Vostokin omalta vaalilistalta Tamyn edustajistoon: Vostok keräsi taakseen yhteensä 118 nimeä. JoulukuussaVostok järjesti vielä Tiedotusopin laitoksen 70-vuotisjuhlan illanvieton, johon osallistui yli 100 ihmistä.\nLoppuvuodesta 1995 Vostok joutui myös tiukkaan taistoon laitoksen kanssa säästöpäätöksiä tehtäessä. Ensimmäisen kerran historiassaan Vostok neuvotteli Mika Haltun ja Timo-Erkki Varpaisen johdolla muun muassa radiotyön päätoimisen opettajanviran säilyttämisestä ja uusista säästökohteista. Neuvottelujen lopputuloksena opetuksen tasoon ei kajottu.\nVostokin historian kolmas kevät alkoi kaukalopallo-ottelulla laitosta vastaan ja saunaillalla. Työpaikkahakemuksia sai kopioida ainejärjestön piikkiin aikaisempien vuosien tapaan, mutta kopioijia oli aikaisempaa vähemmän: miltei kaikki opiskelijat olivat lukiosta tulleita, jolloin heillä ei ollut työnäytteitä. Ainejärjestö oli muuttunut valmiiden toimittajien lisäkoulutuspaikasta tiedotusoppia lukevien nuorten akateemiseksi koulutuskeskukseksi.\nKirjoitus on alunperin julkaistu netti-Gonzossa 2/1996.


Uusi matkailun tulo- ja työllisyystutkimus valmistui - välitön matkailutulo kasvoi Keski-Suomessa kahdeksan prosenttia | Jyväskylä.fi\nUusi matkailun tulo- ja työllisyystutkimus valmistui - välitön matkailutulo kasvoi Keski-Suomessa kahdeksan prosenttia\nLisätietoja matkailutulotutkimuksen toteutuksesta:\nPasi Nurkka, p. 040 5055 903\nmatkailujohtaja Susanne Rasmus\nmatkailukoordinaattori Leena Pajala\np. 040 5950 015\nUutisen kuva: Julia Kivelä\nVisit Jyväskylä ja Keski-Suomen liitto ovat teettäneet uuden matkailun tulo- ja työllisyystutkimuksen. Tutkimuksen toteutti Tutkimus- ja analysointikeskus TAK Oy ja tutkimustulokset on koottu vuoden 2018 aineistoista. Edellinen vastaava tutkimus toteutettiin vuonna 2015.\n- Halusimme tarkastella, miten matkailu on kehittynyt edellisten vuosien aikana Jyväskylän seudulla ja koko Keski-Suomen maakunnassa. Työstämme parhaillaan Keski-Suomen matkailustrategiaa vuosille 2021-2025 ja samalla nyt valmistunut tutkimus tulee toimimaan hyvänä vertailupohjana seuraavan strategiakauden tuloksille. Toki pitää varautua siihen, että seuraavassa tutkimuksessa tulee näkymään myös koronan vaikutukset, kertoo matkailujohtaja Susanne Rasmus Visit Jyväskylästä.\nValmistuneen tutkimuksen mukaan matkailijoiden tuoma välitön matkailutulo vuonna 2018 oli Keski-Suomessa 331,1 miljoonaa euroa ja Jyväskylän seudulla yhteensä noin 216 miljoonaa euroa. Keski-Suomen osalta matkailutulo on näin ollen kasvanut vuonna 2015 tehtyyn selvitykseen verrattuna kahdeksan prosenttia ja Jyväskylän seudun osalta yhdeksän prosenttia.\nKoko Keski-Suomessa matkailijat käyttivät vuonna 2018 majoitus- ja ravitsemispalveluihin 144,8 miljoonaa euroa ja Jyväskylän seudulla 96,5 miljoonaa euroa. Välittömän matkailutulon osuus kaikkien toimialojen liikevaihdosta oli sekä koko Keski-Suomessa että Jyväskylän seudulla 2,3 prosenttia. Kun otetaan huomioon matkailun kerrannaisvaikutus muille toimialoille, matkailun kokonaisvaikutus Keski-Suomessa on noin 465 miljoonaan euroa ja Jyväskylän seudulla 303 miljoonaa euroa.\nMatkailutuloihin vaikuttaa aina tarkasteltavan alueen matkailun rakenne. Jyväskylän seudulla vapaa-ajan ja ammattiin liittyvän matkailun suhde on aina ollut poikkeuksellisen tasavahvaa. Tukijalka on ollut perinteisesti kotimaisessa matkailussa, mutta kansainvälisen matkailun kautta on lähdetty hakemaan isompaa matkailutulon ja matkailijamäärien kasvua.