Tilitoimisto & kirjanpito Helsinki - TalousNosturi Oy\nStrateginen kirjanpito ja palkanlaskenta\nMe olemme taloushallinnon ja strategisen kirjanpidon ammattilaisia.\nMissionamme on auttaa kunnianhimoisia yrittäjiä menestymään. Asiantuntemuksellamme ja tehokkuudellamme annamme asiakkaillemme etulyöntiaseman: ennakkoimme, neuvomme ja opastamme. Me autamme yrittäjää sekä pitämään katseen pallossa että näkemään horisontin taakse. Edistämme yrittäjyyttä ja kasvunedellytyksiä puheillamme ja teoillamme. Yhdessä asiakkaidemme kanssa rakennamme paitsi menestystarinoita, niin myös maata jossa yrittäjyydestä tulee voimasana. Hyvällä.\nTarjoamme tilitoimisto-, kirjanpito- ja talouskonsultaation lisäksi mutkattoman keskustelukumppanin, jonka kanssa yrityksesi ja henkilökohtaisten talousasioidesi hoitaminen on vaivatonta ja mukavaa. Toimipaikkamme on Helsinki.\nTarjoamme tilitoimistopalvelut selkeissä paketeissa. Voit valita pelkän kirjanpidon tai parantaa avullamme asiakas- ja palvelukannattavuutta, analysoida kilpailijoita ja markkinakenttää tai tutkia budjetoinnin tarjoamia mahdollisuuksia. Tarjoamme myös lakimiehen palveluita, vero-optimointia, palkanlaskentaa sekä tilintarkastuksia osana asiantuntijapalveluitamme. Palveluillamme on kiinteä kuukausihinta, joka perustuu lähettämiesi ja vastaanottamiesi ostolaskujen määrään.\nKirjanpitoaineistonne tallentuvat aina sähköiseen arkistoon, jolloin esim. tositteet löytyvät nopeasti ja yrityksen taloutta on mahdollista seurata reaaliaikaisesti verkkopalvelumme kautta missä ja milloin vain. Tuotamme kuukausittain napakat raportit ja niiden seurana selkeät kehitysehdotukset, jolloin budjetointi helpottuu ja vältytte ikäviltä yllätyksiltä. Me hoidamme talousasiat lupaamassamme aikataulussa. Tarkistuslistamme varmistavat, että et joudu kyselemään tai patistelemaan.\nTalousseurantanne ja kirjanpitonne yksityiskohdista huolehtii puolestanne yrityksellenne nimetty kirjanpitäjä, jolla on kirjanpidon lisäksi strateginen näkemys sekä talousasioihin että yrittäjyyteen. Kaikki kirjanpitäjämme ovat itsekin yrittäjiä, joten he ymmärtävät yrittäjäomistajan huolet ja tavoitteet. Kirjanpitäjämme vastaa selkokielisesti ja nopeasti kysymyksiinne, ilman talousteknistä jaarittelua epäolennaisista yksityiskohdista. Kirjanpitäjänne tuntee tarkasti yrityksenne kirjanpitohistorian. Siksi hän osaa ennakoida ja budjetoida kanssasi toistuvia menoja ja liiketoimintasi kausivaihteluita. Vältyt yllätyksiltä, kun suunnittelet talouttasi kanssamme.\nStrategiseen tiimiin kuuluva TalousNosturin talouspäällikkö on rautainen talouden ammattilainen, jonka laaja-alainen näkemys on käytössänne Business- ja First Class -palvelupaketeissamme. Talouspäällikön ekonomista osaamista hyödyntävät etenkin kasvavat tai kasvuhaluiset yritykset, joilla ei ole vielä palkattua talousjohtajaa talon sisällä. Talouspäällikön näkemys on tärkeä myös tilanteissa, joissa selvitetään yrityksen kannattavuuteen, budjetointiin, kulujen hallintaan, kilpailija-analyyseihin tai kasvusuunnitelmiin liittyviä asioita.\nJotta yrityksillä olisi vapaus ja valta menestyä.\nPalvelumme pro-aktiiviseen taloudenhallintaan\nKirjanpito on jo pitkälle automatisoitua, siitä ei kannata maksaa. Mutta asiantuntijan näkemyksestä kannattaa. Kirjanpitopakettimme sisältävät aina strategisen kirjanpitäjän palvelut.\nTalouspäällikkömme tukee liiketoimintaan ja taloushallintoon liittyvissä kysymyksissä.\nAsiantuntijamme auttavat niin vero-optimoinnissa kuin palkanlaskennassakin. Kasvuhaluiset yritykset hyötyvät Nosturi Tulevaisuus -palveluistamme.\n> Strateginen kirjanpito\n> Talousjohtajan palvelut


Näytelmöitiin tänään Heinolassa avoimessa luokassa Hyvästi. Tuomari jakoi varsin anteliaasti eriä, joten aloinkin olla varsin toiveikas siitä mitä me tultaisiin saamaan. Seurana meillä oli Iinis&Wokie, sekä Minka&Maisa. Maisa ei ollut Sokan mielestä yhtään kiva, mutta Wuksu sen sijaan oli oikein mukava :D Tuomarina meillä oli Martin Baskaran, Espanjasta. Arvostelu kuulosti käännöspalvelussa (lähinnä epäselvän käsialan takia....) käytettynä tältä: "Oikea pää. Pitäisin tummemmista silmistä ja kuonon päästä. Oikea purenta. Lyhyt olkavarsi. Saisi olla parempi selkä ja vatsalinja. Tarvitsisi suuremmat etukulmaukset. Häntä korkealle kiinnittynyt. Saisi olla paremmat liikkeet." AVO H Oon ihan mielettömän tyytyväinen ja iloinen! Olin ihan varma että saadaan taas hylätty, mut toisin kävi :3 Sokka kävi myös junior handler kehässä lainassa Ainolla. Sijoitusta ei tullut, mutta Aino hanskasi sateisesta säästä huolimatta vesikammosta kärsivän Sokan hienosti. Kotiin lähdetti\n*tähän joku kiva otsikko*\nOltiin tänään mätsäröimässä, heittäydyin hurjaksi ja ilmottauduin myös junior handleriin. Junnut oli ensin ja sinnekin mentiin pareittain, toinen sai sinisen ja toinen punaisen jne. Me oltiin vikoja ja yksin kehässä. Sokka käyttäyty tosi kivasti ja lopulta sijotuttiin punasten junnujen kolmosiksi. Kehästä poistuessa Sokka otti kiinni palkintopussista ja repi siihen kivan reiän, ja hihnaakin oli kiva siinä välissä vähän maistella. Pienten kehään mentiin heti junnujen jälkeen ja sieltä sininen, siniset alkoi melko pian meidän kehän jälkeen jotein ei hriveesti jäänyt aikaa odotella. Sinisten kehästä ei saatu sitten enää mitään. Eilen yritin saada tosta koirasta vähän erilaisempia kuvia, mutta Sokalla ei riittänyt kärsivällisyys mun ideoihin :D\nOllaan taas tehty kaksi pk-alkeisjälkeä Sokan kanssa ja kivasti tekee! Ensimmäinen jälki oli ehkä 15m pitkä? Ei kovinkaan pitkä siis, mutta en halua ahmia liikaa kerralla. Ihan suoraa linjaa mentiin. Sokka ajo jäljen pätevästi vähän pieniä hairahduksia tuli, mutta osasi itsenäisesti jäljelle takaisin. Toinen jälki (eri päivänä) oli lyhyempi, mutta huomattavasti vaikeampi, suoran sijaan tässä oli vähän mutkaa ja maasto vaihteli enemmän - aloitin jäljen teon metsästä ja lopetin pellolle. Lisäksi nyt en enää laittanutkaan ruoka-apua joka askeleelle, vaan jätin aina silloin tällöin parikin jälkeä merkkaamatta ruoalla. Tämän jäljen Sokka ajoi melkeinpä ensimmäistä paremmin, oikein hyvin keskittyneenä, ei tehnyt hukkaa mutkassakaan.\nMätsäröinti on kivaa\nJokimaalla oli eilen mätsäri, ja lähdettiin sitten sinne. Kehään päästiin vasta pienen rokotustodistus säätämisen jälkeen ja kehästä haettiin punainen nauha. Sokka oli melkoisen energisellä tuulella ja tarjosi kehässä muutaman kerran kontaktia mitä ei yleensä siellä tee. Seisoa malttoi semihyvin, pari kertaa sain korjailla kun olis ollut niin kivaa tehdä jotain muutakin. Punaisten kehästä lähdettiin ilman sijoitusta pihalle, oltiin "pun5". Tuomarina oli Sokan pentunäyttelyssä aikoinaan tuomaroinut Harri Lehkonen. Käsitteli koiria kivasti ja pyysi perus ympyrän ja edestakaisin-liikkeiden lisäksi kolmion, mikä toi ihan kviaa vaihtelua. © Emma Vuolle Emma nappasi käyräkoivesta kehien jälkeen rakennekuvan, tossa näkyy meidän uusi pitkä blingblingkin vähän ;) Kehäkäyttöön tein erikseen ketjun kanssa käytettävän siniruskean, nyt kun on uusi hieno kultainen snakekin.\nLähettiin kerrankin aamulla ihan liinan kera lenkille ja koira sai juosta pellolla jonkinverran, vaikkei toi 10m liina mitään hirveen suurta liikkumavaraa annakaan.\nNelli&Hanna haasto meidät tälläseen kysymysjuttuun :) Tässä ei taida olla yhtään täysin koiriin liittyvää kysymystä, joten ne joita ei kiinnosta lukea muhun liityviä juttuja voi tämän skipata :D Mä en itse haasta ketään koska tähän aikaan ei oikein aivot pelaa että saisin kysymykset ja haastettavat keksittyä. 1.Millä säällä menisit mieluiten lenkille? - Puolipilvinen kesällä/keväällä, pieni tuulenvire viilentämässä, syksyllä aurinkoinen, mutta silti viileähkö ja talvella aurinkoinen pilvetön taivas ja useampi pakkasaste 2.Mitä kello on tällä hetkellä? - 0.55 3.lempivuoden aikasi? - Vaikea sanoa yhtä lempparia :D Jokaisessa on jotakin hyvää! Mutta sanotaan että talvi, koska hallikausi on kiva Sokan kanssa ja muutenkin Suomen talvi on rakkaus 4.Lempikappaleesi? - Ei oo yhtä ainoaa lempparia :D Ott Lepland - Kuula, Bruno Mars - Lazy song, Roman Lob - Alone, Queen - bohemian rhapsody ja sata muuta! 5.Päärynä vai mango? - Päärynä 6.Onko pellet pelottavia? - yöllä kyllä :


Näin toteutat huippusuosittua Curly Girl -metodia - MTVuutiset.fi\nNäin toteutat huippusuosittua Curly Girl -metodia: "En olisi ikinä uskonut, että oma luonnonkihara voi näyttää näin hyvältä"\nJulkaistu 12.05.2019 12:02\nCurly Girl -metodissa hiusta hoidetaan monivaiheisella rutiinilla, jonka voi muokata itselleen sopivaksi.\nSuomenkin pyörremyrskyn lailla vallanneen Curly Girl -metodin ideana on korostaa omaa luonnonkiharaa tai hiusten luontaisia laineita. Metodissa hiusta hoidetaan monivaiheisella rutiinilla, jonka pääpaino on hiuksen huoltamisessa ja kosteuttamisessa.\nCurly Girl -metodin vaikeimpia vaiheita on omien tuotteiden löytäminen. Curly Girl Suomi -Facebook-ryhmän perustaja Satu Kankaristo, 32, etsii edelleen ”tuotteiden Graalin maljaa”.\n– Olen pian kaksi vuotta etsinyt omaa niin sanottua holy grailiani, eli yhdistelmää tuotteista, joka sopisi parhaiten omalle kiharalleni. En ole vielä löytänyt. Mutta tykkään testailla eri tuotteita, ja yhdistellä niitä eri tavoin, Satu kuvailee.\n– Välillä lopputulos on todella kiva, välillä menee aika pahasti metsään. Holy grailin etsintä jatkuu, mutta en ota siitä stressiä.\nAhaa-elämyksiäkin voi tulla. Paksuhkot hiukset omaava Karoliina Lyra, 25, on metodin kautta huomannut, että sheavoita sisältävät tuotteet sopivat hänen hiuksilleen. Karoliina, kuten muutkin tässä haastatellut, ovat Curly Girl Suomi -Facebook-ryhmän ylläpitäjä.\nCurly Girl -metodia voi soveltaa vapaasti\nCurly Girl -metodia voi soveltaa vapaasti ja muokata omiin rutiineihinsa ja arvoihinsa sopivaksi. Ideana on kertyvien silikonien, vahojen, sulfaattien ja kuivattavien alkoholien välttäminen.\nMetodiin kannattaa tutustua huolella etukäteen. Milla Haapaniemi, 28, opiskeli Curly Girl -ryhmien materiaaleja kuukauden ajan ennen metodin aloitusta.\n– Silloin olin jo saanut kattavan kuvan siitä, mitä tässä tehdään ja miksi. Metodia voi toteuttaa monella tavalla, ja kun oppii ymmärtämään, mikä metodi on, ymmärtää myös eri tavat, joita voi vaihdella tarpeen mukaan, Milla sanoo.\nJotkut luopuvat sampoosta kokonaan\nOsa yhdistää Curly Girl -metodiin vegaaniuden, eläinkokeettomat tuotteet ja muovittomuuden. Yksi ei halua plopata, toinen ei halua käyttää hiusgeeliä.\nNatalia Silon, 32, mukaan laineikkaat hiukset hyötyvät sulfaattipesusta kerran kuukaudessa, mutta hyvin kihara hius ei välttämättä tarvitse sitä ollenkaan. Jotkut taas luopuvat sampoosta kokonaan ja siirtyvät niin sanottuun No Poo -menetelmään.\nJos suuri muutos jännittää, aluksi voi kokeilla vain vaihtaa hiustuotteitaan metodiin sopiviksi.\n– Vaikka yhdellä edullisella hoitoaineella pärjää, Milla vinkkaa.\nIntohimoisimmat vaihtavat myös tyynyliinansa\nCurly Girl -metodi vie kuitenkin helposti mennessään. Intohimoisimmat vaihtavat myös tyynyliinansa toisiin, koska karhea tyynyliina voi pörhistää hiuksia.\n– Mitä liukkaampi, sitä parempi! Silkkityynyliina on paras, mutta satiinityynyliina on myös hyvä vaihtoehto. Liukas pinta estää hiusta hiertymästä yön aikana ja pörröä on paljon vähemmän seuraavana aamuna kuin tavallisen puuvillatyynyliinan kanssa, Natalia sanoo.\nMilla pitää hiuksensa öisin löysällä nutturalla pään päällä. Päähän voi myös vetää yöksi päähänsä satiini- tai silkkimyssyn tai huivin.\nSatu 9 kuukauden metodillaolon jälkeen. Kuva Satu Kuva Satu\nÄlä kuivaa froteepyyhkeeseen\nMyös pyyhkeellä on merkitystä: Curly Girl -metodissa ei suositella froteepyyhettä, vaan hiukset voi kuivata vanhaan paitaan tai käyttää apuna hiustenkuivainta ja diffuuseri-lisäosaa.\n– Tavallista froteepyyhettä ei metodissa käytetä, koska se on liian karhea hiukselle ja imee liikaa kosteutta. Pyyhkeen sijasta voidaan käyttää esimerkiksi mikrokuitupyyhettä, t-paitaa tai puuvillaista hamam-pyyhettä, Satu kuvailee.\n– Fööniä käytetään diffuuseripään kanssa, joka hajottaa ilmavirran ja antaa kiharalle muotoa ja volyymia. Hiustenkuivaajasta käytetään vain matalaa lämpöä ja pientä puhallusvoimakkuutta, koska lämpökäsittelyt eivät kuulu metodiin.