suomalaisen sf/f-elokuvan kivinen taival - PDF\nsuomalaisen sf/f-elokuvan kivinen taival\nDownload "suomalaisen sf/f-elokuvan kivinen taival"\n1 suomalaisen sf/f-elokuvan kivinen taival P a s i K a r p p a n e n j a K e n n e t h L i n d h o l m Kotimainen genre-elokuva elää tällä hetkellä kaupallista nousua, jota olisi vajaa kymmenen vuotta sitten ollut vaikea kuvitella. Sellaiset elokuvat kuin Jadesoturi, Sauna ja Dark Floors ovat saaneet myös median kiinnostumaan suomalaisesta audiovisuaalisesta sf/f:stä. Ilmiössä on kuitenkin kyse pidempiaikaisesta kehityksestä. Kotimaisen genre-elokuvan alkutaival Suomalainen elokuvahistoria on lähes yhtä pitkä kuin elokuvan historia. Jo puoli vuotta sen jälkeen, kun Pariisissa nähtiin ensimmäiset liikkuvat kuvat, hämmästeltiin niitä myös Helsingissä. Myös suomalaisen sf/f-elokuvan historia on pitkä, mutta samalla hyvin ohut. Pitkään kotimaiset genre-elokuvat olikin mahdollista laskea yhden tai kahden käden sormin. Samalla tavalla kuin kirjallisuudessa, missä poikkeamat sf/f:n puolelle ovat olleet useimmiten valtavirtakirjailijoiden tyylikokeiluja, myös kotimaiset genre-elokuvat ovat olleet enemmän kuriositeetteja. Varhaisin genren tunnusmerkit täyttävä elokuva Noidan kirot löytyy niinkin kaukaa kuin vuodelta 1927 ja edustaa siten todellista suomalaisen elokuvan esihistoriaa. Väinö Katajan romaaniin perustuvassa, Teuvo Puron ohjaamassa elokuvassa seikkaillaan Lapissa ja kuten monissa myöhemmissäkin teoksissa, saavat noidat ja pohjoisen mystiikka toimia tarinan yliluonnollisena elementtinä. Kauhu ei ollut tuolloin genre, jonka parissa kotimaiset ohjaajat olisivat olleet kotonaan. Seuraavan sf/f:ksi luettavan elokuvan löytääkseen on siirryttävä kaksi vuosikymmentä eteenpäin. Elokuvat Linnaisten vihreä kamari (1945), Noita palaa elämään (1952) sekä Erik Blombergin kansainvälistä arvostustakin nauttiva Valkoinen peura (1952) muodostavatkin yksinään 40- ja 50- lukujen kotimaisen sf/f-elokuvan harvalukuisen joukon. Valkoisen peuran erottaa muusta kolmikosta kansainvälisen maineen lisäksi se, että elokuva on ainoa, jonka voi sanoa ottavan aiheensa vakavasti, kun taas muut edustavat enemmän Suomi-elokuvan perinteeseen kuuluvaa tyylipuhdasta kamaridraamaa, jossa yliluonnollinen elementti on mukana vain mausteena. Juoneltaan monien tuntema klassikko on varsin tyylipuhdas ihmissusi-aiheen variaatio. Sakari Topeliuksen tekstiin perustuvassa ja Valentin Vaalan ohjaamassa Linnaisten vihreässä kamarissa on hiipivää kartanokauhua kotitarpeiksi, mutta yliluonnolliselle elementille löytyy lopussa luonnollinen selitys. Mika Waltarin näytelmään perustuva ja Roland af Hällströmin ohjaama Noita palaa elämään puolestaan on jäänyt elokuvan historiaan yliluonnollisen elementin uhkaan perustuvan tunnelmansa sekä Mirja Maneen avoimen eroottisen roolisuorituksen ansiosta. Jonkinasteiseksi rajatapaukseksi genre-elokuvan saralla voi lukea Edvin Laineen vuonna 1949 ohjaaman Prinsessa Ruusunen -satufilmatisoinnin. Kotimaisella mitta- 6 Kosmoskynä 1/08\n2 Jarvan elokuva on linjassa tuolloin valmistuneiden ulkomaisten tieteiselokuvien kanssa ja levittää katsojan eteen kuvan oudosta ja futuristisesta vuoden 2012 Suomesta. Mielenkiintoinen luku kotimaisen kauhuelokuvan historiassa puolestaan on Aarne Tarkaksen jo 60-luvun alussa ohjaama Hän varasti elämän (1962). Risto Mäkelän roolisuoritukseen nojaavassa, harvinaista suomalaista ﬁlm noiria edustavassa elokuvassa ei ole varsinaista yliluonnollista elementtiä, mutta monet kohtaukset, etenkin sen painajaismainen loppu, ovat hyvin lähellä puhdasta kauhuelokuvaa. Oma lukunsa suomalaisen elokuvan historiassa on luonnollisesti Spede Pasanen, joka ehti hänkin tuotantotiimeineen tehdä muutaman vierailun sf/f-komedian puolelle. Jukka Virtasen ohjaama Noin 7 veljestä (1968) on fantasiaksi luettavissa oleva Robin Hood -puskafarssi, jossa Spede nähdään Robinin roolissa. Ere Kokkosen ohjaama, omaperäisesti nimetty Viu-hah-hah-taja (1974) puolestaan on todennäköisesti ensimmäinen kotimaisessa elokuvassa nähty kuvaus ulkoavaruuden olentojen vierailusta maapallolla. Elokuvat Koeputkiaikuinen ja Simon enkelit (1979) sekä sen jatko-osa Junior-Filmi Oy puulla suuren budjetin tuotannoksi laskettavaa elokuvaa voi hyvin luonnehtia vastineeksi vuosikymmentä aiemmin USA:ssa valmistuneelle Ozin velholle (1939). Syytä kotimaisten sf/f-elokuvien vähäiseen määrään voi etsiä siitä, että lajityypit olivat vielä tuolloin vieraita niin kotimaiselle yleisölle kuin elokuvan tekijöillekin. Meillä ei ollut lukutapaa sf/f:lle, ei myöskään perinteitä sen tekoon. Samalla tavalla kuin kirjallisuudessa, myös elokuvataiteen puolella on Suomessa vannottu realismin nimeen näihin päiviin saakka. Myös elokuvateollisuuden kenttä oli meillä tässä vaiheessa rakenteeltaan erilainen kuin esimerkiksi USA:ssa, jossa sf/f- ja kauhuelokuvien tekeminen oli pitkään pienten studioiden leipäpuu. Kolme keskeistä toimijaa Suomessa 40- ja 50-luvuilla Suomi-Filmi, Suomen Filmiteollisuus ja Fennada, olivat isoja yhtiöitä vain suhteellisesti, mutta hallitsivat meillä alaa yksinään. Pieniä studioita, joilla olisi ollut halua tai edes mahdollisuudet sf/f:n tekoon, ei ollut. Menikin pitkään, ennen kuin nähtiin seuraavat kotimaisen genre-elokuvan edustajat. Modernit yritykset Tultaessa 1960-luvulle ajat alkoivat muuttua. Televisio alkoi syödä elokuvien suosiota, mikä näkyi myös yhtiöiden toiminnassa. Näyttelijälakko vuonna 1963 oli monellakin tapaa vedenjakaja ja suonenisku alalle. 60luku merkitsi uusjaon aikaa vanhojen yhtiöiden kadotessa ja uusien ilmestyessä niiden tilalle. Vuonna 1969 Suomeen perustettiin Elokuvasäätiö, joka tehtäväksi tuli myöntää elokuville tuotantotukia valtion varoista ja valvoa niiden käyttöä. Tuolloin suomalaisessa elokuvamaailmassa puhalsivat neorealistiset tuulet. Suurimman osan seuraavan vuosikymmenen aikana rahoitusta saaneista elokuvista voi sanoa edustaneen ranskalaista uutta aaltoa. Realismin perinne pysyi vahvana. Risto Jarvan Ruusujen aika (1969) edustaa Suomessa harvinaista yritystä tehdä sciﬁä vakavissaan, ja samalla ensimmäistä suomalaista sciﬁelokuvaa. Elokuva olikin pitkään harvoja ulkomaisiin tietoteoksiin päässeitä kotimaisia alan edustajia. Mirjami Kuosmanen muotoamuuttavana Piritana Erik Blomqvistin Valkoisessa peurassa (1952). Kosmoskynä 1/08 7\n3 Tup-akka-lakko (1980) sisälsivät nekin sf/f-elementtejä, vaikka liikkuvatkin enemmän agenttikomedian suuntaan. Seuranneiden kahden vuosikymmenen aikana kotimaisia vakavissaan tehtyjä sf/f-elokuvia ei meillä juurikaan nähty. Tuolloiset kotimaiset yritykset sf/f:ään voikin laskea yhden käden sormin. Näitä varsin vähälle huomiolle jääneitä elokuvia ovat muun muassa Kullervo Kukkaisjärven kirjanakin tunnettu Aurinkotuuli (1980) sekä Olli Soinion varhainen, televisiolle tehty ohjaustyö Yötuuli (1992). Olli Soinion Kuutamosonaattia (1988) on puolestaan tavattu pitää ensimmäisenä modernina suomalaisena kauhuelokuvana. Totta onkin, että se lienee ensimmäisiä isolla kankaalla nähtyjä kotimaisia elokuvia, jossa pelottelu pyritään tekemään amerikkalaiseen tapaan tosissaan. Elokuvaa sekä sen jatko-osaa Kadunlakaisijat (1991) vaivaa kuitenkin suomalaisen elokuvan lastentauti eli tahaton ja tahallinen koomisuus. Sama piirre vaivasi valitettavankin suuressa määrin myös Mika Kaurismäen ohjaamaa Mad Max -aiheen Suomi-tulkintaa Viimeisellä rajalla (1993). Myös Kaurismäen elokuvassa seikkaillaan Lapissa, joka vuosikymmenestä toiseen tuntuu saavan edustaa meillä viimeistä, tuntematonta rajaseutua. Jari Halosen Lipton Cockton in the Shadows of Sodoma (1995) lähestyy kuvastoltaan ja tarinaltaan jo täysiveristä scifiä, mutta on katsomiskokemuksena varsin haastava. Atro Lahtelan vähälle huomiolle jäänyt Silmä silmästä (1999) sen sijaan ammentaa innoituksensa samasta suunnasta kuin Kuutamosonaatti ja edustaa tyylipuhdasta maalaiskyläkauhua. Elokuvat Pessi ja Illusia (1984) ja Lumikungatar (1986) puolestaan kuuluvat harvalukuiseen kotimaisten puhtaiden fantasiaelokuvien joukkoon ja ovat hyvä esimerkki siitä, että kuten kirjallisuudessa, myös elokuvissa fantasiaelementit tunnutaan sallivan helpommin, kun kohdeyleisönä ovat lapset. Tämä pätee kuitenkin vain lapsiin nuorisollehan on tavattu tarjota Suomessa enemmän Täältä tullaan, elämä! -tyylisiä rankan raadollisia nuorisokuvauksia. Myöhempiä esimerkkejä suurelle kankaalle päässeistä lasten fantasiaelokuvista ovat kaksi vuosina 1991 ja 2001 valmistunutta Rölli-elokuvaa sekä aiheen tuore animaatioversio. Kehitys ei näytä olevan kääntämässä suuntaansa, ja etenkin viime vuosina olemme saaneet nähdäksemme sellaisia laadukkaita, sf/f-elementtejä sisältäviä lastenelokuvia kuten Pelikaanimies (2004), Unna ja Nuuk (2006) sekä Joulutarina (2007). Pienikin voi olla kaunista Kysymys siitä, miksi ajatus kotimaisesta sf/f-elokuvasta tuntuu monista vaikealta, kiteytyy usein rahaan. On nähty, että Suomessa ei ole resursseja tehdä suuren budjetin erikoistehosteita, joita scifi genrenä vaatii. Efektit eivät kuitenkaan ole sf/f:ssä oleellisinta tai edes välttämättömyys päinvastaisista ennakkokäsityksistä huolimatta. Suomessa olisi niin ikään ollut jo pitkään mahdollisuudet esimerkiksi Twilight Zone -tyyppisen episodikauhusarjan tekoon. Puhumattakaan sen kokemuksen hyödyntämisestä, jonka suomalaiset lavastajat ovat saaneet historiallisen draaman teossa. Toisin kuin monesti tunnutaan kuvittelevan, scifin ei läheskään aina tarvitse sijoittua tulevaisuuteen tai sisältää sädepistooleja. Syy siihen, ettei moista ole edes yritetty lieneekin enemmän siinä, että kotimaiset tekijät eivät ole tunteneet genreä luontevaksi. Jos laskuista jättää lastenohjelmat, ovat yritykset tehdä sf/f:ää television puolella olleet jopa vähälukuisempia ja satunnaisempia kuin elokuvapuolella. Eräs pieni klassikko, jonka jotkut tämän lehden lukijat saattavat muistaa lapsuudestaan, on Kivikasvotkomediaryhmän televisiolle tekemä tyylipuhdas vampyyrinäytelmä Lepakkolinna (1980), jossa oli onnistuttu tavoittamaan oikea tunnelma yllättävänkin hyvin. Tekijät olivat selvästi tutustuneet alan perusteoksiin, ja näytelmässä olivat mukana kaikki klassiset ainekset: syrjäinen linna, joukko viattomia matkalaisia ja neitojen kauloista kiinnostunut, Georg Dolivon onnistuneesti näyttelemä kalpea kreivi. Lepakkolinnan ohjannut Ismo Sajakorpi vieraili sittemmin kauhun puolella myös ohjaamallaan minisarjalla Painajainen (1988). Yliluonnollista elementtiä tehokkaasti rakennetussa sarjassa ei ole, hiipivää kauhua ja kotimaiselle nykyspefille tuttua päähenkilön mielen hajoamista sitäkin enemmän. Genre näyttää olleen Sajakorvelle lähellä sydäntä, sillä vuonna 1984 hän oli yrittänyt saada rahoitusta kotimaiselle episodi-kauhusarjalle ja ohjannut siihen Merkitty-nimisen pilottijakson. Yöjuttu-niminen sarja ei valitettavasti edennyt pilottia pidemmälle. Mielenkiintoinen kuriositeetti etenkin sf/f-fandomin näkökulmasta on nuorille suunnattu tv-sarja Toinen todellisuus (1991). TV2:n toteuttama sarja koostui kolmesta erillisestä toisiinsa linkittyneestä tarinasta, jotka perustuivat kolmen tuolloin vaikuttaneen sf/f-novellistin teksteihin. Johanna Sinisalo, jolle sarja oli ensimmäinen kosketus tv-käsikirjoittamiseen, toimi sarjan script editorina ja myös kirjoitti yhden kolmesta jaksosta. 1 Toinen sf/f-näkökulmasta kiinnostava tapaus on vuonna 1995 valmistunut TV2:n tuottama sarja Tulevaisuuden kuvia, jossa Sinisalo niin ikään toimi käsikirjoittajana. Viidestä osasta koostunut, satiirista lähitulevaisuus-scifiä edustanut sarja käsitteli kussakin osassaan jotain tuolloin pinnalla ollutta yhteiskunnallista kysymystä pankkikriisistä koulumäärärahojen supistumiseen. Maininnan ansaitsee myös Jarmo Niemisen ohjaama tv-näytelmä Uusi fasismi (1990), jossa Sinisalo näytteli pääosaa. Kuten nimestäkin voi päätellä, varoitteli näytelmä uusfasismin vaaroista ja leikitteli ajatuksella mainostoimiston värväämisestä aatteen palvelukseen. Sittemminhän Sinisalo on varioinut aihetta myös novellissaan Me vakuutamme sinut (1993). Vaikkei scifiksi luettavissa olekaan, kannattaa myös Neil Hardwickin 1 Mielenkiintoinen yksityiskohta on myös, että STk ja Kosmoskynä toimivat aikanaan kanavana, joiden kautta tekstejä kerättiin. Johanna Sinisalon aiheesta kirjoittama, Kosmoskynän numerossa 3/91 julkaistu ja Kosmoskynän www-arkistosta löytyvä artikkeli Ylen antia sisältää edelleen yhtä ja toista hyödyllistä tvkäsikirjoittajan urasta haaveileville. 