\n- Kotimaisten matkailijoiden määrä on edellisten vuosien aikana iloksemme kasvanut entisestään ja nyt koronatilanteen myötä erityisesti lähimatkailun merkitys on korostunut. Kansainväliseen matkailuun kannattaa kuitenkin panostaa myös jatkossa, sillä ulkomaiset matkailijat jättävät noin kolminkertaisen määrän rahaa alueelle suomalaisiin matkailijoihin verrattuna, toteaa Rasmus.\nVisit Finlandin vuoden 2018 matkailijatutkimuksesta selviää, että ulkomaiset matkailijat käyttivät vuonna 2018 keskimäärin 358 euroa matkaa kohden Suomessa. Keski-Suomen matkailukulutuksesta ulkomaalaisten matkailijoiden osuus oli vuonna 2018 kahdeksan prosenttia.\nTulo- ja työllisyystutkimuksen mukaan Keski-Suomessa vieraili vuonna 2018 noin 3,2 miljoonaa matkailijaa, joista reilu puolet eli 1,6 miljoona vieraili Jyväskylän seudulla. Suomalaisten matkailijoiden osuus kaikista oli lähes 3 miljoonaa koko Keski-Suomen osalta ja 1,5 miljoonaa Jyväskylän seudun osalta. Ulkomaalaisten matkailijoiden määrä koko Keski-Suomessa oli noin 300 000.\nSeudulle saapuvat matkailijat myös työllistävät\nTutkimus kertoo, että vierailevat matkailijat työllistivät Keski-Suomessa kaupan ja palveluiden alojen työntekijöitä suoraan n.1 900 henkilötyövuotta, joista Jyväskylän seudun osuus on 1240 henkilötyövuotta. Kunnallisverotuloja matkailun ansiosta työllistyneet toivat koko Keski-Suomeen kahdeksan miljoonaa euroa. Tästä Jyväskylän seudulle jäi reilu viisi miljoonaa euroa. Tarkastelun ulkopuolelle tutkimuksessa jäivät matkailutoimialalle tyypilliset sesonkityöntekijät sekä julkisen sektorin alan työlliset.\nUuden matkailun tulo- ja työllisyystutkimuksen toteutuksessa on pieniä eroavaisuuksia vuonna 2015 toteutettuun tutkimukseen verrattuna.\nTuloksia analysoitaessa ja vertailtaessa on hyvä huomioida, että viranomaiset ovat muuttaneet paikoin aineiston keruutapoja ja tämä on vaikuttanut osaltaan laskentoihin. Esimerkiksi vuonna 2018 Tilastokeskus otti Suomalaisten matkailu -tutkimukseen mukaan myös päiväkävijät, tosin rajaten mukaan vain päiväkäynnit matkan pääkohteeseen, jossa viivyttiin vähintään kolme tuntia. Sen vuoksi päiväkävijöiksi ei enää 2018 tilastoinnissa laskettu alle 3 tuntia kohteessa viipyneitä kuten tehtiin vuonna 2015, kertoo Pasi Nurkka Tutkimus- ja Analysointikeskus TAK Oy:stä.\nJärvi-Suomi pärjää muulle Suomelle kiitettävästi majoitusvertailujen valossa\nVisit Finland on jakanut Suomen neljään eri suuralueeseen: Helsingin seutuun, Lappiin, Järvi-Suomeen sekä Saaristoon ja Rannikkoseutuun (jäljempänä Saaristo). Visit Finland tilastopalvelu Rudolfin (Tilastokeskus) mukaan Suomen matkailun suuralueista Järvi-Suomessa oli vuonna 2018 eniten kirjattuja yöpymisiä - yhteensä 7,3 miljoonaa. Helsingin seudulla yöpymisiä kirjattiin 5,8 miljoonaa, Lapissa 5,6 miljoonaa ja Saaristossa 1,7 miljoonaa. Järvi-Suomen yöpymisistä 84 prosenttia tuli kotimaasta ja 16 prosenttia ulkomailta. Keski-Suomen osuus kaikista Järvi-Suomen yöpymisistä on noin 15 prosenttia eli 1,1 miljoona yöpyjää. Näistä kotimaisia yöpyjiä oli kaikkiaan 85 prosenttia ja ulkomaisia 15 prosenttia.\n*Jyväskylän seutu: Jyväskylä, Laukaa, Muurame, Hankasalmi, Petäjävesi, Uurainen, Toivakka, Joutsa ja Äänekoski.