\nSatu vuoden ja 10 kuukautta metodilla. Kuva Satu Kuva Satu\n"Hiukset kiiltävät paljon enemmän ja tuntuvat paremmalta"\nMitä metodista sitten saa? Kannattajien mukaan ainakin hyvinvoivat kiharat. Esimerkiksi Karoliinan hiusten kunto parani noin kuukaudessa.\n– En olisi ikinä uskonut, että oma luonnonkihara voi oikeasti tuntua pehmeältä ja näyttää näin hyvältä! Ajattelin ennen metodia, että oma kiharani nyt vain on tällainen kuiva, katkeileva ja hauras, Karoliina sanoo.\n– Kihara pysyy minulla hyvin muodossaan, hiukset kiiltävät paljon enemmän ja tuntuvat yksinkertaisesti paljon paremmalta. Hiukset eivät myöskään katkeile enää jatkuvasti, eli tuntuu siltä kuin ne kasvaisivatkin enemmän kuin ennen. Ero on siis huima, hän kuvaa.\nMetodi vaatii aikaa toimiakseen kunnolla\nOikotie onneen Curly Girl -metodi ei ole, sillä vaikutuksia huomaa vasta kuukausien kuluttua. Satu kärsi metodiin siirryttyään pitkän siirtymävaiheen, jonka aikana kiharat suoristuivat laineiksi.\n– Olen ollut nyt kaksi vuotta metodilla ja huonoja tukkapäiviä on edelleen, mutta onneksi nykyään enemmän niitä hyviä. Tuntuu, että edelleen jokainen geelikuoren eli castin puristelu on jännitysnäytelmä, koskaan ei voi ennustaa, mitä castin alta paljastuu, Satu sanoo.\nNatalialla kiharat eivät aluksi pysyneet muodossaan hiusten kuivumisen jälkeen, vaan lätsähtivät ja pörrööntyivät parin tunnin jälkeen.\n– Olen ollut nyt metodilla vuoden ja minusta tuntuu, että vasta nyt olen saavuttanut jotain, mitä tällä metodilla koitetaan saada aikaiseksi. Nykyään kihara pysyy useamman päivän kauniina vähällä vaivalla. Siitä huolimatta minulla on edelleen huonoja hiuspäiviä, kuten kaikilla meillä, hän sanoo.\nMillan hius puolestaan oli ensimmäisten kuukausien ajan ohutta "nuudelikiharaa".\n– Suurin muutos on se, että hiukset tuntuvat oikeasti pehmeiltä ja sileiltä, ja se että olen oppinut itse arvostamaan hiuksiani. Kalliit suoristusraudat ovat jääneet metodin aloituksen jälkeen käyttämättä kaappiin, ennen olin niistä niin riippuvainen, että niitä on kaksi, Milla kuvailee.\nKaikki ei ole pilalla, jos hiukset pesee vahingossa silikonisampoolla\nVaikka sääntöjä on paljon, Curly Girl -metodi antaa myös anteeksi. Kaikki ei ole pilalla, jos hiuksensa pesee vaikkapa lomamatkalla vahingossa silikosisampoolla.\n– Peli ei ole menetetty, eikä maailma kaadu yhteen silikonishampooseen. Jos joutuu tekemään uuden final washin, niin metodi ei ala alusta, saattaa vain ottaa pienen hetkellisen takapakin, Satu sanoo.\n– Shampoopesua kehiin ja elämä jatkuu. Itse kuitenkin yritän vältellä silikonia ja otan matkallekin mieluusti omat aineet mukaan pienissä pulloissa, Milla kuvailee.\nMonet käyvät myös kampaajalla, vaikka noudattavat metodia.\n– Metodilla ollessa sattuu ja tapahtuu kaikenlaista koko ajan. Vaikka kuinka pyrkii välttämään joitakin aineita, tapahtuu virheitä, Natalia lohduttaa.\nNatalia vuoden metodillaolon jälkeen. Kuva Natalia Kuva Natalia\nTärkeintä on rakastaa omia hiuksiaan\nSatu asennoituisi Curly Girl -metodiin niin, että sen toteuttaja lähtee loppuelämän matkalle omien hiustensa kanssa.\n– Mikään kiire ei ole. Aluksi voit vaihtaa tuotteet CG-hyväksyttyihin, keskittyä vain hiusten kosteutukseen, muotoilutuotteet voi ottaa mukaan myöhemminkin. Tai ensin voi tutustua tekniikoihin väärillä aineilla, jotta saa pullojen pohjat kulutettua loppuun ennen uusien ostamista, Satu sanoo.\nTärkeintä on rakastaa omaa kiharaansa, oli se sitten laajaa lainetta tai tiukkaa korkkiruuvia.\n– Älä vertaile omia luonnonkiharoitasi tai laineitasi muiden hiuksiin. Jokaisella on erilaiset hiukset, sinun omasi ovat ihan yhtä hyvät kuin muidenkin! Karoliina muistuttaa.\nEtkö pääse alkuun? Nappaa tästä inspiraatiota:\nNatalia toteuttaa metodia näin!\nNatalia käyttää tavallisia markettituotteita ja kalliita merkkituotteita sekaisin. Hän pitää paljon proteiinia sisältäviä hoitotuotteita. Natalian hiukset ovat hennot ja liukkaat, värjäys ja hiusten vaalentaminen ovat antaneet enemmän tekstuuria ja paksuutta hiuksiin.\n"Rutiiniini kuuluu hiusten pesu sulfaatittomalla shampoolla. Pesun jälkeen käytän tavallisesti hoitoainetta, selvitän hiukset ja huuhtelen hoitoaineen täysin pois. Sen jälkeen laitan litimärkään tukkaan hiuksiin jätettävää hoitoainetta ja puristelen hiukset, jolloin kihara alkaa muodostua.\nKun olen laittanut hiuksiin kaikki niihin jätettävät aineet, puristan ylimääräiset vedet t-paitaan. Ilmakuivaan hiuksia hetken ennen kuin laitan muotoilutuotteet. Diffuuseria käyttäessä lämpö kannattaa pitää matalalla eikä laittaa puhallusta täysille.\nMuotoilutuotteista tykkään käyttää kolmea, jokaisella on oma tarkoituksensa. Ensimmäinen on kiharavoide, joka aktivoi kiharaa sekä kosteuttaa. Sen jälkeen laitan hiukan muotovaahtoa, jotta saan paljon tuuheutta. Kaiken päälle laitan geeliä. Geeli auttaa kiharaa pysymään nätisti useamman päivän ja estää pörröä. Kaikki aineet puristelen hiuksiin, en haro niitä.\nLopuksi puristelen hiuksia lisää t-paitaan ja kuivaan hiukset diffuuserilla. Kun hiukset ovat kokonaan kuivat, puristelen muodostuneen geelikuoren parilla tipalla öljyä. Koko rutiiniin menee noin tunti.”\nMilla toteuttaa metodia näin!\nMillan hiukset ovat karheat ja kuivat, ei käsitellyt. Ne kaipaavat paljon hoitoa. Milla käyttää sekä edullisia että kalliimpia tuotteita, sekä luonnonkosmetiikkaa että tavallista kosmetiikkaa.\n"Pesen hiukset hoitoaineella kahdesti viikossa. Annan naamion vaikuttaa 10–20 minuuttia, jos on aikaa. Huuhdon pikaisesti ja lisään märkiin hiuksiin jätettävän hoitoaineen ja kiharavoiteen.\nKuivaan hiuksia vanhaan trikoopaitaan ja ploppaan hetken.\nLisään muotovaahdon ja geelin. Sitten annan hiusten vuorotellen kuivua itsekseen ja välillä föönaan diffuuserilla. Hiukseni ovat aina kuivuneet tosi kauan, hiukseni ovat suorana alaselkäpituiset. Puristelen kovuuden muotoilutuotteista seuraavana aamuna pois."\nKaroliina kuukauden metodilla olon jälkeen. Kuva Karoliina Kuva Karoliina\nKaroliina toteuttaa metodia näin!\nKaroliinalla on paksuhko hius, joka tarvitsee reilusti kosteutusta. Kaapista löytyy edullisia merkkejä ja kalliimpia tuotteita. Karoliinan hiuksissa toimii paremmin geeli kuin muotovaahto.\n"Pesen hiukset sulfaatittomalla shampoolla ja huuhtelen. Levitän hiuksiin ja päänahkaan reilusti hoitoainetta, annan vaikuttaa muutaman minuutin ja selvitän takut tarvittaessa sormin tai harvapiikkisellä kammalla.\nHuuhtelen hiukset viileällä vedellä ja puristelen litisevän märkiin hiuksiin jätettävää hoitoainetta, ploppaan eli käärin hiukset paitaan noin kymmeneksi minuutiksi, ja sen jälkeen puristelen hiuksiin vielä geeliä.\nAnnan hiusten ilmakuivua, tai nopeutan kuivumista diffuuserilla. Kun hiukset ovat täysin kuivat, puristelen kovettuneen geelikuoren pois."\nKuvassa Karoliina on ollut 9 kuukautta metodilla. Vasemmalla näkyy kovettunut geelikuori, oikealla geelikuoren puristelun jälkeen. Kuva Karoliina Kuva Karoliina\nSatu toteuttaa metodia näin!\nSatu käyttää sekä markettituotteita että kalliimpia tuotteita ja luonnonkosmetiikka. Hänellä on hennot ja ohuet hiukset, mutta itsepäiset kiharat, joilla on täysin oma tahto.\n"Pesen yleensä kahdesti viikossa hiukset hoitoaineella, jonka jälkeen laitan toista hoitoainetta ja sen avulla selvittelen takut hiuksista. Annan hoitoaineen vaikuttaa pari minuuttia ja huuhtelen sen pois viileällä vedellä. Sen jälkeen vettä valuviin hiuksiin jätettävää hoitoainetta, kiharavoidetta ja geeliä.\nRutistelen kiharan kasaan, ja rutistelen ylimääräiset vedet hamam-pyyhkeeseen. En siis ploppaa ollenkaan. Tämän jälkeen annan hiusten joko ilmakuivua tai kuivaan ne diffuuserilla. Diffuuserilla kuivaukseen menee noin tunti, ilmakuivuessa useampi tunti.\nKun hiukset ovat mielestäni kuivat, odotan ainakin vielä tunnin, jotta hiukset todella olisivat castin eli niihin muodostuneen kerroksen alla kuivat. Tämän jälkeen puristelen castin pois parilla tipalla arganöljyä.\nKerran viikossa annan maskin vaikuttaa noin 20 minuuttia, ja pari kertaa kuussa pesen sulfaatittomalla shampoolla."\nHiustenhoito Ilmiöt Vinkit Somehitit Hiukset Kauneus ja tyyli Lifestyle


Eripurasten Rauhala: Sirotuomipihlaja ja vähän muita juttuja\nSirotuomipihlaja ja vähän muita juttuja\nReilu viikko sitten tein täsmäiskun Tirilän puutarhaan. Ostin sieltä meille jo viime syksystä asti haaveilemani sirotuomipihlajan sekä esikoisen toiveesta Huvimaja-kirsikan hänelle nimikkopuuksi. Pienempi neiti sai viime syksynä vanhemmiltani Medoc-pilariomenapuun synttärilahjaksi, joten tasavertaisuuden vuoksi kummallakin on nyt omat hedelmäpuunsa. Sirotuomipihlaja avasi tänään kukkanuppunsa, ja onhan se aivan ihana <3 Istutin puun hyötytarhan nurkalle, ja tässä puussa on kyllä runoilijamaista herkkyyttä. Kasvulaatikoihin kylvettiin tyttöjen kanssa sunnuntaina uhkarohkeasti jo herneet, porkkanat, sipulit, salaatit yms. Pitää harsottaa, jos kelit nyt kovasti kylmenee.\nPian myös kirsikat alkavat kukkimaan. Suklaakirsikassa oli jo pari nuppua auki, samoin viikonloppuna kotiutunut, mutta istuttamista vielä odottava, makeakirsikka Leningradin Musta jo kukkii. Ostettiin siskoni kanssa kokeiluun hillittykasvuiset makeakirsikat. Toiveissa olisi toki satoa, joten pitää toivoa, että pörriäiset taittavat tämän vajaan 100m matkan pihojen välillä :D\nMyös rungollinen syreeni Moskovan Kaunotar on kasvattanut jo komeat nuput, samoin koristeomenapuissa näkyy jo pieniä nuppuja.\nViime syksynä Lidlin sekasipulipusseissa oli myös hyasintteja, jotka aloittivat eilen kukintaan, hauskannäköisiä myös kukkapenkeissä. En vain tiedä, kuinka pitkäikäisiä ovat, mutta nautitaan nyt hetki kukinnoista.\nTalvi oli ollut täällä sen verran raju, että menetykset alkavat hiljalleen tulla esille. Elättelen toivoa, että jaksaisivat vielä nousta, jos vain sadetta saataisiin. Harmittaa vaan valtavasti, jos kaikki nuo, missä ei kasvua vielä näy, ovat mennyttä :( Osa leimuista ja vanhoista isoista nauhuksista, hopeasyysvuokot, myskimalvat, tarhajuorut, kurjenpolvi Rose Clairit, keijunkukat, isoniittyhumalat, kaukasiantörmäkukat, iso osa nukkapähkämöistä, neilikoista, tähkätädykkeistä ja ruusuista on ehkä mennyttä. Puuh, toivottavasti vielä nousisivat sitkeästi juurakoista.\nAurinkoista viikkoa! Miä taidan lähteä jatkamaan maalaushommia; autokatoksen maalaus jo loppusuoralla.\nLähettänyt Eripuraset klo 17.12\nTunnisteet: Perennat, Puut, Puutarha, Sipulikukat


Käden taidot vahvistavat elämänhallintaa | Uudenkaupunginsanomat\nKäden taidot vahvistavat elämänhallintaa\nTällä viikolla vietetään valtakunnallista Taidon ja käsityön viikkoa. Uudenkaupungin yhtenäiskoulussa tästä teemasta otettiin ilo irti järjestämällä aiheeseen sopiva iltapäivä. Päivän toteutuksessa tehtiin yhteisyötä eri oppiaineiden välillä ja opettajat olivat ideoineet iltapäivän sisällön. Oppiaineista mukana olivat musiikki, kuvataide, ilmaisutaito, kotitalous, tekstiilityö, tekninen työ ja liikunta.\nTällainen oppiaineiden välinen rajojen rikkominen on myös uuden opetussuunnitelman linjan mukaista. Uuteen opetussuunnitelmaan siirrytään syksystä lähtien asteittain. Yhtenä tavoitteena on, että opetusta annettaisiin muuallakin kuin perinteisissä koululuokissa ja oppilaita kannustetaan oppimaan itse. Taito- ja taideaineita saatetaan ottaa osaksi muita oppitunteja, kuten matematiikan opetusta.\nKäden taitoja tarvitaan elämässä, eikä niiden merkitys ole ainakaan vähentynyt. Lapset ja nuoret ovat tottuneet käyttämään teknologiaa, mutta onneksi koulussa opetetaan edelleen myös käsitöitä, puutöitä ja kotitaloutta. Moni asia muuttuu, mutta jokaisen on hyvä oppia tekemään ruokaa tai korjaamaan rikki mennyt vaate. Taito- ja taideaineet opettavat arjessa tarvittavia asioita ja vahvistavat elämänhallintaa.\nValtakunnallinen Taidon ja käsityön teemaviikko on esillä tänään myös Pikkukylän Puodissa, jossa voi tutustua ammattilaisten työnäytöksiin. Toimettomana ei tarvitse olla yleisönkään, sillä kuka tahansa pääsee rakentamaan kaakelilaatoista mosaiikkia, joka on viikon teemana.