8 Kosmoskynä 1/08\n4 ohjaama ja käsikirjoittama kuusiosainen sarja Pakanamaan kartta (1991) muistaa tässä yhteydessä. Hardwickin itsensä parhaaksi työkseen nimeämä, ekopoliittiseksi trilleriksi luonnehdittavissa oleva sarja on jäänyt valitettavan vähälle huomiolle ja nähty valtakunnan verkossa uusintana vain kerran. Haastavana ja useampia rinnakkaisia aikatasoja hyödyntävänä se lienee mennyt tekoaikanaan suurimmalta osalta katsojia ohi. Uusi polvi nousee Syytä siihen, että sciﬁä, fantasiaa ja kauhua lajityyppeinä on viime vuosiin asti vierastettu, voi etsiä sukupolvien välisistä eroista. Elokuvia viimeiset vuosikymmenet tehnyt ohjaajasukupolvi ei ole tuntenut sciﬁn kieltä ja kuvastoa omakseen sen enempää kuin 40- ja 50-lukujen edeltäjänsä ja 90-luvulle tultaessa oli lisäksi ehtinyt muodostua kuva sciﬁstä suuria erikoistehostebudjetteja vaativana lajina, mikä lie niin ikään karkottanut monia rahoittajia ja elokuvantekijöitä aiheen parista. Vasta 1980-luvulla, sciﬁä ja fantasiaa lukien kasvaneen, ensimmäisen todellisen videosukupolven edustajien päästyä kameran taakse on tämä näkynyt myös alalla. Realismin perinteen linnake on alkanut murentua, vaikkakin vasta aivan viime vuosina. Oppilastöinä alan oppilaitoksissa tehtyjen lyhytelokuvien puolella sf/f onkin alkanut viimeisen vuosikymmenen aikana näkyä entistä enemmän. Suomen televisiossa niiden esittämisessä on kunnostautunut etenkin TV1:n Uusi Kino. Octobriana and the Finger of Lenin (2003) on Riston Tuomisen ja Jyrki Pitkän Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulussa oppilastyönään ohjaama elokuva. Kyseessä on harvojen tuntema puolituntinen kulttiklassikko ja hyvin todennäköisesti ensimmäinen kotimaisin voimin tuotettu supersankarielokuva. Samanlaiseksi kulttitapaukseksi saattaa joskus nousta myös Lauri Haukkamaan puolituntinen ohjaustyö The Kin (2004). Sitä, ettei kyseistä Tomi Putansuun alias Mr. Lordin ideoimaa ja hänen luomiaan hirviömaskeja hyödyntävää, lovecraftilaisen hiipivää elokuvaa ole juuri mainostettu, voi pitää yhtyeen ympärillä pyörivän muun mediahuuman huomioon ottaen pienoisena yllätyksenä. Tommi Lepolan ja Tero Molinin ohjaama Kohtalon kirja (2003) tuntuu myös aikanaan tulleen monelle genren harrastajallekin täytenä yllätyksenä. Pienellä budjetilla, mutta ilmeisen vakavissaan tehty, niin kauhua, länkkäriä, sotaelokuvaa kuin sciﬁäkin yhdistänyt episodielokuva sai aikanaan yllättävänkin paljon huomiota mediassa, mutta kärsii valitettavan monesta suomalaisen sf/f:n helmasynnistä, mukaan lukien tahaton koomisuus. Sitten tulikin Star Wreck In the Pirkinning (2005), kotimaisin harrastelijavoimin toteutettu avaruusoopperaparodia, joka kertaheitolla todisti epäilijöille myös sciﬁn tekemisen Suomessa olevan mahdollista ja peittosi Hollywoodin sen omilla aseilla. Odotukset ryhmän seuraavan elokuvan, Iron Skyn suhteen ovatkin tästä syystä korkealla. Syytä viime vuosien kehitykseen on tavattu hakea juuri Star Wreckin menestyksestä. Vaikka kaikkea ansiota sille ei voikaan laittaa, lienee totta, että elokuvan saama huomio mediassa on avannut jossain määrin silmiä myös rahoittajaportaassa. Raha tuntuu olevan kieli, jota kaikki ymmärtävät, ja sf/f ja kauhu genreinä näyttävät äkkiä nousseen salonkikelpoisiksi myös Suomessa. Lyhyessä ajassa nähtäväksi onkin saatu kolme suomalaisttain suuren budjetin täyspitkää genre-elokuvaa, Jadesoturi (2006), Dark Floors (2008) ja Sauna (2008). Kosmoskynä 1/08 9\n5 Blood Ceremony Films Suomalaisen elokuvan ruohonjuuritaso On kuitenkin mahdollista tehdä elokuvia myös virallisten tuotantokoneistojen ulkopuolella. Viimeisen kymmenen vuoden aikana Suomeen on syntynyt suuri määrä amatöörielokuvia tuottavia ryhmiä. Tämä johtuu suuressa määrin elokuvanteon edellytysten parantumisesta. Siinä missä vielä vuosikymmen, pari sitten elokuvanteko edellytti suhteellisen kallista laitteistoa, on tarvittava tekniikka tätä nykyä käytännössä lähes jokaisen halukkaan ulottuvilla. Tällä hetkellä innovatiivisin ja aktiivisin osa kotimaisen sf/f-elokuvan kehityksestä tuntuukin tapahtuvan nimenomaan riippumattoman indie-elokuvan saralla. Star Wreck on tämän ilmiön jäävuoren huippu, mutta ei läheskään koko totuus. Suomalaisen indie-elokuvan, josta käytetään jo varsin yleisesti lyhennettä findie, kenttä on laaja. Ryhmiä on paljon ja elokuvien taso kirjava, osan ollessa hyvinkin rosoisia, toisten taas lähestyessä jo ammattilaistasoa. Joissakin ryhmissä on mukana muodollisen koulutuksen saaneita tekijöitä, kun taas toiset tekevät elokuvia puhtaasti amatööripohjalta. Valtaosan findie-elokuvista voi sanoa edustavan toimintaelokuvagenreä. Monet niistä sisältävät myös scifielementtejä, ja etenkin sijoittuminen postholokaustiseen lähitulevaisuuteen on erittäin suosittua. Monissa tapauksissa tieteiselementit ovat kuitenkin ainoastaan tekosyy, jolla toiminta selitetään. Vähitellen teosten taso on kuitenkin alkanut nousta, ja tällä hetkellä löytyy jo useampia ryhmiä, jotka selvästi panostavat laatuun, niin käsikirjoituksiin kuin elokuvien tekniseenkin toteutukseen. Näin ollen myös rajanveto sen suhteen, missä määrin osan indie-elokuvista voisi jo laskea oikeiksi elokuviksi, onkin hyvin hankalaa. Monista ryhmistä näkyy niihin kuuluvien tekijöiden varttuminen suomalaisen videolain synkkinä päivinä, jolloin merkittävä osa kauhuharrastuksen hohdosta oli elokuvien hankkimisessa ulkomailta tai kädestä käteen kiertävinä suttuisina videokasettikopioina. Harrastajien päästyä itse kameran taakse tuloksena onkin ollut elokuvia, joissa ei ole tekoverta säästelty. Monet ryhmistä hakevat vaikutteensa nimenomaan muutaman viime vuosikymmenen takaisesta kauhu-, toiminta- ja trash-elokuvista. Tämä näkyy myös ryhmien valitsemissa nimissä, joilla tekijät monissa tapauksissa pyrkivät tuomaan esille genretaustaansa ja toisaalta asettumaan virallisen tuotantokoneiston ulkopuolelle. Myös englanninkielisen nimen ottaminen on alalla varsin yleistä. Ilmiö on ymmärrettävä, sillä ala on samalla hyvin kansainvälinen. Niin internet kuin elokuva taidemuoto- Findie-elokuvanteon loistoa. Vampyyritarta valmistellaan kuvauksiin Blood Ceremony -ryhmän ylellisessä maskeeraamossa. 10 Kosmoskynä 1/08\n6 Arcada Polytechnic nakaan eivät tunne rajoja, kuten Star Wreckin esimerkkikin osoitti. Monille findie-ryhmille onkin ominaista pyrkimys tehdä elokuvia, ei ensisijaisesti suomalaiselle, vaan kansainväliselle yleisölle, muille genren konventiot ymmärtäville harrastajille. Valtakunnallisille televisiokanaville amatöörivoimin tuotetuilla elokuvilla on Uutta Kinoa lukuun ottamatta ollut toistaiseksi harvoin asiaa. Tässäkin on tosin ollut nähtävissä positiivista kehitystä. Viime aikoihin asti ainoa kanava, jolla findie-elokuvia on systemaattisemmin esitetty, oli edesmennyt Moon TV, jolla pyörineen Lataamo-ohjelman monet saattavat edelleen muistaa. Ohjelmassa esitettiin amatöörivoimin tehtyjä kotimaisia lyhytelokuvia, mikä sopikin kanavan rosoiseen linjaan. Lataamossa esitetyt elokuvat olivat karkeita ja karuja, edustaen tyylipuhdasta autotallielokuvatasoa. Positiivista ohjelmassa oli kuitenkin sen kannustava ote. Esitetyt elokuvat saivat kritiikkiä niin huonoista kuin hyvistä puolistaan, ja Lataamossa annettiin jopa pienimuotoista opastusta videotrikkien tekoon. Moon TV:n kaaduttua ei vastaavia ohjelmia ole ollut, eikä näin ollen myöskään kotimaisilla amatöörielokuvilla levityskanavaa internetiä lukuun ottamatta. Internet onkin tällä hetkellä pääasiallisin findie-elokuvien levitys- ja markkinointikanava. Se on myös foorumi, jolla elokuvien tekijät ja niiden yleisö kohtaavat. Aiheesta kiinnostuneiden kannattaakin klikata itsensä sivustolle finfilms.net. Sivuston kautta tekijöiden on mahdollista katsoa muiden tekemiä elokuvia ja kehittää omiaan. Findie eli Finnish Independent Movie Association ry. puolestaan on muutaman vuoden ajan Suomessa toiminut yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää riippumattomen elokuvien tekoa Suomessa. Yhdistyksen osoitteesta findie.fi löytyvät kotisivut ovat mainio paikka tutustua elokuviin sekä niiden tekijöihin. Seuraavaan on koottu muutamia esimerkkejä pisimpään alalla vaikuttaneista ryhmistä tai muuten lupaavista tekijöistä. Luettelon ei ole tarkoitus olla kaikenkattava, vaan ainoastaan tarjota pintaraapaisu findie-elokuvan kenttään. Findie-elokuvan tähden osa ei ole helppo. Usein he joutuvat keskittymään seuraavaan kohtaukseen haasteisiin ilman oman asuntovaunun, joskus jopa henkilökohtaisten avustajien turvaa. Verta ja väkivaltaa Trash Video on tamperelainen, findie-kentällä jo varsin pitkään, vuodesta 1995 vaikuttanut ryhmä. Kuten ryhmän nimestäkin voi päätellä, koostuu sen tuotanto pääasiassa verisistä ja huumoripitoisista toiminta- ja kauhuelokuvista. Trash Video on tehnyt muutamia kymmeniä lyhytelokuvia, mutta myös muutaman täyspitkän tuotannon. Ryhmän tunnetuimpia tuotoksia sf/f:n saralta ovat elokuvat Mies Hervannasta (2006) ja Nato Commando (2005), jotka kumpikin yhdistelevät toimintaa ja scifielementtejä. Mies Hervannasta sijoittuu joutomaan keskellä olevaan kaupunkiin, jossa käytävään jengisotaan ilmestyy uusi tekijä salaperäisen muukalaisen muodossa. Ville Lähteen ohjaamaa Nato Commandoa ryhmä itse puolestaan luonnehtii verisen toimintaelokuvan ja riipaisevan kolmiodraaman yhdistelmäksi. Trash Videon ohella toinen pitkäikäinen findie-elokuvia tehnyt ryhmä oli Team Splattenstein, joka tunnetaan myös nimellä Sarastus. Se ehti tuottaa kymmenvuotisen uransa aikana 12 lyhytelokuvaa ennen kuin lopetti toimintansa vuonna Tunnetun elokuvista on 47-minuuttinen 2019 il Ultimo Silenzio (2004). Kyseessä on ryhmän suurin tuotanto, ja sen kustannusten kerrotaan nousseen huimaan 700 euroon. Nimensä mukaisesti elokuva sijoittuu lähitulevaisuuteen ja pääpaino elokuvassa on toiminnalla. Ryhmä ehti niin ikään tehdä vierailun barbaarifantasian puolelle puolituntisella elokuvallaan Black Karma (2002). Kosmoskynä 1/08 11\n7 Kokolailla samaan sarjaan kuuluu vaasalainen Bad Egg Films. Ryhmä on tuottanut useammankin sf/f:ksi luettavan kauhua, toimintaa ja huonoa huumoria yhdistelevän elokuvan, mutta viettää tällä hetkellä hiljaiseloa. Tunnetuimpia ryhmän tuotoksia ovat Markus Staaﬁn ohjaamat Bugi Fiction (2003) ja Frankenström (2001). Elokuvat ovat täynnä halvalla tehtyjä erikoistehosteita ja runsaasti viittauksia genre-elokuviin. Varsin hurjan nimen omaava tuotantotiimi Insane Bastads syntyi 1997 joulukuussa. Niin nimi kuin ryhmäkin ovat tulosta kahden erillisen indiejoukon, forssalaisen Insane productionsin ja ypäjäläisen Bastards productionsin yhdistymästä. Nykyisin se koostuu yli kahdestakymmenestä vuotiaasta tekijästä. Osa heistä on lähtenyt tekemään elokuva-alasta ammattiaan, mutta pääosin ryhmä koostuu amatööreistä. Ryhmä on tehnyt kuluneen kymmenen vuoden aikana kahdeksan elokuvaa, joista iso osa näyttäisi kuuluvan sf/f-genreen. Lyhytelokuva Barbarum edustaa harvalukuista indie-barbaarielokuvien genreä. Ryhmän esikoinen Into the Woods (1998) puolestaan on verinen zombie-räiskyttely ja toistaiseksi uusin, Korpinkieli ja Vaeltaja (2006) tyylipuhdas fantasiaelokuva. Varsin mielenkiintoisia tapauksia ovat turkulaisen Tuskavisio-elokuvaryhmän tuottamat, Johannes Rojolan käsikirjoittamat ja ohjaamat elokuvat Tapporalli 2020 (2002) ja sen jatkoosa Tapporalli 2066 (2006). Poikkeuksellisia elokuvista tekee se, että 12 Kosmoskynä 1/08 ne on toteutettu alusta loppuun lego-hahmoilla. Elokuvista Robocop, Running Man ja Mad Max innoituksensa saava Tapporalli 2020 kertoo tulevaisuudesta, jossa raha hallitsee ihmisten toimintaa. Yksi suosituimmista televisioohjelmista on Tapporalli, jossa kilpailijat yrittävät tuhota toisensa ja voittaa 500 miljardin euron palkinnon. Elokuvassa kaksi nuorta kohtaa toisensa epätoivoisissa olosuhteissa. Suttuisesta kuvasta kärsivää edeltäjäänsä elokuvana onnistuneempi Tapporalli 2066 kertoo lähitulevaisuuden Suomesta, jossa rikollisjengi huvittelee terrorisoimalla viattomia. Yksi klaaneista päättää paeta uhkaavaa tuhoa, ja legopalikat saavat taas kyytiä. Kauhua ja fantasiaa Puoliammattilaistasoa edustavana rajatapauksena voisi pitää Jalmari Helanderin ohjaamaa elokuvaa Ukkonen (2001). 