Liite Kehomeditaatio -juttuun\nTuli meditaatio-harjoituksessa impulssi kirjoittaa kehomeditaatiota käsittelevä inspiraatio-kirjoitus. Lähetin sen tässä teille liitteenä, kun tekin ilmeisesti lienette meditaatiosta kiinnostuneita.\nKirjoittamistahan voisi ajatella myös eräänlaisena jakamisen muotona. Erilaisilla kommunikaatiotavoilla eri osa-alueet valottunevat hieman eri tavoin.\nKirjoituksen teksti näyttäisi olevan sopivaa meidän kaltaisillemme henkisen tien aloittelijoille, joille eettis-moraalinen kilvoitus ja sen sellainen näyttäytyy tärkeänä ja mielekkäänä. Ne ovatkin ihan kivoja juttuja matkallamme kohti yhä syvenevää ymmärrystä Jumalasta ja Hänen käsittämättömästä suuruudestaan.\nNe auttanevat omalla tavallaan näin alkuvaiheissa tiedostamaan oman pienuutemme ja rajoittuneisuutemme sekä mielemme mekaaniset tavat rakentaa ongelmia ja kaikenlaisia käyttäytymis-koodistoja.\nIhan hyvä näin, kunnes jotenkin armon ja antaumuksen kautta Jumala näyttää meille, että perimmäisellä tasolla kaikki on jo aivan valmista koko ajan. Ja että me olemme omissa fantasioissamme vain luulleet maailman olevan parantamisen tarpeessa, vaikka itse asiassa me olemme tarvinneet parannusta.\n"Kaikelle näkemällesi olet sinä antanut sen merkityksen, joka sillä sinulle on" ja "Näet muissa vain sitä, mitä on sinussa itsessäsi", toteaa oivallisesti Ihmeiden oppikurssi valottaen syvällisesti projektion eli projision eli havaintomekanismimme luonnetta.\nKuinka usein syytänkään kanssaihmisiäni omista sisäisistä tiloistani, vaikka minä itse olen niistä vastuussa. Jos häiriöidyn jostain asiasta tai henkilöstä, on minussa oltava jokin resonanssi siihen.\nTällöin tavallaan olen vetänyt sen itseni puoleen, ja se on lähetetty minulle peiliksi. Tiedättehän ne ihmiset, joilla on erittäin tärkeä tehtävä herättää meissä kaikki tällaiset negatiiviset tendenssit?\nHeitä minä innolla vastustan, koska luulen heidän olevan syypäitä häiriöihini. He ovat kuitenkin terapeutteja, joihin heijastan omat rajoittuneisuuteni itse sitä tiedostamatta. Sitten haluan vain syleillä kilttejä ja lempeitä halaus-guruja, jotka vahvistavat positiivisia virtauksiani. Ja se on hyvä niin...eihän muutoin oikein voisi ollakaan.\nMutta se lienee silti vielä ehdollista rakkautta. Ehkä minun tuleekin opetella tuntemaan itseäni yhä paremmin ja ottaa etäisyyttä sensitiiviseen emotionaalisuuteeni, joka estää minua näkemästä laajempaa kuvaa. Jumala ilmenee luojana, ylläpitäjää, mutta myös tuhoajana.\nVanhan pitää kuolla, jotta uusi voisi syntyä. Jos vastustan kuolemaa, seuraa siitä minulle kärsimystä. Seisova vesi myrkyttyy. Anna uuden, elävän veden jatkuvasti virrata lävitsesi. Se ravitsee sinua ja kanssaihmisiäsi juuri niin kuin aina kussakin hetkessä kuuluukin. Tuntuuko se hyvältä tai pahalta? Sehän on vain minun määritelmäni ja kuvastaa minun rajoitteitani.\nMutta kuinka kaukana kaikki tällainen ymmärrys vielä onkaan, vaikka se on jo meissä kaikissa koko ajan. Sillä se on ajaton, kuten mekin olemme ajattomia ja rajattomia ydinolemukseltamme.\nMutta keitä ovat nämä "me"? Ja kuka minä olen, neuvoo Ramana Maharshi alati kysymään henkisen tiemme alkutaipaleella. Tämä Maharshin harjoitus on erittäin hieno ja se on aivan henkisen tien ytimessä; nimittäin itse- ja ihmiskäsityksemme eli erilaiset mielemme sepitteet ohjaavat ja rajaavat meidän ymmärrystämme, tunteitamme ja toimintaamme.\nTarkoitus on matkata ohi kaikenlaisten käsitysten ja asenteiden; ohi itse itsellemme ja sitä kautta havaitsemillemme kanssaihmisille ja maailmalle rakentamiemme häkkien kohti vapautta, kohti Rakkauden Jumalaa, jossa me olemme ikuisesti Yksi.\nMaailmankaikkeus on yhtä suurta yksinpuhelua, jota Kaikkeuden Minuus käy itsensä kanssa. Hän elää "minussa" "minuna" ja "sinussa" "sinuna".


Kirjoittaja Aihe: Vuoden 2013 energian kulutus (Luettu 33783 kertaa)\n« Vastaus #30 : 22.12.13 - klo:17:29 »\nTänä vuonna mennään hieman yli 23.000 kwh vauhtia. Ennen Ultia, yli 20 vuoden ajan kokonaiskulutus on ollut n. 35.000 - 37.000 kwh per vuosi. Kesällä vaihtoin tehokkaampia Purmo C22 ja C22 pattereita ja nyt on patteriverkoston menovesi tähän asti ollut 35-40 astetta ja hyvin on riittänyt. Kovemmilla pakkasilla täytyy varmaan jonkin verran nostaa. Lisäksi vaihdoin viime keväänä vanhoja 2-lasisia ikkunoita 3-lasisiin. Eli ensi vuosi lienee hieman tätä vuotta pienempi kulutus. Sellaisenkin havainnon tein, että kun hommasin öljylämmitteisen lisälämpöpatterin olohuoneeseen, pärjää Ultilla pikku pakkasille asti. Ei tarvitse laittaa varaajan vastuksia päälle. Kunhan oppii säätämään systeemiä ja kehittämään erilaisia niksejä, päästän ehkä mahdollisesti alle 20.000 kw. Sisälämpöä en ole laskenut ollenkaan. Sinä 23-24 on sisällä jatkuvasti.\n« Vastaus #31 : 22.12.13 - klo:18:55 »\n15600 kwh mennyt tähän mennessä,jää ainakin varmasti alle viimevuoden kulutuksen 19600kwh.\nkesällä meilläkin kului vähintään 720kwh, mutta pääosin 800-900kwh eli tuolla käyttösähkön puolella on opeteltavaa paljonkin.\npumput asennettu kesällä käytettynä,maksoivat yhteensä kaikkineen 450€.\nnoilla pelkästään lämmitelty, lukuunottamatta khh+ph missä lattialämmitys.\npumpuissa melkoista säätämistä että saisi järkevästi pikkupakkasilla toimimaan.\n« Vastaus #32 : 22.12.13 - klo:19:00 »\nfelonille: Kaksi mottia voisi olla 2500 kWh lämpöenergiaa.\nMuistelen, että ennen anoppilassa pääsivät sähkössä vuodessa alle 2000 kWh.\nMitä nyt sitten pari traktorikuormaa lisäksi koivuhalkoja...\nKetjun otsikon mukaan tässä kerrottaisiin energian kulutuksesta. Mietiskelin juuri, että eihän se energian kulutusta sinänsä alenna, jos vaikkapa lämpöpumpun laittaa. Vain ostettava energia vähenee.... Tuohan lienee niitä energiatodistuksen keskeisiä asioita, siis tuo tarvittava energia, tulipa se mistä tahansa.\n« Vastaus #33 : 22.12.13 - klo:19:13 »\nLainaus käyttäjältä: teukka - 22.12.13 - klo:19:00\nMietiskelin juuri, että eihän se energian kulutusta sinänsä alenna, jos vaikkapa lämpöpumpun laittaa.\nEi se energiakaan mihinkään 'kulu'. Sitä vain siirrellään paikasta toiseen ja se muuttaa välillä hiukan muotoaan.\n« Vastaus #34 : 22.12.13 - klo:19:16 »\nEtämittari asennettiin huhtikuun puolessa välissä. Tähän mennessä mennyt 6400kWh, puita 0 ja vettä menee vuodessa noin 140m3. Ilpin din kWh mittari asennettu 3v ja 1kk sitten.\nScreenshot_2013-12-22-19-12-35-1.png (105.49 kilotavua, 1019x533 - tarkasteltu 191 kertaa.)\n20131222_192150-1.jpg (183.93 kilotavua, 330x787 - tarkasteltu 196 kertaa.)\n« Vastaus #35 : 22.12.13 - klo:19:39 »\nTähän mennessä 14230kWh.\n21.4 - 25.9 VILP:stä sulakkeet irti sähköpäätaulusta ja tuo aikaväli mentiin lämmityksen suhteen pelkästään aurinkolämmön voimin. Aurinko toki edelleen avustaa osittain lämmityksessä, jos paistaa...\nEnergian säästämiseen alettu kiinnittää huomiota vasta viime vuonna, kun marraskuun lopussa 2012 asennettiin Aurinkolämpö+VILP+yms. Sen jälkeen onkin pikkuhiljaa käyty kaikkea läpi, jotta säästöä syntyisi erityisesti käyttösähkössä, joka oli aikaisemmin hirvittävän korkea. Vieläkin käyttösähkössä voisi säästää reilustikkin, mutta minkäs teet kun jälkikasvu asuu pleikkahuoneessa, jossa on videotykki yms vermeet...ja suihkussa lämmitellään edelleen liikaa jne...\nÖljyä kului noin 2200L/vuosi ja talo on energiasyöpöksi täällä parjattu kivitalo\nSähkön kulutus eri vuosina.png (20.16 kilotavua, 800x661 - tarkasteltu 189 kertaa.)\nSähkön kulutus kuukausittain.png (16.04 kilotavua, 800x689 - tarkasteltu 180 kertaa.)\nLG VILP kulutus marraskuun loppuun 2013.JPG (39.88 kilotavua, 786x384 - tarkasteltu 192 kertaa.)\n« Viimeksi muokattu: 22.12.13 - klo:20:08 kirjoittanut Ismo67 »\n« Vastaus #36 : 22.12.13 - klo:20:32 »\nLainaus käyttäjältä: janti - 22.12.13 - klo:19:13\nEnergian häviämättömyys saattaa monesta tuntua kovin höpöteorialta, joka ei käytännössä pidä paikkaansa. Jos se ei häviä, niin miksi samaa energiaa ei voi käyttää yhä uudelleen?\nJos tätä pohtii enemmän ja pyrkii ymmärtämään, niin pitää selvitellä mitä se entropia tarkoittaa. On muuten kovin hankala termodynamiikan termi ja lsäksi sillä on oma merkityksensä tilastotieteessä jne...\nEntropiahan kasvaa, kun energiaa käytetään työn tekoon eli entropia ilmoittaa systeemin kyvyn tehdä työtä. Sitten kun "ei ole enää energiaa", niin kaikki on samassa lämpötilassa koko systeemissä. Homma sammuu omaan mitättömyyteensä, kun entropia kasvaa äärettömän suureksi ja asian virkistämiseksi pitää tuoda jostakin ulkpuolelta uutta ötyä.\n« Vastaus #37 : 22.12.13 - klo:20:45 »\nEi se energia mihinkään häviä, mutta se 'muuttuu huonommaksi'. Termodynamiikan toisen pääsäännön eräs muoto on 'lämpöä ei voi muuttaa täydellisesti työksi'. Mitä tahansa tehdäänkin, osa työstä (energiasta) menee hukkaan lämmöksi jota ei koskaan saada muutettua takaisin miksikään hyödylliseksi.\nSitä miksi elämä pystyy näennäisesti luomaan järjestystä, voidaan selittää sillä että tämä pallo saa korkeataajuista (pienempi entropia) säteilyä Auringosta, mutta säteilee matalataajuista (lämpösäteily, suurempi entropia) säteilyä avaruuteen. Tämän entropiaero on se jolla elämä pystyy luomaan järjestystä lokaalisti maapallolla, vaikka maailmankaikkeuden tasolla entropia vain lisääntyy koko ajan.\n« Vastaus #38 : 22.12.13 - klo:23:05 »\nEnnen Ultia, yli 20 vuoden ajan kokonaiskulutus on ollut n. 35.000 - 37.000 kwh per vuosi.\nNäyttäisi että jäädään alle 20.000 kwh tänä vuonna vaikka lähtötaso oli samalla tasolla kuin edellä kirjoitettu. Ultin ILP maksoi itsensä takaisin noin vuodessa - harmi että itse tehty VILP vaatii korjauksen niin että sen osalta säästöt alkavat vasta vähän yli 6kk kuluttua. Samaan aikaan tänä vuonna on lisätty poreallas (lämpöpumpulla) ja lämmin ulkovarasto.\nTässä varmaan kuitenkin käy samoin kuin autojen polttoaineen kanssa, kun kokonaiskulutus tippuu niin hinta silti nousee. Pakko yrittää koko ajan pienentää eri keinoilla kulutusta...\n« Vastaus #39 : 24.12.13 - klo:13:26 »\nTäälä näyttää ensimmäinen kokonainen vuosi menevän karvan alle 13.000kWh. Uusi ILP jo vaihdettiin viimme vuonna eli se on ollut käytössä koko vuoden. VILP+tulistinvaraaja asennettiin toimintaan Heinäkuun lopussa. Sitä ennemmin varaaja lämpesi yösähköllä/osaksi päiväsähköllä.\nLoppuun vähä kulutuslukemia, noin lukuja koska vuosi on vielä kesken enkä ole koneelle ehtinyt laittamaan kaikkia lukuja.\nSitten edelliseltä asukeilta poimittuja vuosien kokonaissähkönkulutuksia.\n2012: Muutimme taloon marraskuussa, tarkkaa vuoden kokonaiskulutusta en osaa sanoa mutta kauaksi 24.000kWh ei mene.\n2013: 13.000kWh Hyvään suuntaan ollaan menossa, asuinmukavuudesta ei olla millään tavalla tingitty.\nSisälämpötila on siinä +21-23 tallissa ja varastossa +12-15. Valoja on muutettu paljon led-tekniikkaan, mutta myös valaisua lisättyy autotallin/varaston osalta 500%. Kodinkoneet eivät ole viimmeistä huutoa A++ laitteita, tv:tä 2kpl joista toinen led ja toine plasma. Sauna on sähköllä, sitä nyt ei joka viikko lämmitetä mutta joskus taas parikin kertaa viikossa.\n« Vastaus #40 : 01.01.14 - klo:01:08 »\nnyt saatu koko vuoden kulutus, 15950kwh\n« Vastaus #41 : 01.01.14 - klo:01:23 »\nVuoden 2013 kokonaiskulutus 11890 kWh. Aiemmin viiden vuoden keskiarvona 2900 litraa öljyä, nyt 7100 kWh sähköä pumpulle.\n« Viimeksi muokattu: 01.01.14 - klo:21:47 kirjoittanut Seagear »\n« Vastaus #42 : 01.01.14 - klo:08:44 »\nVuoden 2013 energiankulutus n. 13250 kWh (kahden viimeisen päivän kulutus arvioitu). Kulutuksesta lämpöpumppu haukannut 3672 kWh ja käyttövesi vedenkulutuksen perusteella laskettuna voisi olla n. 3500 kWh.\nSyksyllä lisäsin kWh-mittarin varaston ylläpitolämmitykselle (+5C). Näyttäisi syöneen nyt tähän mennessä 70 kWh. Lukemat muuttunevat melko radikaalisti kun pakkaset toden teolla alkavat.\nVielä kun saisi tuosta pilkottua märkätilojen lattialämmityksen osuuden. Ei vaan löydy ryhmäkeskuksesta enempää tilaa, jollei rupea silppuamaan kansipeltejä.\nSuunta kulutuksilla kuitenkin oikea, kun vertailee vanhoihin lukuihin\n2013: 13250 kWh\n2012: 14950 kWh\n2011: 15050 kWh\n2010: 16850 kWh\n2009: 14900 kWh\nItse muutettu asuntoon 11/2010. ILP asennettu muuton yhteydessä. Muuton myötä asunnon asukasmäärä kolmin- ja sittemmin nelinkertaistui (1->4), joka varmasti näkyy myös taloussähkön kulutuksessa.\nNaapurissa identtinen asunto samalla henkilömäärällä kuluttaa saman verran sähköä. Tosin siellä lämmityksestä huolehtii lämpöpumpun sijasta talvella päivittäin lämpenevä varaava takka.\nRT 100m2 + 9m2, suorasähkö + Hitachi 18SX8\n« Vastaus #43 : 01.01.14 - klo:09:34 »\nLainaus käyttäjältä: janti - 22.12.13 - klo:10:20\nSähkön kokonaiskulutus 2013 oli 7384 kWh.\nTässä lopputulema ja raportti vuodesta 2013\n« Viimeksi muokattu: 01.01.14 - klo:10:55 kirjoittanut janti »\n« Vastaus #44 : 01.01.14 - klo:10:41 »\nTäällä mun raportti:


Vertainen, Meri-Sofia; Rinkinen, Enni (2016)\nAikaisemman tutkimustiedon mukaan liikunta-aktiivisuus vähenee erityisesti murrosiässä. Vain harvat nuoret yltävät päivittäisiin liikuntasuosituksiin. Lisäksi 12 - 18-vuotiaiden ylipainoisuus on lisääntynyt huomattavasti. Liikunnalla tiedetään olevan myönteisiä vaikutuksia muun muassa nuorten koulumenestykseen ja yleiseen hyvinvointiin, jos liikunnan ja palautumisen suhde on oikea. Firstbeat Technologies Oy on kehittänyt sykeanalyysimenetelmän. Se kertoo kehon hyvinvoinnista stressin ja palautumisen osalta sekä tulkitsee liikunnan kuormittavuutta analysoimalla sydämen sykevälimittausta.\nTämän opinnäytetyön tavoitteena oli tuottaa tutkimustietoa nuorten hyvinvoinnista hyvinvointiyhdistys Liikuta Lasta Ry:lle. Pyrimme selvittämään, mihin asioihin heidän tulisi liikunnantuottajina kiinnittää huomiota, jotta liikunta tukisi parhaalla mahdollisella tavalla lasten ja nuorten hyvinvointia. Tarkoituksena oli selvittää Firstbeat Hyvinvointianalyysilla, miten liikunnallinen elämäntapa vaikuttaa yläasteikäisten nuorten hyvinvointiin stressin ja palautumisen osalta. Selvitimme myös, onko nuorten harrastama liikunta riittävää ja tarpeeksi kuormittavaa terveyden kannalta.\nTutkimukseen valittiin kymmenen vapaaehtoista nuorta Jyväskylän Kuokkalan yhtenäiskoulun yläasteelta stratifioidulla otannalla, joka jakoi nuoret aktiivisiin ja inaktiivisiin. Kolmen vuorokauden pituinen Hyvinvointianalyysi -mittaus toteutettiin 2016 elo-syyskuun vaihteessa. Tutkittavat perehdytettiin mittaukseen alkuinfo -tilaisuudessa ja mittauksesta saatuja raportteja opetettiin tulkitsemaan mittauksen jälkeisessä purkutilaisuudessa. Liikunnallisen elämäntavan vaikutuksia hyvinvointiin sekä yläasteikäisten nuorten liikunnan riittävyyttä ja kuormittavuutta tarkasteltiin vertailemalla aktiivisten ja inaktiivisten nuorten Firstbeat -raportteja. Tulokset osoittivat, että liikunnallinen elämäntapa parantaa palautumisen laatua. Palautumisen määrää kuitenkin verottavat kuormittavat liikuntasuoritukset ja myöhäinen harjoitusajankohta. Lisäksi liikunnalliset nuoret kokevat voivansa paremmin ja stressaavat vähemmän kuin inaktiiviset. Aktiivisten nuorten liikunta oli kuormitukseltaan ja kestoltaan riittävää. Vain pari inaktiivista tutkittavaa ylsi liikuntasuosituksiin. Heillä suositus täyttyi vain päivinä, jolloin he olivat harrastaneet arkiliikunnan lisäksi myös vapaa-ajan liikuntaa.\nLiikuta Lasta Ry voi hyödyntää opinnäytetyön tutkimustuloksia toiminnassaan. Tulosten mukaan liikunnan tuottamisessa kannattaisi erityisesti kiinnittää huomiota liikuntamääristä ja palautumisesta keskusteluun, harjoitusten ajankohtaan, rentoutumiseen ja palauttavaan liikuntaan. Lisäksi olisi hyvä huomioida harjoitusten tehon säätely, jotta jokainen nuori voisi liikkua omalle kunnolleen sopivalla kuormitustasolla. Opinnäytetyössämme vähemmälle huomiolle jäänyt nuorten psyykkisen hyvinvoinnin merkitys stressiin ja palautumiseen olisi tärkeä ja hyvä jatkotutkimusaihe nuorten hyvinvoinnin kannalta.


Suomen Ramsar-alueet - ymparisto.fi\nLintuvesien suojelu >\nLue lis�� uudistuksesta\tVastaa uudistusta koskevaan asiakaskyselyyn\tSuomen Ramsar-alueet\nRamsarin sopimuksen (1971) mukaan valtioiden tulee edist�� kansainv�lisesti merkitt�vien kosteikkojen ja vesilintujen suojelua perustamalla luonnonsuojelualueita vesiper�isille maille. Kosteikot ovat maailman uhanalaisimpia elinymp�rist�j�.\nRamsarin sopimuksen on allekirjoittanut kaikkiaan 160 valtiota. Ramsar-alueita on maapallolla 1 960 kpl �ja niiden yhteispinta-ala noin 190 miljoonaa hehtaaria.\nSuomen 49 Ramsar-alueen yhteispinta-ala on 785 780 hehtaaria. Alueet edustavat mahdollisimman hyvin maamme erilaisia, vesilinnuston kannalta merkitt�vi� soita, lintuj�rvi�, merenlahtia ja saaristoalueita. Alueiden valintaan ovat osallistuneet Suomen ymp�rist�keskus, ymp�rist�ministeri�, alueelliset ymp�rist�keskukset (nyky��n ELY-keskukset), Ahvenanmaan maakuntahallitus sek� Mets�hallituksen luontopalvelut.\nKaikki Suomen Ramsar-alueet kuuluvat Natura 2000 -verkostoon, ja alueiden rajaukset noudattavat Natura-rajauksia. Ramsar-alueet kuuluvat my�s kansallisiin suojeluohjelmiin, kuten soiden-, lintuvesien- ja rantojensuojeluohjelmiin.\nRamsarin sopimuksen strateginen suunnitelma 2009–2015 (pdf, 467 kt)\n1. Hangon ja Tammisaaren lintuvedet\n3. Vanhankaupunginlahti ja Laajalahti\n4. Porvoonjoen suisto – Stensb�le\n5. S�dersk�rin ja L�ng�renin saaristo\n8. Torronsuon kansallispuisto\n9. Kutaj�rven alue\n10. Valkmusan kansallispuisto\n11. Haminan Kirkkoj�rvi ja Lupinlahti\n13. Siikalahden alue\n14. Kangasalan Kirkkoj�rven alue\n15. Vanajaveden lintuvedet\n16. Merenkurkun saaristo\n17. Kauhaneva-Pohjankankaan kansallispuisto\n20. Salamaj�rven kansallispuisto\n21. Lapv��rtin lintuvedet\n23. L�gsk�rin ja Bj�rk�rin saaristo\n24. Signisk�rin – M�rketin saaristo\n25. Rantasalmen lintuj�rvet\n26. Suurenaukeansuo-Isosuo ja Pohjalampi\n27. R��kkyl�n ja Kiteen lintuj�rvet\n29. Patvinsuon kansallispuisto\n30. Hein�-Suvanto ja Hetej�rvi\n32. Haapaveden lintuj�rvet\n33. Hailuodon lintuvedet\n35. Siikajoen lintuvedet\n36. Aittoj�rvi ja Kongasj�rvi\n39. Oulangan kansallispuisto\n41. Kainuunkyl�n saaret\n42. Riisitunturin kansallispuisto\n43. Luiron suot\n46. Lemmenjoen kansallispuisto\n48. L�t�senon-Hietajoen suot\nA = saaristo\nB = merenlahti\nC = lintuj�rvi\nD = suo\nKosteikot pohjoismaissa ja Ramsar-sopimus (pdf, 1 960 kt, PMN ja SYKE)\nErikoissuunnittelija Jari Ilmonen, Mets�hallitus Luontopalvelut,�\nYmp�rist�neuvos Kristiina Niikkonen, ymp�rist�ministeri�,�\npuh. 050 301 4721, etunimi.sukunimi@ymparisto.fi\nSuomen t�rke�t lintualueet - FINIBA (Bird Life Suomi ja Suomen ymp�rist�keskus)


Lapsilähtöisyys ja vapaus. Miten lapsilähtöisyys ja vapauskäsitteet ymmärretään steiner-, montessori- ja freinetpedagogiikassa?\nPAALASMAA, JARNO (2011)\nTutkimuksen tarkoituksena oli selvittää mitä lapsilähtöisyydellä ja vapaudella tarkoitetaan ja mihin niillä pyritään. Tarkastelen käsitteitä vaihtoehtopedagogisessa viitekehyksessä. Mitä paremmin ymmärrämme lapsilähtöisyyttä ja vapautta, sitä paremmin voimme nähdäkseni toteuttaa inhimillistä kasvatusta. Selvitin lapsilähtöisyyden ja vapauden käsitteiden sisältöä vaihtoehtopedagogisen kirjallisuuden avulla, mutta toisaalta taas rakensin kuvan vaihtoehtopedagogiikkojen luonteesta lapsilähtöisyyden ja vapauden käsitteisiin syventymällä.\nTutkimuksen ydinaineiston muodostivat Jean Jacques Rousseaun (1933) Emile eli kasvatuksesta, Rudolf Steinerin (1979) Vapauden filosofia, Maria Montessorin (1940) Lapsen salaisuus ja Celestin Freinet’n (1987) Ihmisten koulu. Käsittelin lapsilähtöisyyttä ja vapautta sekä ideaalisella ja teoreettisella tasolla että konkreettisena toimintana. Keskiössä olivat toisaalta filosofiset pohdinnat, mutta toisaalta vaihtoehtopedagogiset käytännön sovellukset ja käytännön koulutuspoliittiset ratkaisut toimivat esimerkkeinä siitä, miten vapautta ja lapsilähtöisyyttä toteutetaan käytännössä. Työni oli laadullista kasvatusfilosofista tutkimusta. Tutkimusotteeni oli hermeneuttinen eli keskeistä on esiymmärryksestä lähtevä kehämäinen ja ymmärtämään pyrkivä tulkinta.\nTyön keskiössä olivat sekä steiner-, montessori- että freinetpedagoginen tulkinta lapsilähtöisyydestä ja vapaudesta. Lapsilähtöisyys ja vapaus ilmenivät erityisesti toiminnallisuuden, tekemällä oppimisen ja ylipäätään aktivoivan kasvatuksen korostamisena. Käytännön pedagogiikaa perusteltiin lapsesta käsin ja lapsuus nähtiin arvona sinänsä. Lapsen eri kehitysvaiheiden huomioiminen korostui erityisesti steiner- ja montessoripedagogisessa kirjallisuudessa.\nLapsilähtöisyys ja vapaus liittyivät myös kriittiseen asenteeseen välineellistä kasvatus- ja koulutusajattelua kohtaan. Koululle haluttiin vapaus toimia lapsilähtöisesti eikä yhteiskunnan valtarakenteista tai erilaisista tehokkuus-, talous- tai hyötynäkökulmista käsin. Kasvatustavoitteet eivät näyttäytyneet kapeasti yhteiskunnallisen tarkoituksenmukaisuuden näkökulmasta.\nAineiston perusteella Steineria, Montessoria ja Freinet’ta voidaan pitää perustellusti niin aktiivisuus-, vapaus- kuin lapsilähtöisen pedagogiikankin kehittäjinä ja edustajina. Tutkimus toi vahvojen yhtäläisyyksien lisäksi esiin vaihtoehtojen eroavaisuuksia. Yksinkertaistaen steinerpedagogiikka erottui filosofiapainotteisena, montessoripedagogiikka oppimateriaalipainotteisena ja freinetpedagogiikka työpainotteisena. Ajankohtaisen kasvatuskeskustelun liittäminen 1900-luvun alun koulua uudistavaan vaihtoehtopedagogiseen kirjallisuuteen toi ilmi myös, että kritiikki perinteistä koulua kohtaan on yllättävän samanlaista viime vuosisadan alussa ja nykypäivänä.\nTutkimus osoitti miten vaikeata lapsilähtöisyyttä ja vapautta on irrottaa erillisiksi käsitteiksi kasvatuksesta ja itsekasvatuksesta. Tietyssä mielessä lapsilähtöisen kasvatuksen ideana on tehdä itsensä tarpeettomaksi ja vapauttaa kasvatuksen eli jonkinlaisen pakon kohteena oleva yksilö itseänsä kehittäväksi autonomiseksi ja eettiseksi persoonaksi. Vapaus on kasvatustavoite, johon pyritään lapsilähtöisellä kasvatuksella. Lapsilähtöisyys ja vapaus eri merkitysulottuvuuksineen ovat sekä arvoja että menetelmiä. Tutkimus jäsentää lapsilähtöisyyden ja vapauden kasvatuksen perustavimpien ydinkäsitteiden joukkoon ja tuo esille niiden käsitteellisen ongelmallisuuden. Lapsilähtöisyyden ja vapauden keskeisimmät tulkinnat limittyivät yhteen, kyse on lopulta enemmän tai vähemmän samasta asiasta.\nAvainsanat: Lapsilähtöisyys, vapaus, vaihtoehtopedagogiikat, steinerpedagogiikka, montessoripedagogiikka, freinetpedagogiikka, Rudolf Steiner, Maria Montessori, Celestin Freinet, kasvatusfilosofia


Liikenneministeriö: Kännykkäkauppa kuriin - Lifestyle - MTV.fi\nLiikenneministeriö: Kännykkäkauppa kuriin\nLifestyle > Digi Julkaistu 06.10.1999 14:22\nLiikenneministeriö yrittää hillitä ylikuumentunutta matkapuhelinkauppaa.\nMinisteriön tuoreessa selvityksessä lääkkeeksi ehdotetaan muun muassa sitä, että laittomasti tai epärehellisesti toimivien kauppiaiden ja ketjujen nimet julkistettaisiin esimerkiksi lehdissä.\nTelehallintokeskus ratsasi viime keväänä 159 liikettä. Näistä yhdeksän jäi kiinni kytkykaupasta eli kieltäytyi myymästä puhelinta alennettuun hintaan ilman liittymää. Samaisen tutkimuksen mukaan jotkut teleoperaattorit osallistuvat myös kauppiaiden vuokrakustannuksiin, maksavat markkinointitukea sekä ostavat mainostilaa ylihintaan.\nTomi Einosen toimittamassa jutussa selviää lisää matkapuhelimien kytkykaupoista ja harmaatuonnista sekä niiden tuomista ongelmista. Haastateltavana on viestintäneuvos Antti Kohtala Liikenneministeriöstä. (Kesto 1 38 )\nComptel pörssiin? Aldata Solutionin listautumisanti alkaa


Hallitustyön ja johtamisen arviointi kolmannelle sektorille - Boardman-osaamisverkosto\nTyökalu, joka auttaa yhteisön hallitusta ja johtoa arvioimaan ja kehittämään toimintaa yhteisön tarkoituksen ja strategian mukaisesti.\nHallituksen ja johdon edustajat vastaavat samoihin väittämiin kahden eri linkin kautta, jolloin on mahdollista nähdä hallituksen ja johdon näkemysten yhdenmukaisuus sekä mahdolliset erot. Arviointi sisältää seuraavat toimenpiteet:\nSähköinen kysely hallitukselle ja johdolle\nTulosten läpikäynti toiminnanjohtajan ja/tai puheenjohtajan kanssa\nFasilitoitu purkutilaisuus kehittämiskohteiden sopimiseksi\nJohtaminen, kehittäminen ja kulttuuri\nArviointi on jaettu neljään osa-alueeseen sisältäen lähinnä monivalintaisia kysymyksiä, mutta jokaisen kohdan jälkeen on myös mahdollisuus avoimiin kysymyksiin.Kysymykset käsittelevät mm. hallintaketjun toimivuutta, tarkoituksen ja strategian toteuttamista sekä riskien hallintaa. Sähköinen raportti sisältää vastausten keskiarvot ja hajonnat sekä avoimet kommentit, erikseen hallituksen ja johtoryhmän osalta.\nArviointi auttaa tunnistamaan yhdessä keskeiset kehittämistarpeet ja valitsemaan toimenpiteet. Arviointi vastaa mm. seuraaviin kysymyksiin:\nOnko hallituksen ja johdon näkemys yhteisön toiminnan tarkoituksesta, tilanteesta ja kehityksen suunnasta selkeä ja riittävän yhtenäinen?\nOnko kehittämisen keskeiset painopisteet määritelty?\nOnko yhteisön toimintaan kohdistuvat riskit tunnistettu ja riskienhallinnan periaatteet linjattu?\nJohdetaanko yhteisöä sen tavoitteiden, strategian ja arvojen mukaisesti?\nToimiiko hallituksen ja johdon vuorovaikutus?\nOnko hallitustyö sujuvaa ja tehokasta?\nOnko hallituksen jäsenten valinnan periaatteet linjattu?\n”Toteutimme Boardmanin kanssa arvioinnin, joka suunnattiin samansisältöisenä HelsinkiMission hallitukselle ja johdolle. Tulokset antoivat vastaajien kattavan käsityksen HelsinkiMission strategiasta ja toiminnasta. Samalla kysely toimi hallituksen itsearviointina. Hallituksen ja johdon tulokset olivat hyvin samansuuntaisia ja antoivat hyvät välineet hallitustyöskentelyn kehittämiseen sekä koko yhdistystä koskeviin kehityshankkeisiin ja vahvuuksien edelleen vahvistamiseen. Yhteistyö Boardmanin kanssa oli mutkatonta. Kaikki sovitut asiat ja aikataulut pitivät ja tulosten purku oli rakentavaa ja tehokasta. Tulemme uusimaan kyselyn!”\nHelsinkiMissio ry:n hallituksen puheenjohtaja\n”Käytimme LIVEn hallitustyön ja johtamisen itsearvioinnissa Boardmanin uutta arviointityökalua. Kysymykset ohjasivat pohtimaan strategian ja toiminnan kannalta keskeisiä kysymyksiä ja arvioimaan niiden nykytilaa.Saimme samanaikaisesti tulokset sekä hallituksen että johtoryhmän näkemyksistä. Se auttoi arvioimaan tilannekuvan yhdenmukaisuutta. Saimme raportin pohjalta aikaan erittäin hyvän keskustelun siitä, mitä halusimme säilyttää ja vahvistaa ja mitä valitsimme kehittämisen painopisteiksi. Uusimme kyselyn parin vuoden kuluttua, koska se osoittautui näin toimivaksi ja yhteistyö Boardmanin kanssa sujuvaksi.”\nInvalidisäätiö LIVEn toimitusjohtaja