fik Files Virus poisto | Miten poistaa\nfik Files Virus poisto\nMikä on .fik Files Virus? .fik Files Virus on muunnelma Cryakl ransomware. .fik Files Virus lukitsee tiedostot ja vaatia lunnaita saada ne takaisin.\nCryakl tai muuten tunnettu .fik Files Virus on ransomware. Se salaa tiedostot liittämällä .fik laajennus niitä, joten ne saavuttamattomissa. Kaikki salatut tiedostot saavat uuden laajennus kuin toissijainen. Toinen laajennus on lisätty, ennen kuin se, että luodaan satunnainen periaate. Se Cryakl ransomware tippaa lunnaita merkille, joka antaa ohjeita uhreille siitä, miten he väitetysti voi palauttaa niiden tiedot.\n.fik Files Virus voisi levitä sen infektio kautta hyötykuorma tiputin, joka käynnistää ilkeä kirjoitus tämän ransomware. Virus saattaa myös jakaa sen hyötykuorma-tiedoston, sosiaalisen median ja tiedostonjako-palveluja. Freeware joka löytyy Web voidaan esittää hyödyllinen myös olla piilossa ilkeä käsikirjoituksen cryptovirus. Lue ransomware ehkäisyyn vinkkejä meidän foorumi.\nCryakl tai joka tunnetaan paremmin nimellä .fik Files Virus on ransomware, joka salaa tiedostot ja näyttää ransomware huomaa. Sinun pitäisi EI missään olosuhteissa maksaa mitään lunnaita summa. Lunnasvaatimuksen on nimeltään README.txt ja se on alla:\nExtortionists haluavat sinun maksaa lunnaita väitetty palauttaminen tiedostot, sama kuin paljon ransomware viruksia. .fik Files Virus ransomware voi tehdä merkintöjä Windows Rekisterin saavuttaa pysyvyys, ja se voisi käynnistää tai tukahduttaa prosessien Windows järjestelmä. Kaikki salattu saavat .fik tiedostotunnistetta rinnalla satunnaisesti luotu, joka perustuu käyttäjän ID-numero. Tämä laajennus näyttää [email protected]_CL [email protected]@@@@E8BECFE3.randomname-[redacted].fik. Audio -, video -, kuva-tiedostoja, kuten asiakirjoja, varmuuskopiot ja pankki-tiedot voivat olla salattu ransomware.\nEttä .fik Files Virus voidaan asettaa poistaa kaikki Shadow Volume Kopiot alkaen Windows käyttöjärjestelmän avulla seuraava komento:\nVaroitus, useita anti-virus skannereita on havaittu mahdollinen haittaohjelma fik Files Virus.\nfik Files Virus käyttäytymistä\nYhteinen fik Files Virus käyttäytymistä ja muita tekstin emplaining som info liittyvät käyttäytymistä\nfik Files Virus osoittaa kaupalliset ilmoitukset\nfik Files Virus poistaa asettaa arvopaperi pehmo.\nImuroi poistotyökalupoistaa fik Files Virus\nfik Files Virus suorittaa Windows OS-versiolla\nfik Files Virus maantiede\nPoistaa fik Files Virus Windows\nPoista fik Files Virus Windows XP:\nPoista fik Files Virus sinun Windows 7 ja Vista:\nPoista fik Files Virus Windows 8 ja 8.1:\nPoista fik Files Virus Your selaimilta\nfik Files Virus Varastosta Internet Explorer\nPoistaa fik Files Virus Mozilla Firefox\nLopettaa fik Files Virus Chrome\nSeplumming.pro poisto »


Kittilän Ihmiset: 2016\nLämpöä,valoa, talven taikaa,\nkaikille rauhaisaa kaamoksen aikaa.\nVuosi vanha jää nyt unholaan,\nuudelle vuodelle malja nostetaan!\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 19.55\nJa niin joulu joutui jo taas pohjolaan....\nJoulun yhdessäolon ja rauhoittumisen jälkeen palaamme tammikuussa 2017 jälleen arkisiin aherruksiin ja yhdistyksen tulevista kuvioista laitamme Kittilälehden "Merkkaa muistiin" -palstalle tietoa sitä mukaa kun sitä tulee.....siihen asti kuulemiin!\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 0.25\n"Lehti puusta variseepi,\nNäillä laulun sanoilla lokakuinen tervehdys teille!\nLaulut ovat siitä mukavia,että niistä aina löytyy ihan jokaiseen tilanteeseen sopivaa tekstiä.\nLehdet jo varisivat,muuttolinnut niin pienet kuin isommatkin ovat jo kaukana täältä.\nPäivät vain lyhenevät,illat ovatkin jo ihan pimeitä..\nSyyshommat tehtynä nyt eletään hissuksiin ja taas odotellaan...pikkupakkasia,ensilunta ja joulun tienoota ja kuka mitäkin.\nUinti- ja kuntoiluvuorot Elämyskylpylässä jatkuvat marraskuun puoliväliin ennallaan.\nKeilaajilla kellon aika muuttui myöhemmäksi,se on nyt klo 14 -16,edelleen tiistaisin.\nSitä saa nyt vaikka nukkua pitempään tai lähteä hitaammin liikkeelle kuin tähän asti.\nPikkujoulukin lähestyy ja siitä ilmoittelemme tarkemmin Kittilälehden 'Merkkaa muistiin' -palstalla,joten sitä kannattaa seurailla.\nNo - muistutettakoon nyt kuitenkin,se on tiistai 22.11.kun sitä vietetään,kannattaa merkitä jo kalenteriin!\nAurinkoisen kuulaita päiviä -tai jos niitä ei näy,niin aurinkoista mieltä sitten - itse kullekin!\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 19.52\nLähettänyt Jusku (Juha Mikkonen) klo 13.20\n"Punertaa marjat pihlajain..." sanotaan laulussa ja niinhän nuo näyttävät punertavan.\nRäkättirastaat ovat urakalla olleet jo marjojen kimpussa,jääneekö tilhiparville mitään...\nSiinä vaiheessa vuotta taas ollaan,että ruskaakin voidaan jo odotella. Tulossa on.\nElokuuta lopeteltiin yhteisellä keittolounaalla ja se tilaisuus meni yhtä mukavasti kuin aina ennenkin.\nSyötiin,juteltiin ja yhteislaulettiin Levihotellin tiloissa.\nEnnen ruokailua keilaporukalla oli mielenkiintoinen tunti,he saivat vieraita leikkimieliseen keilakisaan Kittilän Ihmiset vs. Kittilän Nuoret,joiden mukana olo oli osa Nuorten Palvelu ry:n hanketta.\nReippaan keilailun jälkeen istahdimme yhteiselle lounaalle. Niistä tunnelmista alla olevat kuvat.\nKiitos käynnistä Kittilän Nuoret,oli kiva tavata!\nElämyskylpylässä uinti-ja kuntoiluvuoromme ovat syystauolla ja jatkuvat jälleen ti 27.9 alkaen.\nKeilaus siirtyy 6.9.jälleen talveksi Levi Bowlingin radoille,siellä keilataan tiistaisin klo 12 alkaen.\nPikkujoulustamme 22.11. ilmoittautumis- ym.tiedot tulevat sitten lähempänä Kittilälehteen.\nToivotaan,että saamme oikein kauniin ja aurinkoisen ruska-ajan!\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 16.54\n..ovat toivottavasti tulossa.. tai elokuuhan on jo menossakin..mutta ne kirkkaat,tummat kuutamoillat!\nHeinäkuu humahti historian kirjoihin ja sen viimeisenä viikonloppuna golfattiin ja tanssittiin perinteisesti,Levin golf-kentällä ja Panoramassa ja Summitissa.\nSe elää nyt enää muistoissamme,mutta tässä vähän muistin virkistystä,onhan niistä juhlista jo reilu viikko vierähtänytkin.\nOli ilo tavata taas koko joukko iloisia Kittilän Ihmisiä!\nHyväntekeväisyygolfiin osallistui tänä vuonna 10 joukkuetta,joista voitokkain oli nyt LeviMarketin joukkue,hyvänä kakkosena Levi Ski Resort,kolmantena Lumibois Oy.\nLämmin kiitoksemme ja onnittelut myös kaikille mukana olleille joukkueille,jotka järjestyksessä olivat;\nLevin vesihuolto, Ruskareissu,Kibe Oy,Vuorinen,Kinos Safaris Oy,Tamminen ja Nuorten juoksu!\nPanoramassa saimme nauttia ensin hyvän lounaan ja sen jälkeen rentouduimme auditoriossa mielenkiintoisten -meitä läheltä liippaavien- luentojen parissa,ensin saimme hyvää tietoa ikääntymisestä ja terveydestä. Kiitos terveydenhoitaja Merja Piekkari!\nKiitokset myös Levi Wellnes Clubin Laura Hakalalle ravintotietous-osuudesta ja sen jälkeisestä hyvästä taukojumppahetkestä!\nMusiikkituokio luentojen välissä oli mieliinpainuva!\nRallaGroup esitti kittiläläisten säveltäjien ja sanoittajien lauluja ja hyvin esittikin!\nOlisimme kuunnelleet heitä vaikka kuinka kauan...\nOnhan meillä täällä hyviä säveltäjiä/sanoittajia kuin myös niiden esittäjiä - voi että sentään!\nKiitos tytöt vaikuttavasta musiikkinautinnosta!\nMaukkaan illallisen ja golf-kilpailun palkintojenjaon jälkeen kaikilla mukanaolijoilla oli mahdollisuus halutessaan vaikuttaa tanssimusiikkiin,koska uutena kokeiluna ohjelmassa meillä oli karaoke-tanssit.\nJa kyllä siitä väkimäärästä hyviä laulajia löytyikin!\nMusiikkitauolla joukkoomme tulla tupsahti Naurun MM-mestari,joka löysi porukastamme 'vanhoja' rippikoulukavereitaan ja ex-ihastuksiaan ja saimme kuulla vähän vihjailuja ja tarinaa niistä ja ennen kaikkea sitä hersyvää naurua!\nKiitos naurun maailmanmestarillekin!\nPanoraman väki hoiti rutiinilla kaiken taas niin mallikkaasti,että kauniisti kumartaen kiitämme heitäkin ja jäämme innolla odottamaan ensi vuoden heinäkuun viimeistä viikonloppua!\nTässä muutama tuokiokuva tilanteista;\nEletäänpä nyt ensin kuitenkin tulevan syksyn kuviot.\nViimeinen uinti-ja kuntoiluvuoromme Elämyskylpylässä ennen kuukauden syystaukoa on tiistaina 23.8. Vuorot jatkuvat taas 27.9 alkaen > 15.11.saakka.\nYhteinen keittolounaspäivä Levihotellissa on tiistaina 30.8.alkaen klo 12.\nHuom! Silloin ei ole uinti-ja kuntoiluvuoroa!\nKeilauksen siirtymisestä Levi Bowlingin radalle ilmoitamme Kittilälehden Merkkaa muistiin-palstalla.\nSinne laitamme muutkin ajankohtaiset tapahtumat,joten sitä kannattaa seurata.\n75 vuotta täyttäneiden Virkistyspäivät ovat Lapland Hotel Sirkantähdessä 20 - 22.9.2016\nMukaan mahtuu 30 henkeä ja totutusti etusija on heillä,jotka eivät ole aikaisemmin olleet mukana.\nIlmoittautuminen alkaa 17.8.lähtien.\nSiitäkin Kittilälehdessä tarkemmin.\nOikein hyvää loppukesää kaikille yhteisesti ja jokaiselle erikseen!\nNautitaan siitä,että kaikki hyvä sato metsässä ja pihoilla kypsyy poimittavaksi,illat pimenevät\n- - ja jos vaikka se elokuun täysikuu sieltä vielä kirkkaasti mollottaisikin!\nHeippa seuraavaan kertaan!\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 21.38\nja kaikesta mukavasta\nSe kesä on meillä nyt!\nAurinkoa ja hyvää oloa kaikille!\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 9.17\n..raikuu ja iso kuoro näyttää olevankin vuorossa tätä kirjoittaessa ja villisti vielä tanssivatkin\ntien päällä,nuo sadepisarat.\nLuonto siinä välillä pesee kasvojaan keskikesän juhlaa varten,meillä on raikasta ja pölytöntä sitten,kun aurinko helähtää näkyviin paistaakseen läpi yöttömän yön!\n"Juhannus on meillä herttainen\nkesän juhlasta pihlajat kuiskii,\nUinti-kuntoilu- ja keilavuorot tiistaisin pyörivät normaalisti.\nJuhannuksen jälkeen käännetään katse kohti K65-tansseja...\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 17.57\nTulihan se tänne meillekin - ja millä vauhdilla!\nYks'kaks' ympäristö vain oli vihreänä ja lehdet puissa.\nLämpimistä päivistäkin saatiin nauttia eikä aurinko laske ennen kuin joskus heinäkuussa.\n'Lapissa kaikki kukkii nopeasti' ja siltä se nyt näyttää ainakin näin alussa,niin monenmoista kukkaa pukkaa.\nToivotaan,että kukkaloistoa riittää koko kesäksi.\nKesäviikonloput ovat yleensä hyvinkin vilkkaita ja täynnä ohjelmaa ja nyt mekin kannamme kortemme kekoon ainakin kahtena kesäviikonloppuna.\nLauantaina 11.6. on Kairanlaulajien ja Pelimannien Kesänavajaiset Autiomukassa,alkaen kello 13.\nOlemme varanneet sinne ilmaisen bussikuljetuksen,jos lähtijöitä on ja josta tarkemmat tiedot ovat keskiviikkona 1.6. ilmestyneessä Kittilälehdessä (nro 22) Merkkaa muistiin-palstalla.\nOdotetut perinteiset K65-illallistanssiaiset ovat jälleen\nla 30.7.ja siihen ilmoittautumisia aletaan ottaa vastaan juhannuksen jälkeisestä maanantaista 27.6.alkaen.\nSiitäkin ilmoitamme yksityiskohtaisemmin juhannusviikon Kittilälehdessä.\nAurinkoisia kesäpäiviä kaikille yhteisesti ja jokaiselle erikseen!\nKyllä se tästä taas lämpenee...ootellaan!\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 19.59\nSitä on jo viikko takanapäin,aurinko on hellinyt,hanget humahtaneet olemattomiin,kyllä kelpaa! Kevättä ja kesää se pukkaa tännekin....\nToukokuu oli hyvä aloittaa yhteisellä lounastapaamisella ja olikin taas mukava talven jälkeen\ntavata tuttuja ja iloisia ihmisiä,meitähän oli siellä paljon!\nMukana oli myös uusia jäseniä - heidät toivotamme tervetulleeksi joukkoomme!\nSoitto soi,laulu ja nauru raikui ja saimme myös laulaa syntymäpäivä-onnittelulaulun musiikkivastaavallemme!\nToukokuussa kylpylän uinti-ja kuntoiluvuoromme alkavat taas rullata totuttuun tapaan tiistaisin ja jatkuvat syksyyn saakka.\nKeilaajatkin siirtyivät kesän ajaksi saman katon alle eli Levihotellin keilaradalle.\nKittilälehden Merkkaa muistiin-palstalta löytyvät ajankohtaiset asiat viikoittain.\nAurinkoista kesän odotusta\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 21.08\nHuhtikuu hanget humauttaa ja siltä se nyt vähän vaikuttaakin,kun aurinko on paistanut monena päivänä jo niin lämpimästi.\nMaaliskuu mennä hujahti vähän kuin talviunilla,mutta nyt näin valoisan kevään kynnyksellä aletaan jo heräillä.\n“Mitä Mariana katolla sitä Vappuna vaolla..” näin tapasi vanha kansa sanoa.\nMarian päivä oli ja meni ja katoilla oli -ja on edelleen- niin paljon lunta,että sen vanhan kansan uskomuksen mukaan meillä on hyvät hanget vappunakin.\nToukokuussa,kun talvisesonki on ohi,me aloitamme taas uinti-ja kuntoilutiistait,ensimmäinen Elämyskylpyläpäivä on 10.5.\nEnnen sitä kokoonnumme kuitenkin Levihotelliin keittolounaalle tiistaina 3.5. ja poikkeuksellisesti silloin ei ole kylpylävuoroa.\nKeilaus jatkuu entiseen malliin.