20-minuuttinen toimintapakkaus kertoo Jorma Tommilan esittämästä tiedemies Akseli Ukkosesta, joka Itä-Saksassa työskennellessään törmää johonkin vaaralliseen. Tapahtuu onnettomuus ja Ukkosesta tulee radioaktiivinen mies, joka Suomeen päästyään päättää kostaa työnantajilleen. Myynnissä olevalta UkkonenDVD:ltä löytyy myös Helanderin aiempi elokuva, aikamatkustus-toimintasciﬁä edustava kymmenminuuttinen lyhytelokuva Maximillian Tarzan (1999). Kuten Ukkosessa, myös tässä elokuvassa pääpaino on toiminnalla, ja tarinaa kuljettaa eteenpäin päähenkilön kertojanääni. Tamperelainen Tuotantoyhtiö Valo edustaa Findie-kentällä niin ikään puoliammattilaistasoa, sillä sen perustajilla on takanaan alan muodollinen koulutus ja sen elokuvat ovat varsin kaukana tyypillisimmästä verenroiskuttelusta. Tunnetuin näistä on lyhytelokuva Domoi (2005), joka edustaa toistaiseksi varsin harvalukuista ﬁndie-fantasiaelokuvan genreä. Keskiajalle sijoittuva elokuva kertoo Ville Haapasalon esittämästä miehestä, joka on sotaan kyllästyttyään lähtenyt vaeltamaan kotiin ja päätyy yöpymään kummittelevassa linnassa. Ammattimaisesti lavastettu ja näytelty elokuva saa oman lisävivahteensa siitä, että tarina kerrotaan vieläpä venäjäksi eikä varsinaista dialogia ole lainkaan. Tuotantoryhmä Coldspellin puolipitkä elokuva Sumu (2007) puolestaan edustaa kauhun ja fantasian sekoitusta. Jesse Jokelan ohjaama elokuva on sadunomainen tarina pienestä pohjoisesta kylästä, jota ympäröi outo sumu. Kylän sanansaattajan kadottua kyläpääliikkö haluaa koota ryhmän viemään sanaa tapahtuneesta läheiseen linnaan. Amatöörivoimin kahden vuoden aikana toteutettu tiivistunnelmainen elokuva saa odottamaan mielenkiinnolla ryhmän mahdollisia myöhempiä elokuvia. Puhtaan kauhuelokuvan puolelta kannattaa erikseen mainita tuotantoryhmä Blood Ceremony Films. Pääkaupunkiseudulla toimiva, vuonna 2001 perustettu ryhmä panostaa tuo-\n8 tannossaan kauhuun, vereen, vampyyreihin ja erotiikkaan. Ryhmän tuottamiin elokuviin kuuluvat Desire of the Innocent Blood (2001), eroottinen vampyyri-mykkäelokuva, synkkä ja pessimistinen Rites of Blood (2004) sekä Succubus (2006), kertomus rakkaan menettämisestä ja hulluuteen vajoamisesta. Parhaillaan ryhmällä on työn alla kaksikin elokuvaa, Black Blooded Brides of Satan sekä Deadnight Stories, joiden kummankin arvioitu valmistumisaika on vuonna Jälkimmäinen elokuva tulee ilmeisesti koostumaan kolmesta lyhyemmästä erillisestä episodista ja elokuva on näin kunnianosoitus Tales From the Crypt -lajityypin elokuville. Kerrottakoon myös, että ryhmä on äskettäin alkanut julkaista lehteä nimeltä Blood Ceremony Magazine. Neljästi vuodessa ilmestyvä lehti keskittyy kauhuun ja muistuttaa monessakin mielessä 90-luvun Gorehoundia. (Ks. s. 22.) Seikkailuja kieli poskessa Sitten on luonnollisesti Flamemountain, sarjakuvapiirtäjä Petri Hiltusen ympärille kerääntynyt helsinkiläisten sf/f-harrastajien joukko. Ryhmä on tehnyt toistaiseksi neljä elokuvaa, jotka edustavat Hiltuselle läheisiä lajityyppejä eli sciﬁä, kauhua ja westerniä. Ryhmän tunnetuin teos lienee Saturnuksen sotavaltias (2004), joka sai ilmestyessään runsaasti positiivista huomiota fanipiireissä. Mustavalkoisena kuvattu seikkailu- elokuva tekee kunniaa paitsi pulpsciﬁlle, myös 50-luvun suomalaisille elokuville ja kertoo Jouni Kaartisen sekä hänen ystäviensä matkasta Saturnukseen, jossa he joutuvat taistelemaan tappajarobotteja ja hirmuliskoja vastaan. Ryhmän ensimmäinen elokuva on yhtälailla rakkaudella tehty Suomi-western Kalliovuorten prinssi (2003). Vuonna 2005 valmistui cthulhu-myyttejä ja vampyyrejä yhdistelevä Draculan kutsu ja toistaiseksi viimeisimpänä Flamemountain-elokuvana vuonna 2008 svengaavaa 60-luvun sciﬁä edustava Atlantiksen jumala. Kiintoisa tapaus on myös fandomin piiristä nousseen, tamperelaisen Smial Morelin tuottama fantasiaelokuva Barbaarin morsian (2004). Elokuva kertoo noidasta, joka lumoaa taioillaan urhean soturin, mutta saa vastaansa tämän neuvokkaan morsiamen. Lyhyessä ajassa kuvattu elokuva kärsii valitettavasti ennen kaikkea huonosta äänityksestä. Suomenruotsalainen sciﬁelokuva? Kyllä, sellainenkin eksoottinen harvinaisuus on olemassa. Plan X från yttre världsrymden det klonade hotet (2006) on ruotsinkielisen Arcada-ammattikorkeakoulun opiskelijoiden valmistama, Johan Torvaldsin ohjaama lyhytelokuva. Kovasti X-Files-sarjan päähenkilöitä muistuttavat toimittajat seikkailevat elokuvassa maaseudulla ja törmäävät sattumalta Maahan hyökkääviin avaruusolioihin. Maininnan ansaitsee myös Jyväskylän seudulta kotoisin oleva indie- ryhmä Huba, joka on jo useamman vuoden ajan tehnyt samaa nimeä kantavaa sketsisarjaa. Sarja on parantunut jokaisen osan myötä, ja sen viimeisintä osaa Huba 4 (2005) voi kutsua jo varsin onnistuneeksi huumoripaketiksi. Monty Python -tyyliseksi linkittyväksi sketsivirraksi rakennettu kooste ammentaa huumorinsa paitsi nykymedian kummallisuuksista, myös amerikkalaisista sf/f- ja toimintaelokuvista. Linkkejä: Findie ry. Finﬁlms Trash Video Team Splattenstein Insane Bastards Tuskavisio Tuotantoyhtiö Valo Coldspell Blood Ceremony Films Plan X från yttre världsrymden Huba Kosmoskynä 1/08 13


Täysin uudistunut Fendi nyt meillä! | Silmäoptikot Palmu Vanha Rauma\nAdelen ja Edoardon tyttäret Paola, Anna, Franca, Carla ja Alda tulevat innoissaan mukaan perheyritykseen yksi kerrallaan heti koulut käytyään. He tuovat mukanaan uutta puhtia ja tuoreita ideoita, ja haluavat kehittää tuotteita yhä paremmiksi.\nFendi palkkaa nuoren saksalaisen Karl Lagerfeldin suunittelijaksi. Hän suunnittelee kuuluisan kaksois FF -merkin, josta tulee suorastaan käsite tyylille. Lagerfeldin teettämän kehitystyön ja huolellisen käsityön ansiosta Fendi on tänäänkin johtava merkki muotimarkkinoilla. Karl Lagerfeld on nykyäänkin yrityksen taiteellinen johtaja.\nVuonna 1984 Fendi laajentaa tuotevalikoimaansa vaatetuksesta ja laukuista muihin asusteisiin, ja myös ensimmäiset Fendi-silmälasikehykset tulevat markkinoille. Fendi for Women -tuoksu lanseerataan seuraavana vuonna.\n1994 jo kolmas sukupolvi astuu maineikkaan perheyrityksen palvelukseen.\nMoët Hennessy Louis Vuitton S.A., LVMH, joka on ranskalainen ylellisyystuotteita valmistava ja markkinoiva yritys, ostaa Fendin kehittääkseen siitä vielä loistokkaamman ja tunnetumman. LVMH:n muita merkkejä ovat muun muassa Louis Vuitton, samppanjamerkki Moët & Chandon, konjakkimerkki Hennessy sekä kello- ja kehysvalmistaja Tag Heuer.\nItalialainen kehysvalmistaja Safilo valmistaa täysin uuden kehysmalliston Fendille. Safilolla on kokemusta ja taitoa kehysvalmistukseen kahdeksalta vuosikymmeneltä, ja se on tunnettu erityisen laadukkaista kehyksistään. Fendin uudet kehykset lanseerataan Suomeen, ja Silmäoptikot Raumalla on yksi muotitalon valitsemista optikkoliikkeistä, josta tätä upeaa kehysmallistoa saa! Kehykset ovat ylellisen tuntuisia, niissä on huolella työstettyjä yksityiskohtia ja mielenkiintoisia väri- ja materiaaliyhdistelmiä.\nTervetuloa tutustumaan täysin uuteen Fendi -mallistoon!


Tänään vain lyhyesti!\nMitään kovin erikoista ei ole tapahtunut. Päivällä tosin tapahtui enkelipallokuvat ryhmässä vähän selkkausta josta tuli huonoja energioita. Piti oikein medioitoida ja rauhoittaa mieli jotta pystyi kunnolla ja selkeästi ajattelemaan tilanteen, se tuli niin nopeasti. Kun on ylläpitäjänä ryhmässä, täytyy pitää säännöistä kiinni ja kun niistä pitää jollekkin huomauttaa, siitä ottaa henkilö nokkiinsa ja yp on se joka sen kaiken saa niskaansa. No, tilanne on nyt ohi ja ryhmän energiat puhdistelin violettiliekillä. Joskus on tällaisiakin päiviä!\nHuomenna juhlitaan! Hyvää Yötä rakkaat ja nukkukaa hyvin.


Valtakunnalliset sote-uudistusta valmistelevat ryhmät käynnistämässä työtään | KT Kuntatyönantajat\nSosiaali- ja terveysministeriö nimesi 27. elokuuta sote-uudistuksen valmisteluorganisaation, joka toimii 31.5.2023 saakka. Sen työryhmissä on sekä Kuntaliiton että KT:n edustajia.\nTyöryhmiin nimetyt Kuntaliiton ja KT:n edustajat Hanna Tainio, Henrika Nybondas-Kangas ja Juha Myllymäki vastasivat KT:n Soteliiderit-hankkeen esittämiin kysymyksiin valtakunnallisista jatkolinjauksista, työryhmätyöskentelystä sekä ajankohtaisista työtehtävistään asiaan liittyen. Lisäksi he lähettivät johtamiseen liittyvät terveisensä sosiaali- ja terveydenhuollon (sote)-työnantajille.\nSote-uudistuksen seurantaryhmän jäsen, Suomen Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Hanna Tainio:\nKunnat kaipaavat selkeää tietoa uudistuksen aikataulusta ja linjauksista\nOn erittäin tärkeää, että uudistustyötä voidaan jatkaa nykyisen lainsäädännön puitteissa ja että työtä tuetaan. Kunnissa kaivataan ohjeita siitä, mitä ne voivat nyt tehdä, koska uudistusta koskevien lakien voimaantuloon menee todennäköisesti vielä useampi vuosi.\nOsallistun jäsenenä uudistuksen seurantaryhmään, mutta toivoisin, että nimestä huolimatta voin vielä ryhmässä vaikuttaa uudistuksen linjauksiin. Ryhmän työskentelyä ei ole vielä aloitettu, mutta juuri tulleen tiedon mukaan kokoonnumme ensimmäisen kerran 14. lokakuuta.\nValmisteluvaiheessa yritän laittaa lusikkani jokaiseen sote-soppaan.\nJohtamisen kehittäminen on yksi onnistuneen uudistuksen valmistelun ja toteuttamisen kulmakivistä. Siihen ei panosteta koskaan liikaa. Sitä tarvitaan, vaikka uudistus lykkääntyisi hamaan tulevaisuuteen tai jäisi tekemättä.\nHenkilöstöjaoston jäsen, KT Kuntatyönantajien neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas:\nJulkisissa työpaikoissa tehdään yhteistä hyvää ja siitä on kerrottava\nToivon, että julkisten sote-organisaatioiden asemasta, tehtävistä ja rahoitusmallista saavutettaisiin vankka yksimielisyys, ennen kuin kenttä lähtee suunnittelemaan uudistuksen toteuttamista.\nTulevassa työryhmässä ovat mukana valtiovarainministeriön edustajat ja työmarkkinaosapuolet. Toivon, että tarvittavat juridiset linjaukset, kuten työnantajavaihdokset maakunta-alalle, voidaan tehdä hyvässä yhteistyössä. Lisäksi odotan, että ryhmässä keskitytään lainsäädännön valmisteluun. Työmarkkina-asioita koskevat linjaukset kuuluvat työmarkkinapöytiin.\nValtiovarainministeriö on tiedottanut, ettei ryhmä kokoonnu ennen kuin sote-uudistuksen linjaukset ovat pidemmällä, joten työskentely ei ole vielä alkanut.\nKT:ssa haluamme tukea nykyisten sote-työnantajayksiköiden strategista henkilöstöjohtamista muutoksissa Soteliiderit-hankkeen avulla. Lisäksi kehitämme keväisen neuvottelukierrosten yhteydessä muun muassa palkkaus- ja työaikamalleja sote-organisaatioille sopivammiksi, mahdollisuuksien mukaan.\nTerveisinä sote-työnantajille sanoisin, että julkisten sote-työpaikkojen lukuisia myönteisiä asioita on tärkeää tuoda esille aktiivisesti. Hyvän työnantajaimagon ylläpitäminen ja kehittäminen tässä tilanteessa ei ole helppoa mutta välttämätöntä.\nKunnat palvelujen tuottajina -jaoston jäsen, Suomen Kuntaliiton johtava lakimies Juha Myllymäki:\nHyvä johtaminen pitää homman kasassa\nSote-uudistuksen valmistelusta vastaa tällä hetkellä ministeriöiden suppea ydinjoukko. Olisin odottanut valmistelun avaamista osallistavammaksi. Valmistelussa on kyse myös kuntien talouteen ja mahdollisesti verotuloihinkin vaikuttavista ratkaisuista. Toivon pikaista muutosta valmistelurakenteeseen sekä hallitusohjelman kuntien tuottajaroolia koskevan kohdan joustavampaa tulkintaa.\nKuntien palvelutuotantoa selvittävä työryhmä arvioi toimeksiannon mukaisesti syksyn 2019 aikana millaiset edellytykset kuntien palvelutuotannolle on, jos maakunta vastaa palvelujen järjestämisestä. Ryhmä selventää oikeudellisia ja rahoituksellisia reunaehtoja, joiden pohjalta kunnat voivat arvioida omaa asemaansa tulevana tuottajana.\nKuntaliiton lakiyksikössä osallistumme erityisesti rakenteita ja hallintoa koskevan lainsäädännön valmisteluun ja autamme kuntia esimerkiksi kuntayhtymien perustamiseen ja kehittämiseen tai sote-uudistukseen liittyvissä oikeudellisissa kysymyksissä.\nSoten valtakunnallisessa kehittämisessä näkymä on ollut vaalikauden mittainen jo toistakymmentä vuotta. Näissä oloissa ainoastaan paikallistason ammattimainen johtaminen on pitänyt homman kasassa.\nHyvä johtaminen on tärkeää aina, tsemppiterveiset sote-työnantajille!