Poliisi turvautui pippurisumutteeseen anarkistitapahtumassa – silminnäkijän mielestä toiminta ylimitoitettua | Yle Uutiset | yle.fi\nMusta Kallio on anarkistien viikko, johon sisältyy monenlaista ohjelmaa, kuten musiikkia, työpajoja ja keskustelutilaisuuksia. Eilen ennen puolta yötä useita poliisipartioita saapui puistoon illan pääesiintyjän, Julma H:n esityksen jälkeen. Poliisi vaati musiikin keskeyttämistä.\nPoliisin mukaan noin puoli tuntia kestänyt keskustelu anarkistien kanssa ei tuottanut tulosta. Anarkistit tekivät vastarintaa poliisille, jolloin se joutui turvautumaan pippurisumutteen ja etälamauttimen käyttöön.\n– Saimme ennen puolta yötä useita ilmoituksia kovaa soivasta musiikista asuinalueella. Poliisin tehtävä on mennä paikalle ja hoitaa asia. Ensisijaisesti tilanne koitetaan hoitaa neuvoilla ja kehotuksilla, mutta tässä tapauksessa se ei onnistunut, kertoo Helsingin poliisilaitoksen ylikomisario Seppo Kujala.\n– Sumutteen käytöllä ei ole siis hajautettu väkijoukkoa, vaan se on ollut tällainen vastustamistilanne. Etälamautinta on käytetty yksittäiseen henkilöön, joka on käynyt poliisin päälle.\nPoliisi kertoi myös, että tapauksen johdosta kolme henkilöä otettiin kiinni.\n– Normaalisti tällaiset asiat saadaan selvitettyä puhumalla, mutta nyt valitettavasti ei, Kujala päättää.\nSilminnäkijällä erilainen näkemys tapahtumien kulusta\nYleX tavoittitapahtumaa seuraamassa olleen Tuukka Topperin. Hänen mukaansa alkuilta oli rauhallinen. Poliisit kävivät Topperin mukaan puiston laidalla noin kello 22 aikaan, mutta eivät nousseet autostaan tai jutelleet kenenkään kanssa.\n– Puolen yön aikaan, kun pääesiintyjä Julma H oli lopettanut keikkansa, tuli kaksi partiota paikalle. Poliisit tulivat puhumaan ihmisille, jotka olivat musiikkilaitteiden lähistöllä, tilannetta sivusta seurannut Toppari kommentoi YleX:lle.\n– En tiedä, mitä siellä keskusteltiin. Noin kymmenen minuutin päästä puistoon tuli lisää poliiseja. Silloin yksi poliisi käveli samaan porukkaan ja ilman mitään poistumiskäskyä alkoi sumuttaa pippurisumutetta ihmisten päälle. Ihmiset hajaantuivat, laittoivat musiikin pois ja keräilivät kamojaan. Yksi henkilö oli saanut niin paljon pippurisumutetta kasvoihin, että hän itki ja hänelle tilattiin ambulanssi.\nTopperin mukaan tilanne eskaloitui noin vartissa.\n– Koko ajan sanottiin, että ainoa ongelma on se musiikki. Musiikki oli jo laitettu pois, joten kaikki tuntui ylimitoitetulta tilanteeseen nähden. Kun lopulta poliisilta tuli poistumiskäsky, niin se tuli samaan aikaan pippurisumutteen ja etälamauttimien kanssa ja ihmisiä pamputettiin.\nKotimaan uutisetanarkiaPaprikasumutinpoliisiEi-tappava aseSähkötainnutinItsepuolustusvälineetpelastuspalvelulainvalvontasilminnäkijät


Yhdistetyt asiat C‑199/12–C‑201/12\nDirektiivi 2004/83/EY – Edellytykset, jotka pakolaisasemaa hakevien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden on täytettävä – Vainon käsite – Sukupuolinen suuntautuminen\n1. Nyt käsiteltävinä olevat Raad van Staten (Alankomaat) esittämät ennakkoratkaisupyynnöt koskevat kolmea pakolaisaseman hakijaa, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia. Kullakin heistä on mielestään perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuksi sukupuolisen suuntautumisensa perusteella.\n2. Kansallinen tuomioistuin esittää kolme kysymystä pakolaisasemahakemusten arvioinnista neuvoston direktiivin 2004/83/EY (jäljempänä direktiivi)(2) III luvun säännösten kannalta. Onko homoseksuaaleja kolmansien maiden kansalaisia pidettävä direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuna erityisenä yhteiskunnallisena ryhmänä? Kuinka kansallisten viranomaisten olisi arvioitava sitä, mikä direktiivin 9 artiklan soveltamisen kannalta merkitsee vainoksi katsottavaa tekoa siltä osin kuin kyse on homoseksuaalisesta toiminnasta? Merkitseekö se, että tällainen toiminta on hakijan alkuperämaassa säädetty rangaistavaksi ja siitä tuomitseminen voi johtaa vankeuteen, direktiivissä tarkoitettua vainoa?\n3. Pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen (jäljempänä Geneven yleissopimus)(3) 1 artiklan A kohdan 2 alakohdan ensimmäisen alakohdan mukaan tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan ”pakolaisella” jokaista henkilöä, jolla ”on perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuksi rodun, uskonnon, kansallisuuden, tiettyyn yhteiskuntaluokkaan kuulumisen tai poliittisen mielipiteen johdosta, [joka] oleskelee kotimaansa ulkopuolella ja on kykenemätön tai sellaisen pelon johdosta haluton turvautumaan sanotun maan suojaan; tai joka olematta minkään maan kansalainen oleskelee entisen pysyvän asuinmaansa ulkopuolella ja edellä mainittujen seikkojen tähden on kykenemätön tai sanotun pelon vuoksi haluton palaamaan sinne”.\n4. Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja)(4) 7 artiklan mukaan ”jokaisella on oikeus siihen, että hänen yksityis- ja perhe-elämäänsä, kotiaan sekä viestejään kunnioitetaan”. Perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään muun muassa sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. Perusoikeuskirjan 52 artiklan 3 kohdan mukaan kyseisiä oikeuksia on tulkittava yhdenmukaisesti niiden vastaavien oikeuksien kanssa, jotka on taattu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa (jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimus).(5)\n5. Direktiivi on yksi lukuisista toimista, joilla pyritään yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään.(6) Tämä järjestelmä perustuu siihen, että pannaan täytäntöön Geneven yleissopimus, joka on pakolaisten suojelua koskevan kansainvälisen oikeudellisen järjestelmän kulmakivi.(7) Direktiivin tarkoituksena on säätää kaikkien jäsenvaltioiden noudatettaviksi vähimmäisvaatimuksista ja yhteisistä perusteista pakolaisaseman tunnustamista ja sisältöä,(8) kansainvälistä suojelua todella tarvitsevien henkilöiden yksilöimistä(9) sekä oikeudenmukaista ja tehokasta turvapaikkamenettelyä varten. Tässä yhteydessä direktiivin säännöksissä kunnioitetaan perusoikeuskirjassa tunnustettuja oikeuksia ja vapauksia ja noudatetaan sen periaatteita.(10) Direktiivin johdanto-osan 21 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa: ”On myös tarpeen ottaa käyttöön ’tiettyyn yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisen’ perusteella tapahtuvan vainon yhteinen käsite.”\n6. Direktiivin 2 artiklan c alakohdan mukaan direktiivissä tarkoitetaan ”’pakolaisella’ kolmannen maan kansalaista, jolla on perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuksi rodun, uskonnon, kansallisuuden, poliittisten mielipiteiden tai tiettyyn yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisen vuoksi ja joka oleskelee kansalaisuusmaansa ulkopuolella ja on kykenemätön tai sellaisen pelon johdosta haluton turvautumaan sanotun maan suojaan, ja kansalaisuudetonta henkilöä, joka oleskelee entisen pysyvän asuinmaansa ulkopuolella edellä mainittujen seikkojen tähden ja on kykenemätön tai sanotun pelon vuoksi haluton palaamaan sinne ja jota 12 artikla ei koske”.\n7. Jäsenvaltiot voivat säätää suotuisampia säännöksiä sen määrittelemiseksi, kenelle voidaan myöntää pakolaisasema, kunhan tällaiset säännökset sopivat yhteen direktiivin kanssa.(11) Direktiivin 4 artiklassa on säännökset kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten arvioinnista.(12) Direktiivin 4 artiklan 3 kohdan mukaan kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on arvioitava tapauskohtaisesti. Direktiivin 6 artiklassa on esimerkkiluettelo ”vainoa harjoittavista toimijoista”, joita voivat olla valtio ja muut kuin valtiolliset toimijat.\n8. Direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:\n”Geneven yleissopimuksen 1 artiklan A kohdassa tarkoitettujen vainoksi katsottavien tekojen on oltava:\nb) kertymä erilaisia toimenpiteitä, joihin kuuluu ihmisoikeusloukkauksia, ja joka on riittävän vakava vaikuttaakseen yksilöön a alakohdassa tarkoitettua vastaavalla tavalla.”(13)\n9. Direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:\n”Edellä 1 kohdan nojalla vainoksi katsottavat teot voivat olla muun muassa seuraavia:\n10. Direktiivin 9 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Edellä 2 artiklan c alakohdan mukaan 10 artiklassa mainittujen syiden ja 1 kohdan nojalla vainoksi katsottavien tekojen välillä on oltava yhteys.”\n11. Direktiivin 10 artiklan otsikko on ”Vainon syyt”. Direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetään seuraavaa:\n”jotakin ryhmää pidetään erityisenä yhteiskunnallisena ryhmänä, jos erityisesti:\n– ryhmällä on selvästi erottuva identiteetti asianomaisessa maassa, koska ympäröivä yhteiskunta mieltää sen erilaiseksi,\nAlkuperämaan oloista riippuen tietty yhteiskunnallinen ryhmä voi olla ryhmä, jonka yhteisenä ominaisuutena on sukupuolinen suuntautuminen. Sukupuoliseen suuntautumiseen ei voida katsoa kuuluvan tekoja, joita jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan pidetään rikollisina. Sukupuoleen liittyvät seikat voidaan ottaa huomioon, mutta ne eivät yksinään luo olettamaa tämän artiklan sovellettavuudesta”.\n12. Vuoden 2000 ulkomaalaislaissa (Vreemdelingenwet 2000, jäljempänä Vw 2000) säädetään, että toimivaltainen ministeri (jäljempänä ministeri)(14) voi hyväksyä, hylätä tai jättää käsittelemättä hakemuksen turvapaikkamenettelyssä myönnettävästä määräaikaisesta oleskeluluvasta. Tällainen määräaikainen oleskelulupa voidaan myöntää ulkomaalaiselle, joka on Geneven yleissopimuksessa tarkoitettu pakolainen.\n13. Ulkomaalaislain soveltamisesta vuonna 2000 annetut ohjeet (Vreemdelingencirculaire 2000, jäljempänä ulkomaalaislain soveltamisohjeet) sisältävät ministerin antamat ohjeet Vw 2000:n soveltamiseksi. Soveltamisohjeissa todetaan, että vakiintuneiden käytäntöjen ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan Geneven yleissopimuksen 1 artiklan A kohdassa tarkoitetusta tiettyyn yhteiskuntaluokkaan kuulumisesta johtuva vaino kattaa myös vainon sukupuolisen suuntautumisen perusteella. Tällaiseen syyhyn perustuvat turvapaikkahakemukset arvioidaan kiinnittämällä erityistä huomiota hakijan tilanteeseen hänen alkuperämaassaan. Jos homoseksuaalisuus tai sukupuolisen suuntautumisen ilmaiseminen on säädetty rangaistavaksi hakijan alkuperämaassa, säädetyn rangaistuksen on oltava jossakin määrin ankara. Pelkkä sakko ei yleensä riitä päätelmään, että kyse on pakolaisuudesta. Siitä, että homoseksuaalisuus tai homoseksuaaliset teot on säädetty rangaistaviksi hakijan alkuperämaassa, ei seuraa, että henkilö on automaattisesti tunnustettava pakolaiseksi. Turvapaikanhakijan on osoitettava uskottavasti, että hänellä on henkilökohtaisesti perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuksi. Homoseksuaalisten turvapaikanhakijoiden ei odoteta salaavan sukupuolista suuntautumistaan alkuperämaahansa palattuaan.\n14. Pääasioissa kyseessä olevien hakijoiden nimet on salattu ja heihin viitataan kirjaimilla X, Y ja Z. X on Sierra Leonen, Y Ugandan ja Z Senegalin kansalainen.