\nKittilälehden “Merkkaa muistiin”-palstaa kannattaa seurata,sinne päivitetään ilmoittautumiset ja muitakin yhdistystä koskevia tietoja sitä mukaa kun niitä tulee.\nLähettänyt Jusku (Juha Mikkonen) klo 19.29\nHyvä Kittilän Ihminen!\nVuosikokouksessa 11.2.2016 tehtiin seuraavat valinnat: puheenjohtajana jatkaa Jouni Palosaari ja varapuheenjohtajana Reijo Tiensuu. Hallitukseen valittiin Marjo Vaarala, Raija Palosaari ja Mika Kuusela sekä varajäseniksi Taimi Nikkinen ja Riitta Kaltemaa (jäsenrekisterinhoitaja). Rahastonhoitajana/ kirjanpitäjänä jatkavat Annikki Autti ja sihteerinä Ilona Lisma.\nToiminta on jatkunut vilkkaana ja toimintamuodot ovat vakiintuneet. Eri tapahtumiin viime vuoden aikana osallistui yhteensä 2 681 henkilöä.\n*Suosituin liikuntamuodoista viime vuonna olivat kylpyläkäynnit, kävijöitä 937 henkilöä.\nKuntosalilla kuntoilijoita kävi 206 henkilöä ja keilaamassa 509 henkilöä.\nRuokailuihin ja muihin ohjelmallisiin tapahtumiin osallistui yhteensä 1 029 henkilöä.\n*Yhdistyksen tuotot kertyivät jäsen- ja tukimaksuista yht. 36.412.27 €. Menot varsinaisesta toiminnasta olivat yht. 36.152.27 € Tukimaksuja yhteisöiltä saatiin 10.960 € ja jäsenmaksuja kertyi 9.700 €. Jäsenrekisterissä on kaikkiaan 760 jäsentä, joista aktiivisia eli jäsenmaksunsa maksaneita oli 397 henkilöä.\nKittilän Ihmiset ry:n toiminnassa alkaa nyt seitsemäs kausi. Toiminta on tarkoitettu yli 65 vuotiaille Kittilän kuntalaisille. Tavoitteena on yhdistyksen toiminnan jatkaminen v.2016 samassa laajuudessa kuin v.2015.\n* Ensimmäinen lounastiistai sesongin jälkeen on 3.5. Levihotellissa. Silloin ei ole kylpylävuoroa samaan aikaan.\nUinti-ja kuntoiluvuorot Elämyskylpylässä jatkuvat taas tiistaisin alkaen 10.5. klo 10 - 12.\n* Keilaus on Levi Bowlingissa tiistaisin. Se siirtyy kesällä joksikin aikaa Elämyskylpylään Levi Bowlingin kesätauon ajaksi.\n*Hyväntekeväisyysgolf ja perinteiset K 65-illallistanssiaiset pidetään tänäkin vuonna 30.7.\n*Syyskuussa 27.- 29.9. järjestetään virkistysloma 30:lle yli 75-vuotiaalle, etusijalla henkilöt, jotka eivät ole olleet aikaisemmin mukana.\n*Pikkujoulut pidetään 22.11. Hotelli Levitunturissa.\n*Tapahtumista on aina ilmoitus Kittilälehden Merkkaa muistiin-palstalla.\nYhdistyksen toiminnan rahoitus on edelleenkin jäsenmaksujen ja yrityksiltä ja yhteisöiltä saamamme tuen varassa.\nKaikki tulot käytetään ohjelmien järjestämiseen talkootyöllä ja vapaaehtoisvoimin.\nJäsenmaksut ovat merkittävä tulonlähde yhdistykselle, joten toivomme mahdollisimman monen suorittavan jäsenmaksunsa vuosittain. Jäsenmaksu on 20 €/henkilö/vuosi, toki enemmänkin saa maksaa!\nOsuuspankki FI25 5641 0820 0573 90\nNordea FI71 1231 3500 0453 83\nJäsenmaksun voi kuittia vastaan maksaa myös käteisellä yhdistyksen järjestämissä tilaisuuksissa.\nOsoitteenmuutokset ja sähköpostiosoitetiedot jäsenrekisterinhoitajalle Riitta Kaltemaa 0400 862797 tai riittakaltemaa@hotmail.com .\nRahastonhoitaja Annikki Autti 045 1315836, aautti@gmail.com Sihteeri Ilona Lisma 040 7252247, ilona.lisma@tpnet.fi\nYhdistykset nettisivut: www.kittilanihmiset.fi Facebook: Kittilän ihmiset\nAnneli Rautio, 040-558 8195 rautio.anneli@pp.inet.fi\nTaimi Nikkinen puh.040-541 3709 taimi.nikkinen@luukku.com\nSusanne Kallojärvi, 040-589 5583, susakallo@gmail.com\nArja Huilaja 050 – 378 8288 arja.huilaja@gmail.com\nMarjo Vaarala, 040 - 702 0840 marjo.vaarala@pp.inet.fi,\nKauko Kurula, 040-761 3552 marsa@perhesafarit.fi ,\nSanna Ruotsala, 0400 - 225227 sanna.hyotyla@takkaporo.inet.fi ,\nKöngäs, Rauduskylä, Hanhimaa:\nRaimo Köngäs, 0400 - 419847 sininen.savu@hotmail.fi\nAnu Inkinen 0400 - 184239 anujaleevi@gmail.com,\nMerja Mäkitalo, 040-738 1198 , merjamakitalo@gmail.com,\nHelppi, Vuoma, Veittivuoma:\nAiri Satokangas 0500 – 393943 airi.satokangas@hotmail.fi\nKinisjärvi, Molkojärvi, Lehmilehto, Palokuusikko;\nRauni Lampela 040 – 548 0113\nTepasto, Pulju, Lompolo :\nRaija Koskenniska 040 – 729 8796\nHilkka Väänänen 050 – 325 8057\nLähettänyt Jusku (Juha Mikkonen) klo 16.51\nVuosikokous lounaan kera 11.2.\nHotelli Hullu Poron Taivas-ravintolassa yhdistyksen sääntömääräinen vuosikokous to 11.2.2016 klo 14 ja ennen sitä keittolounas klo 12 samassa paikassa.\nLähettänyt Kittilän Ihmiset klo 10.03\nJoulu kinkkuineen ja lahjoineen ja vuodenvaihde raketteineen on nyt takana ja kaamoskin jo voitettu!\nNyt jatkamme lupauksinemme kevättä kohti.\nUseimmiten uuden vuoden lupaukset liittyvät kuntoiluun tai sen aloittamiseen.\nElämyskylpylän uintivuoromme alkavat 12.1. ja jatkuvat 2.2 asti,jonka jälkeen annamme tilaa sesongille.\nSen päätyttyä toukokuussa on taas meidän vuoromme.\nKeilaus jatkuu viikoittain.\nTapahtumista talven mittaan on tietoa Kittilälehdessä, 'Merkkaa muistiin'- palstalla ja myöskin näillä nettisivuillamme.\nOnnea on oikea wanhanajan talvi, nauttikaamme siis lumesta, pakkasesta, taivasväreistä ja kevättä kohti pitenevistä päivistä!\nLähettänyt Jusku (Juha Mikkonen) klo 9.14\nJa niin joulu joutui jo taas pohjolaan.... ...\n"Lehti puusta variseepi, päivä yötä pakenee. Lintu...\nSyyspihlajan alla ...\nElokuu ja kuutamoillat.. ..ovat toivottavasti t...\nKesä jatkuu.. ...\nSadepisaroiden laulu.. ..raikuu ja iso kuoro näyt...\nTervetuloa kesä!Tulihan se tänne meillekin - ja mi...\nOi,ihana toukokuu! Sitä on jo viikko takanapäin,a...


Norrin ja aussien päiväkirja: Laumassa puuhailua\nMeidän lauma toki koostuu koko perheestä, Äiti, minä, pikkuveli ja koirat. Lähes aina me kuitenkin liikutaan "mini laumana" eli minä ja koirat.\nJedi on alkanut hakea paikkaansa enemmän ja haastaakin nykyään jo lottea, jos se meinaisi tulla Jedin kupille. Paimenkoiran piirteitä näkyy päivä päivältä selkeämmin. Mun liikkuminen talossa on vahdittua ja Jedi tuleekin aina mun kanssa vessaan, suihkuun... Mitään komentelua ei siis onneksi ole, mutta hyvin lähellä Jedi tykkää olla.\nJedi tykkää myös järjestää tilanteita. Annan Jedille puristeluun ja Lotelle palan porkkanaa(koska dieetti ;) ). Lotte loikkii onnessaan matolle rouskuttamaan, mistä Jedi taas innostuu ja jättää oman luunsa maahan. Hetken päästä Lotte on valmis ja menee nappaamaan Jedin puristeluun, koska kukaan ei vahdi sitä. Tämä tapahtuu yleensä niin salakavalasti, että jää myös minulta huomaamatta. Ruokaahan Jedi ei ota Loten suusta(mutta lelut/kepit/kävyt ottaa) mikä on tietenkin hyvä. Jedi menee siis makaamaan Loten nenän eteen ja nuolee tämän huulia(eli Loten), Loten jyrsiessä Jedin luuta. Kumpikaan ei edes ärise? Jos mä menen väliin, hetken ärinän jälkeen Lotte luovuttaa luun, mutta Jedillä ei riitä sen jyrsimiseen pitkään mielenkiinto :D\nLopuksi vielä iso läjä kuvia viime päiviltä. Ensimmäiset kun oltiin yhdessä treenailemassa ja lopuksi leikkimässä Lintulaakson koulun kentällä.\nTällä hetkellä treeni rintamalla ei ole mitään "uutta". Pyrin vahvistamaan vanhempia asioita. Harjoitellaan myös räjähtävyyttä ja tietynlaista valppautta(lelu palkkana toko harjoituksissa, vauhdista pysähtymistä/maahan menoa).\nMeillä nukutaan vain satunnaisesti sängyssä, eikä sohvilla saa olla :) (mitä nyt Lotte\nottaa omaa vapaata ja nukkuu sohvalla "salaa")\nPentukarvaa on jäljellä epäsiisteinä laikkuina sivuilla(ja toki päässä). Toisaalta on se vaan vielä niin ihanan pehmeä :)\nTämä Jedin etujalkojen väliin kävely on uusin(ja eniten) työn alla oleva temppu. Pikkuhiljaa!\nJedi kurkkii lähes aina koko automatkan maisemia.\nLähettänyt Anne klo 9.22\nphotou 26. lokakuuta 2014 klo 10.47\nLöysin teidän bloginne ihan vasta ja koska tää vaikutti mielenkiintoiselta niin liityin sitten myös lukijaksi. :) Lotte näyttää ihan pieneltä pehmolelulta, aww. Onnellisen näköisiä koiria. <3\nAnne 27. lokakuuta 2014 klo 9.22\nKiitos! Tosi mukavaa kun saadaan lukijoita :) Toivottavasti pysyt mukana! Sullakin on todella herttainen pehmolelu hurtta :)\nDumbo & vompatti\nPaljon on ehtinyt tapahtua


Vapaa tahto on myöhäisstoalainen keksintö | AGON\nStoalainen tahdon käsitteen synty\nTahdon käsitteen uudet muotoilut\nStoalainen vapauskäsitys ja vapaan tahdon käsitteen synty\nVapaan tahdon käsitteen uudet muotoilut\nOrigeneesta ja Plotinoksesta…\nMichael Frede: A Free Will. Origins of the Notion in Ancient Thought. Edited by A. A. Long with a Foreword by David Sedley. University of California Press, Berkeley 2011\nMichael Frede esittelee kirjassaan, A Free Will, vertaansa vailla olevan selvityksen vapaan tahdon käsitteen syntyperistä ja kehkeytymisestä. Frede kirjoittaa vapaan tahdon käsitehistorian ratkaisevilta kohdin uusiksi vuosikymmenten asiantuntemuksella mutta ymmärrettävästi ja yksinkertaisella kielellä. Tarkkaan ottaen kirja on A. A. Longin toimittama postuumi julkaisu Freden luentosarjasta, joka sisältyi velvoitteena hänelle myönnettyyn ”klassisistien Nobel-palkintoon”, Kalifornian yliopiston klassisen kirjallisuuden Sather-professuuriin 1997–1998. Nämä huomiota herättäneet luennot ovat nyt suuren lukijakunnan ulottuvilla, saatuaan toimitustyön kautta sujuvan jäsennyksen ja asianmukaiset loppuviitteet. Kirja sisältää uusia avauksia paitsi vapaan tahdon käsitteestä ja historiasta yleisesti kiinnostuneelle myös filosofian ja teologian aatehistoriassa pitemmälle ehtineelle.1\nHeti kirjan alussa Frede tuo selkeästi esiin aikeensa. Ensinnäkin hän kiistää pitkään vallinneen oletuksen, jonka mukaan vapaa tahto olisi ollut myös antiikissa tavanomainen käsite, vaikkei sitä ollutkaan nimetty eikä siihen löydy nimenomaisia viittauksia antiikin teksteistä. Freden mukaan ei ole kuitenkaan perusteita olettaa, että esimerkiksi Aristoteles ei viittaa vapaaseen tahtoon siksi, että hän olisi vain jakanut vallinneen uskomuksen eikä näin olisi nähnyt tarpeellisena esittää siitä filosofista selvitystä. Uskottavampi on yksinkertaisesti oletus, että Aristoteles ei viittaa vapaaseen tahtoon siitä syystä, että hänellä ole tällaista käsitettä. Näin on oikeutettu myös Freden pääkysymys: milloin ja millaisena vapaan tahdon käsite ilmaantuu, ja miksi ihmistä ryhdytään ajattelemaan tämän käsitteen kautta?\nToiseksi Frede kiistää myös perustellumman, nykyisinkin pitkälti vallitsevan käsityksen. Sen mukaan vapaan tahdon käsitettä pidetään kristillisen ajattelun tuotteena. Näin se nähtäisiin kehittyneen Augustinuksen ajattelussa, vakiintuneen filosofian käsitteistöön ja siirtyneen lopulta moderniin ajatteluumme. Tämän käsityksen on vakiinnuttanut Albrecht Dihle omissa Sather-luennoissaan vuonna 1974 (The Theory of Will in Classical Antiquity, 1982).\nFrede antaa korkean arvon Dihlen älylle ja työlle, mutta haluaa tehdä tämän käsityksiin tarkennuksia. Tarkennukset Frede osoittaa lopulta käänteentekeviksi. Freden projektissa onkin pitkälti kyse vastauksesta Dihlen teeseihin. Freden mukaan Dihle etsii alkuperää juuri tietylle käsitteelle, vapaan tahdon käsitteeksi tulkitulle ”modernille tahdon käsitteellemme”. Omaksi tavoitteekseen Frede taas ilmoittaa tutkia ”puhtaan historiallisesti” käsitteellistä kehkeytymistä niissä keskusteluissa, joissa tahdon, vapauden ja vapaan tahdon käsitteet syntyvät. Näin paljastuu vapaan tahdon käsitteen varsinaiset syntyperät ja kantaisät.\nFrede tarkastelee aikaa Aristoteleesta Augustinukseen. Fokus ei ole kuitenkaan näissä vaan kohdistuu tähän väliin. Keskiössä on hellenistinen filosofia, erityisesti myöhäisstoalaisuuden vuorovaikutus myöhäisten platonilaisten ja peripateetikkojen kanssa. Johdannon tiivistä selvitystä lukuun ottamatta epikurolaisuus loistaa poissaolollaan (12-14). Läpi kirjan Frede tarkastelee aina ensin stoalaisten näkemyksiä ja sitten platonilaisten ja peripateetikkojen vastauksia ja kontribuutioita aiheeseen (ml. kristilliset ajattelijat kuten Origenes ja Augustinus). Erityisessä tarkastelussa ovat Aristoteles, Epiktetos, Aleksanteri Afrodisialainen, Origenes, Plotinos ja lopuksi Augustinus. Myös useasta muusta tunnetusta ja vähemmän tunnetusta ajattelijasta esitetään suppeampia mutta merkittäviä huomioita ja tulkintoja.\nPerusteluksi näkemykselleen, jonka mukaan Aristoteleella ei ole vapaan tahdon käsitettä, Frede pyrkii erottelemaan huolellisesti toisistaan kaksi toisiinsa liittyvää uskomusta: yhtäältä varsinaisen uskomuksen tahdonvapauteen ja toisaalta sen tavallisen näkemyksen, että olemme yleensä vastuussa teoistamme, joihin emme ole pakotettuja vaan jotka haluamme tehdä. Näillä on tekemistä keskenään mutta niitä ei silti pidä sotkea toisiinsa.\nFrede lähtee liikkeelle käsittelemällä sitä, kuinka vasta tietyssä vaiheessa on voinut muodostua ne vapauden ja tahdon käsitteet, joista vapaan tahdon käsite koostuu. Vapauden osalta Frede alustaa verraten laajasti jo johdannossa (9-18). Tähän sisältyy myös epikurolaisuutta käsittelevä jakso, mutta tämänkin osalta keskiöön asettuu lopulta stoalaisen determinismin lähempi avaaminen. Vapauden käsitteen tarkastelun ytimessä on Freden väite, jonka mukaan käsitteen perusta on poliittisessa vapauskäsityksessä (eleutheria), kansalaisvapauden ja vapaan kansalaisen ideassa. Tälle on ominaista tietty kaksipuolisuus: yhtäältä kansalaisten itse itselleen asettamat lait, ja toisaalta ulkoinen esteettömyys tavoitella hyvää elämää järkevällä tavalla. Tämä konkreettinen kaksipuolisuus on analogisesti abstrahoitunut myös filosofiseen ja teologiseen vapauskäsitteeseen.