Mehiläinen Turku | Gynekologit.net\nTurun Mehiläisen puhelinnumero on 010 414 5555.\nLääkärikeskus on avoinna ma–pe kello 8–20 ja lauantaisin sekä sunnuntaisin 9–20.\nToimipiste sijaitsee Turun kauppatorin ylälaidalla.\nSisäänkäynti löytyy Kauppiaskatu 8:n ja Aurakatu 9:n puolelta.\nPuhelinnumero: 010 414 5555\nOsoite: Kauppiaskatu 8, 20100 Turku (Varsinais-Suomi)\n"Mehiläinen Turku" on saanut pisteet 7,7/10. Se on 6 arvostelun tulos.\nLyhyt kestolinkki: gynekologit.net/58\nTietoja tarkistettu: marraskuussa 2017 (1405 päivää sitten)\nSivua katsottu: 4172 kertaa\nTämä esittelysivu mukaan laskettuna sivustolla on julkaistu tähän mennessä yhteensä 87 gynekologin ja sen alan palveluita tarjoavan tahon yhteystietoa. Tämän esittelysivun ns. kestolinkki on tässä siltä varalta jos haluat linkittää siihen esimerkiksi blogista tai joltain foorumilta. Paikkakunta: turku.\nKerro esimerkiksi minkälaisia kokemuksia sinulla on Mehiläinen Turusta.\nKokemuksista voi kertoa nimimerkillä. Kommentoitaessa gynekologin Mehiläinen Turku esittelysivua sekä Nimimerkki että Kommentti ovat vaadittuja tietoja. Jos haluat antaa yksityisesti palautetta, käytä tätä lomaketta.


Aina tulee vastaan elokuvia, joista ei ole suurempia odotuksia, mutta se tuppaankin olemaan loistava. Tämä on minun kohdallani sellainen elokuva, vaikka en minä tätä huonoksikaan odottanut. John Sturgesin (7 Rohkeata miestä) ohjaama Suuri pakoretki on aikansa suurimpia sotaelokuvia ja elokuvia yleensäkin. Siinä yhdistyvät hyvä näyttelyntyö ja loistava musiikki, jonka on säveltnyt Elmer Bernstein (Kymmenen Käskyä).\nJoukko sotavankeja saa siirron Stalag Luft northin vankileirille. Jokainen sotavanki on yrittänyt karata ainakin kerran ja uutta pakoretkeä aletaan suunnitella. Loppujen lopuksi voittajia ei ole. Se juonesta.\nNäyttelyntyö on loistavaa. Steve McQueenin (Papillon) suoritus on sopivan tasainen ja viihdyttävä. Richard Attenbourghin (Oi! Mikä ihana sota) hahmo on kiinnostava, sillä hän haluaa vapauden lisäksi laittaa vihollisen plasmat sekaisin ja tuo hahmoonsa sopivaa johtavuutta. Charles Bronsonin (Huuliharppukostaja) suoritus on aluksi hyvin näyttelijänsä näköinen, mutta hahmon kehittyessä hänkin on varsin dramaattinen ja Bronson eläytyy tähän myös hyvin. Mielestäni pisimmän korren silti vetää Donald Pleasence (Halloween), jonka hahmo on leffan kenties Traagisin. Hän heittäytyy rooliin miehenä, jonka keho tekee rukkaset loistavasti ja hänen hahmoonsa on helppo samaistua.\nBernsteinin musiikki elokuvahistorian vauhdikkaimpia ja hyvätuulisimpia ja se kuljettaa elokuvaa eteenpäin, aina elokuvan traagiseen loppuun asti. Hänen muusiikkiaan olisi valmis vertaamaan Morriconen raaputuksiin, mutta eipä siihen nyt.\nElokuvan maisemat ovat hienoja, mutta niin ovat myös McQueenin moottoripyörä stuntit. Hän jopa näytteli yhtä häntä takaa-ajanutta Saksalais-sotilasta (en ole varma ollaanko asiasta mainittu täällä aikaisemmin, mutta ajattelin vain lisätä). Myös lavastus on hienoa katseltavaa ja varsinkin tunnelit lisäävät elokuvan tunnelmaa roimasti. Tämäkin on vielä varsin vanha leffa, joten värien käyttö on hyvin tärkeää ja hyvin se onnistuukin.\nSyy miksi joidenkin mielestä tässä on "hilpeä" meininki johtuu siitä, koska he ovat innoissaan saavansa kenties tuntea taas vapauden. Hahmojen ohuus on kenties tekeleen suurin ongelma, paitsi muuten leffa olisi saattanut mennä tylsäksi, joten se ei haittaa.\nLopuksi voinee vain sanoa: Hyvä leffa, joka ollaan kuorrutettu hyvillä näyttelijöillä-, musiikilla- ja teknisellä näyttävyydellä.