\n15. Homoseksuaaliset teot ovat Sierra Leonessa rikoksia vuoden 1861 henkilöihin kohdistuvia rikoksia koskevan lain (Offences against the Person Act) 61 §:n nojalla, ja niistä voidaan määrätä vähintään 10 vuoden ja jopa elinkautinen vankeusrangaistus. Ugandassa vuoden 1950 rikoslain (Penal Code Act) 145 §:n mukaan henkilö, jonka katsotaan syyllistyneen ”luonnonvastaiseksi sukupuoliyhteydeksi” kuvattuun tekoon, voidaan määrätä vankeuteen. Enimmäisrangaistuksena on elinkautinen vankeus. Senegalin viranomaiset ovat säätäneet homoseksuaaliset teot rangaistaviksi. Rikoslain (Code pénal) 319 §:n 3 momentin mukaan tietyistä homoseksuaalisista teoista tuomitulle henkilölle on määrättävä vankeutta 1–5 vuotta ja sakkoa 100 000–1 500 000 frangia (XOF)(15) (n. 150–2 000 euroa).\n16. Kaikissa kolmessa asiassa ministeri hylkäsi Vw 2000:n nojalla alkuperäiset hakemukset turvapaikkamenettelyssä myönnettävästä oleskeluluvasta. Kukin hakija nosti kanteen itseään koskeneesta päätöksestä. X ja Z nostivat kanteen Rechtbankissa. Y haki turvaamistoimia. X:n ja Y:n vaatimukset hyväksyttiin. Z:n Rechtbankissa nostama kanne hylättiin.\n17. Ministeri valitti sitten ratkaisusta X:n ja Y:n tapauksissa Raad van Stateen. Myös Z on tehnyt valituksen kyseiseen tuomioistuimeen.\n18. Hakijan homoseksuaalinen suuntautuminen on riidaton kaikissa kolmessa asiassa.(16)\n19. Tässä tilanteessa Raad van State on esittänyt unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:\n”1) Onko homoseksuaalisesti suuntautuneita ulkomaalaisia pidettävä [direktiivin] 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuna erityisenä yhteiskunnallisena ryhmänä?\n2) Jos ensimmäiseen kysymykseen on vastattava myöntävästi: millainen homoseksuaalinen toiminta kuuluu direktiivin soveltamisalaan ja voiko tämä johtaa, jos kyse on tällaiseen toimintaan kohdistuvista vainoksi katsottavista teoista ja jos muut edellytykset täyttyvät, pakolaisaseman myöntämiseen? Tämä kysymys sisältää seuraavat alakysymykset:\na) Voidaanko homoseksuaalisesti suuntautuneiden ulkomaalaisten odottaa pitävän suuntautumisensa alkuperämaassaan salassa kaikilta välttyäkseen vainolta?\nb) Jos edelliseen kysymykseen on vastattava kieltävästi, voidaanko homoseksuaalisesti suuntautuneilta ulkomaalaisilta odottaa pidättyvyyttä suuntautumisensa ilmaisemisessa alkuperämaassaan välttyäkseen vainolta, ja jos voidaan, missä määrin? Voidaanko homoseksuaaleilta odottaa tältä osin pidemmälle menevää pidättyvyyttä kuin heteroseksuaaleilta?\nc) Jos tässä yhteydessä voidaan erottaa toisistaan suuntautumisen ydinalueen ilmaiseminen ja muu ilmaiseminen, mitä tarkoitetaan suuntautumisen ydinalueella ja miten se voidaan määrittää?\n3) Onko jo pelkkä homoseksuaalisen toiminnan säätäminen rangaistavaksi ja vankeusrangaistuksella uhkaaminen, kuten säädetään [Sierra Leonen vuoden 1861 laissa henkilöihin kohdistuvista rikoksista, Ugandan vuoden 1950 rikoslaissa ja Senegalin rikoslaissa], direktiivin 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, luettuna yhdessä mainitun artiklan 2 kohdan c alakohdan kanssa, tarkoitettu vainoksi katsottava teko? Jos näin ei ole, missä olosuhteissa on kyse tällaisesta teosta?”\n20. Kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet X, Y ja Z, UNHCR, Saksan, Kreikan, Ranskan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukset sekä komissio, jotka olivat Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta edustettuina 11.4.2013 pidetyssä istunnossa.\n21. Kansallisen tuomioistuimen kysymyksissä on päällekkäisyyttä. Direktiivin 9 artiklan ja 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan tulkinnassa olisi pidettävä mielessä seuraavat periaatteet.\n22. Ensinnäkin vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan direktiivin säännöksiä on tulkittava sen systematiikan ja päämäärän valossa sekä niin, että Geneven yleissopimusta ja muita sen oikeusperustassa (SEUT 78 artiklan 1 kohta) tarkoitettuja asiaa koskevia sopimuksia noudatetaan.(17) Kuten direktiivin johdanto-osan kymmenennestä perustelukappaleesta ilmenee, tässä tulkinnassa on myös kunnioitettava perusoikeuskirjassa tunnustettuja oikeuksia.(18)\n23. Toiseksi Geneven yleissopimuksessa on direktiivin konteksti, joten se osoittaa direktiivin tarkoituksen ja systematiikan; direktiivissä viitataan usein kyseiseen yleissopimukseen. Siksi unionin tuomioistuimen on direktiivin 9 artiklaa ja 10 artiklan 1 kohdan d alakohtaa tulkitessaan otettava huomioon Geneven yleissopimus.(19)\n24. Kolmanneksi Geneven yleissopimuksessa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ei viitata nimenomaisesti sukupuolisen suuntautumisen ilmaisemista koskevaan oikeuteen. Sukupuolista suuntautumista koskeva Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö on kehittynyt sen tarkastellessa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan (oikeus yksityis- ja perhe-elämään) ja sen 14 artiklaan sisältyvän syrjintäkiellon loukkauksia.(20) Kansallisen tuomioistuimen esittämiä kysymyksiä on siis tarkasteltava Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen kehittämien periaatteiden valossa.(21)\n25. Neljänneksi Geneven yleissopimus, kuten Euroopan ihmisoikeussopimus, ei ole kiveen hakattu. Se on elävä asiakirja, jota olisi tulkittava nykyolosuhteiden valossa ja kansainvälisen oikeuden kehityksen mukaisesti.(22) Euroopan ihmisoikeustoimikunnan ratkaisukäytäntö, joka koskee homoseksuaalisten ja heteroseksuaalisten suhteiden erilaista kohtelua suojaikärajan osalta, on osoitus tällaisesta lähestymistavan kehityksestä Euroopan ihmisoikeussopimusta tulkittaessa. Niinpä ennen vuotta 1997 ihmisoikeustoimikunta katsoi, että korkeamman suojaikärajan asettaminen homoseksuaalisille suhteille oli Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaista.(23) Asiassa Sutherland vastaan Yhdistynyt kuningaskunta ihmisoikeustoimikunta tarkasteli vakiintunutta ratkaisukäytäntöään uudelleen ja poikkesi siitä päättäessään, että korkeamman suojaikärajan pysyttäminen homoseksuaalisille teoille oli syrjivää ja loukkasi valittajan oikeutta nauttia yksityiselämänsä kunnioitusta, kun silloinen kehitys otettiin huomioon.(24)\n26. Lopuksi kansallisen tuomioistuimen kysymyksissä on mielestäni keskeisellä sijalla sellaisten yhteisten perusteiden määrittäminen, joita olisi sovellettava yksilöitäessä niitä kansainvälistä suojelua todella tarvitsevia henkilöitä, jotka hakevat pakolaisasemaa direktiivin nojalla homoseksuaalisuutensa perusteella. Ennakkoratkaisukysymyksestä 2 ilmeneviä seikkoja voitaisiin pitää oikeuspoliittisina asioina pikemminkin kuin laintulkintakysymyksinä. Niinpä käsittelen ensin kysymyksiä 1 ja 3, joissa on suoremmin kyse direktiivin sanamuodon tulkinnasta, ja vasta sitten kysymystä 2.\n27. Kansallinen tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään, voidaanko homoseksuaalisesti suuntautuneita pakolaisaseman hakijoita pitää direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuna erityisenä yhteiskunnallisena ryhmänä.\n28. Kaikki unionin tuomioistuimelle huomautuksia esittäneet (paitsi Yhdistynyt kuningaskunta, joka ei käsitellyt tätä seikkaa) ovat yhtä mieltä siitä, että mainittuun kysymykseen olisi vastattava myöntävästi.\n29. Minäkin kannatan tätä näkemystä.\n30. Z:aa koskevassa pääasiassa on niin, että asian ensimmäisessä oikeusasteessa käsitelleelle kansalliselle tuomioistuimelle (Rechtbank) esitetty näyttö ei vakuuttanut kyseistä tuomioistuinta siitä, että Senegalissa homoseksuaalisesti suuntautuneita henkilöitä vainottaisiin tai syrjittäisiin yleisesti, joten Rechtbankin mielestä hakija ei ole direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu erityisen yhteiskunnallisen ryhmän jäsen.(25)\n31. Kyseisessä 10 artiklassa on kaksi kohtaa. Ensimmäisen kohdan mukaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon tiettyjä seikkoja arvioidessaan vainon syitä. Mainitussa 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määritellään tässä asiayhteydessä erityisen yhteiskunnallisen ryhmän käsite. Artiklan toinen kohta koskee sitten sitä, kuinka arvioida, onko tietyn hakijan pelko joutua vainotuksi perusteltu. Tästä seuraa, ettei hakijan tarvitse osoittaa joutuvansa vainotuksi tai syrjityksi alkuperämaassaan(26) (10 artiklan 2 kohtaan sisältyvät seikat) sen osoittamiseksi, että hän kuuluu erityiseen yhteiskunnalliseen ryhmään (eli että hän kuuluu 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan soveltamisalaan).\n32. Voidaanko miespuolisia homoseksuaaleja pitää direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuina ”erityisen yhteiskunnallisen ryhmän jäseninä”?\n33. Erotuksena Geneven yleissopimuksesta, jossa mainitaan vain ”kuuluminen tiettyyn yhteiskuntaluokkaan”, direktiivissä käytetään muttei määritellä käsitettä ”sukupuolinen suuntautuminen”. Saattaa olla niin, että unionin lainsäätäjä sisällytti direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohtaan nimenomaisen maininnan sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvasta yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisesta, koska komissio teki ehdotuksensa aikana, jolloin alettiin myöntää, että on henkilöitä, jotka saattavat joutua pakenemaan vainoa ja hakemaan kansainvälistä suojelua mainitulla perusteella,(27) vaikkei tällainen peruste nimenomaisesti sisällykään Geneven yleissopimukseen.(28)\n34. Direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan alun mukaan ”jotakin ryhmää pidetään erityisenä yhteiskunnallisena ryhmänä, jos erityisesti – –”; näitä sanoja seuraavat välittömästi kaksi luetelmakohtaa (joista ensimmäinen sisältää kolme toisistaan ”tai”-sanalla erotettua vaihtoehtoa). Luetelmakohdat on liitetty toisiinsa ”ja”-sanalla, mikä osoittaa, että ne sisältävät kumulatiivisesti täytettäviä edellytyksiä. Tekstissä todetaan kuitenkin sen jälkeen (nimenomaisesti), että ”alkuperämaan oloista riippuen tietty yhteiskunnallinen ryhmä voi olla ryhmä, jonka yhteisenä ominaisuutena on sukupuolinen suuntautuminen – –”.\n35. Kun tarkastelen kyseistä tekstiä ja vertaan sitä kumpaankin sitä välittömästi edeltävään luetelmakohtaan, unionin lainsäätäjä näyttää minusta ilmaisseen mahdollisimman selvästi, että henkilöt, joiden yhteisenä ominaisuutena on sukupuolinen suuntautuminen, voivat todellakin olla 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun erityisen yhteiskunnallisen ryhmän jäseniä. He täyttävät ensimmäisen luetelmakohdan edellytykset (sanoisin, että he täyttävät ne joka tapauksessa, koska he kuuluvat siinä esitetyn kolmannen vaihtoehdon piiriin eli heille ”on yhteistä sellainen ominaisuus – –, joka on niin keskeinen osa identiteettiä – –, ettei heitä pitäisi vaatia luopumaan siitä”). Alkuperämaan olojen mukaan he saattavat täyttää myös toisen luetelmakohdan edellytyksen (eli sen, että ”ryhmällä on selvästi erottuva identiteetti asianomaisessa maassa, koska ympäröivä yhteiskunta mieltää sen erilaiseksi”). Sen selvittämiseksi, täyttävätkö he todella toisen luetelmakohdan edellytyksen, on arvioitava hakijan alkuperämaan oikeussääntöjä sekä siellä vallitsevia yhteiskunnallisia ja kulttuurisia tapoja ja asenteita. Tämä on asia, joka toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on selvitettävä tosiseikkojen perusteella, mitä kansallinen tuomioistuin valvoo.\n36. Niinpä ensimmäiseen kysymykseen olisi mielestäni vastattava siten, että homoseksuaalisesti suuntautuneita pakolaisaseman hakijoita voidaan heidän alkuperämaassaan vallitsevien olosuhteiden mukaan pitää direktiivin 2004/83 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuna erityisenä yhteiskunnallisena ryhmänä. Kansallisen tuomioistuimen asiana on arvioida, onko tällaisella ryhmällä mainitun säännöksen toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu ”selvästi erottuva identiteetti” kunkin hakijan alkuperämaassa, ”koska ympäröivä yhteiskunta mieltää sen erilaiseksi”.\n37. Kolmannella kysymyksellään kansallinen tuomioistuin tiedustelee, merkitseekö se, että homoseksuaaliset teot on säädetty rangaistaviksi ja niistä tuomitseminen voi johtaa vankeuteen, direktiivin 9 artiklassa tarkoitettua vainoksi katsottavaa tekoa.\n38. Kansallisissa oikeudenkäynneissä on tehty tiettyjä toteamuksia kaikkien kolmen hakijan osalta. X:ää koskevassa asiassa on todettu, että Sierra Leonessa homoseksuaalisuutta sinänsä ei ole säädetty rangaistavaksi mutta tietyistä homoseksuaalisista teoista voidaan määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Y:tä koskevassa asiassa on todettu, että Ugandassa homoseksuaalisuus sinänsä on säädetty rangaistavaksi.(29) Z:aa koskevassa asiassa on todettu, että homoseksuaalisuutta sinänsä ei näytä säädetyn rangaistavaksi Senegalissa mutta tietyistä homoseksuaalisista teoista voidaan määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia.(30)\n39. Koska on riidatonta, että kyseiset kolme hakijaa ovat homoseksuaaleja, en ole tässä ratkaisuehdotuksessa erottanut toisistaan Ugandan tilannetta (josta on todettu, että homoseksuaalisuus sinänsä on säädetty rangaistavaksi) ja tilannetta Sierra Leonessa tai Senegalissa (joissa tietyistä homoseksuaalisista teoista voidaan määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia).(31)\n40. X:n, Y:n ja Z:n mielestä direktiivin 9 artiklaa olisi tulkittava siten, että homoseksuaalisen toiminnan säätäminen rangaistavaksi on sinänsä vainoksi katsottava teko. Komissio, huomautuksia esittäneiden jäsenvaltioiden hallitukset ja UNHCR ovat tietyssä määrin yhtä mieltä vastakkaisesta näkemyksestä.\n41. Euroopan unionissa lähestymistapa on siinä mielessä muuttunut, että lainsäädäntöä, jolla kriminalisoidaan aikuisten väliset heidän omaan tahtoonsa perustuvat yksityiset homoseksuaaliset teot ja säädetään niistä seuraamuksia, pidetään nykyisin Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastaisena.(32) Siksi on selvää, että jäsenvaltioissa tällaiset säännöt merkitsisivät nykyään henkilön perusoikeuksien loukkausta siitä riippumatta, sovellettaisiinko niitä konkreettisesti vai ei. Direktiivin tavoitteena ei kuitenkaan ole antaa suojaa aina, kun henkilö ei voi kattavasti ja tehokkaasti käyttää perusoikeuskirjassa tai Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattuja vapauksia alkuperämaassaan. Toisin sanoen tarkoituksena ei ole viedä kyseisiä standardeja unionin ulkopuolelle.(33) Tarkoituksena on, että pakolaisasema myönnetään vain henkilöille, jotka voivat olla alttiina sille, että heidän keskeisimmät oikeutensa joutuvat vakavan epäämisen tai systeemisen loukkauksen kohteeksi, ja joiden elämästä alkuperämaassaan on tullut sietämätöntä.\n42. Merkitseekö se, mikä olisi Euroopan unionissa perusoikeuden loukkaus, välttämättä direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vainoksi katsottavaa tekoa?\n43. Direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”Geneven yleissopimuksen 1 artiklan A kohdassa tarkoitettujen vainoksi katsottavien tekojen on oltava a) laatunsa tai toistuvuutensa vuoksi niin vakavia, että ne muodostavat vakavan loukkauksen ihmisten perusoikeuksia vastaan – – tai b) kertymä erilaisia toimenpiteitä, joihin kuuluu ihmisoikeusloukkauksia, ja joka on riittävän vakava vaikuttaakseen yksilöön a alakohdassa tarkoitettua vastaavalla tavalla”. Ilmauksista ”niin vakavia, että”, ”vakava loukkaus” ja ”kertymä – – joka on riittävän vakava” seuraa, ettei jokaista ilmisoikeusloukkausta (niin vastenmielinen kuin tämä voikin olla) pidetä 9 artiklassa tarkoitettuna ”vainoksi katsottavana tekona”. On nimittäin niin, että 9 artiklan 2 kohdan sisältämässä esimerkkiluettelossa vainoksi katsottavista teoista viitataan nimenomaisesti 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn vaatimukseen, koska kyseisen 2 kohdan mukaan ”edellä 1 kohdan nojalla[(34)] vainoksi katsottavat teot” voivat sisältää muun muassa teot, jotka sitten luetellaan a–f alakohdassa. Direktiivin 9 artiklan 3 kohdassa tehdään puolestaan selväksi, että vainon syiden (10 artikla) ja 9 artiklan 1 kohdan nojalla vainoksi katsottavien tekojen välillä on oltava yhteys.\n44. Käsitteellinen vaikeus ilmenee siinä, että kun perusoikeuskirjassa suojataan perusvapautta, henkilön mikä tahansa syytteeseen paneminen tai rankaiseminen tällaisen vapauden käyttämisestä olisi Euroopan unionissa jo sinänsä ”kohtuutonta”. Niinpä katson, että 9 artiklan 2 kohdan c alakohdan – joka vaikuttaa vainoksi katsottavien tekojen luettelossa, joka ei ole tyhjentävä, relevanteimmalta säännökseltä nyt käsiteltävien asioiden kannalta – ilmaus ”kohtuuton tai syrjivä syytteeseen paneminen tai rankaiseminen” vastaa ”vakavaa tai syrjivää syytteeseen panemista tai rankaisemista”.\n45. Mielestäni on niin, että selvittäessään, ovatko – tällä perusteella – toimet, joilla kielletään sukupuolisen suuntautumisen ilmaiseminen, sellaisia tekoja, että ne merkitsevät 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja ”vainoksi katsottavia tekoja”, kansallisten viranomaisten olisi otettava huomioon erityisesti i) näyttö rikosoikeudellisten säännösten soveltamisesta hakijan alkuperämaassa, kuten se, panevatko viranomaiset todella henkilöitä syytteeseen ja ajavatko ne tällaisia syytteitä; ii) se, pannaanko rikosoikeudellisia seuraamuksia täytäntöön, ja jos pannaan, kuinka ankaria tällaiset seuraamukset ovat käytännössä, ja iii) tiedot käytännöistä sekä yleensä yhteiskunnan tavoista ja asenteista alkuperämaassa.(35)\n46. Pakolaisasemahakemuksen arvioinnissa sovellettavana kriteerinä on se, osoittaako jokin yksittäinen tapahtuma tai niiden kertymä sen, että hakijalla on perusteltua aihetta pelätä, että hänen perustavanlaatuiset ihmisoikeutensa todennäköisesti evättäisiin, jos hän palaisi alkuperämaahansa.(36)\n47. Pitkäaikaiseen vankeuteen johtavat rikosoikeudelliset seuraamukset homoseksuaalisen suuntautumisen ilmaisemisesta voisivat merkitä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan (epäinhimillisen ja halventavan kohtelun tai rangaistuksen kielto) loukkausta, joten ne olisivat niin vakavia, että ne merkitsisivät direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vakavaa perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien loukkausta.\n48. Tässä valossa tarkasteltuna on mielestäni selvää (sellaisten yksityiskohtaisten tietojen puuttuessakin, jotka koskisivat pääasioiden hakijoihin liittyvien rikosten piirteitä ja tällaisista rikoksista yleensä säädettyjä erityisiä seuraamuksia), että yleisessä mielessä seuraamukset, joista Sierra Leonessa, Ugandassa ja Senegalissa on säädetty, voivat potentiaalisesti merkitä direktiivin 9 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua ”kohtuutonta” rangaistusta. On totta, etteivät lakisääteiset seuraamukset tietyistä homoseksuaalisista teoista ole Senegalissa yhtä ankaria kuin Sierra Leonessa tai Ugandassa. Ennen kuin kansallinen tuomioistuin katsoo, että tästä syystä direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vainoksi katsottavan teon kriteeri ei täyty, sen olisi tarkasteltava sitä, onko kyseessä kertaluonteisen vai toistuvan syytteeseenpanon riski, ja määrättyä rangaistusta, jos syytteen ajaminen menestyy.\n49. Todettakoon siis yleisesti, että selvitettyään, onko tiettyä hakijaa pidettävä homoseksuaalisen suuntautumisensa vuoksi 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun erityisen yhteiskunnallisen ryhmän jäsenenä, kansallisten viranomaisten on tutkittava, ovatko olosuhteet hänen alkuperämaassaan sellaiset, että ne johtavat 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin vainoksi katsottaviin tekoihin. Tässä tutkinnassa niiden olisi arvioitava sitä, sovelletaanko rangaistustoimenpiteitä niihin, jotka ovat tai joiden arvellaan olevan kyseisen yhteiskunnallisen ryhmän jäseniä,(37) sitä, pannaanko kyseisiä toimenpiteitä täytäntöön, määrättävien seuraamusten ankaruutta ja siis sitä, onko hakijalla perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuksi. Kansallisten viranomaisten näistä seikoista tekemä ratkaisu on tietenkin voitava saattaa kansallisten tuomioistuinten valvontaan direktiivissä säädettyjen kriteerien asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.\n50. Katson siis, että kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen olisi vastattava siten, että toiminnan säätäminen rangaistavaksi ei sinänsä merkitse direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vainoksi katsottavaa tekoa. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten asiana on arvioida hakijan alkuperämaassa vallitsevien sellaisten olosuhteiden valossa, jotka koskevat erityisesti i) syytteeseenpanon riskiä ja yleisyyttä, ii) tavallisesti määrättävän seuraamuksen ankaruutta, mikäli syytteen ajaminen menestyy, sekä iii) mahdollisia muita toimenpiteitä ja yhteiskunnallisia käytäntöjä, joiden kohteeksi hakija voi perustellusti pelätä joutuvansa, kohdistuuko tiettyyn hakijaan todennäköisesti joko tekoja, jotka ovat laatunsa tai toistuvuutensa vuoksi niin vakavia, että ne merkitsevät vakavaa ihmisoikeusloukkausta, tai sellainen eri toimenpiteiden, joihin kuuluu ihmisoikeusloukkauksia, kertymä, joka on riittävän vakava vaikuttaakseen hakijaan vastaavalla tavalla.\n51. Kansallinen tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään sitä, että jos homoseksuaalisen hakijan on katsottava kuuluvan direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun erityiseen yhteiskunnalliseen ryhmään, onko olemassa jotakin homoseksuaalista toimintaa, joka kuuluu direktiivin soveltamisalaan ja joka merkitsee sitä, että pakolaisasema olisi myönnettävä.\n52. Kansallinen tuomioistuin kysyy sitten useita alakysymyksiä(38) yhteisistä perusteista, joita voitaisiin soveltaa selvitettäessä, ketä on pidettävä pakolaisena. Missä määrin direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa suojataan homoseksuaalisen suuntautumisen julkista tai yksityistä ilmaisemista? Olisiko hakijan odotettava salaavan sukupuolisen suuntautumisensa välttyäkseen vainolta alkuperämaassaan? Voidaanko hänen odottaa harjoittavan pidättyvyyttä homoseksuaalisen suuntautumisensa ilmaisemisessa, ja jos voidaan, missä määrin? Mitä olisi pidettävä sukupuolisen suuntautumisen ydinalueena? Onko unionin oikeus yleensä tai direktiivi erityisesti esteenä sille, että suojassa, johon ulkomaalaisilla on oikeus, tehdään ero sen mukaan, onko heidän sukupuolinen suuntautumisensa homoseksuaalista vai heteroseksuaalista?\n53. Ennen näiden alakysymysten käsittelyä on tarpeen tehdä muutamia alustavia huomautuksia.\n54. Ensinnäkin kansallinen tuomioistuin tiedustelee pääasiallisesti sitä, miten direktiivin 9 ja 10 artiklassa edellytetty yksityiskohtainen arviointi on toteutettava. Direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa asetetaan nimenomainen raja sille, mikä voi muodostaa sukupuolista suuntautumista koskevaan yhteiseen ominaisuuteen perustuvan yhteiskunnallisen ryhmän, koska siinä säädetään selvästi, että ”sukupuoliseen suuntautumiseen ei voida katsoa kuuluvan tekoja, joita jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan pidetään rikollisina”. Niinpä esimerkiksi sellainen sukupuolinen suuntautuminen, jonka mukaisesti miespuolinen pakolaisaseman hakija silvotuttaa naispuolisen sukupuolikumppaninsa sukupuolielimiä, jotta tämä ”kelpaisi” sukupuolisuhteisiin hänen kanssaan, ei saisi suojaa 10 artiklan 1 kohdan d alakohdasta. Direktiivin 9 artikla sisältää määritelmän (9 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta) ja sen jälkeen luettelon, joka ei ole tyhjentävä (9 artiklan 2 kohta), sekä vaatimuksen, jonka mukaan vainon syiden ja vainoksi katsottavien tekojen välillä on oltava yhteys (9 artiklan 3 kohta), mutta artikla on avoin sen osalta, mitä voidaan pitää vainoksi katsottavana tekona.\n55. Toiseksi on epäselvää, miten esitetyt alakysymykset tarkalleen ottaen liittyvät pääasioissa kyseessä olevaan problematiikkaan. Kansallinen tuomioistuin näyttää pyytävän neuvoa siitä, miten direktiiviä yleisesti voitaisiin soveltaa. Tämä ei kuulu unionin tuomioistuimen toimivaltaan ennakkoratkaisumenettelyssä.(39)\n56. Kansallinen tuomioistuin selittää kolmanneksi pragmaattisemmassa mielessä, että Alankomaiden viranomaisten mukaan homoseksuaalinen toiminta ansaitsee saman suojan kuin heteroseksuaalinen toiminta. Mielestäni hakijan toiminnan ei kuitenkaan pitäisi olla arvioinnissa keskeisintä. Direktiivin 9 ja 10 artikla eivät pääosiltaan koske pakolaisasemaa hakevan henkilön käyttäytymistä. Ne koskevat pikemminkin mahdollisia vainoksi katsottavia tekoja ja niiden syitä eli mahdollisten vainon harjoittajien aktiivista käyttäytymistä eivätkä mahdollisen uhrin päivittäistä käyttäytymistä.\n57. Neljänneksi on niin, että tällaisessa arvioinnissa on tietenkin tarpeen ottaa huomioon mahdolliset rajoitukset, joita hakijaan sovellettiin ennen kuin hän lähti alkuperämaastaan. On kuitenkin yhtä relevanttia tutkia käytettävissä oleva näyttö sen arvioimiseksi, joutuuko hakija todennäköisesti kohtaamaan vainoksi katsottavia tekoja, jos hän palaa alkuperämaahansa. Kyse on siis siitä, onko hakijalla perusteltua aihetta pelätä, että hänen perustavanlaatuisia ihmisoikeuksiaan loukataan vakavasti. Tällaiseen kysymykseen ei voida vastata tarkastelemalla yksinomaan tekoja, jotka tapahtuivat ennen kuin hakija lähti alkuperämaastaan.