Miten Tehdä Rahaa Varastojen O'neil Tarkistaa - 10 Kirjaa Jokaisen sijoittajan tulisi lukea\nMiten tehdä rahaa varastojen o'neil tarkistaa. Leading bitcoin trading robot\nIronista käänteessä "Irrational Exuberance" julkaistiin melkein tarkasti markkinoiden huipulla. Klikkaa vielä Valmis. Lisätietoja tästä aiheesta on kohdassa Sijoittajakäyttäytymisen ymmärtäminen Mitä enemmän tiedät, miten tehdä rahaa varastojen o'neil tarkistaa enemmän voit sisällyttää joidenkin näiden asiantuntijoiden neuvot omaan sijoitusstrategiaasi.\n10 Kirjaa Jokaisen sijoittajan tulisi lukea - - Talkin go money\nJos olet kiinnostunut varastojen poimimisesta, tämä on loistava paikka aloittaa. Tämän kirjan lukeminen antaa sinulle konkreettisen järjestelmän, jota voit käyttää heti tutkimuksessa.\nJohn Bogle Vanguard-konsernin perustaja John Bogle on liikkeellepaneva voima indeksirahastoista ja aktiivisesti hoidetuista sijoitusrahastoista. Paina Jatka. Lapsen laitteen Turvapaketti-toiminnot.\nUutiset (3 / 2010)\nBitcoin has emerged as one of the hottest investments around. Suurella osalla katsojista nettilähetykset pätkivät niin pahoin, että otteluiden seuraaminen oli täysin mahdotonta, kun selaimen katseluohjelma yritti pysyä suoran lähetyksen mukana.\nPohjimmiltaan tämä tarkoittaa, että et voi voittaa markkinoita. Valitse laitteen käyttäjä: Lapseni.\nTee muutokset haluamiisi sovelluksiin ja klikkaa lopuksi Seuraava. Robert J. Olisi vähättelemättä sanoa, että nämä ajatukset ovat kiistanalaisia, ja monet pitävät niitä vain lyhyinä jumalanpilkasta.\nSe on lopullinen työ, jossa kuvataan maailman suurimman sijoittajan tekniikat.\nCedar-piikkien kaupankäyntiyritys forex-ennustustekniikat bitcoinin käynnistysinvestointi tapoja kerätä rahaa verkossa rikastua kuukaudessa parhaat forex-kauppiaat.\nLähetä asennusviesti lapsen Android-laitteeseen tekstiviestillä tai sähköpostilla. Both bitcoin and ethereum, that is why a 7am flight between airports a and b might have quite different scheduled block times compared to a 10am.\n62# ASCII (Hindi)\nSovellusten hallinta Klikkaa Ota sovellustenhallinta käyttöön ja klikkaa Seuraava. Ironista käänteessä "Irrational Exuberance" julkaistiin melkein tarkasti markkinoiden huipulla. Perusidea kasvupotentiaaliin perustuvan kannan analysoinnissa on suurelta osin Fisherin käsityksen mukaan.\nJos omistat sijoitusrahastoja, lue tämä kirja. Lisätietoja suositelluista kirjoista on kohdassa Investointikirjojen julkaiseminen. Off notice affecte Call from icloud support mikä on suurin vipuvaikutus valuuttakaupassa apple community Additionally, we will distinguish strategies into high - just hang up and get a call.\nHänen ajatuksensa turvallisuusanalyysistä loi pohjan sijoittajille, mukaan lukien hänen kuuluisimmalle opiskelijalleen Warren Miten tehdä rahaa varastojen o'neil tarkistaa. Same deal psd and resolutions available with no copyrights to worry about by using and modifying an existing coin design.\nHän lähtee laaja-alaiseen tutkimukseen viimeisten kahden vuosisadan ajan väittäen, että osakkeet ylittävät kaikki muut rahalliset varat palautusten osalta, mutta myös, että osakekannat ovat turvallisempia ja ennakoitavampia inflaation vaikutusten edessä. Kaupankäynti 10 Kirjaa Jokaisen sijoittajan tulisi lukea Sijoitusinvestointiin liittyvissä asioissa internet on yksi nopeimmista ja mikä on suurin vipuvaikutus valuuttakaupassa tavoista viedä sinne tietoa viidakossa.\nAikarajoitukset eli Laitekäyttörajoitukset ja Nukkumaanmenoaika Siirrä Aikarajoitukset-valitsinpainike oikealle ja tee haluamasi muutokset Laitekäyttörajoituksiin. Julkaistu vuonna"Intelligent Investor" on paljon helpommin luettavissa kuin Grahamin vuonna tekemä työ "Security Analysis", joka on luultavasti kaikkein lainattu, mutta vähiten lukeva, investoiva kirja.\nThe very advantage of spot trading is its very same automatisoidut kaupankäyntijärjestelmät toimivat the expansion of profits exponentially from 1 point in price.\nPerhesäännöt-ominaisuuksien käyttöönotto ja määritys lapsen laitteessa 1. Shiller "Irrational Exuberance" Nimetty Alan Greenspanin kuuluisan vuoden huomautuksen varaston absurdisuudesta markkina-arvot, Vaihtoehtoja kaupankäynnin opas kirja, julkaistu maaliskuussaantaa hiljaa varoituksen dotcom-kuplan tulevasta purskeesta.\nMuokkaa asetuksia, valitse sovellus esim.\nMiten tulla rikas mies elämässä\nMikä on paras tapa saada varakas


Myydään Omakotitalo, 4 huonetta - Kuopio, Haapaniemi, Laulurinne 18 - Etuovi.com 7921573\nOmakotitalo | 4h, k, 2 kph / wc, s, khh, ask.huone, aulatila, vara\nLaulurinne 18, Haapaniemi, Kuopio\nOmalla, kauniilla puutarhatontilla sijaitseva tunnelmallinen omakotitalo. Olohuone ja keittiö on lähes avointa, viihtyisää tilaa. Tilavassa keittiössä on perinteinen puuhella, olohuoneessa lämpöä ja viihtyisyyttä antaa varaava takka, yläkerrassa on avotakka. Yläkerrassa makuuhuoneiden välissä on laatoitettu kylpyhuone/wc. Pohjaratkaisultaan ja kunnoltaan mainio kokonaisuus. Vuosien saatossa taloa paljon remontoitu ja kellarista on saatu lisää tilaa niin harrastuksiin kuin kodinhoitopuoleenkin. Lisäksi tosi näyttävä sauna, pesuhuone sekä vilvoittelutila. Viihtyisä, osittain porrastettu piha houkuttaa ulos, niin grillaamaan kuin pelejä pelaamaan perheen ja ystävien kesken. Vapaa, muuttamaan pääset vaikka heti kaupasta. Kiinnostuitko, ota yhteyttä ja sovitaan näyttöaika.\nLaulurinne 18, 70620\n4h, k, 2 kph / wc, s, khh, ask.huone, aulatila, vara\nRakennusvalvonnasta saadun tiedon mukaan huoneistoala on n.105 m2, kerrosala on n. 131 m2 ja kokonaisala n. 203 m2. Ei tarkastusmitattu.\nPuhtaanapito: 130.00 Kiinteistövero: 279.56 EUR/v Sähköä kulunut n. 22.000 kWh, vesi- ja jätevesimaksut kulutuksen mukaa. Vesi 1,99 kuutio ja jätevesi 2,96 kuutio. Nuohous n. 80 EUR/kerta\nYläkerrassa ja kellarikerroksessa omat laatoitetut kylpyhuoneet, joissa myös wc. Kylpyhuoneissa, suihku ja kaapistoja. Kosteat tilat uusittu täysin 2000 ja ovat lattialämmityksen piirissä.\nTilava sähkösauna löytyy kellarikerroksesta.\nKuvaus: Tilava kodinhoitohuone, jossa kaappeja sekä laskutilaa sekä pesukone ja kuivausrumpu.\nLähikauppa n. 400 m, keskustan palvelut n. 2 km. Koulut: Haapaniemen alakoulu vieressä, päiväkoteja lähialueella\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Laulurinne 18, Haapaniemi, Kuopio (https://www.etuovi.com/kohde/7921573)


tiny little things: enough\nToivottavasti löytyisi joku parempi paikka(tällä puolella ehkä?) Tsemppejä ja jaksamisia!\nNo voi. Onneksi kohta on kesà ja Suomen siniset vilvoittavat aallot. Tsemppià. Olen samaa mieltà tuosta ulkomailla asumisesta: ei aina ole lomatunnelmia!\nHarmi. Minäkin meinasin lohduttaa, että onneksi pääsette (kai?) pian lomalle Suomeen.\nEi kai se ulkomailla asuminen sen ihmeellisempää ole alkuviehätyksen jälkeen kuin täälläkään, ei tosin ole kokemusta. Arki on sama kaikkialla ja jossain ne käytännön asiat toimivat paljon huonommin kuin täällä, joten...en valita.\nTuttuja tunteita, taas. Täällä puhutaan huonoista Kiina-päivistä. Silloin olen valmis hyppäämään seuraavaan koneeseen kohti ihan mitä vain muuta. Tämän viikon fiiliksiä ei yhtään nostattanut maan sisäisten siirtotyöläisten asemaa käsittelevä luento, jolle tälläydin. Mihin lie katosi yleensä hyvä itsesuojeluvaistoni.\nNuo lepolomat olivat vielä hieman yli viisi vuotta sitten arkea täälläkin, mutta nyt meillä firma ei maksa edes kesälomaa Suomeen - siksi niitä hintojakin niin seuraan. Täytyy yrittää saada jatkosopimus tältä osin paremmaksi, jos sellaista yleensä tulee.\nToivottavasti ikävä tunnelma menee taas pian ohi!\nJospa ensi vuodeksi löytyisi joku muu ratkaisu! Vai onko mahdoton toivekin?\nYaelian, nämä tuntemukset tulivat siitä kun näin mitä mahdollisuuksi olisi ja tämä on yhtenä parhaimmista...en tiedä iloitako vaiko vajota maan alle :). Ihmeitä voi tietysti toivoa :)\nLissu, jep, sitä kohden, kesää siis.Tuo lomatunnelma tuli siitä kun eräs täällä oleva sanoi reipaasti että on tämä niin ihanaa, ihan kuin olisi pitkällä lomalla...as if :)\nKirjailijatar, nämä tuntemukset tulevat ja menevät, niihin ei pidä jäädä roikkumaan. Suomen lomasta eniten odottaakin 24/7 sähköä, vedenpainetta ja lämmintä vettä, yhdestä kaupasta kaikki ruoat ja kaikkea löytyy. Siis ei mitään ihmeitä lomatoiveita tai odotuksia :).\nKata, hetken kesti ennenkuin hoksasin kuka on kyseessä :). Täällä ollaan taas normimenossa :) Voi, itsesuojeluvaisto onkin se, mitä täytyy suojellaja mistä pitää huolehtia kaikin tavoin. Ilman sitä on hukassa. Jos alan liiaksi ajattelemaan näitä täkäläisiä ongelmia, niin olen mennyttä.\nTsemppejä teidän jatkosopimukselle. Peukut pystyssä!\nLempi, toivotaan, että ihmeiden aika ei ole ohi :)


Miksi varttuneeseen ikään päässyt nainen solvaa muita? - Havaintoja parisuhteesta\nEnsin sinulle sanotaan, että mitä sinun pitää olla. Asetetaan elämään pieneen laatikkoon jonka kansi suljetaan. Useita vuosikymmeniä sinä toteutat muiden tarpeita, mutta et omiasi. Olet lapsillesi äiti ja miehellesi vaimo. Pahimmillaan sinut on sidottu hellan ja sängyn väliin. Joillakin heilahtaa nyrkki, jos yrität edes toisinaan kammeta itsesi rooleistasi ulos.\nVuosikymmeniä sitten parisuhteen kuva oli sairas.\nSitten tulee aika, kun lapset muuttavat omilleen. Sinua ei enää käytetä lapsentekoautomaattina. Jäät tyhjään kotiin ilman lapsia. Pahimmillaan omistautuminen on ollut niin syvää, että olet siellä myös ilman muita sosiaalisia kontakteja. Miehesi tarvitsee sinua vielä. Hän istuu säännöllisesti pöytään, jotta sinä voit hämmentää hänelle puuroa.\nEi se täysin sinun vikasi ole. Vuosikymmeniä sitten parisuhteen kuva oli sairas.\nHiljaisuus kodissa on äänekästä. Yrität tunkeutua poislentäneiden lastesi elämään. Lapsesi laittavat rajat sinulle. Tyhjyys sinussa kasvaa entisestään. Sinuun tulee roolivaje. Sinun et ole enää niin tarpeellinen kaikille muille. Toivot että vanhempasi vanhenisi nopeammin niin saisit hoitaa heitä.\nAvioliittosi on ollut rikki jo vuosikymmeniä, mutta et sinä sitä ole edes ajatellut. Ero on merkki epäonnistumisesta ja lapset olisivat menettäneet ehjän kodin. Olet kestänyt miehesi solvaukset, pettämiset ja väkivallankin, koska sinun pitää kestää roolissasi. Nyt kun lapset ovat lähteneet, et voi käyttää heitä enää selityksenä avioliittosi jatkamiselle. Päivittäin odotat postin tuovan sinulle marttyyrinpalkinnon hienoon kääreeseen käärittynä. Koskaan se ei tule.\nMenet sosiaaliseen mediaan lukemaan ihmisten elämästä. Sinua vituttaa ihmiset jotka eroavat liian helposti. Sinua vituttaa uutiset jotka kertovat että kolmekymppiset naiset eivät edes halua parisuhdetta tai äidiksi. Sinua vituttaa blogisivustot jotka jakavat ihmisten tarinoita siitä, että he ovatkin päättäneet elää omannäköistä elämäänsä. Sinä et edes tiedä, että sinua vituttaa se siksi, että sinäkin olisit halunnut tehdä niin, mutta sinä otit roolisi annettuna.\nEnsin kommentoit maltillisesti. Sen jälkeen retoriikkasi kovenee ja kääntyy jo solvaamiseksi. Solvaamiseesi puututaan ja sinä menet uhripositioon. Purat pahaa oloasi haukkumalla muita. Sinulla tekee niin pahaa tarinat joissa ihmiset elävät toisin kuin sinä. Ovat valinneet toisin. Jos muillakin menisi huonosti niin oma huono olo ei tuntuisi niin pahalta.\nSolvaaminen on taas täysin oma vikasi, vaikka siihen onkin ymmärrettävät syyt.\n( Tämä tarina on rakennettu syistä, joita minulle on esitetty kysymykseen, että miksi 50-70 -vuotiaat naiset ovat olleet yliedustettuina blogini solvausosastolla.)\nHyvä ihminen! Katkeruudella ei voita mitään. Päin vastoin sillä karkottaa jokaisen ihmisen ympäriltään ja saa pahimmassa tapauksessa merkinnän rikosrekisteriin julkisesta solvauksesta. Joka aamu voi valita toisin. Koskaan ei ole liian myöhäistä. Herää hymyillen, mieti mitä haluat elämältäsi, ajattele itseäsi, ole itsekäs, elä omannäköistä elämääsi, pistä skumppa kylmään, heitä tiskirätti helvettiin, flirttaile maailman kanssa, rakastele pöydällä sen kanssa ja lopeta se saatanan valittaminen, ulina ja uhrina eläminen.