\nFreden mukaan antiikissa ei ole ennen stoalaisia myöskään varsinaista tahdon käsitettä. Frede alustaa analyysinsä Aristoteleella, jolta löytyy ensimmäinen systemaattinen teonteoria ja ”vastuun” (kiitoksen/moitteen ehtojen) analyysi (EN III.1-5). Frede tarkastelee Aristoteleen käsitystä ”valinnasta ilman tahtoa”, kuten hän Aristoteleen käsityksen nimeää. Freden ydinväite on, että varsinainen tahdon käsite edellyttäisi tietynlaista valinnan käsitettä, mikä Aristoteleelta puuttuu. Aristoteleella valinnassa (prohairesis) ei ole kyse vapaasta valitsemisesta vaihtoehtojen välillä vaan se merkitsee ratkaisua jonkin tekemiseksi, ja tämän vaihtoehtona on syystä tai toisesta tässä ratkaisussa epäonnistuminen. (29)\nMenemällä hieman tarkemmin Freden taakse tulkitsen asian seuraavalla tavalla, mikä antaa samalla vahvistusta Freden näkemykselle. Aristoteleen mukaan valinta pohjaa harkittuun haluun (bouleutikē oreksis). Se merkitsee perustaltaan spontaania ruumiillista ojentautumista (oreksis), joka on kuitenkin reflektoitu eli läpäissyt ”neuvonpidon” (bouleusis) järjen, eli kielellisen jäsennettävyyden ja perusteltavuuden (logos), tasolla. Valinnassa on siis kyse perusteltavaksi (logikos) neuvotusta, neuvotellusta ja jäsennetystä suuntautumisesta toiminnallisena ennalta tarttumisena jonkin hyvän saavuttamiseksi.\nAristoteleen jäsennyksen taustana on hänen (ja Platonin) kaksi-/kolmiosainen sielukäsitys, jossa ihmissielu jaetaan rationaalisiin ja irrationaalisiin osiin. Toimimme joko valiten eli rationaalisesti järjen ojennuksen (perusteltavissa olevan halun) neuvosta (boulēsis) ja neuvonpidon (bouleusis) jäsentämästä ratkaisusta, taikka valitsematta eli irrationaalisesti välittömästä halusta vailla harkintaa, kuten rintaan sijoittuvan reflektoimattoman kiivauden kuohusta (thymos) tai tätäkin alempaa kumpuavasta ruumiillisesta tarpeesta (epithymia).2\nSanatarkan ja etymologiaa painottavan tulkintani syynä on kaksi seikkaa:\nensinnäkin korostan genealogisesti teonteorian peruskäsitteiden institutionaalisia syntyjä konkreettisissa poliittis-oikeudellisissa käytännöissä. Boulē (neuvosto, kansankokous) on taustana boulēsikselle (neuvo, toive, pyrintö). Se yhtyy logoksen (perustelu, puhe, järki) kanssa bouleusiksessa (neuvonpito, neuvottelu, harkinta). Tämä päätyy prohairesikseen (ratkaisu, päätös, valinta) ennalta tarttumisena toimiin kohti tavoiteltavaa päämäärää.\ntoiseksi korostan vitalistisesti toiminnan psykologian jäsentymistä suhteessa ruumiilliseen kokemukseen. Ylimmäksi sijoittuu logos ”järkenä”, perusteltavana ja kootusti ilmaistavana asian jäsennyksenä (kykynä tähän). Tätä vastaa boulēsis ”järjen haluna”, perusteltavan aatteen neuvona ja jäsentyneenä toiminnallisena suuntautumisena (kykynä tähän). Thymos taas sijoittuu rintaan kunniaan, yleiseen mielipiteeseen, turvallisuuteen, jne. liittyvänä voimana, jolla on taipumus ilman neuvoa ja hallintaa kiehua ja paisua ylitse. Epithymia sijoittuu alimmaksi edellistäkin alempaa kumpuavien tyydytettävien tarpeiden (ruokahalu, sukupuolivietti) voimana, joka on näin etäimpänä järjestä ja perusteluista.3\nSen lisäksi, että Aristoteleelta ei löydy tahdon käsitettä, tuon tässä esille vielä kaksi asiaa. Ensinnäkin Aristoteles ei anna teonteoriassaan järjelle toista roolia konfliktin ratkaisijana järjettömien halujen ja järjellisen pyrkimyksen välillä. Kyse on tottumuksille alisteisen luonteen (ēthos) ja sen ominaisuuksien ja valmiuksien (heksis) kehityksestä, missä korostuu kasvatuksen jatkuva merkitys. Itsetuntemuksen ja olemistavan kehittämisen myötä myös järjettömät halut voivat muovautua järjen myötäisiksi, perusteltaviksi. Toinen rooli järjelle tuomion antajana tulee perustetuksi vasta stoalaisilla ja varsinainen järjen kaksoisrooli vasta stoalaisten vuorovaikutuksessa myöhempien platonilaisten ja peripateetikkojen kanssa.\nToiseksi, vaikka Freden tarkoitus on Aristoteleen avulla vain alustaa analyysinsä, hän esittää samalla syväluotaavia tulkintoja Aristoteleen teonteorian peruskäsitteistä. Esimerkiksi käyköön ”vapaaehtoisuuden” (hekousion) ja ”tahdonvastaisuuden” (akousion) erottelu. Vaikka erottelu tehdään usein termein voluntaarinen ja involuntaarinen, tahdonvaltainen ja tahdonvastainen, tahallinen ja tahaton jne., alunperin tähän ei sisälly mitään viittausta tahtoon eikä vapauteen. Freden mukaan hekousionissa onkin kyse kyvystä toimia omasta aloitteesta. Tulkitsen sen suomeksi sanatarkasti itselähtöisyytenä tai omaehtoisuutena.\nTeon itselähtöisyys perustaa ”edesvastuun” (kiitoksen, moitteen, palkkion, rangaistuksen mahdollisuuden) oli teko sitten varsinaisesti valittu tai ei. Aristoteles ei siis samasta itselähtöistä ja valittua tekoa. Teko on itselähtöinen (”vastuunalainen”) vaikka se ei olisikaan varsinaisesti valittu (toiminta kuohuksissa tai himosta). Valittu teko on taas itselähtöinen ja varsinaisesti meistä kiinni (ef’ hēmin) eli vallassamme. Kuvaavaa on, että Aristoteleella ”vastuu” soveltuu kaikkiin, joita voidaan kasvattaa, opettaa tai kouluttaa, eli myös eläimiin, jotka toimivat kyllä itselähtöisesti mutta vailla varsinaista valinnan mahdollisuutta. (26-31)\nStoalaiset hylkäsivät käsityksen sielun kaksi-/kolmeosaisuudesta ja samastivat ihmissielun järkeen. Taustalla on stoalainen sielun muodonmuutos-oppi. Aikuisen ihmisen sielu ei ole saanut järkisielua järjettömän sielun oheen vaan kyse on täydestä metamorfoosista. Ihmissielu kokonaisuudessaan muuntuu käsitteiden ja itseymmärryksen kypsyessä järjeksi.4 Stoalaisen materialismin mukaan sielu ylipäänsä ei ole ruumiista erillinen vaan ruumiillisia aistimuksia hallitseva tekijä (to hēgemonikon). Näin stoalaiset näkivät samalla palaavansa Platonin ideaopin harhapoluilta varsinaiseen Sokrateeseen (Platonin varhaisdialogit). (32-4)\nStoalaiset keskittyvät käsitteellistämään ja selittämään ihmisen toiminnan erityisyyttä. Stoalaisen toiminnan psykologian peruskäsitteet ovat vaikutelma (fantasia, impressio), myöntymys (synkatathesis, konsensus) ja sysäys (hormē, impulssi). Järjettömien eläinten (tai pikkulasten) toiminta nojaa aistillisiin sysäyksiin, joista syntyvät vaikutelmat aiheuttavat välittömästi käyttäytymisen (suuntautumisen tai vetäytymisen). Jatkuvuutta kasvamisessa lapsesta aikuiseksi kuvaa stoalaisilla se, että myös järkisielun saavuttaneilla ihmisillä on toiminnan pohjana impulsiiviset impressiot eli toimintaan sysäävät vaikutelmat (hormētikai fantasiai). Nyt ”järjen hegemoniaa” heijastaa se, että näistä jokaisen on täytynyt tulla järjen arvostelemaksi ja saada järjen myöntymys. Sysäys on siis järjellinen, joten se on aina artikuloitu ja sillä on propositionaalinen sisältö. Sysäystä voidaan kutsua myös ajatukseksi (noēsis), ja se on siis arvosteltavissa totena tai epätotena uskomuksena (doksa). (36-7, 41)\nStoalaisten mukaan järjellisen ihmisen jokainen halu (oreksis) on siis järjen halu. Kyseessä on siis aina ”tahtominen” (boulēsis) haluamisena, jolle järki on antanut myöntymyksensä. Stoalaisilla onkin boulēsikselle kapeampi ja laveampi käyttö: se tarkoittaa joko pelkkää toimintaan motivoivaa ”arvostelematonta uskomusta” tai varsinaista järjen myöntymyksen saanutta toimintaan ”sysäävää vaikutelmaa”. Eettiseltä kannalta elämässä on kyse siitä, annammeko järjelliset myöntymykset kulloisillekin uskomuksillemme vai emme. Tällainen viisaus on ainut hyvä, hyvää elämää on järkevä elämä. Lopulta koko tutkimus kääntyykin stoalaisilla ”sisäisen elämän” järkiperäiseen tarkasteluun, mitä vahvistaa stoalainen fatalismi, usko kaiken ulkoisessa maailmassa tapahtuvan ennalta määräytyneisyyteen. (42-3)\nFreden mukaan yllä kuvattu järjen kyky ja myöntymyksen käsite tarjoaa jo nyt eräänlaisen ”tahtomisen” käsitteen. Se ei kuitenkaan ole varsinainen tahdon käsite, sillä myöntymyksen käsite sellaisenaan ei vielä tarjoa tahdon käsitteen edellyttämää valinnan käsitettä. Varsinainen tahdon käsite syntyy lopulta vasta myöhäisstoalaisella Epiktetoksella, jolla juuri sisäisyyden korostus tulee huippuunsa (yksi merkittävimmistä sisäisen itseyden käsitteellistyksistä). Epiktetos ei kuitenkaan laajenna perinteistä stoalaista myöntymyksen käsitettä (synkatathesis) vaan ottaa käyttöönsä perinteisen valinnan käsitteen (prohairesis). Sillä ei ollut aiemmin juurikaan roolia stoalaisuudessa vaan yhdistyi peripateetikoihin. (44)\nAristoteleella ”tahto” (toive) voi kohdistua mahdottomaan ja valtamme ulkopuoliseen (kuolemattomuus, toisen menestys), missä ei voida puhua lainkaan valinnasta (prohairesis). Epiktetos antaa kuitenkin prohairesikselle uutta sisältöä. Prohairesiksemme määrittelee millaisia olemme, prohairesiksemme määrää käyttäytymistapamme, prohairesiksemme tulisi olla varsinainen huolenaiheemme. Lopulta vain prohairesiksellamme on todella merkitystä. (45) Aristoteleen tavoin Epiktetoksella prohairesis koskee kyllä sitä, mikä on varsinaisesti vallassamme eli meistä kiinni (ef’ hēmin), mutta Epiktetoksella korostuu, että välttämättä aina ulkoisessa maailmassa toteutuvat teot eivät ole enää täysin kontrollissamme. Vain sisäinen ratkaisu on varsinaisesti vallassamme, ei sen ulkoinen toteutuminen. Tekoihin johtavat ”tahtomiset” ilmenevät nyt sisäisen prohairesiksen tuotoksina, jolloin prohairesis käsitetään sisäisenä kykynä tai valmiutena. Näin se onkin aiempaa stoalaista myöntymyksen käsitettä huomattavasti laajempi käsitteellistys (Epiktetos ymmärtääkin synkatathesiksen vain yhtenä vaikutelmien koettelun (khrēsis tōn fantasiōn) mahdollisuutena).\nOttamalla käyttöön termin prohairesis Epiktetos haluaa ilmiselvästi korostaa sitä, mikä on varsinaisesti meistä itsestämme kiinni, ja mikä on se perusta, jolta voimme viitata jonkin toiminnan olevan vallassamme, omaa toimintaamme. Freden mukaan tässä meillä on todella ensimmäistä kertaa tahdon käsite. Se merkitsee sielun kykyä tai valmiutta valintojen ja ratkaisujen tekemiseen. (45-8) Epiktetoksen kohdalla prohairesis voidaankin suomentaa yksinkertaisesti tahdoksi tai tarkemmin tahdonratkaisuksi. Mielestäni kaikkein tarkimmin ja ehkä osuvimmin se voitaisiin kääntää tahdon ratkaisuvallaksi, jolloin korostuu käsitteen erityisluonne sisäisenä sielunkykynä, erityisenä voimana ja valmiutena.\nStoalainen tahtokäsitys ei tietenkään kelvannut niille, jotka pitivät kiinni järjettömän sielunosan olemassaolosta. Uusplatonismista tuli ajanlaskun ensivuosisatojen jälkeen uusi muotifilosofia syrjäyttäen stoalaisuuden. Se kuitenkin omaksui stoalaisten vaikutusten lisäksi paljon myös Aristoteleen oppeja. Frede ryhtyykin käsittelemään myöhempien platonilaisten ja peripateetikkojen kontribuutioita tahdon problematiikkaan. Vaikka he pitivät kiinni Platonin ja Aristoteleen (52) sielukäsityksistä, Frede osoittaa (56-7) kuinka he omaksuivat vuorovaikutuksessa stoalaisiin myös synkatathesis-opin, mikä vei heitä eroon Platonin ja Aristoteleen alkuperäisistä käsityksistä. Myös heidän mukaan tekoihin johtavia sysäyksiä aikaansaavilla vaikutelmilla on siis järjen myöntymys.\nStoalaisten tavoin myöhäiset platonilaiset ja peripateetikot omaksuivatkin boulēsiksen kapean ja lavean käytön: kapeassa merkityksessä se tarkoittaa järjen jäsentämään haluun pohjaavaa ”tahtomista jonkin tekemiseen”, ja laajassa järjen myöntymykseen perustuvaa ”jonkin tekemistä tahdotusti”. (52) Erottelun pohjalta myös myöhäisille platonilaisille ja peripateetikoille muodostuu tahdon käsite mielen kykynä ja valmiutena saada aikaan tekoja järjen antaessa myöntymys haluille ja uskomuksille. Tällaisina toimintaan sysäävinä vaikutelmina ne voivat heidän käsityksensä mukaan olla perimmältään myös järjettömästä sielunosasta kumpuavia. (58-9) Kun myös itselähtöisten tekojen (hekontes) edellytykseksi asettuu järjen myöntymys, hekōn alkaa todella tarkoittaa tahdottua, tahallista, jne. viitaten tahtoon. (49) Tämän myöhemmän peripateettisen tulkinnan voidaan nähdä hallinneen meidän päiviimme saakka tulkintaa myös Aristoteleen teonteorian peruskäsityksestä.5\nMielestäni nyt myös järki ilmenee selkeästi kahdessa eri roolissa. Peripateetikoista esimerkiksi Aleksanteri Afrodisialaisella järki yhtäältä muodostaa yleisen tahdon suuntautuneisuuden ja näkemyksen hyvästä ylipäänsä, ja toisaalta antaa tuomion myöntymisestä tai kieltäytymisestä toimintaan sysäävien vaikutelmien suhteen.