\n58. Viidenneksi kansallisen tuomioistuimen kysymysten taustalla näyttää olevan lähtökohtana se, että 10 artiklan 1 kohdan d alakohtaan vetoavilla homoseksuaalisilla pakolaisaseman hakijoilla saattaa olla mahdollisuus (ja ehkä jopa velvollisuus) käyttäytyä alkuperämaassaan tavalla, joka vähentää heidän sukupuoliseen suuntautumiseensa perustuvien vainoksi katsottavien tekojen riskiä. Torjuisin tällaisen lähtökohdan, koska se on vastoin heidän oikeuttaan siihen, että heidän sukupuoli-identiteettiään kunnioitetaan.\n59. Tätä taustaa vasten tarkastelen seuraavaksi kansallisen tuomioistuimen esittämiä eri alakysymyksiä.\n60. Ensimmäisellä alakysymyksellä tiedustellaan, erotetaanko direktiiviä sovellettaessa hakijan homoseksuaalisen suuntautumisen yksityinen ja julkinen ilmaiseminen toisistaan.\n61. Direktiivin tekstissä ei tehdä tällaista erottelua. Siksi tällainen erottelu ei mielestäni ole relevantti selvitettäessä, onko kyse direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta vainoksi katsottavasta teosta. Merkityksellinen kysymys on pikemminkin se, onko hakija sukupuolisen suuntautumisensa vuoksi 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhteiskunnallisen ryhmän jäsen, ja se, onko tällaisen ”vainon syyn” ja 9 artiklan 1 kohdan nojalla vainoksi katsottavan teon tai vainoksi katsottavien tekojen välillä yhteys, kuten 9 artiklan 3 kohdassa edellytetään.\n62. Kansallinen tuomioistuin kysyy seuraavaksi, olisiko pakolaisaseman hakijoiden odotettava salaavan sukupuolisen suuntautumisensa alkuperämaassaan tai harjoittavan pidättyvyyttä sen ilmaisemisessa. Ennakkoratkaisupyynnön perusteella on epäselvää, liittyykö tämä kysymys siihen, miten toimivaltaiset kansalliset viranomaiset käsittelivät kyseiset nimenomaiset turvapaikkahakemukset. Saattaa olla, että kansallinen tuomioistuin haluaa tietää, heijastavatko ulkomaalaislain soveltamisohjeet – siltä osin kuin niiden mukaan salaaminen ei ole huomioon otettava kriteeri – vain direktiivin säännöksiä vai onko niissä kyse siitä, että jäsenvaltio soveltaa suotuisampia säännöksiä, mikä 3 artiklassa sallitaan.(40) Siltä osin kuin nämä kysymykset esitetään abstraktissa mielessä unionin tuomioistuimen ei ole vastattava niihin. Kattavuuden vuoksi käsittelen kuitenkin niitä lyhyesti.\n63. Mielestäni pakolaisaseman hakijan ei olisi odotettava salaavan sukupuolista suuntautumistaan välttyäkseen vainolta alkuperämaassaan.\n64. Kyseinen näkemys ei saa tukea direktiivin sanamuodosta eikä myöskään sen rakenteesta. Olisi nimittäin järjetöntä tulkita direktiiviä kyseisellä tavalla. Se tarkoittaisi, että jos hakija (uhri) jättäisi salaamatta sukupuolisen suuntautumisensa, hänet katsottaisiin jotenkin osalliseksi omaan ahdinkoonsa vainon harjoittajana, mikä ei sovi yhteen direktiivin 6 artiklan sanamuodon kanssa. Sitä, että hakijoiden edellytettäisiin salaavan sukupuolisen suuntautumisensa, voitaisiin nimittäin sinänsä pitää vainoksi katsottavana tekona.\n65. Olisiko homoseksuaalisten pakolaisaseman hakijoiden odotettava palaavan kotiinsa ja harjoittavan pidättyvyyttä alkuperämaassaan?\n66. Mielestäni ei olisi.\n67. Ensinnäkin minulle on epäselvää, miten tällainen edellytys sopisi käsitteellisesti direktiivin (tai vieläpä Geneven yleissopimuksen) rakenteeseen. Direktiivissä vahvistetaan kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden pakolaisiksi määrittelyä koskevat vähimmäisvaatimukset (1 artikla). Arvioidakseen, täyttääkö tietty hakija kyseiset vähimmäisvaatimukset, jäsenvaltio tutkii tosiseikat ja olosuhteet (4 artikla) sen selvittämiseksi, onko hakijaan kohdistettu vai saatetaanko häneen kohdistaa vainoksi katsottavia tekoja tai vakavaa haittaa (kuten ne määritellään 9 artiklassa) tietyistä erityisistä vainon syistä (kuten ne määritellään 10 artiklassa). Jos hakijalla on perusteltua aihetta pelätä joutuvansa täten vainotuksi, hänellä on oikeus saada pakolaisasema. Direktiivin rakenteesta ei löydy seikkoja tueksi väitteelle, jonka mukaan pakolaisaseman myöntämisen tarve voitaisiin välttää, jos hakija vain ”lakkaisi provosoimasta” vainon harjoittajia sillä, että hän on oma itsensä.\n68. Toiseksi on totta, että henkilö, joka hakee turvapaikkaa homoseksuaalisen suuntautumisensa perusteella, ei voi odottaa, että hänellä olisi oikeus elää alkuperämaassaan samalla tavalla kuin hän saattaisi elää Alankomaissa.(41) Mielestäni kuitenkin sen määrittäminen, kuinka suurta ”pidättyvyyttä” a) hakijalta edellytettäisiin, jotta hän pysyisi turvassa kotiin palattuaan, samalla kun b) edelleen noudatettaisiin vaatimusta turvata perusoikeus, jonka epääminen tekee pakolaisaseman myöntämisen perustelluksi, vaikuttaa prosessilta, joka olisi luonnostaan subjektiivinen ja joka todennäköisesti johtaisi pikemmin mielivaltaisiin tuloksiin kuin oikeusvarmuuteen. Kansallinen tuomioistuin itse toteaa ennakkoratkaisupyynnössään, ettei ministeri kykene selvittämään etukäteen, kuinka suurta pidättyvyyttä voitaisiin odottaa. Tällainen toteamus sinänsä antaa mielestäni ymmärtää, ettei kyseinen lähestymistapa voisi toimia käytännössä.\n69. Kolmanneksi on niin, että toteamus, jonka mukaan kaikki sujuu hyvin, jos hakija käyttäytyy hillitysti kotiin palattuaan, merkitsee tietämättömyyttä realiteeteista. Hillitty käyttäytyminen ei ole varma suoja paljastumiselta ja siitä johtuvalta kiristykseltä tai vainolta.\n70. Tällä perusteella on tarpeetonta vastata alakysymykseen (siitä, mitä on pidettävä sukupuolisen suuntautumisen ”ydinalueena”). Esitän kuitenkin kattavuuden vuoksi vielä seuraavat huomautukset.\n71. Ymmärrän ilmaisun ”ydinalue” olevan peräisin yhdistetyissä asioissa Y ja Z annetusta tuomiosta, jossa unionin tuomioistuin tarkasteli sitä, oliko hakijoiden perusoikeuksia loukattu uskonnonvapautta koskevan oikeuden harjoittamiselle asetetuilla rajoituksilla. En ole vakuuttunut siitä, että mainittu ilmaisu on siirrettävissä sukupuolisen suuntautumisen ilmaisemisen asiayhteyteen. Mielestäni henkilöllä joko on tai ei ole tietty sukupuolinen suuntautuminen.(42) Mitään ”ydinaluetta” tai ”keskusta” ei sinänsä ole tarkasteltava. Minun on siis vaikea hyväksyä, että on mahdollista eritellä sukupuolisen suuntautumisen ilmaisemisen ydinalue. Minusta unionin tuomioistuimen ei myöskään pitäisi lähteä tälle tielle.\n72. Katson kuitenkin yleisemmin, että unionin tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa Y ja Z antamia perusteluja voidaan soveltaa nyt käsiteltävissä asioissa analogisesti.(43) Direktiivin 9 ja 10 artiklan sanamuodossa ei ole mitään perustetta ”ydinaluetta” koskevalle lähestymistavalle. Sen 9 artiklassa viitataan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattuihin oikeuksiin, joista ei voida poiketa, ja tämän olisi oltava lähtökohtana arvioitaessa vainoksi katsottavia tekoja. Mikään ei anna ymmärtää, että erityyppiset ilmaisemiset tai ilmaisemisen tilanteet, joissa ei ole kyse seksuaalisista teoista tai kiintymyksen osoituksista, olisi erotettava toisistaan. Tällaiseen lähtökohtaan perustuva lähestymistapa johtaa todennäköisesti jo sinänsä mielivaltaisuuteen.\n73. Viimeinen alakysymys koskee sitä, onko unionin oikeus yleensä tai direktiivi erityisesti esteenä sille, että suojassa, johon ulkomaalaisilla on oikeus, tehdään ero sen mukaan, onko heidän sukupuolinen suuntautumisensa homoseksuaalista vai heteroseksuaalista.\n74. Miten pakolaisasemahakemuksia olisi arvioitava silloin, kun väitetyt vainoksi katsottavat teot kohdistuvat sekä homo- että heteroseksuaaleihin?\n75. Oletettakoon, että jossakin tietyssä kolmannessa maassa kaikenlainen kahden henkilön välinen julkinen kiintymyksen osoittaminen (kuten käsi kädessä kulkeminen tai suuteleminen) on kiellettyä ja että lain mukaan tällaisesta rikoksesta tuomitsemiseen perustuva seuraamus voi vaihdella (olosuhteiden mukaan) sakosta ruoskintaan. Lainsäädäntötoimi, jolla tällainen käyttäytyminen säädetään rangaistavaksi ja siitä säädetään seuraamus, on laadittu sanamuodoltaan sellaiseksi, että sitä sovelletaan sekä hetero- että homoseksuaaleihin. Oletettakoon, että homoseksuaalisesti suuntautunut henkilö pakenee kyseisestä maasta, tulee Euroopan unionin jäsenvaltioon ja hakee sieltä turvapaikkaa. Ei olisi välittömästi selvää, että tällaiseen hakijaan kohdistuisi vainoa yksinkertaisesti hänen sukupuolisen suuntautumisensa perusteella. On kuitenkin niin, että jos hän kykenisi osoittamaan, että käytännössä kyseinen toimi pantaisiin säännöllisesti täytäntöön tai se sisältäisi ankarimmat seuraamukset vain silloin, kun kyse olisi homoseksuaaleista (ja että käytännössä heteroseksuaaliset voisivat yleensä kulkea kadulla käsi kädessä tai suudella julkisesti seuraamuksitta tai että he saisivat poikkeuksetta vain erittäin vähäisiä sakkoja), hän kykenisi todennäköisemmin osoittamaan kuuluvansa direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun erityiseen yhteiskunnalliseen ryhmään. Sitten olisi tarpeen tutkia, merkitsisivätkö homoseksuaaliin kohdistettavat syytteet ja hänelle saamansa tuomion perusteella tyypillisesti määrättävät seuraamukset direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vainoksi katsottavaa tekoa (tähän olisi antamassani esimerkissä käsitykseni mukaan vastattava myöntävästi).\n76. Katson yhteenvetona vastauksistani kansallisen tuomioistuimen esittämiin eri alakysymyksiin, että toiseen ennakkoratkaisukysymykseen olisi vastattava siten, että arvioidessaan, onko se, että homoseksuaalisuuden ilmaiseminen sukupuolisen suuntautumisen ilmaisuna on säädetty rangaistavaksi, direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vainoksi katsottava teko, jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tarkasteltava sitä, kohdistuuko hakijaan todennäköisesti sellaisia tekoja tai kertymä sellaisia eri toimenpiteitä, jotka ovat laatunsa tai toistuvuutensa vuoksi niin vakavia, että ne merkitsevät vakavaa perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien loukkausta.\n77. Mielestäni unionin tuomioistuimen olisi siis vastattava Raad van Staten esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:\n1) Homoseksuaalisesti suuntautuneita pakolaisaseman hakijoita voidaan heidän alkuperämaassaan vallitsevien olosuhteiden mukaan pitää kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29.4.2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuna erityisenä yhteiskunnallisena ryhmänä. Kansallisen tuomioistuimen asiana on arvioida, onko tällaisella ryhmällä mainitun säännöksen toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu ”selvästi erottuva identiteetti” kunkin hakijan alkuperämaassa, ”koska ympäröivä yhteiskunta mieltää sen erilaiseksi”.\n2) Homoseksuaalisten tekojen säätäminen rangaistavaksi ei sinänsä merkitse direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vainoksi katsottavaa tekoa. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten asiana on arvioida hakijan alkuperämaassa vallitsevien sellaisten olosuhteiden valossa, jotka koskevat erityisesti\n– syytteeseenpanon riskiä ja yleisyyttä\n– tavallisesti määrättävän seuraamuksen ankaruutta, mikäli syytteen ajaminen menestyy, sekä\n– mahdollisia muita toimenpiteitä ja yhteiskunnallisia käytäntöjä, joiden kohteeksi hakija voi perustellusti pelätä joutuvansa\nkohdistuuko tiettyyn hakijaan todennäköisesti joko tekoja, jotka ovat laatunsa tai toistuvuutensa vuoksi niin vakavia, että ne merkitsevät vakavaa ihmisoikeusloukkausta, tai sellainen eri toimenpiteiden, joihin kuuluu ihmisoikeusloukkauksia, kertymä, joka on riittävän vakava vaikuttaakseen hakijaan vastaavalla tavalla.\n3) Arvioidessaan, onko se, että homoseksuaalisuuden ilmaiseminen sukupuolisen suuntautumisen ilmaisuna on säädetty rangaistavaksi, direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vainoksi katsottava teko, jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tarkasteltava sitä, kohdistuuko hakijaan todennäköisesti sellaisia tekoja tai kertymä sellaisia eri toimenpiteitä, jotka ovat laatunsa tai toistuvuutensa vuoksi niin vakavia, että ne merkitsevät vakavaa perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien loukkausta.\n2 –\tKolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29.4.2004 annettu neuvoston direktiivi 2004/83/EY (EUVL L 304, s. 12).\n3 –\tYleissopimus allekirjoitettiin Genevessä 28.7.1951 (Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuskokoelma, nide 189, s. 150, nro 2545 (1954)), ja se tuli voimaan 22.4.1954. Sitä on täydennetty ja tarkistettu pakolaisten oikeusasemaa koskevalla pöytäkirjalla, joka tehtiin New Yorkissa 31.1.1967 ja joka tuli voimaan 4.10.1967. Viittaan molempiin asiakirjoihin yhteisellä ilmauksella ”Geneven yleissopimus”.\n4 –\tEUVL 2010, C 83, s. 389.\n5 –\tVastaavat oikeudet tunnustetaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 ja 14 artiklassa. Sen 8 artiklassa suojataan henkilön oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta. Sen 14 artiklassa määrätään, että Euroopan ihmisoikeussopimuksessa tunnustetut oikeudet ja vapaudet taataan ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää.\n6 –\tKs. direktiivin johdanto-osan ensimmäinen ja toinen perustelukappale ja 1 artikla.\n7 –\tKs. direktiivin johdanto-osan kolmas perustelukappale. Ks. myös sen 15 perustelukappale, jossa todetaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa käytävät keskustelut voivat antaa jäsenvaltioille arvokkaita suuntaviivoja niiden määritellessä pakolaisasemaa Geneven yleissopimuksen 1 artiklan mukaisesti.\n8 –\tKs. direktiivin johdanto-osan neljäs perustelukappale.\n9 –\tKs. direktiivin johdanto-osan 6, 16 ja 17 perustelukappale.\n10 –\tKs. direktiivin johdanto-osan kymmenes perustelukappale.\n11 –\tKs. direktiivin 3 artikla.\n12 –\tUnionin tuomioistuimessa on tällä hetkellä vireillä kolme asiaa eli yhdistetyt asiat C-148/13–C-150/13, A, B ja C, jotka koskevat direktiivin 4 artiklan tulkintaa ja yhteisiä perusteita hakijan väitetyn sukupuolisen suuntautumisen uskottavuuden arvioimiseksi.\n13 – Euroopan ihmisoikeussopimuksen 15 artiklan 2 kappaleen nojalla oikeudet, joista ei voida poiketa, ovat oikeus elämään (2 artikla), kidutuksen kielto (3 artikla), orjuuden ja pakkotyön kielto (4 artikla) sekä henkilön oikeus siihen, ettei hänelle määrätä rangaistusta ilman sitä edeltävää asianmukaista tuomioistuinmenettelyä (7 artikla).\n14 –\tNyt kyseessä olevien hakemusten tekemisen ajankohtana toimivaltaisena ministerinä oli minister voor Immigratie en Asiel (maahanmuutto- ja turvapaikkaministeri). Sittemmin kyseisestä ministeristä on tullut ”minister voor Immigratie, Integratie en Asiel” (maahanmuutto‑, kotouttamis- ja turvapaikka-asioiden ministeri).\n15 – Länsi-Afrikan CFA-frangi (BCEAO).\n16 –\tYhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu (jäljempänä UNHCR) sisällytti huomautustensa soveltamisalaan lesbot, homot, biseksuaalit sekä trans- ja intersukupuoliset henkilöt ja käytti akronyymiä ”LHBTI” antaakseen laajan merkityksen ilmaisulle ”sukupuolinen suuntautuminen”. Pääasioiden oikeudenkäynnit koskevat kuitenkin kolmea miespuolista homoseksuaalista pakolaisaseman hakijaa, joten olen käyttänyt tätä nimitystä tässä ratkaisuehdotuksessa.\n17 –\tKs. yhdistetyt asiat C‑71/11 ja C‑99/11, Y ja Z, tuomio 5.9.2012, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.\n18 –\tAsia C‑364/11, Abed El Karem El Kott ym., tuomio 19.12.2012, 42 ja 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.\n19 –\tKs. edellä alaviitteessä 18 mainitussa asiassa Abed El Karem El Kott ym. antamani ratkaisuehdotuksen 32 kohta.\n20 –\tKs. oikeudesta yksityiselämään asia Dudgeon v. Yhdistynyt kuningaskunta, tuomio 22.10.1981, 60–62 kohta, A-sarja, nro 45. Ks. oikeudesta perhe-elämään asia X ym. v. Itävalta (suuri jaosto), nro 19010/07, tuomio 19.2.2013, 95 kohta.\n21 – Joissakin alueellisissa ihmisoikeusasiakirjoissa, kuten Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjassa, taataan oikeus syrjimättömyyteen. Geneven yleissopimuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen tavoin niissä ei kuitenkaan taata nimenomaisesti oikeutta sukupuolisen suuntautumisen ilmaisemiseen. Ks. Amnesty Internationalin 25.6.2013 julkaisema selonteko ”Making Love a Crime – Criminalisation of Same-Sex Conduct in Sub-Saharan Africa” osoitteessa www.amnesty.org/en/library/into/AFRO1/001/2013/en.\n22 –\tKs. yleisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksesta asia Mamatkulov ja Askarov v. Turkki (suuri jaosto), nro 46827/99 ja nro 46951/99, tuomion 121 kohta, ECHR 2005-I. Ks. kansainvälistä suojelua koskevien suuntaviivojen nro 9 (Guidelines on International Protection No. 9), jotka on julkaistu 23.10.2012 ja jotka ovat luettavissa osoitteessa www.unhcr.org/509136ca9.html (jäljempänä UNHCR:n suuntaviivat), 5 ja 7 kohta Geneven yleissopimuksen osalta.\n23 –\tAsia X. v. Saksan liittotasavalta, nro 5935/72, ihmisoikeustoimikunnan ratkaisu 30.9.1975, 2 kohta ja asia Johnson v. Yhdistynyt kuningaskunta, nro 10389/83, ihmisoikeustoimikunnan ratkaisu 17.7.1986.\n24 –\tAsia nro 25186/94, ihmisoikeustoimikunnan ratkaisu 1.7.1997, 58–66 kohta.\n25 –\tTällainen Rechtbankin arviointi mainitaan Raad van Staten ennakkoratkaisupyynnössä. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei kuitenkaan ole ilmoittanut, onko se Rechtbankin kanssa samaa mieltä. Ymmärtääkseni Raad van State on viitannut Rechtbankin arviointiin selittääkseen omat syynsä sille, että se pyytää neuvoa direktiivin 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan tulkinnasta. Siksi olen ottanut tarkastelussani Rechtbankin arvioinnin huomioon.\n26 –\tRechtbankia on saattanut johtaa harhaan se, että 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan toisessa luetelmakohdassa viitataan ryhmään, jolla on selvästi erottuva identiteetti, koska ”ympäröivä yhteiskunta mieltää sen erilaiseksi”. Se, että jokin ryhmä ”mielletään erilaiseksi”, on kuitenkin sinänsä neutraali asiaintila. Vainotuksi tai syrjityksi joutuminen ei sitä selvästikään ole.\n27 –\tKs. KOM(2001) 510 lopullinen, erityisesti 3 osa.\n28 –\tUNHCR:n suuntaviivoissa viitataan nyt vuonna 2007 hyväksyttyihin Yogyakartan periaatteisiin, jotka koskevat kansainvälisen ihmisoikeusnormiston soveltamista sukupuoliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin. Yogyakartan periaatteiden johdanto-osan neljännessä perustelukappaleessa ”sukupuolisella suuntautumisella” tarkoitetaan henkilön kykyä tuntea syvää emotionaalista, affektiivista ja seksuaalista viehtymystä eri sukupuolta tai samaa sukupuolta taikka useampaa kuin yhtä sukupuolta oleviin henkilöihin ja olla heihin intiimeissä sukupuolisuhteissa.\n29 –\tX:n ja Y:n tapauksissa kyseiset ensimmäisessä oikeusasteessa tehdyt toteamukset (X:n osalta ne teki Rechtbank ja Y:n osalta turvaamistoimihakemuksen ratkaissut tuomari) mainitaan Raad van Staten ennakkoratkaisupyynnöissä. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei kuitenkaan ole ilmoittanut, onko se samaa mieltä kuin ensimmäiset oikeusasteet. Ymmärtääkseni Raad van State on viitannut kyseisiin toteamuksiin selittääkseen omat syynsä sille, että se pyytää neuvoa direktiivin 9 artiklan 1 kohdan tulkinnasta; siksi olen ottanut ne arvioinnissani huomioon.\n30 –\tKs. edellä 15 kohta.\n31 –\tYmmärtääkseni Alankomaiden viranomaisilla on sama lähestymistapa ulkomaalaislain soveltamisohjeissa: ks. edellä 13 kohta.\n32 –\tEdellä alaviitteessä 20 mainitun Dudgeon-tapauksen lisäksi tunnettuja tapauksia ovat asia Norris v. Irlanti, jossa annettiin tuomio 26.10.1988 (A-sarja, nro 142) ja asia Modinos v. Kypros, jossa annettiin tuomio 22.4.1993 (A-sarja, nro 259). Asiassa Modinos kyseessä ollut kansallinen lainsäädäntö kumottiin melko lyhyt aika sitten (vuonna 1997). Ks. myös edellä 25 kohdassa sekä alaviitteissä 23 ja 24 mainittu Euroopan ihmisoikeustoimikunnan ratkaisukäytäntö, joka koskee syrjintää sekä homoseksuaalisten ja heteroseksuaalisten tekojen suojaikärajaa.\n33 –\tAsia F. v. Yhdistynyt kuningaskunta, nro 17341/03, tuomion 3 kohta ja asia I.I.N. v. Alankomaat, nro 2035/04. Tällaista vientiä voitaisiin tosiaankin pitää eräänlaisena ihmisoikeus- tai kulttuuri-imperialismina.\n35 –\tJos siis esimerkiksi heteroseksuaalisia aikuisia yritetään saada luopumaan läheisen parisuhteensa julkisesta ilmaisemisesta ja tällainen ilmaiseminen on rikoslaissa säädetty rangaistavaksi, pelkkä samojen sääntöjen soveltaminen homoseksuaalisiin aikuisiin ei merkitsisi vainoksi katsottavaa tekoa. Tilanne olisi kuitenkin toinen, jos tällaista lakia ei pantaisi koskaan täytäntöön heteroseksuaaleja vastaan mutta se pantaisiin aktiivisesti täytäntöön homoseksuaaleja vastaan. Ks. myös jäljempänä 75 kohta.\n36 –\tKs. edellä alaviitteessä 17 mainitut yhdistetyt asiat Y ja Z, tuomion 53 ja 54 kohta.\n37 –\tKs. 9 artiklan 3 kohta ja 10 artiklan 2 kohta.\n38 –\tOlen muuttanut alakysymysten järjestystä voidakseni eritellä kansallisen tuomioistuimen esittämät eri ongelmat.\n39 –\tAsia 244/80, Foglia, tuomio 16.12.1981 (Kok., s. 3045, Kok. Ep. VI, s. 251, 18–20 kohta).\n40 –\tKs. edellä 13 kohta.\n41 –\tKs. esim. edellä alaviitteessä 33 mainittu asia F. v. Yhdistynyt kuningaskunta.\n42 –\tSelibaatti, jossa on kyse siitä, että henkilö jättää tarkoituksellisesti ilmaisematta (fyysisesti) sukupuolista suuntautumistaan, voi olla valittu vapaaehtoisesti useista syistä mutta siihen ei voida pakottaa kieltämättä itse sukupuolipersoonallisuuden olemassaoloa.\n43 –\tKs. julkisasiamies Botin edellä alaviitteessä 17 mainituissa yhdistetyissä asioissa Y ja Z antaman ratkaisuehdotuksen 38–52 ja 62–68 kohta.


Tanjalotta Räikkä Teatterikesän taiteelliseen johtoryhmään - Radio SUN\nRäikkä on työskennellyt pitkän uransa aikana myös vapaissa ryhmissä ja projekteissa, ja tehnyt toistakymmentä elokuvaroolia sekä runsaasti tv- ja radiotöitä. Hän on myös vuonna 2013 näyttämötaiteen valtionpalkinnon saaneen Teatteri Telakan perustajajäsen ja kuuluu sen taiteelliseen johtoryhmään.\nTaiteellisessa johdossa jatkavat ohjaaja-käsikirjoittaja Hilkka-Liisa Iivanainen ja ohjaaja Aleksis Meaney.\n– Halusimme valita tiimiin pitkästä aikaa näyttelijän. Tanjalotta Räikällä on pitkä ja monipuolinen ura niin laitosteattereissa kuin ryhmissäkin. Lisäksi hän on ollut mukana myös kansainvälisissä yhteistuotannoissa, toteaa Teatterikesän hallituksen puheenjohtaja Reino Bragge.\n50. kertaa järjestettävä Teatterikesä jatkuu kuluvan viikon loppuun asti.\nLue lisää aiheesta: Tampereen teatterikesä Tanjalotta Räikkä


Infomateriaali Journalismin koulutusohjelman uusille opiskelijoille | Haaga-Helia ammattikorkeakoulu\nEtusivuInfomateriaali Journalismin koulutusohjelman uusille opiskelijoille\nInfomateriaali Journalismin koulutusohjelman uusille opiskelijoille\nOta opiskelupaikka vastaan ja ilmoittaudu lukuvuodelle läsnä tai poissa olevaksi 22.7.2020 klo 15.00 mennessä / Varasijalta hyväksytyille ilmoitetaan erikseen opiskelupaikan viimeinen vastaanottopäivä.\nHyvä journalismin koulutusohjelmaan valittu,\nOnnittelut opiskelupaikastasi! Täältä löydät journalismin koulutusohjelmanjohtaja Anne Leppäjärven tervehdyksen uusille opiskelijoillemme.\nOlemme koonneet tälle sivulle hyödyllistä infoa, jotta opintojesi aloittaminen journalismin koulutusohjelmassa Pasilan kampuksella sujuisi mahdollisimman mutkattomasti. Löydät tästä lisätietoa mm. koulutuksen aloituspäivistä, opintojen ohjauksesta sekä aiempien opintojen hyväksymisestä tutkintoon.\nTutustuthan huolellisesti tämän sivun materiaaleihin sekä Yhteisiin materiaaleihin. Kaikille yhteisistä materiaaleista löydät tarkemmat tiedot esimerkiksi opiskelupaikan vastaanottamiseen liittyvistä yksityiskohdista, lukuvuodelle ilmoittautumisesta, sekä todistuskopioiden toimituksesta.\nMuistathan ottaa opiskelupaikkasi vastaan ja ilmoittautua lukuvuodelle Oma Opintopolku -palvelussa viimeistään 22.7.2020 klo 15.00 sekä tallentaa vaadittavat kopiot koulutodistuksista hakemuksellesi. Huom. vuoden 1990 jälkeen suomalaisen ylioppilastutkinnon suorittaneiden ei tarvitse tallentaa kopiota ylioppilastodistuksestaan.\nHakijapalvelut vastaa kysymyksiin todistuskopioista (hakijapalvelut(at)haaga-helia)\nOpinnot alkavat orientointipäivillä 18.–21.8.2020. Orientointipäivien aikana on kaikille pakollista ohjelmaa tiistaista torstaihin noin klo 9.-16.00.\nPerjantaina 21.8. klo 10.-15.30 starttaa Journalistisen kirjoittamisen opintojakso, joka sisältyy ensimmäisen lukukauden pakollisiin opintoihin. Journalismin koulutusohjelman opinnot järjestetään Pasilan kampuksella osoitteessa Ratapihantie 13, 00520 Helsinki.\nOrientointipäivinä pääset tutustumaan Haaga-Heliaan ja Pasilan kampukseen, koulutuksen sisältöön ja omaan ryhmääsi. Tapaat myös koulutusohjelman opettajia, johtajan, opinto-ohjaajan sekä opiskelijatutorit, jotka auttavat sinua tutustumaan opiskeluympäristöösi. Orientointipäivien aikana myös ilmoittaudut syksyn opintoihin ja rakennat syyslukukauden lukujärjestyksesi. Tutorit sekä ainejärjestöt järjestävät uusille opiskelijoille omaa iltaohjelmaa.\nJulkaisemme orientointipäivien tarkan aikataulun ja ohjelman tiistaina 11.8. 2020.\nEnnen tiistain 18.8. aloitusta tarkistetaan läsnä olevaksi ilmoittautuneiden opiskelijoiden henkilöllisyydet klo 8.30 - 9.00. Sinun tulee näyttää seuraavat todistukset viimeistään orientointipäivien aikana:\nVirallinen ja kuvallinen henkilöllisyystodistus (passi, suomalainen kuvallinen poliisin myöntämä henkilökortti) tai suomalainen ajokortti.\nLäsnä olevaksi ilmoittautuneiden opiskelijoiden tulee varautua näyttämään alkuperäiset todistukset opintojen alkaessa.