ENSIMMÄINEN MOOSEKSEN 3 Finnish Bible\nBible > Finnish Bible > Genesis 3\n◄ ENSIMMÄINEN MOOSEKSEN 3 ►\n1Ja kärme oli kavalin kaikkia eläimiä maan päällä, jotka Herra Jumala tehnyt oli, ja se sanoi vaimolle: sanoiko Jumala, älkäät syökö kaikkinaisista puista Paradisissa? 2Niin vaimo sanoi kärmeelle: me syömme niiden puiden hedelmistä, jotka ovat Paradisissa; 3Mutta sen puun hedelmästä, joka on keskellä Paradisia, on Jumala sanonut: älkäät syökö siitä, ja älkäät ruvetko siihen, ettette kuolis. 4Niin kärme sanoi vaimolle: ei suinkaan pidä teidän kuolemalla kuoleman. 5Vaan Jumala tietää, että jona päivänä te syötte siitä, aukenevat teidän silmänne, ja te tulette niinkuin Jumala, tietämään hyvän ja pahan. 6Ja vaimo näki siitä puusta olevan hyvän syödä, ja että se oli ihana nähdä ja suloinen puu antamaan ymmärryksen: ja otti sen hedelmästä ja söi, ja antoi miehellensä siitä, ja hän söi. 7Silloin aukenivat molempain heidän silmänsä, ja äkkäsivät, että he olivat alasti; ja sitoivat yhteen fikunalehtiä, ja tekivät heillensä peitteitä.\n8Ja he kuulivat Herran Jumalan äänen, joka käyskenteli Paradisissa, kuin päivä viileäksi tuli. Ja Adam lymyi emäntinensä Herran Jumalan kasvoin edestä puiden sekaan Paradisissa. 9Ja Herra Jumala kutsui Adamin, ja sanoi hänelle: Kussas olet? 10Ja hän sanoi: minä kuulin sinun äänes Paradisissa, ja pelkäsin: sillä minä olen alasti, ja sen tähden minä lymyin. 11Ja hän sanoi: kuka sinulle ilmoitti, ettäs alasti olet? Etkös syönyt siitä puusta, josta minä sinua haastoin syömästä? 12Niin sanoi Adam: vaimo, jonkas annoit minulle, antoi minulle siitä puusta, ja minä söin. 13Silloin sanoi Herra Jumala vaimolle: miksis sen teit? Ja vaimo sanoi: kärme petti minut, ja minä söin.\n14Ja Herra Jumala sanoi kärmeelle: ettäs tämän teit, kirottu ole sinä kaikesta karjasta, ja kaikista eläimistä maalla: sinun pitää käymän vatsallas, ja syömän maata kaiken elinaikas.\n15Ja minä panen vainon sinun ja vaimon välille, ja sinun siemenes ja hänen siemenensä välille; sen pitää rikki polkemaan sinun pääs, ja sinä olet pistävä häntä kantapäähän.\n16Ja vaimolle sanoi hän: Minä saatan sinulle paljon tuskaa, koskas raskaaksi tulet: sinun pitää synnyttämän lapsia kivulla, ja sinun tahtos pitää miehes alle annettu oleman, ja hänen pitää vallitseman sinua.\n17Ja Adamille sanoi hän: ettäs kuulit emäntäs ääntä, ja söit puusta, josta minä kielsin sinua sanoen: ei sinun pidä siitä syömän: kirottu olkoon maa sinun tähtes; surulla pitää sinun elättämän itses hänestä kaiken elinaikas.\n18Orjantappuroita ja ohdakkeita pitää hänen kasvaman, ja sinun pitää maan ruohoja syömän.\n19Sinun otsas hiessä pitää sinun syömän leipää, siihen asti kuin sinä maaksi jällensä tulet, ettäs siitä otettu olet: sillä sinä olet maa, ja maaksi pitää sinun jällensä tuleman.\n20Ja Adam kutsui emäntänsä nimen Heva, että hän on kaikkein elävitten äiti. 21Ja Herra Jumala teki Adamille ja hänen emännällensä nahoista hameet, ja puetti heidän yllensä.\n22Ja Herra Jumala sanoi: katso, Adam on ollut niin kuin yksi meistä, tietäen hyvän ja pahan; mutta nyt ettei hän ojentaisi kättänsä, ja ottaisi myös elämän puusta, söisi ja eläisi ijankaikkisesti: 23Niin Herra Jumala johdatti hänen ulos Edenin Paradisista maata viljelemään, josta hän otettu oli. 24Ja ajoi Adamin ulos, ja pani idän puolelle Edenin Paradisia Kerubimin paljaalla, lyöväisellä miekalla elämän puun tietä vartioitsemaan.


Ravintola- ja kulttuuriala ajautuivat ilmiriitaan hallituksen kanssa – asiantuntija: ”Käsillä on lainsäätäjän passiivisuudeksi kutsuttava ilmiö” - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nRavintola- ja kulttuuriala ajautuivat ilmiriitaan hallituksen kanssa – asiantuntija: ”Käsillä on lainsäätäjän passiivisuudeksi kutsuttava ilmiö”\nOikeusoppinut vertaa oikeuskansleria nykypäivän Hannu Karpoon.\nMara- ja tapahtuma-alan mukaan niiden mitta täynnä. Kuva: Seppo Kärki / IS, Timo Jaakonaho / Lehtikuva\nMajoitus- ja ravintola-ala sekä kulttuuri- ja tapahtuma-ala ovat kevään ja alkukesän aikana ajautuneet yhä pahempaan sotaan hallituksen kanssa sen koronavirusrajoitteiden purkutahtia koskevien päätösten takia.\nTällä ja ensi viikolla konflikti saattaa hellittää rajoitusten purkamisen ansiosta, mutta ohi se ei ole. Myös oppositio – ja jopa hallituskumppanit – syyttivät sosiaali- ja terveysministeriötä (STM) ja ministeri Krista Kiurua (sd) koronarajoitusten purkamisen jarruttamisesta tiistaina MTV:n vaalitentissä.\nMara ry kertoo kantelevansa valtioneuvoston tiistaina tekemästä asetuksesta oikeuskanslerille. Kulttuuri- ja tapahtuma-ala ilmaisi hätähuutonsa Helsingissä viikko takaperin. Monien kansalaistenkin mielestä rajoitusten purku näyttää tapahtuvan liian jäykästi suhteessa tartuntamäärien voimakkaaseen laskuun.\nElinkeinovapautta ja työntekijöiden oikeus työhönsä on perusoikeus, jota on poljettu koronakriisin aikana, Mara ry katsoo. Sen mielestä mitkään tartuntatautilain edellytykset eivät enää täyty sille, että elinkeinotoimintaa voisi rajoittaa nykyisellä tavalla.\nKulttuuriala puolestaan on väsynyt tapahtumarajoituksiin, jotka se kokee epäoikeudenmukaisiksi suhteessa muuhun elinkeinotoimintaan, kuten ravitsemisalaan.\n– Tässä on käsillä lainsäätäjän passiivisuudeksi kutsuttava ilmiö. Se ylläpitää tilaa, joka on mahdollista käsittää elinkeinonharjoittajien yhdenvertaisen vaatimuksen ja perusoikeusrajoitusten oikein mitoittamisen loukkaamiseksi, valtiosääntöoikeuden dosentti Pauli Rautiainen muotoilee.\n– On epäselvää, onko kyseessä oikeuden loukkaus, koska elinkeinonharjoittajilla ei ole keinoja saattaa kysymystä rajoitusten oikeasuhteisuudesta sellaiselle foorumille, joka sen voisi ratkaista.\nSuomesta puuttuu mekanismeja, jossa asia tulisi ratkottavaksi. Oikea tai ainakaan riittävän nopeaa ratkaisua tuova foorumi ei oikeuskansleri Rautiaisen mukaan ole.\n– Oikeuskanslerista on tullut jonkinlainen supersankari korona-aikana.\n– Hän on meidän aikamme vastine Hannu Karpolle. Monet tahot ovat näinä aikoina ilmaisseet vievänsä asiansa oikeuskanslerille kuten aikanaan sanottiin, että asia viedään Karpolle, kun oikeutta ei muutoin saa.\nRautiainen huomauttaa, että oikeuskansleri ei voi ottaa kantaa kokonaisuuksiin, kuten rajoitusten liian hitaaseen purkamistahtiin. Rooli on tarkasti rajattu lainsäädännön valvonnan noudattamiseen.\n– Tässä enemmän performoidaan asian nostamista oikeuskanslerin agendalle kuin odotetaan hänen toimivaltansa puitteissa vievän asiaa oikeasti eteenpäin.\nJulkisoikeuden professori Toomas Kotkas suhtautuu kanteluun hieman toisin.\n– Periaatteellisella tasolla kuulostaa, että ei ole tuulesta temmattua selvityttää, onko jotain rajoituksia pidetty tarpeettoman kauan yllä. Tällainen voi loukata elinkeinonharjoittajan perusoikeuksia.\nNopeaa apua oikeuskanslerista tuskin saa. Käsittelyaika voi olla vaikka vuosi, ja ratkaisussa oikeuskansleri korkeintaan kiinnittää valtioneuvoston huomion lainsäädännön tarkempaan noudattamiseen.\nKulttuurialan kohtelu ongelma\nRautiainen pitää ongelmallisena ennen kaikkea kulttuuri- ja tapahtuman alan asemaa.\nHallitus valitsi 2020 keväällä mallin, jossa ravintoloille luotiin tartuntalain sisään erillinen väliaikainen sääntely. Näin syntyi tilanne, jossa kulttuuri- ja tapahtuma-alaa kohdellaan nyt eri tavoin eli ankarammin kuin mara-alaa.\n– Elinkeinonharjoittamisen vapaudesta nauttivien yhdenvertaisuuden toteutumista olisi pitänyt käsitellä viimeistään viime syksynä perustuslakivaliokunnassa.\nRautiainen ilmaisi näin ollessaan valiokunnan kuultavana.\n– Pidin tilannetta yhdenvertaisuusongelmana, joka kuuluu perustuslakivaliokunnalle. Se jätti kysymyksen käsittelemättä.\nJulkisen vallan on kohdeltava elinkeinonharjoittajia yhdenvertaisesti, Kotkas sanoo myös.\nVarsinaisesti purkutoimien oikea vauhti on epidemiologinen kysymys, eikä kuulu oikeusoppineelle, molemmat katsovat.\nRautiaisen mukaan valituskanavaksi ovat nyt jääneet tuomioistuimet. Hallinto-oikeuksissa seisoo valituksia, joissa katsotaan, että rajoitustoimet eivät ole olleet tasapuolisia tai oikeasuhteisia kulttuuriyrittäjille. Syynä lienee se, että tuomioistuinlaitos on pahasti aliresurssoitu.\n– Nämä ovat päätyneet pinon pohjalle emmekä ole saaneet ratkaisuja ulos. On yllättävääkin, että näitä on seissyt oikeuksissa jo kohta vuoden.\nKolmas oikeusoppinut näkee tiettyä kangertelua rajoitusten purkamisessa. Päätöksentekoa sekavoittaa monta kokkia hallinnon eri tasoilla: Valtioneuvosto, STM, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, aluehallintovirastot, kunnat ja sairaanhoitopiirit sekä koronakoordinaatioryhmät.\nNiiden kesken on myös eriäviä mielipiteitä. Laajasti ajatellaan, että koronarajoitusten purkamisen jarru on on STM:ssä ja henkilöityy juuri Kiuruun.\nMarssijärjestyksestä syntyi jälleen keskiviikkona epäselvyyttä. Helsingin Sanomat uutisoi, että STM kytki hallitukselta pian odotettavan aukiolon laajennuksen Uudenmaan koronakoordinaatioryhmien päätöksiin. Helsingin pormestari Jan Vapaavuori (kok) mukaan hallituksen ravintolapäätöksiä ei ole aiemmin sidottu alueellisiin päätöksiin.\nRavintolarajoitukset -> Valtioneuvosto päättää STM:n esityksestä. Avi valvoo.\nYleisötilaisuuksien rajoitukset tai kieltäminen -> Kunta ja sairaanhoitopiirit vastuussa tai avi, jos kyse on usean kunnan alueesta.\nAvit = itsenäisiä ja riippumattomia viranomaisia, myös suhteessa valtioneuvostoon tai STM:ään. Haltitus tai STM voi silti antaa suosituksia aveille.\nAvien toimenpiteiden aikataulu voi olla erilainen maan eri osissa ja linjaukset erota toisistaan.\nAvin tekemät rajoitukset perustuvat muun muassa epidemiologisiin arvioihin, jotka tulevat THL:ltä sekä sairaanhoitopiireiltä ja alueellisilta koronakoordinaatioryhmiltä.\nRajoitukset pohjaavat kolmiportaiseen tautitilanneluokitukseen (perustaso, kiihtymistaso, leviämistaso).\nKesäkuussa koko Suomea koskevista torjuntatoimien tasoista luovuttiin. Koronan torjunta tapahtuu alueellisilla rajoituksilla ja suosituksilla. Esimerkiksi pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä linjasi tänään torstaina, että alue ei ole enää pandemian leviämisvaiheessa vaan alemmassa eli kiihtymisvaiheessa.\nPäätöksen seurauksena hallitus saattaa muuttaa tartuntatautilain asetusta perjantaina pääkaupunkiseudun ja Uudenmaan osalta.\nLainsäädännössä, eduskunnan valiokunnissa ja STM:n mietinnöissä painotetaan, että hallituksen vastuulla on seurata jatkuvasti, ovatko rajoitustoimet välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Jos näin ei ole, niitä on purettava välittömästi.


Hizbollah aloitti kostoiskut Etelä-Libanonissa - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nHizbollah aloitti kostoiskut Etelä-Libanonissa\nJulkaistu 08.02.2000 16:50\nSissijärjestö Hizbollah on aloittanut kostoiskunsa Israelin eilisten pommi-iskujen johdosta. Ainakin yksi israelilainen sotilas on saanut surmansa, kun järjestö teki iskun israelilaisten asemiin Etelä-Libanonissa.\nHizbollah uhkasi aiemmin tänään kostaa Israelin pommi-iskut, joissa loukkaantui ainakin kuusi siviiliä. Iskut tehtiin, koska Israel syyttää Hizbollahia viiden israelilaisen sotilaan surmaamisesta kahden viikon aikana. (MTV3-STT)\nSalakuljetettu viina maistuu virolaisille\nPinochetin vapautuspäätös lykkääntyy taas


Varoitus: Älä käytä ECigWizard salmiakkinestettä tankissa - Sivu 2\nTulokset 21 - 40 / 196\n11.01.12, 22:51 #21\nTuon näköiseksi meni j-tank 2 tunnissa. On toi häjyä tavaraa toi salmiakki.\n11.01.12, 22:53 #22\nSillä lailla, taidan lähettää omat nesteet takaisin. Parempi kun ei koske moisiin muovin sulattajiin ollenkaan.\n11.01.12, 22:54 #23\nElä ny niin kuitenkaan tee.. Joinaat tonne irkkiin ni neuvotellaan\n11.01.12, 23:04 #24\nMenee toi salmiakki bogen TERÄS kartoista ihan ok. Ei ole mitään sulateltavaa ellei laita alumiinista drip tippiä.\n11.01.12, 23:11 #25\nJos toi salmiakki tuhoaa muovia, akryylii ja alumiinia mitä se tekee keuhkoille ??? onkos siinä tuoteseloste mukana?\nmites onnistuisi poikkasta jostain lasisesta koeputkesta pätkä ja siihen capit jos sitten salmiakki pysyisi kurissa?\nMilläs se on parasta nauttia kun itsekkin menin sitä tilaamaan? :P\n11.01.12, 23:12 #26\nEikä varmaan kannata myöskään muovista tippiä käyttää, jos sattuu sulamisreaktio yltää tipille asti ???\nSalmiakille saatava vissii happoset tankit, capit ja tipit\nKeuhkot kestää KYL!\n11.01.12, 23:49 #27\nMulla myös tankki halkesi toodella helposti, kun salmari seisoi yön yli tankissa.\n11.01.12, 23:58 #28\nTarkistelin tossa noita pääty cappejä ja ne on muuttunu Halvan maukkaaksi lakritsaksi O0\nSormiin jäi mustaa ja tuoksu lakritsaisen anismainen, pehmiää lakua siis.\nLaitoi E-wizille postia ja katotaa nyt miten suhtautuu, meneekö niiden vai omaan piikkiin.\nYleensä on käynyt niin, että oppirahat on maksettava... :P\n12.01.12, 00:01 #29\nphuh huh.. onneksi en laittanut tätä suoraan tankkiin, vaikka sitä aluksi mietin Taidan jatkaa tän drippailua.. On muutenkin niin vahva aromi, ettei pysty ihan jatkuvasti imailemaan\n12.01.12, 00:16 #30\nRe: Varoitus: Älä käytä ECigWizard salmiakkinestettä tankissa\nTuli vaan mieleen, että ainoan kerran kun on läpinäkyvä MDCC hajonnut oli kun täytin sen Jager bombilla, voisiko olla yhteyttä näiden välillä, kun senkin vivahde on salmiakkimainen... No väsyneenä tulee mietittyä Kaikkea hölmöä...\n12.01.12, 01:14 #31\nLisäsin tuohon aloituspostiin listan muistakin litkuista joita ei kannata tankkiin pistää. Lista oli alunperin paljon pidempi mutta jätin tähän vain sellaiset joita suomeen on yleisesti tilattavissa.\n12.01.12, 05:27 #32\nPerfumer's apprentice Spearmint\n12.01.12, 07:35 #33\nJuu tankki haalistui ja lakua tullut riesaksi asti...\n12.01.12, 08:08 #34\nVs: Re: Varoitus: Älä käytä ECigWizard salmiakkinestettä tankissa\nItselläni on noita kirkkaita cartoja halkeillut ja olen aiemminkin tällä foorumilla sitä valitellut, mutta en ole osannut yhdistää sitä litkuihin. En muista mitä litkuja olen käyttänyt, kun karto on haljennut. Kaikki kirkkaat kartot eivät ole haljenneet, mutta olen alkanut vältellä niiden käyttöä. Pitääpä tarkkailla tilannetta, josko johtuisikin litkuista. Ainakin Peleonin spearmint on halkaissut kaksi kirkasta kartoa\n12.01.12, 08:51 #35\nNo uskaltaako tuota keuhkoihin vetää?\nMitähän toi litku pitää sisällään?\nEikö täällä forumilla jonkun tyttöystävä/vaimo ollut semmoinen joka teki labrahommia eli voisi katsoa mitä tuo sisältää?\n12.01.12, 09:18 #36\nJos muovi tankki hajoaa ja carton vanut ei kestä niin ei kait muuta vaihtoehtoa ole kun esim egon atomisaattori.\n12.01.12, 09:27 #37\n12.01.12, 09:55 #38\nTuolla ECF listalla oli "VermillionRiver e juice". Itse olen käyttänyt DCT -tankissa useaa eri Vermillion -litkua, eikä tankki kyllä ole tykännyt huonoa..\n12.01.12, 10:11 #39\nMulla ei ole mitään virallista tietoa asiasta, mutta ymmärsin että toi ECigWizardin salmiakki on tehty korkealaatuisista USP hyväksytyistä makuaineista ja niksasta. Se ongelma on siinä muovissa, ei nesteessä\n12.01.12, 10:22 #40


Joutsentyttö: marraskuuta 2014\nMistäs sitä aloittaisi... aloitukset ovat aina niin vaikeita! Tekisi mieli vaan esitellä itseni ja kertoa vähän miksi perustin uuden blogin mutta se tuntuu niin typerältä. Ehkä mun pitäisi kuitenkin mennä sillä linjalla.Ylläoleva teksti pyöri päässäni äsken, kun mietin, miten aloitan, miten kerron itsestäni ja blogista. En halua olla massablogi, jollaisia netti on täysi, mutta toisaalta en halua olla tylsäkään. Tämä blogi on neljäs blogini, kolme aikaisempaa kaatuivat turvalleen syystä tai toisesta. Tässä blogissa ei tule olemaan hirveää litaniaa tekstiä, koska vaikka itse tykkään lukea sellaisia blogeja, joissa on pajon tekstiä, en itse bloggaustekstiä pysty paljoa tuottamaan. Ellei sitten mulla ole paljon asiaa/mielipidepostaus.Niin, olen siis Jenni. Ikää on 19 vuotta ja olen harrastanut kohta neljä vuotta valokuvausta, 11 vuotta luovaa kirjoittamista ja luen myös paljon - tosin kirjallisuusmakuni on aika rajoittunut ja olen lukenut vain Harry Potterit, Narniat, osan Animorphseista ja nuorempana tuli luettua Pollux-hevoskerhon mukana tulleita heppakirjoja - ja tämä siis johtuu siitä koska kiinnostun kirjoista harvoin, olen huono löytämään kirjan joka kiinnostaa, jos löydän sellaisen, niin sitä ei saa mistään kaupasta.Something like magic pysyy vanhassa osoitteessaan, sillä se oli sentään blogini kaksi vuotta - eli pisin aika minulle blogien maailmassa. En kuitenkaan tule sinne enää bloggaamaan, sillä on aika niin sanotusti siirtyä eteenpäin. Something like Magicissa on paljon postauksia joita häpeän, mutta joita en halua poistaa koska olen saanut niihin niin paljon ihania kommentteja. Äh, tunnen itseni niin huonoksi tässä aloituspostauksen kirjotuksessa, toisaalta se naurattaa mutta toisaalta taas se harmittaa. Voisin kertoa vielä tuosta blogin nimestä "Watermelon Owl". Nimi tuli yksinkertaisesti siitä kun tykkään vesimelonista ja pöllöistä. Blogin nimeksi meinasi ensin tulla "Watercolor Owl", mutta se oli varattu jollekkin blogille joka ei edes näköjään ikinä aloittanut bloggausta.Toivottavasti tulette pitämään blogistani!\nMitä olen tehnyt? Valokuvannut, puhelimella kylläkin. Kopioinut kuvia valokuvausblogistani, muokannut ne Aviarylla ja pistänyt Instagramiin.\nOttanut kuvia itsestäni. Halloweenina olin Jessica Rabbit. Kyninyt tukkani, jälleen. Menettänyt ystävän. Perustanut simstarinafoorumin. Tehnyt paljon ruokaa.


Alternative Arboretum: Talven 2015 - 2016 kylmin yö - Osa 1: Lisäksi talventulon sääkertausta vuodenvaihteessa 2015-16\nTalven 2015 - 2016 kylmin yö - Osa 1: Lisäksi talventulon sääkertausta vuodenvaihteessa 2015-16\nTalvi on viimein alkanut Etelä-Suomessa päättyneen vuoden 2015 viimeisinä päivinä ja tämän alkaneen vuoden 2016 puolella talven tulon nopeus ja kovuus on jopa yllättänyt ja se ankaroituu parhaillaan yhä lisää! - Näin ennätyslämpimien marras- ja joulukuun joulua edeltäneen osan jälkeen on alettu siirtymään jopa toista ääripäätä kohti, kun alkaneella vuoden ensimmäisellä viikolla on nyt saapunut hyvinkin ankara pakkasaalto koko Suomeen.\nKertaan tässä kirjoituksessa hieman tarkemmin tätä talventuloa ja sisällytän siihen talven 2015-16 ensimmäisen "kylmin yö" -seurantaosan, jonkalaista seurantaa olen perinteisesti tehnyt joka talvi jo talvesta 2008-09 alkaen Etelä- ja osin Keski-Suomen paikkakunnille.\nAito talvi siis saapui Etelä-Suomeen ensimmäisen kerran Tapaninpäivänä 26.12.2015 voimakkaan ja puuskaisen luoteistuulen kera, jossa iltapäivällä ja illalla esiintyi muutamia sakeitakin lumikuuroja ja se toi heikon pakkasen - Sademääriä ei niistä kuuroista kuitenkaan ehtinyt paljoa tulla; vain n. sentin verran nimellistä lumipeitettä ehti niistä muodostua, kuten pääkaupunkiseudulle. Monin paikoin alueita jäi silloin vielä lumettomaksikin.\nSen perään lännestä saapui korkeapaine, joka vahvistui ns. välipäiviksi Suomen ylle - Silloin ilman lämpötilat jäivät jo pysyvästi ja reilummin pakkaselle, ja sisämaassa alettiin paikoin mittaamaan talven ensimmäisen kerran -10 astetta kylmempiäkin lukemia vähäpilvisessä poutasäässä. Kuitenkin vuoden 2015 kahtena viimeisenä päivänä korkeapaine sijoittui ja muotoutui Suomen kaakkoispuolelle sen verran lounais-koillissuuntaisesti pitkulaisena, että leudontavaa lounaisvirtausta pääsi etenkin länsiosiin ja Lappiin; silloin runsaspilvisessä säässä länsi- ja etelärannikolla oli hetken lievää suojaa, mutta sisämaassa pysyttiin vähän pakkasella. Merkittäviä sateita ei tullut.\nVuodenvaihteesta alkoi sitten yhä ankarampi talvi kehittymään, kun korkeapaine vahvisti otettaan Länsi-Venäjällä. Se alkoi kierrättämään eteläpuoleltaan Venäjän pakkasilmamassaa kaakkoistuulilla Suomeen. Tammikuun 2. päivästä alkoi ko. pakkasilman virtauksessa seuraavat vaiheet: Ensin korkeapaineen keskus tuli idästä Suomen ylle, jolloin pakkaset alkoivat kiristyä monin paikoin -10 asteen kylmemmälle puolelle alkaen sisämaasta. Sitten tammikuun 3. päivänä tämä korkeapaine surkastui, kun pieni matalapaine alkoikin tulla yllättäen idästä kohti Etelä-Suomea. Se toi alueelle heikkoja - kohtalaisia lumisateita hajanaisesti, mutta lämpötilat lauhtuivat vain vähän -10 asteen miedommalle puolelle. Lunta ei kertynyt kuin sentti-pari, ja edelleen joillakin alueilla ei satanut lunta lähes ollenkaan; toisaalta illalla ja seuranneena yönä Suomenlahdelta pääsi paikoin runsaampaa lumisadetta etelärannikolle, kuten pääkaupunkiseudulle, missä päästiin siksi paikoin n. 5 cm:n syvyisiin lumipeitteisiin.\nTuon sunnuntaisen matalapaineen jälkipuolelta idästä käsin alkoi kuitenkin vaikuttamaan yhä kylmempi itä-kaakkoisvirtaus ja Venäjältä länteen kurottuva Siperian korkeapaine; Suomen kohdalla virtaus on taipunut enemmän koillistuuleksi - Tämä suursäätilanne on parhaillaan ankaroituvan pakkasaallon syy koko Suomessa, kun vielä uusi pieni matalapaine tuli eilen tiistaina idästä Baltiaan syöttäen idästä yhä ankarampaa pakkasta.\nLaajempi korkeapaine on kuitenkin pysynyt ja pysymässä kauempana Venäjällä, mutta se ylläpitää länsireunallaan pakkasilmaa Fennoskandian lisäksi myös Itä-Euroopassa ja Mustanmeren pohjoisrannoilla saakka - Länsi-Eurooppa pääsee pakkasten suhteen toistaiseksi pälkähästä Atlantin voimakkaan matalapainetoiminnan ansiosta.\nNäillä näkymin tilanne kehittyy jatkossa niin, että Lappiin muodostuu pieni korkeapaine ke-to, ja se muotoutuu to-pe aikana pieneksi selänteeksi Skandinavian pohjoisosista Etelä- ja Keski-Suomen yli eteläkaakkoon, jolloin pakkasaalto pääsee kiristymään huippuunsa koko Suomessa > Ankarimmat pakkaset tarkastelualueella tulevat silloin to-pe välisenä yönä tuon korkeapaineen selänteen tyynimmällä alueella.\nJo lähimpien parin päivän aikana Lapissa on odotettavissa jopa -40 asteen rikkovaa kylmyyttä paikoitellen ja Etelä-Suomessakin lämpötilat laskevat -20 ja -30 asteen välille yleisesti tästä päivästä perjantaihin saakka; on jopa mahdollista, että Etelä-Suomen sisämaassa voidaan rikkoa -30 asteen lukemia monin paikoin etenkin tuon to-pe välisen yön aikana!\nPerjantain jälkeen sää sitten lauhtuu merkittävästi (etenkin la-su aikana) Suomen etelä-lounaispuolelle tulevan matalapaineen ansioista - Lauhtuminen olisi kuitenkin vain tilapäistä, mutta palaan siitä tarkemmin asiaan myöhemmin...\nSeuraavaksi koostan alle säätilanneselostuksineen minimilämpötilaseurantaa tutuille Etelä- ja osin Keski-Suomen paikkakunnille tästä pakkasaallosta, missä aloitan seurannan toissapäivästä maanantaista, jolloin pakkasaallon saapuminen alkoi merkittävästi laskea lämpötiloja sen päivän illalla; nyt seurannan julkaisupäivänä keskiviikkona 6.1. listaan samalla kertaa maanantain lisäksi myös eilisen tiistain minimilämpötilat, ja loput jakson päivät tulevat päivityksissä ajallaan kunkin vuorokauden jälkeen. Seuranta kattaa lopuksi vielä ensi lauantain, vaikka pakkasaalto huipentuu edeltävänä perjantaina; selvempi lauhtuminen näillä näkymin tapahtuisi vasta lauantain yön jälkeen...\nLämpötila-arvot on poimittu alle Ilmatieteen laitoksen paikallissääsivuston lämpötilakuvaajista. Lisäksi käytän pakkaslukemien merkkaamisessa aikaisemmilta vuosilta tuttua värikoodausta, missä -30 asteen ja sitä kylmemmät pakkaset ovat sinisellä sekä -35 asteen ja sitä kylmemmät pakkaset ovat punaisella. Lukemat on pyöristetty asteiden puolivälistä ylöspäin seuraavaan kokonaiseen lukuun perinteen mukaan, vaikka Ilmatieteen laitoksen käyristä pääsisi nykyään katsomaan lukemat kymmenyksen tarkkuudella.\nMaanantain 4.1.2016 alimmat (yö)lämpötilat: Maarianhamina -10 astetta, Turku -15 astetta, Salo -17 astetta (aamuyöllä), Pori -16 astetta, Hämeenlinna -18 astetta, Tampere; Härmälä -18 astetta, Tampere; Siilinkari -17 astetta, Helsinki (Kaisaniemi) -16 astetta, Vantaa -18 astetta, Hyvinkää -18 astetta, Lahti -19 astetta, Kouvola -20 astetta, Porvoo -18 astetta, Lappeenranta; Lepola -18 astetta, Lappeenranta; Konnunsuo -22 astetta (yöllä), Kotka (Rankki; esimerkki merellisestä paikasta) -15 astetta, Mikkeli -20 astetta, Jyväskylä -21 astetta, Savonlinna -22 astetta, Joensuu -19 astetta ja Ilomantsi -23 astetta (alkuillalla).\nTässä vaiheessa edellispäivän em. pieni matalapaine kaikkosi Etelä-Suomen päältä yöllä länteen ja samalla loppupäiväksi idästä tuli toinen pieni matalapaine Baltiaan - Näiden myötä entistä kylmempää pakkasilmamassaa pääsi syöttymään Venäjältä itä-koillistuulten kautta taipuen Etelä-Suomeen. Niinpä päivän kylmimmät lukemat mitattiin lähes kaikkialla vasta illalla ja useimmiten juuri ennen puoltayötä. Yllä olevassa listassa on tähän kaksi selvintä poikkeusta mainittuna suluissa (Salo ja Lappeenranta; Konnunsuo), joissa paikoissa kylmintä ehti olla aamulla asteen parin verran enemmän kuin illalla, koska ne olivat mantereisimpina sopivia ensin mainitun matalapaineen pilvialueiden kaikkoamisessa aamun nopeana kylmenemisenä.\nIllan loppuun mennessä -20 astetta kylmempää ehti olemaan kuitenkin vain paikoin itäosissa aluetta ja lounaissaaristossa "lekoteltiin" vielä vasta -10 asteen vaiheilla, kun vielä sulan meren leudontava vaikutus oli suurta. Suomenlahden keskellä velloi sulan meren ylläpitämä sakea itä-länsisuuntainen lumikuuronauha, mutta se ei enää yön jälkeen kunnolla päässyt etelärannikolle leudontamaan säätä itä-koillispainotteisissa tuulissa, ja siksi etelärannikollakin kylmeni melkein yhtä kylmäksi kuin sisempänä mantereella.\nTiistain 5.1.2016 alimmat (yö)lämpötilat: Maarianhamina -16 astetta (alkuillalla), Turku -19 astetta, Salo -20 astetta, Pori -20 astetta (aamulla ja illalla), Hämeenlinna -22 astetta (illalla), Tampere; Härmälä -21 astetta (illalla), Tampere; Siilinkari -20 astetta (illalla), Helsinki (Kaisaniemi) -20 astetta, Vantaa -21 astetta, Hyvinkää -21 astetta (aamulla ja illalla), Lahti -22 astetta (illalla), Kouvola -24 astetta (illalla), Porvoo -22 astetta, Lappeenranta; Lepola -20 astetta (illalla), Lappeenranta; Konnunsuo -28 astetta (illalla), Kotka (Rankki; esimerkki merellisestä paikasta) -16 astetta (aamulla ja illalla), Mikkeli -24 astetta (illalla), Jyväskylä -25 astetta (illalla), Savonlinna -22 astetta (illalla), Joensuu -23 astetta (illalla) ja Ilomantsi -25 astetta (illalla).\nSuursäätilallinen virtauskenttä pysyi koko päivän ja edellisillasta alkaen lähes ennallaan eli Baltiaan jäi hyvin pieni matalapaine, jonka itäpuolella Venäjällä laajan Siperian korkeapaineen länsireunalla kaakkoistuulet kuljettivat ankaraa pakkasilmaa kohti Suomea ja Suomen kohdalla tuulet taipuivat Lappiin muodostuneen kiilamaisen ja Skandinaviaan ulottuneen korkeapaineen selänteen myötä koillistuuliksi.\nIlmamassa vakiintui tässä vaiheessa sen verran tasakylmäksi tai kylmeni illalla vähitellen lisää niin, että vuorokauden minimilämpötilat sattuivat varsin tasaisesti sekä aamuun että myöhäisiltaan keski- ja alkuiltapäivän parin asteen auringonlämmityskohdan molemmille puolille; suluissa yllä olevassa listauksessa on aamun minimistä ne poikkeukset, joilla paikoilla oli kylmintä joko illalla tai sekä aamulla että illalla. Suluttomissa paikoissa kylmintä oli siis vain aamulla, mutta täpärästi.\nTässä vaiheessa -20 astetta kylmemmät lukemat alkoivat yleistyä itäosista myös länsiosiin, mutta illalla itäisin kolkka muodostui selvästi muuta aluetta kylmemmäksi enteillen yhä ankaroituvaa pakkasaaltoa idästä alkaen. Yllättävän kylmä kohta ilmeni Lappeenrannan Konnunsuolla, jossa ilmeisesti sopivan heikkotuulinen ja vähäpilvinen vaihe osui sopivasti.\nSuomenlahden lumikuuronauha velloi edelleen sulan ulapan yllä, mutta ei päässyt edelleenkään kunnolla etelärannikolle; aivan meren äärellä eli esim. lounaissaaristossa pakkaset pysyivät kuitenkin selvästi muuta aluetta leudompina. Vielä sula Laatokka vaikutti ajoittain leudontavasti itäisimpiinkin osiin vallinneilla itätuulilla; esim. Savonlinnassa puolen yön maissa leudontui nopean kylmenemisen perään muutamalla asteella, joten vasta ilta oli siellä kylmin yön-aamun sijaan. Suomen järvialueen leudontava vaikutus oli loppumassa suurtenkin järvenselkien umpeen jäätymiseen; esim. Lappeenrannan Lepolassa oli silti vielä vähän havaittavissa Saimaan leudontavaa vaikutusta.\nKeskiviikon 6.1.2016 alimmat (yö)lämpötilat: Maarianhamina -19 astetta, Turku -23 astetta, Salo -23 astetta, Pori -24 astetta, Hämeenlinna -26 astetta, Tampere; Härmälä -25 astetta (aamulla ja illalla), Tampere; Siilinkari -24 astetta, Helsinki (Kaisaniemi) -23 astetta, Vantaa -25 astetta, Hyvinkää -25 astetta, Lahti -25 astetta, Kouvola -28 astetta, Porvoo -25 astetta, Lappeenranta; Lepola -24 astetta, Lappeenranta; Konnunsuo -29 astetta (aamulla ja illalla), Kotka (Rankki; esimerkki merellisestä paikasta) -19 astetta, Mikkeli -29 astetta, Jyväskylä -31 astetta, Savonlinna -28 astetta, Joensuu -26 astetta ja Ilomantsi -31 astetta.\nVirtauskenttä pysyi aluksi edellispäivän kaltaisena eli Baltiassa pysyi pieni ja heikko matalapaine ja Lapista ulottui Skandinaviaan korkeapaineen selännettä; korkeapaineen alla Lapissa alettiin päästä -40 asteen lähelle monin paikoin. Illalla tapahtui muutosta sen verran, että Baltian matalapaine alkoi kiertyä Suomen itäpuolitse kohti Vienanmerta; tämä käänsi ajoittain kohtalaisia tuulia puhaltamaan tarkastelualueella enemmän pohjoisesta.\nTämä illan tuulensuunnan muutos alkoi tuoda Lapista entistä kylmempää ilmaa alueelle. Sen myötä ko. vuorokauden minimilämpötilat mitattiinkin taas illalla juuri ennen puoltayötä; tosin aamun ja illan minimien erot olivat vain 1 - 3 asteen luokkaa ja kahdessa paikassa (Tampere; Härmälä ja Lappeenranta; Konnunsuo) aamun ja illan minimit olivat samat; yllä olevassa listauksessa siitä maininnat suluissa.\nKylmintä oli Keski-Suomen puolella ja paikoin Päijänteen tasan itäpuolella, missä kahdessa paikassa saavutettiin -30 astetta kylmempiä lukemia (Jyväskylä ja Ilomantsi) ja yleisesti vähintään -25 ja -30 asteen välisiä lukemia. Kuitenkin myös länsiosan sisämaassa oli laajasti n. -25 asteen minimilämpötiloja. Päivän maksimilämpötilatkin jäivät -20 asteen kylmemmälle puolelle lounaiskolkkaa ja saaristoa sekä paikoin etelärannikkoa lukuun ottamatta.\nTämä tuulensuunnan muutos merkitsi myös sitä, että etelärannikon minimit olivat vain hitusen sisämaata leudompia, ja vain kunnolla meren äärellä oli selvästi leudompaa, kuten Ahvenanmaalla ja Kotka Rankissa. Nämä kaksi paikkaa olivatkin kaikista näistä ainoat, missä ei vielä päästy -20 asteen kylmemmälle puolelle. Suomenlahdella lumikuurojonot alkoivat tuulensuunnan muutoksessa kulkeutua Viroon, joten sää selkeni illalla etelärannikollakin, jossa alkupäivän mittaan oli vähäistä pilvilauttailua.\nItäisimmissä osissa näkyi edelleen ajoittain vieläkin sulan Laatokan leudontava vaikutus ja illalla tuulensuunnan muutoksen myötä myös Vienanmeren leudontava vaikutus; esim. Ilomantsissa loppuillalla-puolilta öin tapahtui hetkeksi lauhtumista em. minimilukeman perään. Hitusen leudontavaa vaikutusta oli vielä suurimpien järvien äärelläkin Suomen puolella, vaikka jääkannet kattoivat jo kaikki ulapat - Lappeenrannan Lepola ja Tampereen Siilinkari ilmensivät vielä tätä.\nTorstain 7.1.2016 alimmat (yö)lämpötilat: Maarianhamina -22 astetta (aamuyöllä), Turku -25 astetta (aamulla), Salo -26 astetta (aamulla ja illalla), Pori -26 astetta (aamulla), Hämeenlinna -27 astetta (aamulla ja illalla), Tampere; Härmälä -27 astetta (aamulla), Tampere; Siilinkari -25 astetta (aamulla), Helsinki (Kaisaniemi) -24 astetta, Vantaa -27 astetta, Hyvinkää -28 astetta, Lahti -28 astetta, Kouvola -29 astetta (aamulla), Porvoo -27 astetta, Lappeenranta; Lepola -27 astetta (aamulla), Lappeenranta; Konnunsuo -31 astetta (aamulla ja illalla), Kotka (Rankki; esimerkki merellisestä paikasta) -23 astetta (aamulla ja illalla), Mikkeli -30 astetta (aamulla), Jyväskylä -32 astetta (aamuyöllä), Savonlinna -31 astetta (aamulla), Joensuu -28 astetta (aamulla) ja Ilomantsi -32 astetta (aamulla).\nVuorokauden aikana Suomen itäpuolella pohjoiseen siirtynyt pieni matalapaine asettui keskukseltaan Vienanmerelle voimistuen vähän ja samalla Lapista Skandinaviaan aikaisemmin ulottunut korkeapaineen selänne muotoutui n. pohjois-eteläsuunnassa ulottumaan Merenkurkun kautta Etelä-Suomeen.\nTämä aiheutti muutamia muutoksia lämpötilojen käyttäytymiseen: Itäosissa ja Keski-Suomen puolella olikin kylmintä aamulla, koska illalla Vienanmeren alueella voimistunut em. matalapaine alkoikin tuoda Jäämereltä Lapin kautta leudompaa ilmaa myös ko. itäosiin. Myös läntisimmissä osissa oli kylmintä aamulla, mutta siinä tapauksessa em. korkeapaineen selänteen uuden asettumisen länsireunalla etelästä alkoi tulla leudompaa meri-ilmaa illalla > Näistä poikkeuksista on maininnat suluissa (aamulla).\nSen sijaan tuon korkeapaineen selänteen muotouduttua Etelä-Suomeen oli kylmintä sen tyynimmällä alueella vasta illalla, joka kattoi keskittyneesti alueet: Päijät-Häme, Uusimaa ja Kymenlaakso. Näillä seuduilla taivas pysyi myös illalla selkeänä, kun taas noilla em. mainituilla alueilla illan lauhtumiseen liittyi vähän pilvisyyden lisääntymistäkin.\nNoiden eri aikaisten pakkasminimien väleillä oli myös limittäistä minimin ajankohtasattumista, jolloin muutamilla paikoilla oli kylmintä sekä aamulla että illalla; niistäkin on maininnat suluissa ym. listauksessa.\nNoiden aamuksi minimilämpötiloja sattuneiden paikkojen kesken itäosissa saavutettiin kovimmat pakkaset, jolloin muutamilla niillä paikoilla oli asteen pari kylmempää kuin -30 astetta. Myös länsiosan aamukylmyyden alueella oli melkoisen kireitä pakkasia, mutta -30 astetta jäi saavuttamatta täpärästi kylmimmilläkin paikoilla. Näiden välissä olleella iltaminimien alueella lämpötilat lähentelivät myös paikoin -30 astetta, mutta se jäi myös täpärästi saavuttamatta.\nKaikilla näillä alueilla kunkin paikkakunnan ilta- ja aamuminimien erot olivat kuitenkin korkeintaan vain parin-kolmen asteen luokkaa; tosin lounaissaaristossa ilta oli aamua jo useita asteita leudompi. Lisäksi vuorokauden maksimit olivat vain vähän minimejä korkeampia, joten melkein kaikkialla oli koko päivän kylmempää kuin -20 astetta; poikkeus tähän oli tuo lounaiskolkka, jossa esim. Maarianhaminassa illalla lauhtui jopa -9 asteeseen. Mantereella, kuten Turussa ja Porissa oli silti vielä illan loppuun saakka -20 astetta kylmempää.\nVuorokauden minimit olivat kokonaistarkastelussa kuitenkin niin alhaisia, että nyt ensimmäistä kertaa tämän seurannan aikana kaikilla paikkakunnilla lämpötilat laskivat alle -20 asteen; myös siis Maarianhaminassa ja Kotka Rankissa - Meren leudontava vaikutus alkoi jo vähän hiipumaan, koska rantavesien jäätyminen oli edennyt tässä pakkasaallossa jo nopeasti ja tuulet kävivät kylmimpinä hetkinä sopivasti mantereelta päin eli aamulla lounaissaaristossa tuuli oli kääntymässä idän kautta etelään ja Kotka Rankissa myös vielä illalla tuuli mantereelta.\nPerjantain 8.1.2016 alimmat (yö)lämpötilat: Maarianhamina -9 astetta (alkuyöllä), Turku -23 astetta (alkuyöllä), Salo -26 astetta, Pori -22 astetta (alkuyöllä), Hämeenlinna -28 astetta, Tampere; Härmälä -27 astetta, Tampere; Siilinkari -23 astetta, Helsinki (Kaisaniemi) -24 astetta, Vantaa -28 astetta, Hyvinkää -29 astetta, Lahti -29 astetta, Kouvola -29 astetta, Porvoo -28 astetta, Lappeenranta; Lepola -27 astetta, Lappeenranta; Konnunsuo -31 astetta, Kotka (Rankki; esimerkki merellisestä paikasta) -23 astetta, Mikkeli -28 astetta, Jyväskylä -29 astetta, Savonlinna -27 astetta, Joensuu -26 astetta ja Ilomantsi -29 astetta (alkuyöllä).\nTässä vaiheessa aluksi yöllä-aamulla vallitsi suunnilleen alueella Pirkanmaa, Kanta-Häme, Päijät-Häme, Uusimaa ja Kymenlaakso korkeapaineen selänteen tyyni alue, jossa mitattiin aamun-yön aikana kireitä pakkasia - Paikoin koko pakkasjakson kylmin hetki sattui sille alueelle siinä vaiheessa, mutta silti -30 astetta jäi edelleen hyvin niukasti saavuttamatta ym. paikoilla. Tosin listauksen ulkopuolella sattui yksittäisiä -30 asteen alituksia ko. alueella, kuten Lammin Evolla, jossa mitattiin -31,7 astetta!\nTämän korkeapaineen selänteen länsireunalla koko pakkasjakson kylmin hetki oli jo sattunut edellisillan puolella; eli Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa heti puolenyön vaihduttua lauhtuminen jatkui edelleen. Näiden alueiden paikkakuntien minimilämpötilan sattumistilannetta tälle vuorokaudelle heti puolenyön vaihtumisessa merkitsin sulkuihin tunnisteella: (alkuyöllä) - Lounaissaaristossa etelästä mereltä tulleet tuulet olivat lauhduttaneet sään jo edellisillan puolella -9 asteen paikeille, ja se lukema sattui tämän vuorokauden puolella heti kylmimmäksi, kun vielä parisen astetta leudompaa oli siellä sen perään koko loppupäivän.\nTuon korkeapaineen selänteen tyynen alueen itäpuolella eli suunnilleen Päijänteen tasan itäpuolella ja Keski-Suomen alueella yön-aamun aikana oli myös kylmintä, mutta siellä ei ollut enää koko pakkasjakson kylmin vaihe menossa, kun Lapin itäpuolella jatkoi pyörimistään edellispäivänä sinne tullut pieni matalapaine, joka oli imaissut Jäämereltä jo koko Lappiin leudompaa ilmaa ja siitä syöttyi edelleen vähän leudontanutta ilmaa myös tälle itäalueelle.\nTuolla tyynimmällä alueella ja osaksi sen itäpuolellakin korostuivat pienilmastolliset erot tuulten lakattua, mitä oli jo edellispäivän iltanakin havaittavissa > Eli mantereisimmilla / alavimmilla aukeilla paikoilla mitattiin korostuneesti kovaa pakkasta, kuten Lappeenrannan Konnunsuolla, missä olikin ko. vuorokauden näiden paikkojen ainoa -30 asteen alitus. Samalla erottuivat jo hyvässä paksuuntumisvaihdissa olleista jääkansistaan huolimatta isoimpien järvien leudontava vaikutus jopa yllättävän selvästi, kuten em. listassa Tampereen kahden paikan välillä havaitaan.\nPuolen päivän kohdilta suursäätilanne muuttui siten, että korkeapaineen painopiste vetäytyi em. Pirkanmaa, Kanta-Häme, Päijät-Häme, Uusimaa ja Kymenlaakso -alueelta Suomen kaakkoiskulmalle, ja samalla toinen pieni korkeapaineen selänteen kärki työntyi Skandinaviasta Selkämeren länsireunalle > Näiden korkeapaineiden välissä muodostui matalapaineen sola Selkämereltä koilliseen, minkä mukana Selkämeren ulapalta muodostui koko loppupäivän paikallaan pysynyt sakean lumipyryn rintama Porin pohjoispuolelle - Se toi ennätysmäärän lunta Merikarvialle!; palaan siitä erikseenkin asiaan...\nTämä uusi suursäätilan asetelma muokkasi loppupäivän aikana lämpötiloja siten, että sisämaassa Kanta-Hämeen tienoilta itään laajeten jäi edelleen melko kylmä ja siksi paikoin yhä n. -20 asteen lämpötiloja sisältänyt alue. Sen sijaan tuon länsirannikon pyryn tuntumassa, lounaiskolkassa ja etelärannikolla lauhtui loppupäiväksi -10 asteen vaiheille, kun samalla tuon kaakkoon siirtyneen korkeapaineen länsireunalla virinneet etelätuulet toivat etelärannikon tuntumaan runsaampaa pilvisyyttä ja myös vähän lumikuurottelua.\nLauantain 9.1.2016 alimmat (yö)lämpötilat: Maarianhamina -15 astetta, Turku -16 astetta, Salo -20 astetta, Pori -17 astetta, Hämeenlinna -21 astetta, Tampere; Härmälä -22 astetta (aamulla), Tampere; Siilinkari -17 astetta, Helsinki (Kaisaniemi) -13 astetta, Vantaa -16 astetta, Hyvinkää -17 astetta, Lahti -20 astetta, Kouvola -17 astetta, Porvoo -17 astetta, Lappeenranta; Lepola -21 astetta (alkuyöllä), Lappeenranta; Konnunsuo -26 astetta (alkuyöllä), Kotka (Rankki; esimerkki merellisestä paikasta) -13 astetta, Mikkeli -25 astetta, Jyväskylä -22 astetta, Savonlinna -24 astetta, Joensuu -21 astetta ja Ilomantsi -24 astetta.\nKovimman pakkasen vaihe oli tänä vuorokautena jo ohi, mutta tilapäisen lauhemman vaiheen perään illalla lämpötilat alkoivat uudestaan laskea varsinkin sisämaassa - Syy tähän oli se, kun edelliseksi päiväksi Suomen kaakkoiskulmalle vetäytynyt korkeapaine pullistui takaisin Etelä- ja Keski-Suomen päälle idästä. Ennen sitä korkeapaineen länsireunalla eteläkaakosta ehti levitä sen verran leudompaa ilmaa koko tarkastelualueelle runsaamman pilvisyyden kera, että etelärannikolla ja lounaassa maksimilämpötilat olivat -5 ja -10 asteen välillä ja muualla -10 ja -15 asteen välillä; paikoin etenkin idässä jäätiin silti sitä kylmemmäksi.\nVuorokauden minimilämpötilat mitattiinkin sitten melkein kaikkialla vasta illalla (täpärästi sattuneet poikkeukset taas sulkumaininnoin ym. listauksessa), kun tuo korkeapaineen paluu tyynnytti tuulia ja sää selkeni osaksi - Kylmintä oli tyypillisesti Päijänteen tasan itäpuolella paikoin n. -25 asteen lukemineen, mutta lännenkin sisämaassa palattiin paikoin -20 asteen vaiheille. Etelärannikko pysyi illallakin koko tarkastelualueen leudoimpana illan lievästä kylmenemisestä huolimatta (kuten yllä Helsingin minimilämpötilasta havaitaan), koska tuon korkeapaineen palautumisen eteläpuolella Suomenlahdelta jäi puhaltamaan illallakin sen verran kaakkoistuulia, että ne myös toivat meren ulapalta jatkuvaa lumikuurottelua etelärannikolle; etenkin pääkaupunkiseutu ja länsipuoliset alueet saivat useita senttejä uutta lunta.\nSen sijaan edellispäivänä Porin pohjoispuolelle iskenyt ennätysmäisen lumikertymän tuonut Selkämeren lumipyrytehdas lakkasi ja sen myötä länsirannikolla kylmeni illalla selvästi uudestaan, kun lisäksi heikot tuulet kääntyivät puhaltamaan mantereen puolelta. Samoin lounaissaaristossakin kylmeni illalla reilusti uudestaan.\nSunnuntain 10.1.2016 alimmat (yö)lämpötilat: Maarianhamina -15 astetta, Turku -17 astetta, Salo -20 astetta, Pori -20 astetta, Hämeenlinna -23 astetta, Tampere; Härmälä -24 astetta, Tampere; Siilinkari -20 astetta, Helsinki (Kaisaniemi) -13 astetta, Vantaa -17 astetta, Hyvinkää -22 astetta, Lahti -24 astetta, Kouvola -22 astetta (illalla), Porvoo -18 astetta, Lappeenranta; Lepola -20 astetta, Lappeenranta; Konnunsuo -28 astetta, Kotka (Rankki; esimerkki merellisestä paikasta) -16 astetta, Mikkeli -26 astetta (illalla), Jyväskylä -25 astetta (illalla), Savonlinna -27 astetta (illalla), Joensuu -24 astetta (illalla) ja Ilomantsi -26 astetta (illalla).\nTässä vaiheessa Etelä- ja Keski-Suomen päälle oli edellisillasta alkaen asettunut pieni korkeapaine uudestaan idästä käsin, jolloin heikkotuulisessa ja vähäpilvisessä säässä pakkaset kiristyivät la-su yöksi ja seuranneeksi aamuksi > Sisämaassa oli tämän vuorokauden puolella monin paikoin -20 astetta kylmempää ja idässä lämpötilat kävivät -25 asteen tienoilla. Poikkeuksena oli edelleen etelärannikko, minne tuon korkeapaineen eteläpuolitse puhalsi edelleen sen verran kaakkoistuulia, että lumikuurottelua tuli mereltä yhä kohtalaisesti ja se piti mm. juuri Helsingin minimilämpötilat muita paikkakuntia paljon korkeammalla.\nVuorokauden edetessä korkeapaine alkoi kuitenkin hiljalleen väistyä idemmäksi, koska Britteinsaarilla vellonut voimakas ja laaja matalapaine alkoi ulottaa vaikutustaan enemmän Fennoskandiaan - Tarkastelualueen säässä se tarkoitti tämän illan mittaan sitä, että kaakkoistuulet alkoivat lounaasta alkaen voimistumaan myös sisämaassa ja samalla runsaampaa pilvisyyttä mm. alapilvikantena alkoi levitä laajemmalle mukana; etelärannikon lumikuurottelu toisaalta samalla lakkasi toistaiseksi.\nTässä vaiheessa kuitenkin itäisin osa ja Keski-Suomen puoli jäivät vielä sen verran korkeapaineen tyynen ja vähäpilvisen alueen piiriin, että illalla siellä mitattiinkin tämän vuorokauden kylmin hetki; minimilämpötilat olivat parisen astetta aamun lukemia kylmempiä. Tästä poikkeavasta minimilämpöajankohdasta yllä olevassa listauksessa on tutut sulkumaininnat.\nTuolla idän kylmällä alueella vielä maanantainkin puolella yöllä-aamulla mitataan ym. listauksen tapaisia -25 ja -30 asteen välisiä lämpötiloja, mutta tämän pakkasseurannan kylmimpiä hetkiä ei siinä enää saavuteta. Muualla alueella su-illan leudontuminen nosti lämpötiloja etelärannikolla ja lounaiskolkassa jo -5 ja -10 asteen välille; Ahvenanmaalla jopa -4 asteen paikkeille. Sisämaassakin laajasti jo -10 ja -14 asteen välille.\nTätä viimeistä päivitystä kirjoittaessani vuorokausi on juuri vaihtunut maanantaiksi 11.1., ja sen aikana lauhtuminen etenee myös itäosiin > Näin päätän tämän jopa koko viikon 1/2016 mittaiseksi venyneen pakkasseurannan tähän.\nLopuksi mainitsen vielä sääennustetta Etelä-Suomeen alkaneelle viikolle 2/2016 (Päivitys 11.1.2016 klo. 01:00) >> Alkanut viikko näyttää olevan edelleen erittäin talvinen, missä ma-ke aikana Suomen eteläpuolitse itäkoilliseen siirtyy voimakas matalapaine. Se tuo mukanaan etenkin ti-ke vaihteen paikkeille suorastaan lumimyrskyisiä olosuhteita; siinä hyvin voimakas itä-koillistuuli puhaltaa ja runsastakin lumipyryä on odotettavissa mukanaan. Samalla lämpötilat vaihtelevat vähän -10 asteen molemmin puolin (kylmintä sisämaassa), jolloin pyry ja voimakas tuuli saavat sään tuntumaan erittäin purevan kylmältä! - Arvioiden mukaan lunta voisi tulla eteläosiin jopa n. 20 cm ja puuterimaisena pakkaslumena tuo raju tuuli kinostaa sitä voimakkaasti.\nTuo pyryvaihe väistyy ke-to vaihteessa vähitellen tuulten alkaessa samalla heiketä ja kääntyä enemmän pohjoiseen. Sen myötä näillä näkymin torstaista alkaen viikon koko loppupuoli vaikuttaisi taas ankaraksi kiristyvän pakkasen vaiheelta tyyntyneissä tuulissa ja vähäpilvisessä säässä, kun Fennoskandiaan - Baltiaan - Itä-Eurooppaan olevalle vyöhykkeelle muodostuisi sitä edesauttavaa korkeapainetta; lähistölle ja ajoittain kohdalle voi silti sattua myös pakkaslumisadetta tuovia pieniä matalapaineitakin, ja sopivalla tuulella merelliset lumikuurotkin voisivat vielä mahdollistua rannikoilla, koska mm. Suomenlahden ulappa ei ehdi vielä jäätyä umpeen... Pakkasilmamassan leviämistä aikaisempaa laajemminkin Eurooppaan voisi samalla mahdollistua...\nNiinpä vaikuttaa tässä vaiheessa siltä, että alkanut viikko 2/2016 antaisi aihetta blogini tuttujen sääseurantojen jatkoksi lisää seurantasyytä sekä ti-ke lumimyrskyn että viikon loppupuolen uuden ankaran pakkasen osilta... Palaan mahdollisesti asiaan niiden parissa.\nLabels: meteorologia, Poikkeuksellisen ankarat pakkaset Suomessa viikolla 1/2016, sää, talven 2015-2016 kylmin yö


Toivoisit matkasi kestävän pidempään.\nMultimedia Vastaanottimet huomion keskipisteessä\nSopii täydellisesti autoosi\nLöydä täydellinen Pioneer-tuote autosi päivittämiseen. Kokeile uutta ja helppoa työkalua selvittääksesi, mitkä Pioneer-tuotteet sopivat autoosi. Tarvitset vain autosi merkin, mallin ja vuoden, minkä jälkeen kaikki näytetään automaattisesti. Myös tarvittavat asennusosat sisältyvät heti hakuun..\nCarPlay tarjoaa helpon navigoinnin ja laajat audio- ja yhteystoiminnot, joiden kanssa voit kuitenkin pitää katseesi turvallisesti tiessä.\nNäytä kaikki yhteensopivat laitteet\nSisäinen langaton Bluetooth-tekniikka tekee äänitiedostojen toistosta ja puheluiden hoitamisesta helppoa ja turvallista ajon aikana.\nDAB ja DAB+ ovat eurooppalaiset digitaalisen radion tekniset standardit. Molemmat standardit ovat kohinattomia ja ne ovat paljon vähemmän häiriöalttiita kuin FM.