\nNiin ikään erityiseksi kysymykseksi voi nyt muodostua se, kuinka vaikutelmien voima järjen ylitse selittyy, kun niiden alkuperä ei olekaan järjessä (kuten stoalaisilla). Kyse on siis halujen ja ”fantasioiden” vetoavasta voimasta järjen vakuuttelemiseksi. (59-60) Uusplatonisteista esimerkiksi Plotinoksen mukaan järki aina ensin rationalisoi vaikutelman, joka itse voi olla alkujaan ei-rationaalinen mutta saa järjen taivutetuksi. Tälle rationaaliselle vaikutelmalle järki antaa vasta myöntymyksen ja vain välillisesti ei-rationaaliselle halulle. Näen, että nyt järjen kaksoisroolina on vaikutelman rationalisoiminen ja sitten tuomion antaminen tahdon myöntymiseksi tai kieltäytymiseksi. Tässä ilmenee taas tahdon käsitteelle uusi muotoilu mutta myös tahdonvoima erityiskysymyksenä siitä, missä mielessä olemme lopulta vapaita.6\nStoalaisilla vapaus (eleutheria) määrittyy heidän omalla uudismuodosteellaan exousia autopragias. Freden sanoin kyseessä on vapauden määritys omasta aloitteesta toimimisen kykynä oman ymmärryksen ohjaamana ja motivoimana. (74) Frede esittää, että stoalaisen maailmankatsomuksen pohjalta autopragia viittaa tuohon kykyyn sisällöllisesti, ja exousia siihen, että se on ihmisillä annettuna, erityinen lahja ja etuoikeus.7 Stoalaiset näkivät, että korkeintaan vain ani harva ihminen on todellisuudessa vapaa. Ihmiset ovat pikemminkin maailman orjia eläessään uskomustensa pakottamina. Ihmisiä hallitsevat lukuisat asiat, jotka oletetaan hyviksi tai pahoiksi, vaikkeivät ne ole kumpaakaan. Tämä stoalainen pakotettuna olemisen (biazesthai) käsitteellinen laajennus ei kuitenkaan muuta ”vastuullisuuden” rajaa. Näin siksi, että alkujaan ihmiset ovat itse orjuuttaneet itsensä.\nFrede tuo esille, että exousia autopragiaksen lisäksi vapauden määrittelemiseksi oli myös toinen tekninen termi, to autexousion. Termi on stoalaista alkuperää, mutta oli käytössä myöhemmillä platonilaisilla ja peripateetikoilla, ja vielä ahkerammin kristityillä kirjoittajilla. Freden mukaan termi käännetään usein yksioikoisesti vapaan tahdon omaamiseksi, mutta tarkalleen ottaen kyseessä on kyky/valmius tarvittavan tekemiseksi omasta aloitteesta. Frede ei tätä mainitse, mutta itse näen että esimerkiksi Epiktetos ottaa juuri tämän termin käyttöön, jotta voidaan tarkasti välttää viittaus ulkoiseen toimintaan vapaudesta ja vapaasta tahdosta puhuttaessa. Vapauden käsitteen taustalle Frede kokoaa seuraavat asiat. Ensinnäkin stoalaisten mukaan synnymme vailla järkeä ja näin epävapaina, mutta olemme luotuja vapaiksi sillä voimme täysin luontaisesti kehittyä sellaisiksi. Lisäksi kehitymme ja kasvamme aina kulttuurissa ja yhteisössä, jolloin omaksumme välttämättä joitain epätosia uskomuksia. Ennen varsinaista vapautta ihminen on siis aina jo orjuuttanut itsensä. (74-5)\nStoalaisten mukaan vain viisas on hyveellinen. Samoin vain viisas on vapaa. Sen paremmin viisaudella, hyveellisyydellä kuin vapaudellakaan ei ole aste-eroja, joten tahdon täytyy olla täysin puhdas ollakseen stoalaisittain vapaa. Näin on tultu vapaan tahdon käsitteeseen ja kysymykseen tahdonvapaudesta. Epiktetos keskittyi kokonaan tahtoon (prohairesis) eli sisäisen ratkaisun kykyyn. Näin myös ihmisen hyvyys (kuntoisuus) on tahdon hyvyydessä, mikä tarkoittaa luonnon (Jumalan) ja sen tarkoituksen mukaisuutta. Kun ihmisen tahto on tarkoitettu vapaaksi, nousee kysymys vapaana olemisen luonteesta. Epiktetokselle kyse on yksinkertaisimmillaan tahdon esteettömyydestä, jonka voimme menettää vain me itse: sydämen kiinnittäminen ulkoisen maailman asioihin saa meidät niistä riippuvaisiksi. Näin orjuutamme itsemme, jolloin myös toimimme asioiden hyvyyttä ja pahuutta koskevista oletuksista johtuen aina ikeen alla. Fredelle juuri tässä ilmenee ensimmäinen vapaan tahdon käsite. Tämä on siis käsitys tahdosta, johon ei kohdistu valtaa joka estää tekemästä hyvän elämän elämiseksi tarvittavia valintoja ja ratkaisuja, tai valtaa joka saa aikaan hyvän elämän elämisen estäviä valintoja ja ratkaisuja. Vapaa tahto voi siis olla vain viisaalla. (75-7)\nStoalaisille ongelman muodostaa tietysti fatalismin ja tahdonvapauden sovittaminen. Kuinka tahto voi olla vapaa kun kaikki on ennalta määrättyä? Ihmiset ovat stoalaisten mukaan joko viisaita ja vapaita tai tyhmiä ja orjia. Viisaankin toiminta on vain luonnon tarkoituksen ja välttämättömien edellytysten (Jumalan tahdon) mukaista. Silti se ei ole pakotettua vaan viisaan oman ymmärryksen motivoimaa. Näin jäsentyy paitsi ”välttämättömyyden” ja ”pakotettuuden” erottelu myös niiden suhde vapaaseen ja itsensä orjuuttamaan ihmiseen. Epävapaalle tekoihin johtava tahdon myöntymys on vaikutelman pakottama. Hän on maailman ja uskomustensa orja. Vapaalle myöntymys on oman ymmärryksen ja oivalluksen aiheuttama, hän kun on täysin perillä välttämättömistä edellytyksistä.\nTässä ilmenee stoalaisen vapaan tahdon käsitteen erityisyys. Se ei perustu mahdollisuuteen toimia/valita toisin. Stoalainen viisas on hyveellinen ja vapaa, mutta ei voi valita mitään toisin menettämättä näitä kaikkia kvaliteettejaan. Frede korostaa, että tämä ”pakotettuus” ei estä sanomasta, että vapaalla ihmisellä on tahto, joka on vapaa valitsemaan mitä järkeväksi näkee. Se ei ole pidätelty järkevästä eikä pakotettu järjettömään valintaan (77-83).\nTämä (Freden mukaan ensimmäinen) vapaan tahdon käsite on siis käsitys tahdosta, jota ei ole pakotettu ratkaisuissaan, mutta joka ei merkitse kykyä tehdä mitä tahansa valintoja, kuten niitä joita kukaan täysjärkinen ei halua tehdä. Frede painottaa, että käsite perustuu valtaville oletuksille itsestämme (stoalainen tahdon käsite), maailmasta (kaikkea hallitsevan hyvän ja huolehtivan Jumalan kaitselmus) ja asemastamme maailmassa (mikään ei pakota vääriin tai estä oikeista valinnoista ellemme itse orjuuta itseämme). (85) Samaan hengen vetoon Frede jatkaa, että kyse ei ole lainkaan tavanomaisesta käsityksestä edes antiikissa ja siirtyy tarkastelemaan platonilaisten ja peripateetikkojen vastauksia ja kritiikkejä.8\nFreden mukaan kristityt omaksuivat pienin muunnelmin stoalaisen vapaan tahdon käsitteen. Myös platonilaiset ja peripateetikot omaksuivat puheen vapaasta tahdosta vaikka hylkäsivätkin stoalaiset oletukset. Taustaksi Frede palaa kuitenkin aikaan ennen varsinaista vapaan tahdon käsitettä ja rekonstruoi (Ciceron De faton pohjalta) platonilaisen Karneadeksen hyökkäystä stoalaista Khrysipposta vastaan. Sikäli kun determinismi sellaisenaan nähtiin hyljättävänä, myös stoalaisen determinismin erityispiirteet jäivät vaille riittävää huomiota. Samalla ei nähty stoalaista vapaan toiminnan (autopragia) erottelua teoista, jotka eivät ole vapaita mutta joista olemme vastuussa – myös itsensä orjuuttaneen ihmisen ”pakotetut” teot johtuvat alkujaan myöntymyksestä ja ovat itsestä kiinni. (89-94)\nKarneadeksen kritiikki kohdistui siis stoalaiseen käsitykseen meistä kiinni eli vallassamme olevasta (to ef’ hēmin). Se nähtiin käsitteen väärinkäyttönä ja liian heikkona perustelemaan vastuu. Karneades hylkää stoalaisen käsityksen, että vastuu voisi mitenkään perustua ”pakotettuun” myöntymykseen. Vastuun alkuperä tulee löytyä omasta luonnostamme. Näin hän myös kaventaa sekä vallassamme olevan että ”vapaaehtoisuuden” alaa. Samalla hän sallii psykologisen pakon syyllisyydestä vapauttavaksi tekijäksi Khrysippoksesta (ja Aristoteleesta) poikkeavalla tavalla. Frede korostaa, että kritiikin myötä vastuunalaisen toiminnan käsitteellistämiseksi otettiin lopulta käyttöön sellaiset vapauden, vapaan teon ja tahdon käsitteet, jotka ovat heikompia kuin stoalaisten vastaavat. (91-4)\nEroista huolimatta Khrysippos ja Karneades näkivät vapaaehtoisuuden ja vallassamme olevan yhtenevinä. Frede tarkastelee lähemmin myöhäisantiikkista peripateetikkoa Aleksanteri Afrodisialaista, joka tekee edellisistä poiketen selvän eron vallassamme olevan ja vapaaehtoisuuden välille. Erottelu pohjaa tällä välin unohdettuun Aristoteleen käsitykseen, jonka mukaan jokainen valinta (prohairesis) on itselähtöinen (hekontes) mutta kaikki itselähtöinen ei ole valittua: toisin kuin itselähtöistä tekoa, valittua tekoa määrittää juuri se, että se on täysin meistä kiinni (ef’ hēmin). Aleksanteri määrittelee teon vapaaehtoiseksi (hekon), mikäli se johtuu pakottamattomasta myöntymyksestä (abiastos synkatathesis) vaikutelmaan. Freden mukaan tämä vastaa ilmiselvästi Karneadeksen käsitystä. Vallassamme olevan Aleksanteri määrittelee puolestaan Karneadesta kapeammin, ja tavalla, jota ei myöskään Aristoteleelta löydy. Toisin kun vapaaehtoisuuden kohdalla, vallassamme olevan ehdoksi pelkkä pakottamaton myöntymys (passiivinen) ei riitä vaan myöntymyksen lisäksi vaikutelman tulee olla kriittisesti arvosteltu (aktiivinen). (26, 57, 95)\nMyös Aleksanteri hyökkäsi siis stoalaisia vastaan siten, että he väärinkäyttävät vallassamme olevan käsitettä puhuessaan siitä myös pakotettuun myöntymykseen perustuvan teon kohdalla. (95-6) Aleksanterin mukaan tämä tuhoaa samalla vapauden (to eleutheron) mahdollisuuden. Tähän hän viittaa juuri termillä autexousion: henkilö on vastuussa/vallassa (kyrios) vain suhteessa tekoon, joka on hänellä itsellään (autos) vallassa (exousia) jättää tekemättä. Juuri Aleksanteri tekee vapaudesta ehdon tahallisuudelle (vapaa-ehtoisuudelle) ja näin vastuulle sekä kaikelle vallassamme olevalle. Frede korostaa erityisesti sitä, että Aleksanteri tekee tällä ”realistisemmalla” (itse sanoisin juridisella) vapauden käsitteellään tahdonvapauden mahdolliseksi myös kaikille meille, jotka emme ole stoalaisia viisaita. (96-7)\nFreden mukaan Aleksanterin vapauskäsite muodostuu ongelmalliseksi, kun hän yrittää antaa sille positiivisen sisällön. Aleksanteri määrittelee vapauden juuri mahdollisuudeksi valita paitsi jonkin tekeminen myös tekemättä jättäminen. Peripateetikkona Aleksanteri on hyvin tietoinen, että Aristoteleen mukaan hyveellinen ei voi koskaan valita tosin: hyveellisenä oleminen tarkoittaa juuri siitä, että jäljellä ei ole motivaatiota toimia millään tavalla toisin. Halussaan kieltää determinismi Aleksanteri turvautuu kyseenalaiseen kehitelmään: ennen hyveellisen henkilön olemista hyveellinen on tilanne, jolloin hänen oli mahdollista toimia toisin. Perustaessaan vapauskäsitteensä toisin toimimisen mahdollisuudelle Aleksanteri ei kiellä vain toiminnan ulkoista determinoitumista vaan myös sisäisen. Tämä lähestyy vallalle nousutta tahdonvapauskäsitystä kaikesta ulkoisesta ja sisäisestä riippumattomana puhtaana tahdon aktina. Frede näkee Aleksanterissa kantaisän juuri sille modernille vapaan tahdon käsitteelle, joka perustuu toisin toimimisen ja valitsemisen kyvyn idealle. (97-100)\nFreden mukaan Aleksanterin umpikujat johtuvat riittämättömästä stoalaisen determinismin ymmärryksestä (viisaan vapauden luonteesta) sekä hänen ansion käsitteen virheellisyydestä. (100-1) Freden selitys ja kritiikki on mielenkiintoinen. Hän hakee selitystä historiallisesta kontekstista. Aleksanteri eli aikana jolloin vallitsi suunnaton huoli oikeudenmukaisuudesta – kullekin ansionsa mukaan. Aristoteleella ”vastuu” (syyksi lukeminen) ei merkitse ansiota tässä mielessä vaan ideana on, että jonkun osalta tartutaan toimeen haluttaessa vaikuttaa hänen motivaatioihin. Kyse on kasvatuksesta. Ansaitseminen ei pohjaa mahdollisuuteen valita/toimia toisin. Frede muistuttaa Aristoteleen vastuukäsitteen soveltumisesta myös pikkulapsiin ja eläimiin. Kotieläimen käyttäytyessä tavalla, jota ei voida hyväksyä, kiinnostus ei kohdistu sen mahdollisuuteen toimia toisin. Tarvittaessa sen luonnetta kehitetään kouluttamalla. Lasta kasvatetaan hyvään ja oikeaan toimintaan rohkaisuin ja rajoituksin usein peilaamalla (normina) hänen omaa ikäluokkaansa, muttei suhteessa mahdollisuuteen toimia toisin. Lapselle toisin toimiminen ei voi usein edes ilmetä mahdollisuutena. (98-9)\nAleksanterin mukaan mitään ansioita tai puutteita ei kuitenkaan ole ilman mahdollisuutta toimia ja valita toisin. Kiitokset ja palkkiot ansaitaan siitä, että on valittu oikea tapa toimia vaikka olisi voitu valita myös väärä. Freden sanoin kyseessä on täysin epä-aristoteelinen tai epä-platonilainen käsitys, jos toiminnan tekee hyväksi ja ansiokkaaksi se, että on jätetty valitsematta tarjolla ollut houkutus. Aleksanteri näyttää ajatelleen, että hyveellisen henkilön hyveellisen toiminnan ansiokkuus on siinä, että se on tulosta ansiokkaasta valinnasta, jonka hän on tehnyt aiemmin elämässään pystyessään vielä valitsemaan toisin. Ja Freden sanoin tämä on yksinkertaisesti väärin. Hyveellisen toiminnan ansio on itse toiminnassa, siihen johtaneessa valinnassa ja tämän aiheuttaneessa motivaatiossa. Aiemmilla toimilla on ansionsa vain sikäli kun ne ovat osoittaneet henkilön olevan oikealla tiellä. (99-101)\nLopuksi Frede tarkastelee omissa luvuissaan