\nPoissa olevaksi ilmoittautuneiden alkuperäiset todistukset tarkistetaan, kun opiskelija aloittaa opiskelun läsnä olevana.\nHUOM: Koronatilanne voi vaikuttaa syksyn orientointipäivien toteutustapaan. Merkitse ajankohdat kalenteriisi ja varaudu olemaan läsnä orientoinnissa. Tilanteen mukaan orientointipäivien ohjelma voidaan siirtää kokonaan tai osittain etäyhteyksien varaan tai voidaan tehdä muita poikkeusjärjestelyjä. Tiedotamme järjestelyistä tiistaina 11.8.2020.\nSinulla täytyy olla oma kannettava tietokone käytettävissäsi opintojen aikana. Voit aloittaa millä tahansa korkeintaan parin vuoden ikäisellä tietokoneella, ks. laitesuositukset. Haaga-Helian opiskelijana voit hankkia joitakin ohjelmistoja edullisesti; saat tästä lisätietoa orientointipäivillä.\nJournalismin opiskelijana saat opintojesi alkaessa poikkeuksellisesti maksutta käyttöösi Adoben ohjelmistopaketin. Voit asentaa ohjelmistot koneellesi, kun olet saanut Haaga-Helian käyttäjätunnuksen opintojesi alettua. Saat tästäkin ohjeet orientointipäivillä.\nOpiskelu journalismin koulutusohjelmassa\nOlet aloittamassa medianomitutkintoa, jonka laajuus on 240 opintopistettä. Opintojen laskennallinen etenemistahti on 30 opintopistettä lukukaudessa, jolloin tutkinnon kesto on neljä vuotta (= kahdeksan lukukautta). Voit kuitenkin halutessasi suunnitella oman opiskeluvauhtisi niin, että valmistut tätä tavoiteaikaa nopeammin.\nTustustu jo etukäteen opetussuunnitelmaan.\nJournalismin opetusuunnitelma jakautuu seuraaviin teemoihin:\nJournalistinen ilmaisu ja työprosessi 90 op\nYhteiskunta, media ja talous 35 op\nTyöelämä- ja kehittämistaidot (ml. opinnäytetyö) sekä yrittäjyys 45 op\nVapaavalintaiset opinnot 40 op, jotka voit valita oman kiinnostuksesi mukaan.\nOpiskelu on suunniteltu täysipäiväiseksi. Lukukauteen mahtuu säännöllistä lähiopetusta ja ryhmäohjausta mutta myös paljon itsenäistä työskentelyä. Ryhmäsi lähiopetustunnit järjestetään pääosin päivisin klo 8 - 16 Pasilan kampuksella, mutta tästä on joitakin poikkeuksia; esimerkiksi syyskuun alusta lähtien on keskiviikkoisin klo 16.00 - 17.30 kaikkien journalismin opiskelijoiden yhteinen Viikon vieras ‑sessio, joka sisältyy pakollisena moniin opintojaksoihin. Lisäksi useita vapaavalintaisia ammattiopintoja, kuten radio- ja tv-työtä, järjestetään iltaopetuksena. Joitakin opintojaksoja järjestetään myös verkko-opintoina, kirjatentteinä tai viikon mittaisina intensiivikursseina. Pääset tekemään opintoja myös erilaisissa yhteistyöhankkeissa aitoina työelämän toimeksiantoina.\nVoit valita opintoja paitsi journalismin koulutusohjelmasta myös muusta Haaga-Helian runsaasta opintotarjonnasta. Haaga-Helialla on lisäksi yhteistä 3AMK-opintotarjontaa Metropolian ja Laurean kanssa. Voit sisällyttää tutkintoosi kansainvälisiä opintoja joko opintomatkoilla tai opiskelijavaihdossa.\nOpintojen ohjaus ja opintojen suunnittelu\nJournalismin koulutusohjelman opiskelijoita ohjaa opinto-ohjaaja Virve Jalonen, joka on paikalla koko orientointipäivien ajan. Tavoitat opinto-ohjaajan numerosta 040 488 7369 tai sähköpostitse (etunimi.sukunimi(at)haaga-helia.fi).\nOpinto-ohjaaja eli opo tulee apuun, kun sinulla on kysyttävää opintojen tavoitteista, aikatauluttamisesta, kurssivalinnoista tai mistä tahansa opintojen etenemiseen liittyvistä asioista. Käyt opintojesi aikana opon kanssa hops-keskusteluja, joista ensimmäinen on heti opintojen alussa. Hops tarkoittaa henkilökohtaista opintosuunnitelmaa, mutta se on myös työkalu, jonka avulla suunnittelet ja seuraat opintojasi säännöllisesti.\nOpiskelun sujumista tukevat myös Haaga-Helian opinto-, kirjasto- ja it-palvelut. Käytössäsi on myös erityisopettajan, psykologin ja terveydenhoitajan palvelut. Etenkin opintojen alussa sinua auttavat journalismin koulutusohjelman nimetyt tutoropiskelijat.\nSaat heti orientointipäivien alussa lukujärjestyspohjan, johon on jo merkitty ensimmäisen lukukauden pakolliset opintosi. Pääset rakentamaan sen pohjalta oman lukujärjestyksesi, johon voit halutessasi lisätä esimerkiksi vapaasti valittavia opintoja tai jo seuraavien lukukausien opintoja, jos haluat edetä opinnoissa nopeammin. Tämä on suositeltavaa etenkin, jos sinulla on aiempia opintoja, joita voit hyväksyttää tutkintoon.\nOsaamisen tunnistaminen ja aiempien opintojen hyväksyminen\nHaaga-Heliassa on käytössä AHOT-menettely, joka tarkoittaa aiemmin hankitun osaamisen tunnistamista ja tunnustamista. Voit siis sisällyttää tutkintoosi aikaisemmissa opinnoissa tai työssä hankkimaasi osaamista, jos se vastaa tutkinnon tavoitteita.\nJos sinulla on Suomessa tai ulkomailla suoritettuja korkeakoulutasoisia opintoja, ne voidaan hyväksilukea tutkintoon, toisin sanoen aiemmilla opinnoilla voi suoraan korvata tutkinnon pakollisia opintoja tai niitä voi sisällyttää tutkintoon vapaavalintaisina opintoina. Pääset valitsemaan hyväksiluettujen opintojen tilalle jo seuraavien lukukausien opintoja ja etenet opinnoissasi nopeammin. Hyväksiluvuista sovitaan aina opinto-ohjaajan kanssa. Aiemmin suoritettuja opintojaksoja voidaan hyväksilukea, jos niiden sisältö ja laajuus vastaavat hyväksiluettavia opintoja ja jos aiemmista opinnoista on kulunut enintään kymmenen vuotta (nykyisen tutkinnon alkamispäivästä). Suosittelemme, että neuvottelet kaikista tutkintoon tulevista hyväksiluvuista jo ensimmäisen lukukauden alussa, jotta voit ottaa ne huomioon opintojen suunnittelussa.\nOpiskelija on suorittanut yksittäisiä viestinnän opintojaksoja avoimessa yliopistossa. Niiden perusteella opinto-ohjaaja myöntää hyväksiluvut opintojaksoista Muuttuva mediamaisema sekä Media ja yleisö.\nOpiskelija on suorittanut tradenomitutkinnon. Hän ehdottaa opintojaksokuvausten perusteella hyväksilukuja opintojaksoista Työvälineohjelmistot, Suomi oikeusvaltiona sekä Svenska för journalister. Opinto-ohjaaja myöntää kaksi ensimmäistä ja kehottaa neuvottelemaan ruotsin lehtorin kanssa opinnon täydentämisestä, jotta lakisääteinen alan kielitaito tulee arvioiduksi. Lisäksi luetaan hyväksi aiemman tutkinnon perusteella Tutkimus- ja kehittämismenetelmät. Opiskelija ehdottaa vielä joitakin vapaavalintaisia opintoja sisällytettäväksi tutkintoon.\nOpiskelijalla on media-assistentin tutkinto. Kyseessä on toisen asteen tutkinto, joten sen perusteella ei voi myöntää hyväksilukuja. Sen sijaan opiskelija voi neuvotella näytöistä.\nJos olet saavuttanut tutkinnon kannalta relevanttia osaamista työkokemuksen tai harrastustoiminnan kautta tai muussa kuin korkeakoulutasoisessa koulutuksessa, voit ehkä osoittaa tämän osaamisen näytöllä. Osaamisen voi esittää esimerkiksi näyteportfoliolla, haastattelulla, kirjallisella tai suullisella raportilla tai jollain muulla erikseen sovittavalla tavalla. Näytöistä sovitaan yleensä ahot-vastuuopettajan kanssa, ja tämä arvioi näytön samoilla kriteereillä kuin jos olisit osallistunut opetukseen.\nOpiskelija on jo vuosia työskennellyt toimittajana uutismediassa. Hän sopii ahot-vastaavan kanssa näytöistä: opiskelija kokoaa juttunäytteistä portfolion ja esittelee sen suullisesti opettajalle samalla analysoiden juttuprosesseja ja lopputulosta. Lisäksi sovitaan, että opiskelija vierailee tunnilla kertomassa opiskelijaryhmälle haastattelumenetelmistään. Ahot-vastaava antaa näyttöjen perusteella arvosanat opintojaksoista Journalistinen kirjoittaminen, Haastattelutekniikka sekä Uutis- ja ajankohtaisjournalismi.\nOpiskelijalla on media-assistentin tutkinto audiovisuaalisesta viestinnästä, ja opo lähetti hänet keskustelemaan ahot-vastaavan kanssa. Sovitaan näytöstä: opiskelija esittelee konkreettisesti, miten hän käsittelee kuvia ja editoi videoklippejä. Ahot-vastaava arvioi aiempien opintojen sekä näyttöjen perusteella opintojaksot Valokuvaus ja kuvankäsittely sekä Videotyöskentely.\nKeskustele ”ahotoinnista” eli aiemmin hankitun osaamisen tunnistamisesta opinto-ohjaaja Virve Jalosen kanssa mielellään jo ennen ensimmäisen lukukauden alkua. Tämä on tärkeää, jotta pääset suunnittelemaan opintojen aikataulutusta ja valitsemaan tutkintoasi edistäviä opintojaksoja syyslukukaudelle. Voit sopia tapaamisen jo viikolle 33 (10.–14.8.). Varaa tapaamisaika ottamalla yhteyttä opinto-ohjaajaan joko sähköpostitse tai puhelimitse maanantaista 10.8. alkaen. Varaudu esittämään tapaamisessa aiemmat opintosuoritusotteet, työtodistukset, mahdolliset työnäytteet ym. dokumentit, joiden perusteella voidaan muodostaa kokonaiskuva osaamisestasi.\nEnnen yhteydenottoa sinun tulee tutustua journalismin opetussuunnitelman opintojaksokuvauksiin, joissa kuvataan opintojakson sisältö, tavoitteet ja arviointikriteerit. Peilaa omaa osaamistasi ennen kaikkea opintojaksokuvauksissa esitettyihin osaamistavoitteisiin. Niin hyväksilukuja kuin näyttöjä puntaroidaan aina nimenomaan tutkinnon osaamistavoitteiden ja arviointikriteerien perusteella.\nJournalismin lehtori, koulutusohjelman ahot-vastaava Miisa Jääskeläinen kertoo tarkemmin journalistisen työn näytöistä orientointiviikon keskiviikkona 19.8., ja pääset tuolloin jo konkreettisesti suunnittelemaan mahdollisia näyttöjä. Varsinaiset näyttötilaisuudet ovat myöhemmin ilmoitettavana aikana alkusyksystä.\nTärkeää on siis tutustua opintojen tavoitteisiin ja arviointikriteereihin, jotka on kuvattu opetussuunnitelmassa.\nSkuuppi ry:n terveiset\nSkuuppi ry on Haaga-Helian journalismin koulutusohjelman, tuttavallisemmin Jouran, oma opiskelijayhdistys. Skuuppi on opiskelijan asialla, se pitää yllä yhteisöllistä opiskelijaelämää ja valvoo journalistiopiskelijoiden etuja.\nHaluammekin toivottaa jokaisen uuden journalismin opiskelijan lämpimästi tervetulleeksi Skuupin jäseneksi ja mukaan toimintaamme. Skuupin tapahtumatarjonta on monipuolista, ja meidät kannattaakin ottaa seurantaan niin Facebookissa kuin Instagramissa. Molemmista löydymme nimellä Skuuppi ry.\nSkuupin jäseneksi voit liittyä jo nyt täällä tai sitten opintojen alkaessa. Pääset tutustumaan meihin paremmin, kun tulemme kertomaan lisää itsestämme orientaatioviikolla ja järjestämme mukavaa iltaohjelmaa.\nEmme malta odottaa, että pääsemme tapaamaan juuri sinut!\nTerkuin Skuuppi ry:n hallitus\nHaaga-Helian uusien opiskelijoiden perinteistä virkistyspäivää vietetään Vierumäellä tiistaina 1.9.2020. Päivän aikana on luvassa hyvää meininkiä, hyvää seuraa ja erilaisia aktiviteetteja. Ilmoittautumislinkki lähetetään sähköpostitse elokuussa. Päivä on maksuton ja osa pakollisia orientointipäiviä. HUOM: Virkistyspäivä järjestetään, jos se on syksyn koronatilanteessa mahdollista. Ilmoitamme virkistyspäivästä tai mahdollisesta vaihtoehtoisesta ohjelmasta syyslukukauden alussa.\nHaaga-Helia ei järjestä opiskelijoilleen asuntoa opiskeluajalle. Opiskelijat voivat hakea asuntoa HOASin (Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiö) kautta. Lisätietoja opiskelija-asunnoista ja hakemus asuntoihin löytyy internetsivuilta www.hoas.fi.\nMillä pääset Pasilaan\nPasilan toimipisteeseen on hyvät kulkuyhteydet junalla, raitiovaunulla ja bussilla. Suosittelemme julkisia liikennevälineitä, sillä koululla ei ole omaa paikoitustilaa.\nOpetussuunnitelman rakenne, sisältö ja laajuus


Kokoontumisrajoitukset poistuvat Ylivieskassa - Ylivieskan kaupunki\nYlivieskan kaupunki > Koronavirus > Kokoontumisrajoitukset poistuvat Ylivieskassa\nPohjois-Suomen Aluehallintovirasto antoi eilen illalla päätöksen purkaa maakunnalliset kokoontumisrajoitukset. Lisäksi Pohjois-Pohjanmaan alueellisen koronakoordinaatiotyöryhmän suositukset lievenivät Pohjois-Pohjanmaan alueella.\nSuositukset 1.6. alkaen Ylivieskassa:\nKokoontumisrajoitukset poistuvat yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten osalta. Vaikka rajoituksista luovutaan, voimassa ovat edelleen velvoitteet käsienpesun mahdollistamisesta, tartuntojen leviämistä estävistä toimintaohjeista sekä tilojen tehostetusta siivoamisesta.\nTapahtumanjärjestäjien tulisi järjestää tilaisuudet siten, että osallistujat voivat pitää toisiinsa etäisyyttä ja ettei ruuhkia esimerkiksi jonotustilanteissa pääsisi syntymään, myös käsi- ja hengitystiehygienia tulee muistaa ottaa huomioon.\nPeruskoulujen ja toisen asteen maskisuositus puretaan.\nMaskien käyttöä suositellaan yhä yli 12-vuotiaille joukkoliikenteessä, yleisissä tiloissa ja työpaikoilla.\nEtätyö- ja etäkokoussuositus on edelleen voimassa.\nOn syytä muistaa, että koronaepidemia ei ole vielä ohi. Koulujen päättäjäisten ja kotona järjestettävien juhlien osalta kannattaa muistaa hyvä käsi- ja hengitystiehygienia, kasvomaskin käyttö, sosiaaliset etäisyydet sekä muiden huomioon ottaminen. Lievissäkään flunssaoireissa juhliin ei tule osallistua. Näin tilanne säilyisi rauhallisena myös jatkossa.