Kieltenopen kotiblogi: KÄRSÄKÖ SE SIINÄ?\nKÄRSÄKÖ SE SIINÄ?\nIs that an elephant's trunk?\nOnko tuo norsun kärsä, vai mikä ihme?\nhpy 6:42 pm\nKaksi karsaa siina.\nsivuaskel 8:24 pm\nOikeanpuoleinen on vanhan norsun, luulisin.\nLasse 11:02 pm\nKun on saanut tarpeeksi kärsiä, voi perustaa kärsäkaupan.\nAi että, tulipahan lohkaistua...\nRita 6:16 am\n"Olen eläessäni saanut paljon kärsiä", sanoi teurastaja :D\nKale 7:40 am\nKylläpäs täällä nyt kärsitään.\nKale, hyvä jos et tykkää kyttyrää :D\nKale 9:44 am\nEi näin pienestä saa näppylöitä.


Tuotesuunnittelun, tarkkuusmekaniikan ja laitevalmistuksen asiantuntijayritys Mectalent Oy on lähtenyt mukaan sijoittajana ja yhteistyökumppanina hygieniaturvallisuusratkaisua kehittävän Cleandet Oy:n liiketoimintaan.\nCleandetin uniikki, globaalisti patentoitu ratkaisu tarjoaa eri teollisuuden aloille reaaliaikaisen, luotettavan ja kustannustehokkaan keinon tehostaa hygieniaturvallisuutta. Yrityksen kehittämän teknologian avulla voidaan havaita ihmissilmälle näkymätöntä likaa, bakteereja sekä viruksia.\n”Koronapandemian seurauksena hygieniaturvallisuuteen ja varsinkin julkisten tilojen pintojen puhtauteen on alettu kiinnittää erityistä huomiota. Hygieniaturvallisuuden merkitys kasvaa koko ajan voimakkaasti ja näemme, että Cleandetin teknologia tuo tähän toimivan ratkaisun, jolle on varmasti kysyntää tulevaisuudessa”, sanoo Mectalentin toimitusjohtaja Tapio Harila.\nCleandetin menetelmä yhdistää hyperspektrikuvantamisen ja tekoälyn\nCleandetin kehittämässä AutoDet -menetelmässä (automatic biological contamination detection) mittalaite valaisee ja kuvaa kohdetta hyperspektrikuvantamisen avulla ja lähettää tiedot analysoitavaksi tekoälyalgoritmille, joka tulkitsee, onko pinta puhdas vai ei.\nCleandetin valvontalaitteen avulla pintojen tarkastus tapahtuu automaattisesti ja tulokset saadaan välittömästi. Kaikki tiedot voidaan myös tallentaa pilveen myöhempää tarkastelua ja analysointia varten.\n''Olemme innoissamme Mectalentin kanssa alkaneesta yhteistyöstä ja uusien ratkaisujen kehittämisestä esimerkiksi sairaaloihin, ruokateollisuuteen ja muihin korkean hygienian tiloihin. Voimme yhdessä auttaa yrityksiä parantamaan asiakasturvallisuutta ja automatisoimaan toimintojaan”, sanoo Cleandetin toimitusjohtaja Riia Ranta.\nMectalent tuo yhteistyöhön tuotekehityksen ja laitevalmistuksen asiantuntemusta\nMectalent on erikoistunut tuotesuunnitteluun, tarkkuusmekaniikkaan sekä vaativan laitevalmistukseen ja on tunnettu toimija uusia teknologioita kehittävien yritysten keskuudessa. Mectalentin asiantuntijat työskentelevät mm. erilaisten kuvannusteknologoiden ja optomekaniikan parissa.\n”Cleandet on todella mielenkiintoinen kumppani Mectalentille. Yhteistyömme myötä voimme tuoda Cleandetin kehittämään ratkaisuun monipuolista tuotekehityksen ja laitevalmistuksen osaamistamme”, kertoo Tapio Harila.\nMectalent on tuotesuunnittelun, tarkkuusmekaniikan ja vaativan laitevalmistuksen huippuasiantuntija. Autamme partnereitamme kehittämään ja toteuttamaan innovaatioita mm. uusien teknologioiden, turvallisuuden ja terveysteknologian aloilla. Valmistamme asiakkaillemme räätälöityjä ja laadukkaita ratkaisuja yksittäisistä osista pitkälle kehitettyihin laitekokonaisuuksiin. www.mectalent.com\nCleandet on vuonna 2019 perustettu suomalainen teknologia-startup, jonka laitteilla voidaan havaita näkymätöntä likaa, bakteereja sekä viruksia tekoälyn ja hyperspektrikuvantamisen avulla. Uniikki ratkaisu tarjoaa eri teollisuuksien toimijoille reaaliaikaisen, luotettavan ja kustannustehokkaan keinon tehostaa hygieniaturvallisuutta niin leikkaussaleissa ja julkisissa tiloissa, aina elintarvikkeisiin asti. www.cleandet.com