Origenesta, Plotinosta ja Augustinusta. Näiden seikkaperäisten tarkastelujen tarkoituksena on osoittaa tyhjiksi loputkin oletukset kristillisen ajattelun ja pakanafilosofian radikaalista pesäerosta. Sekä Origenes että Plotinos olivat olleet Ammonios Sakkaksen opissa, johon uusplatonilaisuus pohjaa. Origeneen kautta Frede osoittaa vapauden ja vapaan tahdon käsitteiden tulleen kristityille platonilaisilta ja etenkin stoalaisilta. Vapaan tahdon etsiminen raamatusta edellyttää ennalta käsitteen, jota ei voida itse kirjoituksista muodostaa. Freden osoittaa Origeneen tärkeyden syyt. Origenes kirjoitti ensimmäisenä kristittynä systemaattisen esityksen vapaasta tahdosta ja piti uskon opeista kiinni, mutta koulutettuna filosofina pyrki tekemään niistä rationaalisesti ymmärrettäviä. Origeneen kanta kysymykseen olikin toisella ja kolmannella vuosisadalla edustava. (103-6)\nFrede keskittyy tarkastelussaan Origeneen De principiis latinannoksen vapaustutkielmaan (III.1), joka on säilynyt myös alkukielellä (Peri autexousiou). Tutkielma, jossa vapaudesta tehdään sekä todellisuuden peruslähtökohta että uskonopin neljäs totuus kolminaisuuden jälkeen, osoittaa kuinka vahvasti Origenes nojaa stoalaisiin. Systemaattinen selonteko vapaasta tahdosta voisi Freden sanoin olla suoraan myöhäisstoalaisesta käsikirjasta. Terminologia ja väitteet ovat liki samat kuin Epiktetoksella. Tältäkin löytyvää teoriaa vasten Origeneen raamatunselitykset tulevat ymmärrettäviksi. Freden mukaan Origeneen poikkeamat eivät ole stoalaisia vaan kristittyjen harhaoppeja vastaan (astraalideterminismi ja gnostilaisuus). Erot tulevat kristinuskon sijaan Origeneen platonilaisuudesta, kun muutoin platonilaiseen näkymään maailmasta yhdistyy perustaltaan stoalainen näkemys vapaudesta. Stoalaisilta oli saatavissa tahdonvapauskysymykseen liki valmiit vastaukset, jotka palvelivat noiden harhaoppien torjumisessa. Näin Frede esittääkin, ettei ole erityistä syytä odottaa minkään radikaalisti uuden vapaan tahdon käsitteen syntyvän kristinuskon myötä. (113-122)\nPlotinoksen pohjalta Frede jatkaa kristillisen ja pakanallisen ajattelun pesäeroa koskevien oletusten kumoamista. Kyseenalaistettavana ovat erottelut filosofien intellektuaaliseen ja kristittyjen voluntaariseen Jumalakäsitykseen (127-130), filosofien polyteismiin ja kristittyjen monoteismiin, sekä filosofien abstraktiin ja kristittyjen persoonalliseen Jumalakäsitykseen (143-8). Frede osoittaa, kuinka Plotinoksen lähemmällä tarkastelulla on tässä ydinasema. Häneltä löytyy selkeästi tahdon käsite ja hänessä nähdään, kuinka platonilainen omaksuu alkujaan stoalaisen käsityksen vapaasta tahdosta. Sukeltamatta Plotinoksen metafysiikkaan ja Freden Plotinos-eksegeesiin tuon esille eräitä olennaisia asioita. Erotteluista välittömin merkitys vapaan tahdon suhteen on tietysti intellektuaalisen ja voluntaarisen erottelulla.\nPlotinoksen kautta Frede haluaa osoittaa (mm. Dihlen teesejä vastaan), ettei voluntaarista Jumalakäsitystä eikä tiettyä tahdon tarkastelutapaa voida pitää erityisesti juutalais-kristillisenä. Frede näyttää pitävän keskiössä Platonin Timaioksen maailmankaikkeutta ja sen syntyä koskevan esityksen tulkintaa, josta oli erimielisyyttä ja laajaa debattia jo myöhäisten platonilaisten kesken. Kyse on siis siitä, onko Platonin dēmiourgos Jumala vai ei. Plotinoksen ja hänen jälkeen myös muiden platonilaisten mukaan ei ole. Demiurgi luo maailman mallin ja esikuvan (paradeigma) mukaan. Paradigma on tietysti hyvän idea kaikkien ideoiden ideana. Se on yksin sekä ylin muiden ideoiden ja ikuisten totuuksien suhteen että kaiken todellisuuden, olemisen ja olemattomuuden alkuperuste (syy ja selitys): siis Jumala. Demiurgit luovat kaiken katoavaisen ja kuolevaisen mutta tämä ylin Jumala on pannut (demiurgien lisäksi) alulle sielun (kuolemattoman, jumalallisen ja hallitsevan voiman) ja luovuttanut sen demiurgeille täydellisen maailmankaikkeuden luomiseksi. Frede tuo erityisesti esille kohdan, joissa Platon Timaioksen (41a-) suulla esittää kaiken olevan lopulta kiinni juuri Jumalan tahdosta. Kyse on vapaan tahdon ideasta puhtaana tahdon aktina. Plotinoksella tämä on kuitenkin sellaisenaan vain Jumalaan liitettävä voima ja kyky.9\nFreden mukaan sanonnalla ”Jumala toimii jotenkin, koska tahtoo” (harhaanjohtavalla, sillä Jumala ja Jumalan luonto ei ole edes muodollisesti erotettavissa) saavutetaan seuraavaa. Vapauden olemus nähdään ”kykynä tehdä jotain siksi, että itse tahdotaan tai halutaan, sen sijaan, että jokin tai joku muu saa tekemään tai jopa haluamaan sen tekemistä”. (148) On huomattava, että Plotinoksella vapaus saa eri muodot eri tasoilla. Ruumiillinen ihminen ja hänen vapautensa ovat ikuisten totuuksien (intellektit) ja niiden valossa luonnolle rakenteen antavien järkisielujen jälkeen ja tuloksena vain pelkkää (heijasteen heijasteen) heijastetta Jumalasta ja hänen vapaudesta. (130-2) Ihmisen teoista puhuttaessa vapaus on enää hädin tuskin edes oikea sana. Plotinoksella Jumalan tahto on perustellusti ehdoton ja edellytyksetön. Mutta jos kristillinen idea ihmistahdosta Jumalan kuvana nähdään vapaana tekemään edellytyksettömiä ja ehdottomia valintoja vailla muita perusteita, kyse on Freden sanoin yksinkertaisesti virheellisestä käsityksestä. Jumalalla ei ole edeltävää todellisuutta, mutta ihminen syntyy todellisuuteen, minkä ehdollistama tahto aina on. (141-152)\nSiirtyessään Augustinukseen Frede tekee selväksi, että tämän näkemys tahdosta on läpeensä stoalainen juurtuneena platonilaiseen käsitykseen maailmasta. Sukupolvi pari sitten Augustinuksen ero aiempaan filosofiaan näytti johtuvan kristinuskosta (vain velka platonilaisuudelle oli tunnettua). Freden mukaan ero johtuu pikemminkin siitä, että Augustinus on myöhäisantiikin hahmo, ja muodostunut käsitys johtui taas siitä, ettei häneen vaikuttanutta platonilaisuutta eikä stoalaisuutta tuolloin juuri tunnettu. Freden tyly näkemys Augustinuksen ”omaperäisyydestä” on se, että Augustinus seuraa stoalaista vapausoppia Origenesta lähemmin, ja Paavalin lähempi seuraaminen (sekä teko että tahto Jumalalta; Room. 9:6, Fil. 2:13) mahdollistuu Marius Victoriniuksen jalan jäljissä (Paavalin ensimmäinen latinankielinen kommentoija, jonka pariin Simplicianus oli ohjannut). Freden mukaan Augustinus sanoo tahdosta uutta, mutta ei muodosta kristillistä kantaa. Augustinuksen ansiot eivät ole uudessa vapaan tahdon käsitteessä vaan armo-opin kehittämisessä. (156, 170-4)\nFrede keskittyy Augustinuksen teokseen De libero arbitrio voluntatis, mistä löytyy tarkka ja systemaattinen kuva Augustinuksen vapauden ja vapaan tahdon opista (Retractationesissa auktorisoitu). (159-163) Menemättä tässä Augustinuksen perisyntioppiin, jonka Frede erittelee perusteellisesti Origeneen suhteen ja ylipäänsä platonilaista taustaansa vasten, Augustinuksen mukaan langenneessa nykytilassaan ihminen ei ole lainkaan vapaa. Ihmisellä ei ole tahtoa, joka olisi ollenkaan vapaa valitsemaan. Freden mukaan De libero arbitriossa tämä on kuitenkin hämärä muutamasta syystä. (167-170) Ensinnäkin Augustinus ei käsittele mitä tahansa syntiä vaan oikeaa luonnehdintaa tai selitystä ”perisynnille”. Se on tehty vapaasta tahdosta kun taas muut synnit ovat orjuutetun tahdon tulosta.\nToisaalta Augustinuksen kieli on Freden mukaan sekavaa siinä kuinka ihminen voi vailla vapautta olla vastuussa teoistaan. Augustinukselle vapaan tahdon omaaminen on eri asia kuin liberum arbitriumin (”vapaan ratkaisuvallan”) omaaminen. Jälkimmäinen merkitsee juuri sitä, että on vallassamme annammeko myöntymyksen vai emme, eli valitsemmeko tietyllä tavalla toimimisen, joten kyseessä on stoalainen käsitys ”meistä kiinni olevasta”. Jos Augustinuksen stoalainen tausta jää huomiotta, tahto erehdytään helposti olettamaan vapaaksi myös langenneessa tilassa, sillä Augustinus toistelee tahdon olevan ”vallassamme”.\nMyös Augustinuksen armo-opin tarkastelulla on Freden argumentaatiossa erityinen tarkoitus. Augustinuksen mukaan olemme siis olleet vapaita lankeamisen aiheuttaneeseen tekoon, mutta emme ole vapaita tekoon, joka saisi aikaan palautumisen alkuperäiseen vapauden tilaan. Jumala voi saada aikaan palautumisen eli täydellisen kääntymyksen pois siitä, mihin olemme itsemme orjuuttaneet, ja kohti hyvää, josta olemme synnissä kääntyneet pois. (168-9) Järjestämällä ulkoisen maailman asiat (olosuhteet) tarvittavalla tavalla Jumala saa aikaan kääntymyksen. Kääntymys (heräämisenä ja tietoiseksi tulemisena) merkitsee uuden (vapaan) tahdon ja vanhan (orjan) tahdon jatkuvaa taistelua. Augustinus siis myöntää armo-opillaan langenneen ihmisen kaikki teot sekä tahdon Jumalalle, jolloin myöskään armon saaminen ole mitenkään luettavissa tekojemme tai tahtomistemme ansioksi.\nFreden lopullinen väite lienee tarkoitettukin mullistavaksi: Augustinuksen käsityksissä ei ole jälkeäkään voluntarismista. Voimme ensinnäkin tahtoa erilaista (eli hyvää) tahtoa, mutta se ei johdu voluntaarisesta tahdon käsityksestä vaan siitä, että langenneena tahtomme ei ole vapaa. Juuri tämä on syy, miksi Jumala voi saada meidät tahtomaan erilaista tahtoa. Toiseksi Frede osoittaa, kuinka Augustinuksella lankeaminen on seurausta viisauden puutteesta. De libero arbitrion II kirjan lopulla Augustinus sanoo, ettei tiedä selitystä ”kauhealle teolle”, jolla vapaus on menetetty, koska se ole mitenkään tiedettävissä tai ymmärrettävissä. Vapaasti valitsemalla väärin toimiminen astutaan ulos ymmärrettävyydestä ja asioiden järkevästä järjestyksestä. Valintaan lienee kaksi mahdollista syytä: luopuminen ohjeen hyväksymisestä (ohjeen uhmaus) tai epäonnistuminen sen seuraamisessa (ohjeen hämärtyminen).\nFreden mukaan käsitys vaikuttaa kahden stoalaisen teorian sekoitukselta. Ensimmäinen on stoalainen näkemys lapsesta (ei viisas eikä tyhmä), jolla vapaus on alati mahdollisuutena. Toiseksi se heijastelee stoalaisen Poseidonioksen (aikansa yleisnero) ajatusta alkutilasta, jossa ei-viisaat eivät ole tyhmiä vaan seuraavat viisaiden ohjeita, ja sen turmeltumisesta itsekkyyden, ahneuden, kateuden, aggressiivisuuden kautta. Nyt viisaan luonnollisen auktoriteetin korvaa pakottavin laein tuettu vallanpitäjän poliittinen auktoriteetti. Augustinus esittääkin, että perisynti lienee epäonnistumista keskittymisessä Jumalaan (Hyvään) ja tämän rakastamisessa kääntymisenä itseen oman hyvän ja itsen rakastamisena Näin perisynnissä olisi kyse ylpeydestä (superbia; De lib. arb. II.199, III.255 ja 263). (170-3)\nFrede on nyt vastannut kysymyksiinsä. Vapaan tahdon käsite syntyi myöhäisstoalaisuudessa ja löytyy ensimmäisenä Epiktetokselta. Siinä on kyse sisäisestä kyvystä valintojen tekemiseen. Se on vapaa siten, että maailmassa mikään ei estä hyvän elämän edellyttämiä ratkaisuja. Frede ilmaisee Plotinoksen sanoin, miksi ihmistä alettiin ajatella vapaan tahdon kautta. Se oli tarpeen, sillä myöhäisantiikissa vaikutti epämääräisenä laajalle levinnyt uskomus: ”saatamme olla ei-mitään” (mē pote ouden esmen). Frede näkee ison merkityksen stoalaisella kaitselmusopilla. Sen inhimillistä ratkaisua koskeva ongelma ratkaistiin vapaan tahdon opin avulla. Se vaikutti myöhäisiin platonilaisiin ja peripateetikkoihin, ja erityisesti kristityt omaksuivat stoalaisia käsitteitä. Freden mukaan kristityt eivät siis kehittäneet mitään erillistä oppia eivätkä edes radikaalisti omaa näkemystä vapaasta tahdosta. (175-7)\nLopulta Frede kysyy, onko käsite ollut alun pitäen virheellinen. Ei ole, koska tarkastelluista ajattelijoista vain Aleksanteri Afrodisialainen tuli hyväksyneeksi käsityksen, joka on lähellä nykyfilosofien kritisoimaa vapaan tahdon käsitettä. Muidenkaan käsityksiä kaikkine oletuksineen ei haluta ehkä hyväksyä, mutta ne eivät ole Aleksanterin indeterministisen käsityksen tapaan virheellisiä. Frede haluaa pelastaa, mitä pelastettavissa on. Jos käsityksiä tarkastellaan riittävän abstraktilla tasolla jättämällä huomiotta historiallisista olosuhteista johtuvat seikat, ne näyttävät jakavan erään viehättävän piirteen. Hyvä elämä edellyttää, että on oltava mahdollista tehdä hyvää elämää varten tarvittavia valintoja. Niitä estävät vain omat väärät uskomukset ja järjettömät kiintymykset. Ne eivät perustu todellisuuteen eivätkä ole maailman pakottamia. Juuri niistä tulee vapautua. Freden sanoin tämä ei ole mitenkään virheellinen idea, mutta väärin kehiteltynä siitä ei ole juurikaan ideaksi. (177-8) Tätä ideaa Frede olisi kaiketi kehitellyt, mikäli olisi itse saanut viimeisteltyä luentonsa julkaisukuntoon.\nKirjan ansiot ovat kiistattomat. Se saattaa monimutkaisia ja vaikeasti tavoitettavia ideoita ymmärrettäviksi eräänlaisena tarinana yksinkertaisella kielellä. Kaiken kaikkiaan on silti todettava, että Freden kirjassaan esittämä työ ei, hänen omista sanoistaan huolimatta, ole ollut mahdollista ”puhtaan historiallisella” tarkastelulla. On täysin ilmeistä, että se on edellyttänyt myös aiheen syvällistä filosofista ymmärrystä ja analyysia. Alun pitäen Frede oli käsitellyt aihetta vuosikymmenten asiantuntemuksella tarjoamatta juurikaan viittauksia lähteisiin tai toisen käden kirjallisuuteen. Onneksemme Long on toimittajana laatinut kirjaan kattavat viitteet, joiden kautta pääsemme lähteille ja aiheesta käytävän keskustelun pariin.\nIso osa kirjassa esitetyistä argumenteista on nykytutkimuksen kanssa sopusoinnussa. Vaikka Freden esittämät ideat ovat hyviä ja esitys kokonaisuutena koherentti, aiheen luonteen ja laajuuden vuoksi on kuitenkin todettava, että kriittinen lukija ei voi välttyä kysymykseltä, missä määrin esityksen perustoista voisi löytyä argumentteja tukevaa mutta perusteetonta tai kyseenalaista valikointia. Tämän selvittäminen edellyttää Freden argumenttien koettelua palaamalla alkuperäisille lähteille, mitä en ole tässä kirjoituksessa ryhtynyt työstämään. Todettakoon vain, että Freden perusteesit vaikuttavat näkemykseni mukaan uskottavilta.\nJoka tapauksessa Freden erityinen ansio on siinä, kuinka hän kokoaa aihetta koskevat ydinargumentit kirjoittamalla vapaan tahdon käsitehistorian ratkaisevilta kohdin uusiksi. Ensinnäkin Frede osoittaa, että vapaan tahdon käsite ei alkujaan synny kristillisen filosofian parissa vaan on ollut vähäisin muunnelmin omaksuttavissa valmiina oppina. Toiseksi Frede osoittaa, että nykyfilosofiassa kritisoitu vapaan tahdon käsite ennalta määräytymättömänä ”puhtaana tahdon aktina” ei ole löydettävissä sen paremmin Origeneelta, Plotinokselta kuin Augustinukseltakaan. Heillä se on omistettu ihmissielun sijaan yksinomaan Jumalalle. Yksi kysymys jää kuitenkin edelleen kysyttäväksi: miksi stoalaisten vuorovaikutus platonilaisten, peripateetikkojen ja erityisesti kristillisten ajattelijoiden kanssa on tulkittu korostetun yksisuuntaiseksi? Tästä lienee perusteltavissa erilaisiakin näkemyksiä.\nFrede (1940-2007) oli aikamme arvostettu klassisisti ja antiikin filosofian tuntija. Hän on yleisesti melko tuntematon verrattuna saamiinsa aatevelkojen tunnustuksiin ja alan tunnetumpien auktoriteettien ylistyksiin. ↶\nSimo Knuuttila kääntää Nikomakhoksen etiikassa boulēsiksen vaihtelevasti toiveeksi (III.2), tahtomiseksi (III.4) ja selityksissä tahdoksi, bouleusiksen harkinnaksi (III.3), thymoksen vihastumiseksi ja epithymian haluksi (III.2). ↶\nPlaton jäsentää Valtiossa tämän mukaisesti ihmissielun (1 järkevä, 2 kiivaileva, 3 himoitseva) ja valtioluokat (1 neuvosmiehet, hallitsijat/filosofit; 2 puolustajat, vartijat/sotilaat; 3 ansiotyöläiset, tuottajat/kauppiaat). Mutta, eteneekö Platonin analogia sielusta valtioon vai pikemminkin juuri päinvastoin? Dialogin tarkoitus on selvittää, mitä oikeudenmukaisuus ja oikeamielisyys on ja millainen on oikeudenmukainen sielu. Sinänsä ihannevaltion jäsennys on vain välillinen joskin välttämätön ja liki koko dialogin kattava juonne. Tähän nähden analogian suunta vaikuttaa selvältä. Sokrateen suulla Platon tuo lähes vaivihkaa esille (386d) siirtymän, kuinka ihannevaltiota ryhdytään jäsentämään vain siksi, että oikeudenmukaisuus on siinä nähtävissä ja käsiteltävissä suuremmassa koossa. Sielu jäsennetään sen pohjalta ja saadaan käsitys oikeamielisyydestä. Oikeudesta tulee muiden ydinhyveiden (1 viisaus/äly, 2 rohkeus/urheus, 3 kohtuus/pidättyvyys) täydellistäjä juuri siksi, että antaessaan niiden sopusoinnun jakamalla niille keskinäiset suhteet se vasta tekee tosiasioista hyveitä. ↶\nIhmissielun metamorfoosin Frede lähinnä mainitsee (35): sikiön kasvisielu-vaihe, jonka syntymän shokki muuntaa hengeksi (hengitys) ja tämä järjettömän eläinsielun vaihe muuntuu kasvun myötä lopulta kypsyneeksi järkisieluksi. Tällä on välitön vaikutus stoalaiseen toiminnan psykologiaan ja sen peruskäsitteisiin. ↶\nEikä vähiten Pyhän Tuomaan siunauksesta. Ajateltaessa latinaksi voluntarium liitetään tietysti voluntakseen. Lisäksi Tuomas kehittelee Summa theologiaessa teonteoriaa johdonmukaisesti Aristoteleen pohjalta, mutta myöntymyksen kohdalla (Consensus; II-I. 15) hänen on lainattava Augustinusta ja Johannes Damaskolaista. ↶\nTahdonvoiman ongelma oli keskeinen teologeilla: Origeneella kysymys vaikutelmien houkuttelevuuden voimistumisesta lihan himojen ja maailman viettelysten orjaksi ajautumisena jatkuvan niissä elämisen myötä; myöhemmin Euagrios Pontoslaisella (Neilos Askeetti) oppina vaikutelmien ja halujen itsensä punnintakyvystä ja omasta voimasta järjen viettelemiseksi. Myöhäisantiikissa näiden taustalla nähtiin laajemminkin demonit ja niiden aiheuttamat järjettömät vaikutelmat ja halut, ja samastettiin paholaisen viettelyksiin. (60-4) ↶\nOrigenes tulkitsikin sen jumalallisen lain (asioiden järjestyksen) valtuuttamaksi voimaksi. Itsensä orjuuttanut ihminen ylenkatsoo tämän lahjan ja vailla tätä valtaa ei ole enää Jumalan maailman vapaa kansalainen. Käsite sisältääkin suuria maailmankatsomuksellisia oletuksia, jotka Frede erittelee yksityiskohtaisemmin. (69-74) ↶\nFrede kysyy että, tarvitsemmeko mekään tällaista käsitettä oletuksineen. Frede haluaa pelastaa kaksi ideaa ja ajatella niitä eteenpäin. (i) Ihminen on johdatettu/herkkä totuuden suhteen, mitä estää väärät uskomukset ja harhaanjohdetut asenteet (vapaa tahto – kyky tehdä valintoja, jotka vastaavat sitä, miten asiat ovat, eivätkä ole väärien uskomusten ja harhaanjohdettujen asenteiden, fantasioiden ja toiveajattelun vääristämiä). (ii) Stoalaiset (myös Platon ja Aristoteles) eivät uskoneet yleisten sääntöjen ja totuuksien suljettuun kokoelmaan, joista voidaan johtaa ratkaisut kaikkiin tilanteisiin vaan ainoastaan yleisten totuuksien avoimeen joukkoon, mistä saatetaan tietää kulloinkin jotain, mikä on aina riittävää. Joskus tiedetyt totuudet eivät riitä saamaan aikaan tilanteelle oikeutta tekevää ratkaisua, jolloin yleisiin totuuksiin lisätään yksityiskohtaisempia totuuksia rikastuttaen relevanttien näkökohtien repertuaaria, mikä merkitsee nerokkuutta, luovuutta, huomaavaisuutta ja oivaltavuutta Jumalan jäljittelynä (vapaa tahto – kyky kuvatunlaisiin ratkaisuihin). (86-8) ↶\nTimaios 28a, 29a, 30c; Valtio 509b. Frede ei tätä mainitse, mutta näen Timaioksen (27c-) luomiskertomuksen tulkintaongelman osaltaan myös Origeneen ja gnostilaisten (demiurgin ja Genesiksen Luojan samastus, jonka kautta pahuus/vääryys palautuu Jumalaan) välisten katsomuserojen ja siis Origeneen hyökkäyksen taustana. ↶\nJuho Joensuu. "Vapaa tahto on myöhäisstoalainen keksintö". AGON, http://agon.fi/article/vapaa-tahto-on-myohaisstoalainen-keksinto/. Julkaistu 11.8.2014. Luettu: 22.10.2021.


The Way I Are: helmikuuta 2012\nLahti ja Kärkkäinen\n....Omat lautailu kamat! Oooon niin innoissani näistä että huhhu! Heti huomenna testaamaan :) hih ei mulla muuta!\nLähettänyt Viivi klo 10.16 5 kommenttia:\nTalvilajit kokeilussa, molemmat pitkästä aikaa!\nEilen käytiin porukalla (äippä, sisko, serkku, kummitäti) hiihtämässä hissukseen viistoistakilsaa ja syömässä kakkupalat ja hotkasemassa kaakaot Karoliinan kahvimyllyssä.\nJa tänään oltiin suunniteltu samalla porukalla lähtöä paikalliseen laskettelukeskukseen Purnuun! Kaveri kuitenki soitti, että hisseihin tuli joku vika ja korjauksessa saattaa mennä kauan.. Noo oltiin jo lähetty ajelemaan, kun soitto tuli joten vaihettiin suuntaa ja nokka olikin kohti Himosta 8) !\nKeli oli aivan huippu. Miinus viis ja aurinko paistaa täydeltä taivaalta.\nOtin tänään vaihtelun vuoksi rinteeseen laudan suksien sijaan. Oon tasan kerran laskenu laudalla ennen ja haha kyllä siinä pisti porukkaa hymyilyttämään, ku räpiköin sen hissin kanssa, enkä meinannu millään päästä ylös asti.. Alkuun ei kyllä itteään naurattanu yhtään, mutta naurukshan se käänty ja loppujen lopuks pääsinki mäen päälle ihan vaivatta, wow oli huisia :)\nPari kertaa tuli pyllähdettyä kimmeltävään rinteeseen, mut ei se menoa haitannu! Uskaltauduin kokeilemaan jotain uusia juttuja, mitä en ollu viime kerralla kokeillu. Oon iha innoissani nyt tosta ja haluisin jo oman laudan ja kengät ja ahhhh ! Vilma ja Jenny oli myös rinteessä ja ne siellä tuolihissillä kiikutteli menemään.\nHauska, rankka ja erilainen päivä takana ja voin kertoa että vähän väsyttää tällä hetkellä. Nyt suuntana sauna ja sit tää tyttö sujahtaa peiton alle kattomaan satuhäitä. Jepjep tällästä täältä tälläkertaa 8) näkyillään loppuviikosta! Tsauuuuuuuu♥\nLähettänyt Viivi klo 10.29 5 kommenttia:\nTunnisteet: hiihtoloma, laskettelu\nMistä näitä lomia oikeen tulee?\nEi silllä, et mulla ois jotain niitä vastaan- ei suinkaan ;) Tääkin lomatus tulee niin oikeeseen aikaan! Saa hetken olla rauhassa, tekemättä mitään. Kohta on taas koeviikko ja kaikki kasaantuu päällekkäin ja stressiä pukkaa. Jos tällä kertaa kokeilis lomailun ohessa vähän avata niitä kirjojakin!\nTällä kertaa en oo suunnitellu lähes ollenkaan mitä aion/pitäis tehä. Mitä nyt perus vaatekaapin siivous ja laskettelu kuulostaa iha asiallisilta vaihtoehdoilta. :)\nTänään olin niin innoissani koulusta päästyäni siinä yhdeltä, et potkuttelin kelkalla henkari suussa iha ennätysvauhtia kotiin! Into ei loppunu suinkaan siihen, vaan seuraavaks käteen tarttu pölyrätti ja muut siivousvälineet..\nSiivosin sitten huoneen hyvä tsemi päällä ja puhasta tuli! Huomasin, et mul on iha älyttömästi tuoksuja ja käytän niistä mm yhtä? Ja seki on kohta loppu! En tiiä miten selviin ilman Dioria ja Versacea. :(\nTänään ohjelmassa ois pikanen asioilla käynti. Sukkahousut on iha must-ostos tälle illalle! Onnistun aina hajottamaan ne ja taas jälleen kerran oon tilanteessa, kun niitä tarvitsee ja huomaa samana päivänä, et hups noissaha onki reikä..\nMyöskin punttisali kutsuu mua ja mamia tänään! Itsehän oon edelleen vähän kipeä, mykoamykoa ja ärsyttävä yskä, mutta lupasin lähteä äipän kaveriks ja samalla ohjeistamaan sitä ;) vois harkita personal trainerin uraa..?\nKuntosalin jälkeen on tiedossa valmistautumista iltaan. Meikkaamista, hiusten laittoa ja vaatekriiseilyä. Okei oon kyllä valinnu jo vaatteet illalle, mutta jotenki siinä aina käy samallalailla - vaatteet ei sittenkää miellytä ja eikun vaan kaappi uudelleen ylösalaisin.\nYhdellä meidän lukiolaisella on tänään kahdeksantoistavuotissynttärijuhlat (!!), mikäs sen parempaa, kun loman alku ja siisti huone, liikuntaa hyvässä seurassa ja etenkin juhlimista kavereiden kanssa! Huippua sanon mä!\nPitäkää muruset hyvä loma ja muistakaa levätä kunnolla ja jättäkää herranjestas ne kirjatki välillä rauhaan! Nyt nautitaaaan!♥\nLähettänyt Viivi klo 5.35 Ei kommentteja:\nKeinutan, kuuntelen, sut suojaan peittelen\nKäväsin extempore reissulla Jyväskylässä kummitädin kanssa lauantaina. Ostoslistalla oli pinkit farkut ja meikkivoide. Farkkujen koot oli kaikkialta loppu, noo onneks sentään tommonen hellyyttävä harja lähti mukaan! Pari toppia, legginsit ja haaremihousut nappasin myös matkaani, Ei siis todellakaan turha reissu!\nEn oikeen tiennyt minkä meikkivoiteen ottaisin, sillä halusin vaihtelua aiempiin merkkeihin. Päädyin sitten Max factorin tuote-esittelijän suosittelemaan tuotteeseen. Kevyt, mutta peittävä. Kuulosti ja hyvältä ja onneksi myös oli hintansa arvoinen :)\nOllaan hömpötetty meidän luokan tyttöjen kanssa koko alku viikko meidän tulevista wanhojentansseista. On katottu mekkoa ja etitty kampausta ja mietitty meikkiä! Minäpä näppäränä tyttönä olin myös hengessä mukana ja sovin (tuttuni kanssa kenen pukua lainaan prinsessapäivänäni) sovitus ajan heti tälle viikolle! Se päivä oli eilen. Sain tietää olisiko se ihanantyädellinen mekko minulle sopiva. Meinas ihan itku tulla, kun katsoin peilistä ja tunsin oloni niin pieneksi ja kauniiksi. Se sopi täydellisesti. Helma oli aavistuksen pitkä, mutta vannehame auttaa asiaa! Ahh mikä olon kevennys! (ja kyllä ajoissa liikenteessä..) :)\nTähän viikkoon on mahtunut jo paljon, vaikka ollaankin vasta puolessa välissä. Auringon paistetta, lumimyräkkää, suunnatonta iloa ja onnea. Paljon yskimistä, koulua, tanssia, hiihtoa, musikaali harkkoja, hitaita aamuja. Sekä surun ja menetyksen tunnetta.\nLepää rauhassa iso-mummo ♥\nLähettänyt Viivi klo 14.09 2 kommenttia:\nHirrveen hirrrveen kiva päivä\nVauvailu oli mahtia!\nSe tunne kun sai lompsia kouluun jumpin päällä, saparot silkkinauhoilla kiinnitettynä ja tutti suussa, oli jotain aivan mahtavaa! Hih, halusin jakaa tän ilon ja hömpötyksen myös teidän kanssa joten tuossa muutama hassu kuva eiliseltä. Viimeset kuvat on meidän ykkösten jatkoilta, johon kuulu saunomista, kodassa makkaran paistoa, hyvää musiikkia ja älytöntä fiilistä. Jes kaikki meni niinku piti kerranki!\nps. oli ne wanhatkin ihan nättejä ja tanssiki ihan hyvi ;)\nLähettänyt Viivi klo 12.15 2 kommenttia: