LINTULAUDAN ELÄMÄÄ LINTULAUDAN ELÄMÄÄ. Mauri Leivo. Opas talvisten pihalintujen tarkkailuun. Mauri Leivo - PDF\nLINTULAUDAN ELÄMÄÄ LINTULAUDAN ELÄMÄÄ. Mauri Leivo. Opas talvisten pihalintujen tarkkailuun. Mauri Leivo\nDownload "LINTULAUDAN ELÄMÄÄ LINTULAUDAN ELÄMÄÄ. Mauri Leivo. Opas talvisten pihalintujen tarkkailuun. Mauri Leivo"\n1 Talvilintujen ruokkimisesta on tullut koko kansan harrastus. Samalla kun autamme lintuja selviytymään talven pakkasista ja tuiskuista, siivekkäiden hyörinä pihalla tuottaa meille iloa ja hyvää mieltä. Lintulaudan elämää on toivekirja kaikille talvilintujen ystäville. Se antaa kattavat perustiedot lintujen ruokinnasta ja tunnistuksesta, mutta ennen kaikkea se kertoo sujuvasti ja asiantuntevasti, paikoin huumorillakin, lintulautavieraiden elämästä ja käyttäytymisestä. Miksi linnut kaikkoavat joskus pihalta päiväkausiksi? Miksi yksi linnuista on pörröinen kuin pallo? Missä linnut viettävät pitkän talviyön? Miten kymmengrammainen tiainen voi selvitä yli 40 asteen pakkasessa Lapin kaamoksessa? Lue tämä kirja, niin tiedät miksi. Tekijä on porvoolainen biologi, kirjoittaja ja luontokuvaaja, joka on tarkkaillut ja valokuvannut talvisia pihalintuja jo yli neljänkymmenen vuoden ajan. Hän on osallistunut aktiivisesti lintujen seurantaan ja suojeluun sekä kansalaisjärjestötoimintaan. Häneltä on ilmestynyt aikaisemmin kuusi luontoaiheista valokuvateosta ISBN LINTULAUDAN ELÄMÄÄ Mauri Leivo Mauri Leivo LINTULAUDAN ELÄMÄÄ Opas talvisten pihalintujen tarkkailuun 2 3\n2 SISÄLLYS Pikaopas pikkulintujen tunnistamiseen Alkusanat I LAJISTO Tunnista lintulautavieraasi Lintulautalajiston yleispiirteet Karvaiset kuokkavieraat I I LINNUNRUUAT JA RUOKINTA Seisovan pöydän herkut Varpukulta, ota siemen multa I I I EKOLOGIA Talvehtia vaiko muuttaa Talvilinnuston voittajia ja häviäjiä Syksystä kevääseen, aamusta iltaan Pupeltajat, nakuttajat ja piilottajat Pihdattu kalori, paras kalori Levolle lasken Tuonelan tiellä Koukkukynsiä ja torahampaita Pöpöjä ja ötököitä I V KÄYTTÄYTYMINEN Perusvarovaisuutta Yksin vai parvessa Linnuillakin leikkaa Viestinnän monet keinot Yksi ääni, tuhat sanaa Nokankolistelua V LINNUT JA LINTULAUTAILU HARRASTUKSENA Lintujen tarkkailu Opintienä lintujen määritys Ikuista lintulautavieraasi Loppusanat Kiitokset Ohjeita ja vinkkejä lintujen talviruokintaan Lisätietoa talvilinnuista Pikaopas käyttäytymisen tulkintaan Tekstit, valokuvat ja ulkoasu: Mauri Leivo Tieteellinen konsultointi: Esa Hohtola ja Esa Lehikoinen Valokuva (lapintiainen) s. 13 ja 55: Rauli Ranta Kustantaja: Docendo Oy Painopaikka: WS Bookwell, Porvoo Paperi: Galerie Art Silk 150 g/m , Mauri Leivo & Docendo Oy ISBN Aukeaman valokuvat: mustarastasnaaras (iso kuva), valkoselkätikkakoiras (vas) ja sinitiainen (ylh). 4 5\n3 TIKAT (esittelyjärjestys sama kuin puussa ylhäältä lukien) Pikkutikka (Dendrocopos minor) Tuskin talitiaista kookkaampi minitikka. Koiraalla punainen päälaki, naaraalla (kuvassa) kokonaan musta. Alaperä valkea. Syö rasvaa. Käpytikka (Dendrocopos major) Ylivoimaisesti yleisin tikkamme. Alaperä punainen, kupeet viiruttomat. Keskiselkä musta, hartioilla valkeat laikut. Koiraalla (kuvassa) punainen takaraivo. Äänekäs, äänet kuuluvia. Mieliruokaa rasva. Harmaapäätikka (Picus canus) Kookas, selkäpuolelta vihreä tikka. Luullaan usein vihertikaksi, joka on meillä huippuharvinaisuus. Koiraalla (kuvassa) punainen otsa. Melko äänekäs, monet äänistä käkättäviä. Syö rasvaa. Valkoselkätikka (Dendrocopos leucotos) Käpytikkaa hieman isompi. Alaperä hailakanpunainen, kupeet pitkittäisviiruiset. Keskiselkä laajalti valkea. Koiraalla (kuvassa) punainen päälaki. Äänet pehmeämpiä kuin käpytikan. Syö rasvaa. Palokärki (Dryocopus martius) Valtavankokoinen, musta tikka. Koiraalla punainen päälaki, naaraalla (kuvassa) vain niska. Äänekäs, äänet kuuluvia. Syö rasvaa. VARPUSLINNUT RASTASLINNUT Mustarastas (Turdus merula) Lintulautojen perusrastas. Kokonaan musta (koiras) tai tummanruskea (naaras). Pitkät, keltaiset koivet. Mieliruokaa rasva, pähkinämurska sekä pehmeät ruuantähteet. Räkättirastas (Turdus pilaris) Kuten mustarastas, mutta pää harmaa, selkä tummanruskea, rinta oranssinruskea voimakkain mustin täplin, yläperä harmaa. Muuttolintu, joka vierailee ruokinnoilla lähinnä keväisin. Punarinta (Erithacus rubecula) Hyönteissyöjä, joka toisinaan jää talvehtimaan meille. Rinta, kurkku ja naama oranssit. Ohutnokkainen ja -koipinen. Tiksuttelee ahkerasti. Mieliruokaa rasvan ja pähkinän murut sekä pehmeät ruuantähteet. TIAISET SUKULAISINEEN (esittelyjärjestys sama kuin puussa ylhäältä lukien) Sinitiainen (Parus caeruleus) Kuin talitiainen mutta pienempi ja pään kuviot sinivalkeat. Koiras kirkasvärisempi. Vilkas ja äänekäs. Äänet korkeita. Mieliruokaa rasva, pähkinät sekä auringonkukansiemenet. Pyrstötiainen (Aegithalos caudatus) Helppo tuntea ruumista pitemmästä riukupyrstöstä. Hyvin pieni. Pää ja vatsapuoli valkeat. Vilkas ja äänekäs. Äänet sirahtelevia. Syö lähinnä rasvaa. Talitiainen (Parus major) Suurin tiaisemme. Helppo tuntea keltaisesta vatsapuolesta ja pään mustavalkokuvioista. Naaraalla (kuvassa) musta juova kurkusta vatsaan on kapea ja katkeileva, koiraalla (esim. s. 58) leveä ja laajenee jalkojen välissä. Vilkas ja äänekäs. Monipuolinen äänivalikoima korkeista tiitityksistä matalampiin särinöihin. Mieliruokaa rasva, päh kinät sekä auringonkukan siemenet. Töyhtötiainen (Parus cristatus) Huomiota herättävä mustavalkea töyhtö. Selkäpuoli tasaisen ruskea. Vilkas ja äänekäs. Ääni tunnusomainen trilli. Varsin peloton. Mieliruokaa rasva ja pähkinät, myös aurin gonkukansiemenet. Ahkera ruuan varastoija. Hömötiainen (Parus montanus) Lakki musta, posket valkeat, selkäpuoli tasaisen harmaa. Vilkas ja äänekäs. Perusääni tshää-tshää. Varsin peloton. Mieliruokaa rasva ja pähkinät, myös auringonkukansiemenet. Ahkera ruuan varastoija. Lapintiainen (Parus cinctus) Ruskea painos hömötiaisesta: lakki ja selkä ruskeat, kupeet ruosteenväriset. Vilkas ja äänekäs. Peloton. Mieliruokaa rasva ja pähkinät, myös auringonkukansiemenet. Ahkera ruuan varastoija. Tavataan lähinnä Lapissa ja Kuusamossa. Kuusitiainen (Parus ater) Pienin tinttimme. Väritys hömötiaismainen, mutta niskassa valkea laikku ja siivillä valkeat täplärivit. Vilkas ja äänekäs. Varsin peloton. Mieliruokaa rasva ja pähkinät, myös auringonkukansiemenet. Ahkera ruuan varastoija\n4 talvina monen hippiäisten tarina päättyy kuitenkin kehnosti. Monet nykysiivekkäät perustavat talvisen elämänsä pitkälti lintulautojen varaan. Talitiaiset, pikkuvarpuset, viherpeipot, punatulkut ja keltasirkut ovat oppineet, että talojen pihoissa ruokaa on tarjolla läpi talven. On auringonkukansiementä, pähkinää, talipötköä ja rasvasiemenseosta, kauralyhdettä ja ehtaa läskiä. Niiden äärellä kehtaa talvensa vietellä. Helppo ruoka saattaa houkutella ruokinnoille myös oudompia vieraita. Joku onnekas voi saada ruokinnalleen peltopyyparven, toinen palokärjen, kolmas pähkinähakin. Yksikään näistä ei kuitenkaan kuulu lintulautabaarin kanta-asiakkaisiin. Sitten on vielä joukko lajeja, joita lintulautojen houkutukset eivät kiinnosta laisinkaan. Nämä kaikkein karaistuneimmat talvieläjät sinnittelevät luonnon armoilla huurteisimmatkin paukkupakkaset ja etsivät appeensa kuka mistäkin luontoäidin helmoista. Näihin pohjoisen luontomme villeimpiin ja vapaimpiin asukkaisiin kuuluvat tunturihaukka, useimmat metsäkanalinnut (kuten metso, pyy ja kiiruna), monet pöllöt (kuten hiiri-, viiru- ja lapinpöllö) sekä pienemmistä linnuista muiden muassa koskikara, isokäpylintu ja hippiäinen. Ne eivät tarvitse meitä mihinkään. Takavuosina lintulautoja kartteli nykyistä useampi höyhenikäs. Monet aikaisemmin lintulaudoilta puuttuneet tai niillä korkeintaan ohimennen poikenneet lajit ovat kuitenkin alkaneet käydä ruokinnoilla säännöllisesti. Näihin uudistulokkaisiin lukeutuvat muiden muassa pyrstötiainen ja puukiipijä. Tapa tulla ihmisten pihoihin on levinnyt niiden keskuudessa, ja nykyään niitä näkee joka talvi sadoilla ruokinnoilla poimimassa oman osuutensa pitopöydän herkuista. Lisäksi piharuokinnoilla aiemmin epäsäännöllisesti vierailleista lajeista varsinkin vihervarpunen, urpiainen ja tundraurpiainen suuntaavat kulkunsa pitopöytien suuntaan yhä useammin ja isompina porukoina. Niiden kannat vaihtelevat kuitenkin suuresti puiden siemensadon mukaan: joinakin talvina niitä näkee kymmenittäin ruokinnoilla, toisina niistä ei näe vilaustakaan. Ne kuuluvat kulkurikansaan. Millainen ruokinta, sellaiset vieraat Se, mitä lintuja kullakin ruokinnalla näyttäytyy, riippuu muun muassa ruokinnan koosta, maantieteellisestä sijainnista ja ympäristöstä sekä tarjolla olevasta sapuskasta. Tuuristakin voi puhua silloin, kun ruokinnalle sattuu tupsahtamaan jokin harvinaisuus tai ruokinta yksinkertaisesti vain sattuu sijaitsemaan jonkin epätavallisemman lajin elinpiirillä. Vaikka lintulautojen perussakki talitintteineen keltasirkkuineen näyttää kovin samanlaiselta oltiinpa Hankoniemellä tai Nuorgamissa, eri osissa maata lajistossa on omat erityispiirteensä. Eteläisessä Suomessa on todennäköisintä tavata sellaisia lajeja kuin peltopyy, pähkinähakki, nokkavarpunen ja tikli, lappilaiset puolestaan voivat ylpeillä lapintiaisillaan ja kuukkeleillaan. Metsälajit eivät tule mielellään aukeille paikoille, siksi niitä näkee harvoin kaukana metsistä. Monet lintuharrastajat sijoittavatkin ruokinnan metsän reunaan houkutellakseen sinne metsien asukkaita. Jotkut perustavat jopa ihan erillisen ruokintapaikan syvälle metsän siimekseen. Vastaavasti kaupunkien ja viljelysmaiden lajit karttelevat metsiin asetettuja ruokintoja. Optimaalisinta olisikin, jos linturuokinnan voisi pystyttää pi- Ruokailu lintulaudalla tai missään muuallakaan ei taida olla linnuille erityinen kulinaristinen nautinto, sillä niillä on suussaan vain joitakin kymmeniä makureseptoreita. Ihmisillä näitä makujen aistimiseen erikoistuneita soluja on Kuvassa sinitiaisia\n5 TIESITKÖ? Pellavan siemenet kelpaavat joillekin siemensyöjille, kuten urpiaiselle, varsin hyvin, mutta ainakin omalla ruokinnallani menekki on ollut vaatimatonta. Pienikokoisina hukkuvat helposti lumen sekaan. Saatavuus rajoitettu. Rypsin siemenistä itselläni ei ole kokemusta. Joidenkin harvojen tuntemieni käyttäjien näppituntuma on, etteivät ne tunnu maistuvan erityisen hyvin millekään linnuille. Saatavuus rajoitettu. Marjat ja hedelmät. Useimmat tavalliset lintulautavieraat eivät ole näistä kiinnostuneita, mutta ainakin mustarastaalle, punarinnalle, tilhelle, taviokuurnalle ja mustapääkertulle ne kelpaavat hyvin. Monet lintuharrastajat keräävät syksyllä omenoita ja pihlajanmarjoja ja tarjoilevat niitä pitkin talvea linnuille. Ruuantähteet maistuvat monille linnuille. Normaalisuolainen ruoka käy linnuille mainiosti, sillä niillä on sangen tehokas suolanpoistojärjestelmä. Hyvin suolaista ruokaa, kuten pitsaa tai metvurstia, ei pidä tarjota ainakaan säännöllisesti. Linnunruokien soveltuvuus eri lajeille Oheiset tiedot linnunruokien soveltuvuudesta eri lintulautavieraille perustuvat pääasiassa omiin kokemuksiini ja havaintoihini. Muualla lintujen suosikkiruuat saattavat hieman poiketa tästä (ks. lisää lintujen ruokakulttuureista s ). Auringon- kukka Kaura, vehnä Maapähkinä Rasva (tali, ihra, läski) Ruuan- tähteet Fasaani Kyyhkyt o o Tikat o o Rastaat o (m) Tiaiset o Varislinnut Varpuset (m) Urpiainen, o (m) vihervarpunen Viherpeippo o Punatulkku o Peippo, o järripeippo Keltasirkku o Orava o o o Jänikset o Merkit: = syö pääravintonaan = syö usein o = voi syödä = ei käytä ravintonaan (m) = murskattuna Pihlajanmarjatarjoilu voi houkutella ruokinnalle kauniin ja sangen harvinaisen vieraan taviokuurnan. Marjalintuina tunnetut tilhet popsivat lintulaudoilla mm. kuorittuja auringonkukansiemeniä (kuten tässä) sekä pähkinänmuruja. Töyhtöniekalla on taipumusta myös koprofagiaan eli ulosteiden syöntiin, jota kautta se saa hivenaineita. Tässä on riski, että tietäen linturuokinnoilla aika ajoin esiintyvät pöpöt tärkeiden ravintoaineiden mukana saa tappavan taudin\n6 Talvilinnuston voittajia ja häviäjiä Luonnon ominaispiirteisiin kuuluu, että kaikki muuttuu koko ajan, mikään ei ole pysyvää. Kun olosuhteet muuttuvat, se heijastuu ennen pitkää luonnossa eläviin eliöihin, myös lintuihin. Tavat, jotka vahvistavat lintuyksilöiden elinmahdollisuuksia ja voimistavat populaatioita uusissa olosuhteissa, yleistyvät sitä mukaa kun uudella tavalla käyttäytyvät yksilöt saavat etua luonnonvalinnassa muihin verrattuna. Lintujen talviruokinta on edistänyt monien lintujen selviytymistä Suomen talvessa. Esimerkiksi tali- ja sinitiaisen, pikkuvarpusen sekä viherpeipon kanta on kasvanut huomattavasti viime vuosikymmeninä, ja pääsyynä tähän pidetään juuri linturuokinnan yleistymistä. Paitsi että linnunruokaa on tarjolla entistä enemmän, myös sen laatu on parantunut. Energiaa pullistelevien auringonkukansiementen, maapähkinöiden ja rasvapötköjen osuus linnuille tarjotusta sapuskasta on kasvanut huimasti, mikä on ratkaisevasti edesauttanut monien lintujen selviytymistä talven pakkasista ja tuiskuista. Koska monet nousukiitoon siivittyneistä lajeista ovat yleislevinneisyydeltään eteläisiä, voitaneen otaksua, että myös ilmastonmuutoksella on näppinsä pelissä. Talvet ovat hiljalleen leudontuneet, mikä on helpottanut perujaan keskieurooppalaisten lajien talvieloa täällä pohjoisessa. Ilmastonmuutos ei ole kuitenkaan pelkästään ilahduttanut lintujen ystäviä. Lämmennyt ilmasto aiheuttaa elinympäristöissä ja elinoloissa senlaatuisia muutoksia, etteivät kaikki alkuperäisimmät taigametsien ja tundran asukkimme pysy perässä. Viimeistään tämän vuosituhannen alkupuolella on ilmennyt, että monen pohjoisen havumetsäasujan, kuten lapintiaisen ja kuukkelin, kanta on kääntynyt selvään ja kaiketi pysyvään alamäkeen. Lapintiaiselle ja kuukkelille nollan kahta puolta sahaavat talviset kasvihuonekelit merkitsevät muiden muassa ruokavarastojen jäätymistä ja pilaantumista, ja ilman riittäviä talvivarastoja hukka perii. Myös ympäristömuutokset tekevät linnuston parissa myyräntyötään. Moni lintuharrastaja on omin silmin nähnyt, kuinka ennen niin yleisestä hömötiaisesta on tullut lintulaudoilla jo melkeinpä harvinaisuus. Alamäen taustalla on ollut vanhojen metsien voimakas väheneminen, jonka takia hömötiaiselle sopivaa elinympäristöä on tarjolla paljon aiempaa vähemmän. Se ei yksinkertaisesti löydä tarpeeksi ruokaa luonnonmetsiä paljon yksipuolisemmista talousmetsistä, eikä pesimiseen sopivia lahopuitakaan ole riittävästi tarjolla. Sopeudu tai kuole, kuuluu luonnonlaki. Hömppä ei ole sopeutunut, kuten eivät ole sopeutuneet sen kohtalotoverit lapintiainen ja kuukkeli. Niinpä niiden kaikkien kannankehityskäyrät sojottavat ikävästi alaviistoon. Metsistä ei onneksi kantaudu pelkästään huonoja uutisia. Lahoista lehtipuista riippuvaisen valkoselkätikan kohtalo näytti meillä muutama vuosikymmen sitten jo sinetöidyltä, kun moottorisahat ja monitoimikoneet sivalsivat lahopuukoivikon ja -sekametsikön toisensa jälkeen nurin. Tarmokkaiden suojelutoimien ansiosta tikka kuitenkin säilyi, ja valkoisia selkiä alkoi vilkkua yhä useammin tällä vuosituhannella. Osasyynä tikkakannan elpymiseen on ollut aktiivinen talviruokinta, joka on auttanut tikarinokkia selviytymään vuoden kriittisestä ajasta aiempaa paremmin. Tikkoja ruokitaan läskikimpaleilla, joita ripustetaan sopivaan metsäympäristöön isoihin metalliverkkokehikoihin. Rasvaruokinta kompensoi lahojen ravintopuiden rajua vähenemistä suomalaismetsistä ja auttaa tikan selviytymistä yli vuoden kylmimmän ja ankarimman ajan. Valkoselkätikkakoiras punainen suikka päässään oli 1980-luvulla katoamaan tuomittu näky Suomessa. Aktiivisen suojelutyön ja Venäjältä tulleen täydennyksen ansiosta laji on kuitenkin runsastunut tällä vuosituhannella ilahduttavasti\n7 Vesi vanhin voitehista. Parvi kesykyyhkyjä kylpemässä. Vettä ja jauhinkiviä Linnut eivät pahemmin juo talvisaikaan. Ja mistäpä ne vettä saisivatkaan pakkasella. Vettä ne kuitenkin tarvitsevat, ja sitä ne saavat ruuasta. Ravintoaineiden, hiilihydraattien, valkuaisten ja varsinkin rasvan, hajotessa soluissa syntyy oheistuotteena puhdasta vettä. Kun gramma rasvaa palaa, palamistuotteena syntyy vettä 1,07 g. Vastaavasti hiilihydraattigramma tuottaa palaessaan 0,56 g vettä, proteiinigramma 0,4 g. Rasva on siis paitsi energiasisällöltään myös vesimääränsä suhteen parasta talvimuonaa linnuille. Joskus lintujen näkee haukkailevan lunta, ja jos keli on leuto, linnut voivat käydä juomassa lätäköistä. Vettä eri olomuodoissaan linnut käyttävät myös kylpemiseen. Talvella voi joskus nähdä lumipesuja, mutta erityisen vilkkaasti linnut kylpevät keväällä, kun lumi sulaa pihoilla lampareiksi. Olen useasti nähnyt kuinka kokonainen lintuparvi, jossa saattaa olla kymmeniä lintuja, kerääntyy sopivankokoisen ja -syvyisen sulavesilammikon äärelle ja kylpee yksi tai muutama kerrallaan. Täs- Ylh Käpytikan samoin kuin muiden lintujen näkee harvoin juovan, sillä ne saavat veden yleensä ravinnostaan. Oik Harakka lumikylvyssä. säkin pätee lintulaudalta tuttu arvojärjestys: vahvimmat tölväytyvät suoraan parhaille paikoille. Siemensyöjien, varsinkin kanalintujen, näkee usein noukkivan maasta pikkuruisia kiviä. Kun ne nielaisevat kiven, se päätyy mahalaukun taaempaan osaan, lihasmahaan, jossa se avustaa kovien siementen pilkkoutumisessa paremmin sulavaksi ravinnoksi. Juuri näiden kivien takia lihasmahaa kutsutaan kivipiiraksi. Varpusen lihasmaha voi sisältää satoja puolen millimetrin kokoisia kivensiruja. Lisäksi sen lihasmahan koko ja paksuus kasvavat talveksi, kun se siirtyy pehmoiselta ötökkädieetiltä kivikovien siementen pureskeluun\n8 yksinomaan siemeniä ja saavat niistä kaiken tarvitsemansa energian. Viljan siemenet, entisaikojen tavallisin linnunruoka, koostuvat kuitenkin pääasiassa tärkkelyksestä, jonka energiapitoisuus samoin kuin valkuaisaineenkin on osapuilleen puolet rasvan sisältämästä. Toisin sanoen niitä joutuu popsimaan tuplasti enemmän saadakseen samat kalorit kuin rasvasta. Maapähkinä ja kuoritut auringonkukansiemenet asettuvat rasvan ja kuorimattomien siementen välimaastoon, kun mitataan yhden painoyksikön energiasisältöä. Pähkinöiden rasva pitoisuus on suuri, mistä syystä linnut syövät niitä mieluusti. Linnunruuaksi myytävien maapähkinöiden etuna on, ettei niissä ole kuoria, joiden irrottamiseen linnulta tärvääntyisi turhaan aikaa ja kaloreita. Mistä lintu sitten tietää, missä ruuassa on eniten energiaa? Ei se tietenkään ole sitä mistään lukenut, vaan elävä elämä on opettanut. Se on omakohtaisesti todennut, että rasvapötköä takomalla kylläinen olo tulee aikaisemmin ja kylmä pysyy loitolla vähemmällä työllä kuin kauraa nokkimalla. Ja onhan se linnun kannalta paljon järkevämpää nakuttaa samoilta koivensijoilta maksimaalisen energiapitoista, helposti ja nopeasti popsittavaa rasvaa kuin lennähtää ruokinta-automaatille, napata siemen nokkaan, lennähtää puun oksalle, nokkia kuori auki ja vasta sitten päästä käsiksi herkkuun. Pohjolan perukoilla lisähaasteen ruokailuun siis riittävän monen kalorin hankkimiseen tuo valoisan ajan niukkuus. Sydän- talvella valoisa aika aamuhämärästä iltahämärään kestää Helsingissä alle kahdeksan tuntia, Rovaniemellä selvästi vähemmän. Lapin kaamosalueilla höyhen nutun sisällä tulee todella kiire, kun käytössä on vain lyhyen läntä, auringoton hämärän hetki keskipäivällä. TIESITKÖ? Linnunruokien energiasisältöjä kj /g Rasva 36 Auringonkukansiemen, kuoreton 24,9 Maapähkinä, kuoreton 23,8 Auringonkukansiemen, kuorellinen 12,5 Kauransiemen, kuorellinen 12 Vaalea leipä 11 (lähde: Rasva on kovinta valuuttaa linnunruokamarkkinoilla. Siitä saa kaikkein eniten energiaa nokallista kohti. Närhen ja muiden isojen lintujen keho toimii eräänlaisena patterina, joka pitää niiden kehonlämmön korkeana Kuvassa töyhtötintti (ylin) sekä sinitinttejä. paljon kauemmin kuin pikkulinnuilla. Siksi niiden ei tarvitse syödä yhtä paljon eikä yhtä usein\n9 TIESITKÖ? Varpushaukka lintulautojen peruspeto Kun useiden keskieurooppalaisten ravintotutkimusten tulokset niputettiin, paljastui että varpushaukka oli nimensä veroinen: pääsaalis oli varpunen. Joissakin populaatioissa peräti kolme neljästä pedon saaliiksi joutuneesta varpusesta kuoli juuri varpushaukan kynsiin. Myös talitiaisista ja peipoista monen maallinen taivallus päättyy samaan osoitteeseen. Meillä ei ole tehty aiheesta kattavia talvi aikaisia selvityksiä, mutta eräässä kesätutkimuksessa varpushaukan pääsaalista olivat peippo ja rastaat. Täkäläisen talven vähälajisessa lintumaailmassa varpushaukan ruokalistalle kelpaavat likimain kaikki ruokinnalla vierailevat linnut, ehkä lukuun otta matta jymäkkää koirasfasaania. Pienikokoinen koiras keskittyy pikkulintuihin, huomattavasti kookkaampi ja romuluisempi naaras havittelee isompaa saalista, kuten rastaita, närhiä ja harakoita. Saalistus ei ole suinkaan helppoa. Tutkimusten mukaan varpushaukan iskuista onnistuu keskimäärin vain joka kymmenes, nuorilla vielä harvempi. Lukemattomat omat havaintoni vahvistavat tämän: lähes aina haukka poistuu ruokinnalta tyhjin kynsin. Erään laajan tutkimuksen mukaan nuorista varpushaukoista kuolee ensimmäisen vuoden aikana %. Useimmat kuolevat nälkään, kun saalistustaidot eivät riitä tuomaan tarpeeksi apetta pöytään. Aikuisillakin yleisin kuolinsyy on luultavasti nälkä, mutta monet heittävät henkensä myös törmättyään ikkunaan tai autoon tai jouduttuaan isomman pedon kynsiin. Itse olen asunut jo vuosia peltomaisemissa, jossa isolepinkäinen eli lapinharakka on jokatalvinen kyläilijä. Joskus ruokinnalleni on iskenyt myös toinen avomaiden peto, ampuhaukka. Ympäröiviltä pelloilta hämärän tullen pihaani hipsuttelevat rusakot ovat saaneet varoa lähiseudun huuhkajien viisisenttisiä koukkukynsiä, pikkujyrsijät puolestaan ovat houkutelleet paikalle läheisessä metsäsaarekkeessa parina vuonna talvehtineen sarvipöllön, joskus myös lehto- tai helmipöllön. Yöllisten ruokavieraiden vanavedessä ruokinnoille kulkee myös monenlaisia petonisäkkäitä. Ne pystyvät hyvän hämäränäön ja erinomaisen kuulon avulla saalistamaan mainiosti myös yöaikaan. Ylivoimaisesti tavallisin petonisäkäs on kissa, jonka ohella ruokinnoilla vierailee muitakin nisäkäspetoja: kettuja, näätiä, kärppiä ja lumikoita. Nopealiikkeisiä lintuja kissan on hankala napata, todennäköisimmin sen saalislistalle päätyy joko orava tai jokin pikkujyrsijä. Itse en soisi yhdenkään luonnoneläimen, varsinkaan pikkulinnun, päätyvän ihmisten helmoissa asuvan lemmikkimirrin suihin, koska kissat pärjäävät vallan hyvin ilman luomuateriaakin. Opportunistipetoja Tilaisuus tekee monesta yllättävästäkin lintulautavieraasta pedon. Esimerkiksi varislinnut, varsinkin pienemmät ja ketterämmät närhet ja harakat, saattavat äkkiarvaamatta syöksyä pikkulinnun kimppuun ja humauttaa tämän lujalla nokaniskulla pökerryksiin. Sitten lisää nokaniskuja... ja ruumishan siitä tulee. Terveillä pikkulinnuilla ei juuri ole hätää, mutta heikkokuntoiset ja sairaat saavat varoa isompia sukulaisiaan. Myös niinkin vaarattoman tuntuinen eläjä kuin käpytikka saattaa tilaisuuden tullen, joskin erittäin harvoin, äityä takomaan hengiltä pienempiä lintulautavieraita. Pikkulinnut tietävät tikan vaarallisuuden, sen että joka suvi Närhi ei siekaile käydä käsiksi heikkokuntoiseen tai kuolleeseen pikkulintuun (kuvassa kuollut sinitiainen)\n10 Lajien välillä on eroja siinä, miten ne reagoivat hälytykseen. Esimerkiksi keltasirkut, viherpeipot ja muut avomaiden parvilinnut pyrähtävät kerkeästi taivaalle, kun taas tintit jotka ovat selvästi huonompia lentäjiä vilahtavat mieluummin tiheän puuston suojiin. Paikoillaan oleva peto on vaaraton Kun gepardi ampaisee Afrikan savannilla hirmuiseen kiitoon, kaikki saaliseläimet säntäävät pakokauhun vallassa juoksuun. Mutta heti kun gepardi on kaatanut saaliin, ruohonsyöjät rauhoittuvat ja alkavat jälleen ruokailla. Ne tietävät, ettei gepardilla ole vähään aikaan tarvetta eikä voimia aloittaa uutta jahtia. Siitä on tullut vaaraton. Vastaavanlaisen ilmiön voi nähdä lintulaudoilla. Kun varpushaukka tai -pöllö onnistuu iskussaan ja joko jää kynimään saalistaan tai poistuu saalis kynsissään, peto muuttuu pikkulintujen silmissä vaarattomaksi. Niinpä lintulaudan elämä saattaa jatkua hetkisen kuluttua kuin mitään välikohtausta ei olisi tapahtunutkaan. Kaikki alkaa alusta. Pikkulintujen käyttäytyminen tällaisessa tilanteessa saattaa vaikuttaa oudolta, mutta on toisaalta aika ymmärrettävää. Kun pedon taholta tuleva ärsyke heikkenee, lintujen varoitteluinto ja hätä laantuvat. Joskus osa lintulautavieraista saattaa pedon tekemän iskun jälkeen kuitenkin arkailla paikkaa päiväkausia. Ne vaistoavat, että paikka ei ole enää turvallinen, ja lähtevät etsimään toisia ruoka-apajia. Tämä näkyy selvästi vähentyneinä lintumäärinä ja muutenkin varovaisempana käyttäytymisenä. Varsinkin aamuisin linnut saattavat tarkkailla tilannetta tavallista pitempään ennen kuin uskaltavat lennähtää pitopöytään. Se onkin viisasta, sillä pedot hyökkäävät ruokinnalle usein aamu- ja iltahämärissä, jolloin saalislintujen on vaikeampi havaita niitä. Joillakin alueilla pikkulinnut kerääntyvät isoiksi parviksi ja liikkuvat jatkuvasti ruokintapaikalta toiselle viipyen kullakin paikalla vain hetken. Esimerkiksi asuinkuntani Porvoon taajama-alueilla olen havainnut tali- ja sinitiaisten kokoontuvan talvella jopa yksilön kiertolaisporukoiksi, jotka säpisevät yhdellä ruokinnalla tovin, kunnes siirtyvät eteenpäin toiselle ja pian kolmannelle ruokinnalle. Vierailuväli kullakin ruokinnalla voi vaihdella yhdestä useaan päivään. Arvailujeni mukaan tiaiset vähentävät tällä tavoin saaliiksi joutumisen riskiä. Kun pedot eivät koskaan tiedä, missä päin laajaa aluetta tiaisparvi kulloinkin hyörii, niiden on vaikeampi saada niitä saaliiksi. Samasta syystä lintujen on turvallisempaa siirtyä talveksi taajamiin, jossa ruokailupaikkojen välimatkat ovat lyhyitä ja vaihtoehtoisia ruokintoja on paljon, kuin jämähtää yhdelle kaukana muista sijaitsevalle ruokinnalle, josta petojen on helppo käydä napsimassa saalista päivittäin. Nämä siluetit herättävät lintulaudalla kauhua ampuhaukka (ylh) ja varpushaukka (alh). Halutessaan pikkulinnunlihaa varpuspöllön on saalistettava päiväsaikaan. Tässä minipöllön 112 väkevyyden on saanut tuta keltasirkku. 113\n11 Linnuillakin leikkaa Monet pitävät lintuja sangen yksinkertaisina, vaistojen varassa elävinä otuksina. Se on harhaluulo. Ensinnäkin, linnut ovat hyvin laaja, monimuotoinen ryhmä, jossa toiset ovat selvästi nohevampia kuin toiset. Kun tiedetään, että lintujen heimoon kuuluu eri lajia, Suomessakin satoja erilaisia, on helppo arvata, että lentäjiä on moneen lähtöön myös älyllä mitaten. Toiseksi, käyttäytymistutkimuksissa monilla lintulajeilla on havait tu hämmästyttäviä älyllisiä kykyjä, jotka hakevat vertaistaan nisäkkäiden maailmasta. Lintulautavieraista esimerkiksi varislinnut ovat hyvin älykkäitä, tarkkaavaisia ja oppivaisia. Vaikka niiden isoa kokoa, ahmattimaisuutta ja röyhkeitä tapoja lintulaudoilla usein vierastetaankin, niiden touhuja on hyvin mielenkiintoista seurailla. Kun seuraa vaikkapa närhen käyttäytymistä ruokinnalla, ei voi tulla muuhun tulokseen kuin että tuolla kaverilla leikkaa. Närhi harvoin lennähtää lintulaudalle ruokinnalle oikopäätä. Se pysähtyy sopivan matkan päähän puun oksalle ja alkaa kuikuilla ympärilleen. Se tarkistaa, ketä on paikalla, mitä sapuskaa on tarjolla ja onko ruokinnalle turvallista mennä. Tarkat silmät katselevat joka puolelle, mittailevat etäisyyksiä, selaavat puita, maanpintaa ja taivas ta, ja koko ajan näkee kuinka sen aivot raksuttavat ja käsittelevät aisteista tullutta tietoa. Vasta kun tilanne on analysoitu ja kaikki näyttää hyvältä, se lehahtaa pehmein siivin lintulaudalle. Varislintujen älykkyys on tunnustettu myös tieteellisissä piireissä. Eräässä testissä närhen oli keksittävä, kuinka se ylettää nokallaan syvällä kaidassa vesiastiassa kelluvaan makupalaan. Ei mennyt kuin silmänräpäys kun närhi alkoi latoa veteen kiviä, jotka vähä vähältä nostivat vedenpintaa niin, että lintu lopulta ylti makupalaan. Eikä tässä vielä kaikki: närhi latoi astiaan ensin isoimmat kivet, koska se ymmärsi niiden nostavan vedenpintaa nopeimmin. Kun astiaan laitettiin hiekkaa närhi ei yrittänyt samaa temppua, koska se älysi, ettei kivien latominen hiekkaan auta mitään. Tutkijoiden mukaan testinärhen osoittama ongelmanratkaisukyky vastaa osapuilleen seitsenvuotiaan ihmislapsen älykkyystasoa. Yksi lintu- ja koko eläinmaailman älykkäimmistä otuksista on kaikille meille tuttu varis\n12 Aina ei mekaaninen ääni lähde nokasta. Siipisulkiin osuva ilmavirta synnyttää lennossa äänen, joka voi vaihdella sangen paljon riippuen sulkien rakenteesta ja jäykkyydestä. Lisäksi kostealla, paksulla (paljon vesihöyryä sisältävällä) kelillä siivistä lähtee selvästi voimakkaampi viuhuna kuin kuivalla, ohuella kelillä. Talvilinnut eivät ilmeisesti juuri hyödynnä sulkien synnyttämiä ilmavirtausääniä viestinnässään toisin kuin esimerkiksi telkän ja taivaanvuohen tapaiset kesälinnut. Uskoisin kuitenkin, että ainakin tikkojen (kuten kuvan käpytikan) lentämisestä syntyvä voimakas pärähtely toimii äänisignaalina muille tikoille. TIESITKÖ? Lentämisen ääniä Seuraavassa esimerkkejä lentämisen aiheuttamista äänistä, jotka syntyvät ilmavirran osuessa siipisulkiin: Nokankolistelua Siivekkäiden yhteiselo lintulaudalla sujuu yleensä sangen rauhallisesti ja hyväntahtoisesti, vaikka samoilla antimilla einehtisi isompikin porukka. Varsinkin kovina pakkaspäivinä aika pyritään käyttämään ruokailuun eikä kärhämöintiin. Pelkkää auvoisuutta rinnakkaiselo ei kuitenkaan ole, vaan nokat ja siivet iskevät välillä yhteen. Lintulaudoilla tunnelma kiristyy ennen muuta silloin, kun ruokaa on tarjolla vain vähän ja hyvin pienellä alueella. Luonnossa harvoin on yhtä pistemäistä ravintotarjontaa. Lintulautavieraiden keskinäinen nahistelu ajoittuu etupäässä syksyyn, jolloin ne selvittelevät keskinäistä nokkimisjärjestystään. Syysnokkapokka on sikäli tarpeellista, että kuten vaikkapa kanaparvessa tai koiralaumassa kun kahden yksilön nokkimis- tai arvojärjestys on kerran selvitetty, siihen ei tarvitse enää palata, ainakaan vähään aikaan. Tämä rauhoittaa yhteiseloa talvipakkasilla, jolloin nahinan sijaan on keskityttävä elintärkeään ruokailuun. Isoimmat ja vahvimmat valtaavat arvoasteikon yläpään, kuten olettaa saattaakin. Tästä syystä dominanssin yläpäässä ovat tavallisimmin koiraat jotka linnuilla ovat yleensä kookkaampia ja pahnanpohjimmaisina naaraat. Pieni mutta pippurinen. Kuvaus sopii hyvin sinitiaiseen, joka on kokoaan ärhäkämpi lintulautavieras. Pikkulinnut Tikat Varis Närhi Suhteellisen jäykistä siivistä lähtee melko kuuluva hurahtelu. Siiveniskusarjojen välillä lintu vetää siivet hetkeksi aivan suppuun vartaloa vasten. Kauas kuuluvat, rytmikkäät, sekunnin välein toistuvat pärähtelysarjat syntyvät hyvin jäykkien siipisulkien lyhyistä, voimakkaista iskusarjoista. Jokaista sarjaa seuraa syväaaltoinen liito siivet supussa vartaloa vasten. Pitkistä, jäykistä siipisulista lähtee kuuluva, tasainen viuhuna. Siivenlyönti on jatkuvaa, mutta välillä lintu voi myös liitää siivet levällään. Lentää ja liihottelee lähes äänettä. Pöllöt Lento on äänetöntä. Siipisulat ovat hyvin pehmeäreunaiset\n13 Rähinäremmejä ruokinnalla. Tämä sivu: viherpeippoja (ylh) ja talitinttejä (alh). Viereinen sivu: keltasirkkuja (ylh) ja pikkuvarpusia (alh)\n14 tavaisempien lintujen, kuten tiaisten ja kuukkelien, kanssa. Vaikka linnut olisivatkin siedättyneet kuvaajan puuhailuun ruokinnalla, lähestyminen kannattaa silti tehdä aina hitaasti ja varovaisesti. Siis kiertelemällä ja kaartelemalla hissun kissun lähemmäksi ja lähemmäksi lopullista kuvauspaikkaa, ei koskaan marssimalla suoraan lintuja päin. Jos hyvin käy, kestää vain hetken, kun tinttiparvi hyörii taas lintulaudalla eikä hetken päästä piittaa tuon taivaallista paikoilleen asettuneesta, rauhallisesti toimivasta kuvaajasta. Jos taas linnut aristelevat eivätkä uskalla tulla ruokinnalle, kuvaus on keskeytettävä välittömästi. Yleisesti ottaen lintuja on parempi kyttäillä istuen kuin seis- Hyödynnä vastavaloa! Varsinkin aloittelevat valokuvaajat välttelevät vasten aurinkoa kuvaamista, mutta todellisuudessa se on avain mielenkiintoisiin, valtavirrasta poikkeaviin valokuviin. Kuvissa närhi (vas), pikkuvarpunen (iso kuva) sekä talitiainen ja viherpeippo (oik)\n15 ten. Istuva ihminen näyttää pienemmältä, eivätkä aremmat linnut yhdistä matalaa möykkyä yhtä helposti pystyyn, kaksijalkaiseen ihmishahmoon vaaraan. Paras ratkaisu lähikuvien saamiseksi on virittää jonkinlainen kuvauspiilo lintulaudan lähistölle. Tähän tarkoitukseen sopivat muiden muassa naamioverkot, erilaiset teltat sekä kiinteät, lämmitettävät piilokojut. Useimmat lintulautavieraat eivät koe kuvauspiiloa uhkana, joten lintujen touhuja voi katsella ja kuvata huomaamatta ja häiriöttä. Erilaisista piiloratkaisuista saa tarkempaa tietoa luontoja lintukuvausoppaista. Monet lintukuvaajat laittavat ruokinnoille erilaista rekvisiittaa muokatakseen kuvausympäristöstä monipuolisemman ja esteettisesti näyttävämmän. Ruokintalaitteiden viereen voi esimerkiksi asentaa jäkäläisiä kelonoksia tai katkaistun pökkelön, hieman isommalla vaivalla jopa pätkän riukuaitaa, joille linnut voivat istahtaa ruokailun välillä. Ruokinnan lavastamisessa vain oma mielikuvitus on rajana. Tosin, kuvausrekvisiittana olisi hyvä käyttää aiheita lintujen luontaisesta elinympäristöstä. Töyhtötiainen heinäseipäällä keskellä metsää näyttää aika oudolta ja epäluonnolliselta. Lopuksi on vielä syytä tähdentää reilun pelin sääntöjä. Tärkein säännöistä on, että valokuvien saaminen on aina toissijaista lintujen hyvinvointiin nähden. Itsekäs, lintujen hyvinvoinnista piittaamaton kuvaaminen on paitsi kertakaikkisen tuomittavaa myös oman toiminnan kannalta lyhytnäköistä. Linnut alkavat pian karttaa paikkaa, jossa ne eivät saa ruokailla ja oleilla rauhassa. Tuskinpa kuvistakaan voi nauttia yhtä paljon, jos niiden taustalla piilee lintujen liiallista häirintää tai muuta törttöilyä. Monet lintukuvaajat tekevät ruokinnalla erinäisiä kuvausjärjestelyjä saadakseen haluamanlaisiaan valokuvia. Tässä olen kuvannut viherpeippoa tunnin välein samalla joulukuusenjalkaan asettamallani kuusenlatvuksella. Isommassa kuvassa olen sijoittanut kuusen taakse mustan kankaan saadakseni linnulle varjomaisen taustan. Parhaiten lintulautavieraita pääsee kuvaamaan piilokojusta. Tässä maastokuvioitu, pressulla katettu telttapiilo ja sen edessä lisänaamiointina ja tuulensuojana männynoksia\n16 Kuvauspäiväkirjan kertomaa 16. helmikuuta 2015, Ilola, Porvoo Aamulla (klo ) olin kojussa ruokinnan vieressä. Jalustalla millinen, runkona D4. Samaan aikaan pökkelössä laajakulma (12 24 mm) kaukolaukaisimineen talipötkön yläpuolella. Kuvaustilanteita tuli jatkuvalla syötöllä kummankin kameran eteen, aika ei käynyt pitkäksi. Muutamien peräkkäisten päivien kuvaamisen ansiosta linnut olivat tottuneet kojuun menemisiini ja tulemisiini. Vaikka olin aivan täysin niiden nähden (istuivat lähipuissa) livahtanut kojuun, minuutin parin sisällä kaikki palasivat ruokinnalle ikään kuin mitään ei olisi tapahtunut. Jopa aina valppaat keltasirkut suhtautuivat asiaan hämmästyttävän tyynesti. Ne olivat selvästi siedättyneet kuvaustouhuihini, eivätkä aristelleet edes kameran rapsahtelua, varsinkaan jos en tulittanut nopeita sarjoja. Eipä silti, usean kymmenen sirkun touhuja oli aika hermostuttavaa katsella, koska parvi pyrähti lentoon minuutin parin välein. Milloin ohiajanut auto säikäytti ne, milloin puussa paukahtanut pakkanen, milloin käpytikan äkillinen rummutus... Välillä tuntui että ne pyrähtivät siivilleen ilman mitään järkevää syytä, ihan vain yleisen varovaisuuden vuoksi. Hoh-hoijaa, aika rasittavaa oli tästä syystä niiden kuvaaminenkin. Juuri kun lintuja oli kertynyt sopivasti kauralyhteelle... kaikki häipyivät ennen liipaisimen painallusta. Aurinko nousi tasan kahdeksalta. Klo se osui nätisti ruokinnalle, erityisesti pökkelöön ja lyhteelle. Sen jälkeen valo jyrkkeni ja maisemaan alkoi tulla häiritseviä varjoja. Lyhteen taakse peltoon tuli ikävännäköinen valon ja varjon rajaviiva, minkä vuoksi lopetin lyhdekuvauksen. Päivä oli aurinkoinen, taivaalla ei näkynyt yhtään pilveä koko päivänä. Pitkän lauhan jakson jälkeen pakkanen paukkui aamul la peräti 17 asteessa. Räkättirastas Mustarastas Hippiäinen Sinitiainen Talitiainen Kuusitiainen (Lapinharakka Närhi Harakka Viherpeippo Tikli 1 laskeutui hetkeksi pihakuusen latvaan räklättämään. Eka räksä kotipihalla tämän vuoden puolella. Mistä lie tulossa, mihin menossa? 1 koiras sinnitteli edelleen ruokinnalla. Tänään keskittyi jyviin, koska maahan asettamani rasva oli tilapäisesti lopussa. 1 linnun ääntä pihassa yksilöä 5 10 yksilöä 1 hetken 1 kävi viikolla, mutta ei tänään) n. 4 yksilöä 2 yksilöä 3 5 yksilöä. Pihareviirin valloittanut koiras lauloi todella innokkaasti koko aamun, ja välillä joku muukin innostui hetkeksi kilpalaulantaan. 1 ylilentävä Sinitiaiskoiraat nahistelevat ruokinnalla. Fasaani Kanahaukka Harmaapäätikka Pikkutikka Käpytikka 1 koiras hetken. Käynyt päivittäin tammikuun alusta. 1 kaukana pellon poikki 1 naapurin pihassa. Kevään eka huutosarja, jippii! Ei tullut ruokinnalle, ihme kyllä. 1 naaras pariin otteeseen. Osoitti taas kesyytensä, lähti rasvalta vasta tultuani 2 m päähän, kun kävin aamuvarhaisella lisäämässä jyviä. 5 8 eri yksilöä vähintään. Paikalla kävi (kovan pakkasen takia?) uusia tai harvemmin käyneitäkin, sillä ne etsivät rasvaa vanhoista paikoista, joissa en ollut pitänyt niitä enää moneen päivään. Yksi tikoista, voimakkaan rusehtavansävyinen, oli ainakin uusi, sellaista lintua en ollut aiemmin nähnyt koko talvena. Vihervarpunen Urpiainen Punatulkku Keltasirkku Orava 1 yksilö 4:n parvi lensi yli 1 ylilentävä n. 70 yksilöä 1 tottunut jo kivasti minuun. Sain käydä lisäämässä jyviä sen katsellessa ja rouskutellessa a.k.siemeniä 1 m päässä


Pohjola: ”Panostan täysillä Päitsiin” | Uutiset | Xracing.fi\nPohjola: ”Panostan täysillä Päitsiin”\n04.02.2019 - Enduro\nEemil Pohjola ajoi ensimmäisen kilpailun TM:n ohjaimissa viime lauantaina Ohkolassa.\nEemil Pohjolan vauhti Snellman Motosport endurossa oli aivan omaa luokkaansa. Paitsi, että kello tykkäsi, ajo myös näytti hyvältä.\n- Ihan hyvältä se tuntuikin. Aluksi oli aika hankalaa, kun en tiennyt yhtään, johdanko, vai onko Allu (Aleksi Jukola) ottanut kiinni, vai miten. Jossain kohtaa näin sitten, kun hän tuli vastaan aika kaukana, niin sain melko rauhassa ajaa loppuun.\nMitä pidit reitistä?\n- Ihan kiva reitti. Se oli mukavaa, kun oli lanattua välillä. Tuo pätkä oli muuten niin hidas, niin oli mukava, kun sai vauhtia välillä.\nSinulla on uusi pyörä (TM 300 4t), kerro siitä vähän.\n- Ennen kisaa olen ajanut sillä 11 tuntia. Minulla oli ensin vähän aikaa Peteltä (Pohjamo) lainapyörä, jolla ajoin ennen kun sain oman. Pyörä tuntuu hyvältä, on hienoa laskea menemään. Spoori-iskunvaimentimet saatiin vasta tehtyä. Niitä ei ole muutettu kuin kerran. Kun reitit kovettuvat, niin pääsee kunnolla testaamaan. On vain aina tullut lunta, kun on pitänyt testata, niin niistä on vaikea sanoa oikein mitään. Mutta kyllä ne nytkin tuntuvat toimivan.\nJämsässä taitaa olla lunta aika lailla?\n- Mahtaako sitä enempää olla kuin täälläkään, mutta juuri kun se on jäätymässä, niin taas sataa lisää ja kaikki paikat ovat ihan ummessa. Ei ole oikein päässyt missään ajamaan kunnolla, vaan se on ollut enemmänkin sellaista sudittelua umpihangessa.\nVoitit täällä Ohkolassa aika ylivoimaisesti yleiskilpailun. Luoko se uskoa siihen, että vauhtia on riittävästi SM:iä varten?\n- En tiedä, ajoivatko muut ihan tosissaan loppuun asti, mutta kyllä se hiukan yllätti, että eroa tuli noinkin paljon. Eihän tuota ajoaikaa kuitenkaan älyttömän paljon tullut. Kyllähän se tietysti hiukan itseluottamusta nostaa, mutta ei tämä kuitenkaan mikään SM-kisa ollut.\nJos ajatellaan jo Päitsille asti, niin mitä siitä ajattelet?\n- Nyt panostan täysillä Päitsiin. Olen aina ennen ollut jossain ulkomailla tammikuun, mutta nyt kun päätös meni näin pitkälle siitä, mitä teen, niin ei ollut mitään järkeä lähteä maailmalle vain pariksi viikoksi. Lähden reissuun vasta heti Päitsin jälkeen, niin pääsen keskittymään siihen eri tavalla.\nTarkoittaako se pelkkää spoorin ajamista?\n- Sitähän se aika lailla on. Nyt ei tarvitse sekoittaa hommaa välillä kesärenkailla. Viime vuonnakin tulin ensimmäiseen SM:ään suoraan Espanjasta, olisikohan siinä ollut vain viikko välissä. Nyt pääsee ajamaan koko ajan lumella, niin onhan se eri asia. Voi tietysti olla, että se sekoittaa sitä ensimmäistä EM:ää, joka saattaa olla ongelma, mutta nyt tosiaan panostetaan Päitsiin ja yritetään ottaa sieltä viimeinkin se voitto.\nNiin, se on ollut tyrkyllä jo monta kertaa?\n- Onhan se ollut lähellä niin monta kertaa, että kyllä se jo saisi tulla.


Saunaremontit Porvoo | Sauna juuri toiveidesi mukaan\nSaunaremontit Porvoossa ja muualla Uudellamaalla\nSaunaan kannattaa panostaa, koska saunaremontti takaa omistajalleen entistä miellyttävämpiä hetkiä kotona! Vanhakin sauna uudistuu ja saa lisää luonnetta uudella valokuituvalaistuksella tai lauteiden ja paneloinnin uusimisella. Hyvä suunnittelu ja laadukkaat materiaalit eivät vielä yksinään riitä – paikalle tarvitaan myös osaava tekijä. Ota silloin yhteyttä minuun! Tarjoan remontointipalveluitani Porvoossa, pääkaupunkiseudulla ja koko Uudenmaan alueella.\nTeen saunaremontit kodeissa ja taloyhtiöissä\nHyvin tehty asennus tekee saunasta turvallisen ja toimivan. Viihtyisät löylyhetket varmistetaan oikeanlaisella kiukaalla ja esimerkiksi muotolauteilla. Jo pelkkä lauteiden uusiminen voi raikastaa koko saunan ilmeen kokonaan toiseksi.\nSaunaremontin alussa kannattaa miettiä, mitä omalta saunalta vaaditaan. Onko kyseessä pesupaikka, vai onko saunan tarkoitus pohjimmiltaan tuoda pientä luksusta arkeen? Kun suunnitelmat ovat valmiit, on aika palkata luotettava ammattimies toteuttamaan saunaremontti.\nTässä minä astun kuvaan. Teen saunaremontit luotettavasti ja kokemuksen mukanaan tuomalla ammattitaidolla. Suoritan asennukset ja rakennustyöt tuntitöinä tai urakkakohtaisina sopimuksina. Toteutan saunaremontit yksityisasiakkaiden lisäksi Porvoon ja koko Uudenmaan alueen taloyhtiöille ja yrityksille. Pyydä tarjous!\nToteutamme toiveidesi saunan – ota yhteyttä ja pyydä tarjous!


Almedalenin vastine rantautuu Ahvenanmaalle - Sisuradio | Sveriges Radio\nAlandicaDebatt järjestetään kesäkuussa Ahvenanmaalla ja se kestää kaksi päivää. Foto: TT, Jonas Eksterömer/ Fredrik Sandberg\nGunnar Westerholm, Ahvenanmaan maakuntahallinnon Tukholman asiamies.\nGunnar Westerholm, Ahvenanmaan maakuntahallinnon Tukholman asiamies. Foto: Liina Johansson\nAlmedalenin vastine rantautuu Ahvenanmaalle\nGunnar Westerholm: "Toivomme myös rahaa saaren matkailuelinkeinolle"\nJulkaistu onsdag 7 februari kl 11.25\nAhvenanmaalla järjestään ensi kesänä ensimmäistä kertaa yhteiskunnallinen keskustelutapahtuma. Kaksipäiväisen tapahtuman teemana on Pohjoismaat muutoksessa.\nAhvenanmaan AlandicaDebatt -tapahtuman esikuvana toimii Ruotsin Almedalsveckan. Tapahtuman tarkoituksena on järjestää yhteiskunnallinen keskusteluareena, joka kerää poliitikkoja, yhdistyksiä sekä elinkeinoelämää Ahvenanmaalle.\n– Tarkoitus on käsitellä yhteiskunnallisia kysymyksiä, jotka koskevat Suomea ja Pohjoismaita, Ahvenanmaan maakuntahallinnon Tukholman asiamies Gunnar Westerholm kertoo.\nTapahtuman teemana on ensimmäisenä vuonna Pohjoismaat muutoksessa (Norden i Förändring). Tarkoituksena on, että paikalle saapuu muun muassa pohjoismaisia ministereitä kuten Ahvenanmaa-ministeri Anne Berner ja Suomen Pohjoismaiden ministerineuvoston edustaja Kimmo Sasi.\nDebatit ja keskustelut on tarkoitettu koko kansalle ja yleisöä toivotaan sekä Suomesta että Ruotsista.\nSuomessa, Porissa on järjestetty jo yli kymmenen vuotta SuomiAreena -keskustelutapahtuma, joka kokoaa viideksi päiväksi asiantuntijoita ja poliitikkoja keskustelemaan yhteiskunnan polttavista kysymyksistä.\nGunnar Westerholmin mukaan ruotsin kielellä on tärkeä asema Ahvenanmaan tapahtumassa.\nAhvenanmaalla moni ei ymmärrä suomea ja siksi jotkut ovat ehkä kokeneet jääneensä ulkopuolelle SuomiAreenan keskusteluista.\nRuotsissa järjestettävä Almedalen on kehittynyt suureksi poliittiseksi tapahtumaksi. Viime vuonna paikalla oli järjestäjän mukaan noin 40 000 henkilöä. Yli viikon kestävä tapahtuma täyttää Visbyn hotellit ja ravintolat.\n– Totta kai toivomme, että meidän tapahtuma tuo rahaa myös Ahvenanmaan matkailuelinkeinolle, Westerholm sanoo.\nAlandicaDebatt järjestetään Ahvenanmaalla 13.–14. kesäkuuta ja siitä on tarkoitus tehdä vuotuinen tapahtuma.\nAlmedalen suurempi kuin koskaan\nUlkosuomalaisten asioita puidaan Porissa


Ilmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1246879\nHaemme Itäkeskuksen palvelutaloon osasto Voikukkaan vanhustyöstä innostunutta lähihoitajaa. Voikukka on 31 asukkaan koti, osastoomme kuuluu sekä ryhmäkotiasumista että palveluasumista.\nVoikukassa työskentely on moniammatillista, tiimiin kuluu hoitajia, sairaanhoitajia, sosiaaliohjaaja ja fysioterapeutti. Käytämme kirjaamisessa Efficaa sekä hyödynnämme RAI-tietoja hoidon suunnittelussa. Valitulta odotammekin kykyä työskennellä asiakaskeskeisessä ja moniammatillisessa työyhteisössä asiakkaan parhaaksi. Toivomme lähihoitajalta luovuutta ja yhteistyökykyisyyttä. Arvostamme toimintakyvyn ylläpitämiseen ja kuntouttavaan työotteeseen liittyviä taitoja.\nTyöyksikössä pääset itse vaikuttamaan työvuoroihisi, sillä käytössämme on yhteisöllinen työvuorosuunnittelu. Lisäksi jokainen henkilökunnan jäsen kuuluu haluamaansa pientiimiin. Rekrytoinnissa on mukana myös rekrytointipientiimi.\nLähihoitajan työ on kolmivuorotyötä, johon kuuluu aamuvuorot, iltavuorot ja yövuorot.\nTarjoamme haastavan ja monipuolisen työn mukavassa työyksikössä. Lisäksi tarjoamme Helsingin kaupungin monipuoliset työsuhde-edut, mm. työsuhdematkalippuedun, mahdollisuuden työsuhdeasuntoon sekä alennuksia erilaisten liikunta-, kulttuuri-, ym. harrastusten parissa.\nTervetuloa tiimimme jäseneksi! Jätä hakemuksesi osoitteessa helsinkirekry.fi.\nTehtävään soveltuva sosiaali- ja terveysalan ammatillinen perustutkinto (lähihoitaja) tai muu vastaava tutkinto.Edellytämme rekisteröitymistä Valviran ammattihenkilöiden keskusrekisteriin.\nLOVE-lääkehoidon osaamisen suorittamista koeaikana.


Edunvalvonta - Konneveden kunta\nEtusivu » Sosiaali- ja terveyspalvelut » Sosiaalipalvelut » Edunvalvonta\nEdunvalvojana toimii tavallisimmin tukea tarvitsevan henkilön puoliso, täysi-ikäinen lapsi tai muu läheinen.\nEdunvalvojaksi voidaan määrätä myös yleinen edunvalvoja, joka hoitaa tehtäviä työnsä puolesta.\nEdunvalvontavaltuutuksella henkilö voi etukäteen sopia asioidensa hoidosta siltä varalta, että ei kykene niitä myöhemmin esimerkiksi heikentyneen terveyden vuoksi itse hoitamaan. Jos näin tapahtuu, nimetty henkilö eli valtuutettu voi pyytää maistraatilta edunvalvontavaltakirjan vahvistamista.\nEdunvalvojan määrää maistraatti tai käräjäoikeus. Yksityisillä ja yleisillä edunvalvojilla on samat oikeudet ja velvoitteet.\nEdunvalvoja huolehtii päämiehensä omaisuudesta ja talousasioista, kuten laskujen maksuista ja viranomaisasioista. Hän varmistaa, että päämies saa sopivan hoidon, huolenpidon ja kuntoutuksen ja että päämiehelle jää rahaa myös omaan käyttöön. Edunvalvoja ei voi tehdä merkittäviä oikeustoimia, kuten myydä päämiehensä asuntoa tai pantata tämän omaisuutta, ilman maistraatin lupaa. Edunvalvoja ei myöskään saa lahjoittaa omaisuutta päämiehensä puolesta.\nMaistraatti neuvoo ja valvoo\nMaistraatti on holhousviranomainen. Maistraatti neuvoo ja opastaa edunvalvojan määräämiseen liittyvissä asioissa ja myös valvoo kaikkia edunvalvojia. Tehtävän alkaessa edunvalvoja antaa maistraatille luettelon päämiehensä varoista ja veloista. Lisäksi edunvalvoja tekee maistraatille vuosittain selvityksen, mihin päämiehen rahoja on käytetty.\nKonnevesi kuuluu muiden Keski-Suomen kuntien tapaan Länsi- ja Sisä-Suomen oikeusapu- ja edunvalvontapiiriin. Konnevedellä yleisenä edunvalvojana toimii Osmo Mäkäräinen, puhelin 040 014 3851.


Livekirppu vs feissarikirppis - Liina Beth\nOlen jo pitkään miettinyt että ottaisko sitä kirpparipöydän tuosta naapurikirppikseltä, sinne on matkaa pari 100 metriä. Siellä pääsisi käymään usein rattaiden kanssa. En ole vielä saanut aikaiseksi soittaa ja varata pöytää, pitäisi käydä kaikki myytävät vaatteet ensimmäiseksi läpi ja mieluiten haluan ne myös hinnoitella valmiiksi ja lisätä pöytänumeron jälkikäteen. Näin sitä pääsee pikkuisen helpommalla, kun pöydän voi saada heti tai vaihtoehtoisesti joutuu odottamaan muutaman viikon.\nPitäisi vaan saada aikaiseksi tuo vaatteiden komppaamisen, kun niitä lastenvaatteita on aivan joka paikassa. Luulen että aloitan sen homman ensi viikolla kun J:llä alkaa kesäloma joten J saa olla Oliverin kanssa että saan käydä vaatteet aivan rauhassa läpi.\nTykkään selailla päivittäin Porin Lastenkirppistä ja tehnyt todella hyviä löytöjä sieltä, mutta olen myös huomannut sen että ihan peruskirppiksellä on kyllä paljon edullisemmat hinnat. Facebook on täynnä kirppisryhmiä, merkkivaatteista ihan perusvaatteisiin.\nMuutama viikko sitten ostin joltakin feissarikirppikseltä muutaman vaatteen postituksena ja olin todella todella pettynyt laatuun! Jos sanotaan että on hyvänkuntoinen en oleta kuvan halkeilevan, varsinkin kun yhden bodyn hinta oli 6 € posteineen ja toinen body oli 4 € posteineen, niin tuo 4 €:n body oli niin nukkainen etten siitä 1€:a enempää olisi maksanut. No eipä se ollut kuin 10 €, mutta en enään ikinä osta postituksena, varsinkaan jossei olla kerrottu että on nukkainen tai kuva on halkeillut.\nEn tällaisista asioista jaksa kumminkaan valittaa myyjälle.\nJonkin verran olen itsekin saanut feissarikirppiksellä myytyä mutta en enään jaksa sitä ” AV, laitan yv ” ” vapautan ” rumbaa niin kyllä tällä hetkellä livekirppu voittaa!\nJos ostaa tavaraa feissarikirppikseltä ja noutaa tavarat, niin siinä näkee tavaroiden kunto ja siinä voi myös sanoa ettei otakkaan jossei kunto miellytä. Yleensä itse en lähde toiselle puolelle Poria ajamaan 0,50-2€:n tavaran takia, tarvitsee olla todellinen löytö että niin teen.\nJos teen alustavan varauksen ja peruutan varauksen, on syy yleensä tuo ylhäällä oleva tai sitten se ettei saada aikataulua millään sopimaan.\nEnnen Oliveria ja raskautta ei pahemmin tullut käytyä kirppareilla mutta nyt se on niin mukavaa ajankulua ja voi tehdä mahdottoman hyviä löytöjä, niissä voi tehdä hyvät säästöt. Kun vaatteet kumminkaan ei kauhean kauaa päällä mene. En odota saavani koskaan uutta kirpparilta, mutta etsin hyvänkuntoisia ja että hinta-laatusuhde on kohdillaan. Esimerkiksi kun nämä jumpsuitit ovat muotia niin jotkut luulee saavansa nukkaisesta Lindexin jumpsuitista 10 € ja sitten siinä hintalapussa lukee kerran käytetty, tämä saa aina vedet silmille ja miettimään lausetta ”se ei ole tyhmä joka pyytää vaan se on tyhmä joka maksaa”. Uuden jumpsuitin kumminkin saa johonkin 20 €:n.\nTässä on esimerkiksi yhden päivän kirppissaldoa :\nH&M shortsit 1 €\nBenettonin uudenveroiset uimashortsit 3 €\nName It – farkut ja Lindex-paita setti 6 €\nLindex ok-kuntoiset velourit 0,50 €\nNäissä oli mielestäni hinnat kohdillaan. Käytämme paljon Name Itin vaatteita ja kuulumme myös Name It – kirppisryhmään facebookissa ja sieltä ei olisi farkkuja saanut tuohon hintaan!\nPaljon on tullut tehtyä löytöjä Me&I, Gant, Benetton, Name It ja Tommy Hilfiger-merkeiltä.\nPientä hintavertailua uusiin vaatteisiin, nämä ostin muutama viikko sitten kun kävimme vain huvinvuoksi kaupungilla, mutta ei voinut olla menemättä kauppoihin sisään.\nName It softshell haalari 92 ( menee ensi keväänä )38€\n2 kpl Name It lyhythihaista bodyä 15,95 €\nName It – farkut 80 ( samat housut löytyy 74 ) 12 €\nLindex merimies-haalari 16,95 €\nSoftshell-haalari oli alennuksessa, lyhythihaiset bodyt oli kamppiksessa 2 kpl 15,95€ ja farkut olivat puoleenhintaan.\nOliver 2 kk\nOliver 7,5 kk ja sama body päällä ( 62 cm )\nTämä apina-body on ollut yksi lemppareistani ihan alusta lähtien, olen ostanut sen feissarikirpparilta hintaan 1 €, nyt vasta alkanut vähän kuva halkeilemaan ja napeista alkanut lähtemään väriä. Pitkäkestoinen? – No todellakin on ollut 1 €:n arvoinen 😉\nUseasti olen miettinyt että miten ihmeessä tämä vieläkin menee päälle, mutta kyllä, se vain menee. Onhan se nyt vähän venähtänyt mutta kumminkin en halua ennen laittaa sitä sivuun kun se on jäänyt pieneksi. Body on siis kokoa 62 ja Oliver oli 1,5 kk sitten neuvolassa 69,5 cm.\nTeidän kokemuksia livekirpuilta ja feissarikirppiksiltä?\nOnko teillä jotain ”ihme” lastenvaatteita jotka aina vain mahtuu?\nMinulla on molemmista hyviä ja huonoja. Parhaat löydät ovat Avustajan tekemiä. 🙂\nAI niin ja A-murulle mahtui H&M:n 74 cm body vielä 1,5-vuotiaana. Taisi olla hieman venyvämpää materiaalia tai sitten väärä kokolappu. 😀\nSe on hyvä juttu, hyvä että löytyy sellainen apuri 😉\nTuota olen kanssa miettinyt, että mahtaako olla väärä kokolappu, mutta se on jo käytössä ollut 5 kk 😀\nMeillä on kans jemmassa tuo apinabody, ei mitään puhetta että menisi enää päälle 😀 ja meillä Jimppa suunnilleen samoja kokoa/ikiä teidän poitsun kans 🙂\nJuu tämä on joku ihme body 😀 aina mietin et sivuun pitäis laittaa, mutta se vain aina vain menee päälle ja siitä on tullut yksi lempparibodeista 🙂 Hihat on tosin vähän lyhyet, mutta ne on sitten pikkuvikoja 😀


Tänään parasta lapselle Tervossa\nMitä lapsen päälle tänään Tervossa?\nMa 28.9 +16\nPäivän sää Tervossa: Aamu 13° lämpenee iltapäiväksi 16°, jolloin 2m/s luoteistuuli. Illaksi viilenee 11°:een (Ilmatieteen laitos).\nPäivän sää Tervossa: Aamu 11° lämpenee iltapäiväksi 14°, jolloin 1m/s luoteistuuli. Illaksi viilenee 11°:een (Ilmatieteen laitos).\nPäivän sää Tervossa: Aamu 11° lämpenee iltapäiväksi 15°, jolloin 4m/s luoteistuuli. Illaksi viilenee 11°:een. Sääennustus: Norjan ilmatieteenlaitos ja Yleisradio (NRK).\nPäivän sää Tervossa: Aamu 9° lämpenee iltapäiväksi 14°, jolloin 3m/s luoteistuuli. Illaksi viilenee 10°:een. Sääennustus: Norjan ilmatieteenlaitos ja Yleisradio (NRK).\nPäivän sää Tervossa: Aamu 9° lämpenee iltapäiväksi 14°, jolloin 4m/s luoteistuuli. Illaksi viilenee 10°:een. Sääennustus: Norjan ilmatieteenlaitos ja Yleisradio (NRK).\nPäivän sää Tervossa: Aamu 9° lämpenee iltapäiväksi 14°, jolloin 5m/s luoteistuuli. Illaksi viilenee 10°:een. Sääennustus: Norjan ilmatieteenlaitos ja Yleisradio (NRK).


Kreikan Amfipoliista löytyi näyttävä mosaiikkilattia - Ulkomaat - Helsingin Sanomat\nKreikan Amfipoliista löytyi näyttävä mosaiikkilattia\nKreikan Amfipoliin arkeologisilta kaivauksilta on löydetty mosaiikkilattia, kertoi Kreikan kulttuuriministeriö sunnuntaina. Kuvien perusteella mosaiikki on upea, joskin osin tärveltynyt. Se esittää parrakasta miestä, joka ajaa kahden valkoisen hevosen vetämillä vaunuilla.\nMosaiikissa esiintyy Hermes, joka antiikin mytologiassa saatteli vainajia manalaan. (KUVA: Kreikan kulttuuriministeriö)


Metsäkedonkatu 32, Salo | Solid House\nMetsäkedonkatu 32, Salo, Valhoja\nMh. 113 137,10 €\nKODIKAS NELIÖ VALHOJALLA\nTässä koti Teille, kun tarvitsette lisää tilaa koko perheelle. Tämä koti ei vaadi mitään remontteja ja vastaa tämän päivän vaatimuksia. Ei tarvitse kuin muuttaa ja aloittaa asuminen.\nValhojan alueella on hyvät ulkoilumahdollisuudet ja leikkikentät lapsille. Päiväkotiin ja alakouluun on matkaa alle kilometri ja keskustan palveluihin noin puolitoista. Valurin liikekeskus sijaitsee noin kilometrin päässä.\nHelsinki – Turku moottoritiellä on seitsemässä minuutissa.\nAstuessasi asuntoon, avautuu heti olohuoneen kautta valoisa näkymä ulos. Olohuone on koko asunnon levyinen, koko perheen kokoontumiskeskus. Keittiö on tilava ja siellä sopii hyvin koko perhe syömään. Yläkerrassa on kolme makuuhuonetta ja tilava pesuhuone sekä tietenkin sauna.\nTakapihalla on avara terassi, jossa grillaaminen onnistuu omassa rauhassa ja kokkauksen tulokset voi nauttia ulkona. Ulkovarasto on heti asunnon yhteydessä ja autokatos, muutaman kymmenen metrin päässä.\nTervetuloa tutustumaan tähän upeaan kokonaisuuteen, kukaties se on seuraava kotisi.\nTiedustelut ja esittelyt: Teppo Tuijula 0500-530 942 [email protected]\nJos nykyinen asuntosi on vielä myymättä, ota yhteyttä niin sovitaan tapaaminen. Saat arvion asuntosi hinnasta sekä juuri sinun asunnollesi räätälöidyn myyntisuunnitelman.\n4h, k, s, ph, aula\n256.62 € / kk\n81.62 € / kk\nKuitumaksu 35,00/kk. Autopaikkamaksu sisältyy vastikkeeseen Sähkön kustannus 70€ / kk\nAs Oy Metäkedonrivi\nVarastojen katot muutettu harjakatoiksi, aidat uusittu v. 2006. Sadevesiviemäröinti v. 2006. Takapihan aidat maalattu, lukitukset uusittu v. 2008. Ulkoverhous maalattu v. 2008. Lumiesteet varastojen katoille v. 2009. KuituKotiin-liittynä v. 2011. Taka-aidat uusittu v. 2015. Putkistosaneeraus v. 2017.\n- etu- ja takaovien kuntotarkastus tarvittavine korjaustoimenpiteineen. - etelänpuoleisten ikkunoiden lasituslistojen uusiminen. - autokatoksen laudoituksen uusiminen. - pihavalaistuksen uusiminen. - lukollisten postilaatikoiden hankkiminen. - lämmönjakohuoneen laitteiston uusiminen tai maalämpöön siirtyminen.\nTalotuuletin imee keittiöstä, pesuhuoneesta ja WC:stä. Työtasot puujäljitelmällä pinnoitettua lastulevyä\nVarustus: astianpesukone. Liesi: keraaminen. Seinät: kaakeli, maalattu. Lattia: laatta.\nYläkerran aulassa lämmittävä ja jäähdyttävä ilp


Pysy oppimassasi! | Hengellisiä ja mielenterveyteen liittyviä kirjoituksia\n”Mutta pysy sinä siinä, minkä olet oppinut ja mistä olet varma, koska tiedät, keiltä olet sen oppinut, ja koska jo lapsuudestasi saakka tunnet pyhät kirjoitukset, jotka voivat tehdä sinut viisaaksi, niin että pelastut uskon kautta, joka on Kristuksessa Jeesuksessa.” (2.Tim.3).\nMitä tarkoittaa pysyminen jossakin, pitäminen kiinni jostakin?\n”Mutta te - teissä pysyy se voitelu, jonka olette häneltä saaneet, ja te ette ole kenenkään opetuksen tarpeessa; vaan niinkuin hänen voitelunsa opettaa teitä kaikessa, niin se opetus on myös totta eikä ole valhetta; ja niinkuin se on opettanut teitä, niin pysykää hänessä. Ja nyt, lapsukaiset, pysykää hänessä, että meillä hänen ilmestyessään olisi turva eikä meitä häpeällä karkoitettaisi pois hänen tyköänsä hänen tulemuksessaan.” (1.Joh.2).\nKuinka voisimme olla varmoja ja pitää kiinni jostakin aivan ulkopuolellamme olevasta? Voisiko voitelumme olla riippuvainen jostakin tuntemastamme henkilöstä, joka jonkinlaisella säätelyllä määrittelee hengellistä elämäämme? Toistamalla jonkun merkittävän jumalanpalvelijan nimeä ja vetoamalla hänen palvelustehtäväänsä emme totisestikaan saavuta sitä asemaa, johon meidät on kutsuttu - meilläkin on tehtävä! Kenessä Sana toistamiseen kehottaa meitä pysymään? Pyhän Hengen voitelu korostaa yli kaiken Herran Jeesuksen Kristuksen merkitystä ja kirkastaa yksinomaan hänen Nimeänsä ja Olemustansa!\nKuinka tärkeä onkaan sanamuoto:\n”…mutta joka nyt on ilmoitettu hänen pyhillensä, joille Jumala tahtoi tehdä tiettäväksi, kuinka suuri pakanain keskuudessa on tämän salaisuuden kirkkaus: Kristus teissä, kirkkauden toivo. Ja häntä me julistamme, neuvoen jokaista ihmistä ja opettaen jokaista ihmistä…” (Kol.1).\nKristus teissä, kirkkauden toivo!\nKuinka henkilökohtaiseksi tämä tekeekään kaiken! Ei Kristus suuressa julistajassa, vaan jokaisessa meissä, Sinussa, minussa!\nMe elämme täällä maan päällä Kristuksen puolesta, koska Hän toimii meissä asuvan ja lihaksi tulleen Sanansa kautta. Hänen Sanansa on meidänkin Sanamme, saman voiman ja vaikutuksen kanssa!\nPyydän jälleen kerran esirukousta. Naapuri peruutti pihalla autoani päin siinä määrin että se voi joutua lunastettavaksi. Aamulla vakuutusyhtiön virkailijan soittaessa sain tuskin puhutuksi kurkkukipuni johdosta. Rukoilkaamme että saan kunnon korvauksen autosta ja etten tule kovin sairaaksi! Kiitos!\nLähettänyt Markku Vuori klo 10.23\nTäysi miehuus Kristuksessa!\nKeitä me olemme? Osa 2\nKeitä me olemme? Osa 1\nSiunattua ”tätä aikaa”!\nPienet ja suuret murheet\nPuhdistautukaamme lähimmäisemme tähden!\nTotuutta salatuimpaan saakka!\n"Ei ole teidän asianne tietää aikoja…”\nAvara hengellinen tila!\nNimi yli kaiken!\nEn ole sitä ihmisiltä saanut! Osa 2\nEn ole sitä ihmisiltä saanut!\nKaikki tämän Elämän sanat!\nKuolettakaa ruumiin teot!\nEi mukautua eikä mukauttaa!\nKristuksen mieli persoonallisessa ihmisessä\nTodellisen Elämän löytäminen\nOlemmeko Herralle vai ihmisille soveliaita? Osa 3\nOlemmeko Herralle vai ihmisille soveliaita? Osa 2\nOlemmeko Herralle vai ihmisille soveliaita? Osa1


Video: Maalivahti maksoi sakkoa vaeltelustaan - GBK-pelaaja nöyryytti yli 40 metristä\nKoti Jalkapallo-uutiset Video: Veskarin seikkailu kävi kalliiksi Kakkosessa – GBK-pelaaja rankaisi upeasti yli 40...\nVideo: Veskarin seikkailu kävi kalliiksi Kakkosessa – GBK-pelaaja rankaisi upeasti yli 40 metristä\nGBK:n Benjamin Storbacka rankaisi pikku seikkailulle lähtenyttä Kiiston maalivahtia ja pisti pallon nuottaan lähes puolesta kentästä.\nTänä päivänä maalivahtienkin tulee osallistua enemmän peliin, joten veskarit liikkuvat entistä laajemmalla säteellä. Sen myötä tämän tästä syntyy tilanteita, joissa maalivahdeille meinaa tulla kiire.\nNäin kävi perjantaina Kakkosen ottelussa GBK-Kiisto, kun vierasjoukkueen maalivahti Matias Jokiniemi oli lähtenyt hieman turhan paljon vastaan.\nGBK:n Benjamin Storbacka kuljetti palloa kohti Kiiston kenttäpuoliskoa ja havahtui tähän tosiasiaan. Storbacka päätteli Jokiniemen olevan liian kaukana maalistaan ja hänen laskutoimituksensa osoittautui oikeaksi.\nStorbacka ampui pallon korkeassa kaaressa heti keskiympyrän ohitettuaan kohti Kiiston häkkiä ja vaikka Jokiniemi vielä räpiköi pallon perään, oli hänet yllätetty housut nilkoissa, eikä pelastusta ollut luvassa.\nGBK meni Storbackan 83. minuutilla syntyneellä maalilla 2-1-johtoon, mutta Jokiniemen onneksi vahvaa ottelua pelannut Frans-Emil Leppänen pelasti Kiistolle tasapelin tekemällä ottelun toisen maalinsa 86. minuutilla.\nGBK:n Benjamin Storbacka nöyryytti seikkaillutta maalivahtia:\nThat’s the tweet. pic.twitter.com/jvWbgiuYI2\n— Miesten Kakkonen (@MiestenK) September 13, 2020\nKatso myös: Video: EPS-pelaaja kajautti häikäisevän osuman Kakkosessa – millintarkka sivuvapari painui tolpan juureen\nTarjoukset & Kampanjat 30.9.2020 09:10\nVideo: La Ligassa draamaa – Real Sociedadin 90+5 tasoitusmaali hylättiin\nLa Liga 30.9.2020 08:40


Termostaatin osat helposti auton-varaosat24.fi stä\ndans Termostaatti / tiiviste\nMoottorin puoli 7\nEtuakseli, oikea 1\nTaakse, oikea 1\nTaakse, vasen 1\nVaihteiston puoli 2\n0-49.99 € (1 384)\n50-199.99 € (485)\nOsta Termostaatti / tiiviste\n1 873 Tulokset\nOVH:* 39,59 € 17,08 €\nnull, Termostaatti, Jäähdytysneste\nOVH:* 17,36 € 8,23 €\nOVH:* 27,65 € 11,87 €\nTiivisteet, Kopan termostaatti\nOVH:* 9,67 € 7,54 €\nOVH:* 47,72 € 10,43 €\nOVH:* 42,53 € 12,21 €\nMikä termostaatti on?\nTermostaatti on jäähdytysjärjestelmän osa, joka päästää nestettä jäähdyttäjään sopivan lämpötilan noustessa. Neste ei saa kiertää kokoaikaisesti, sillä moottori on taloudellisimmillaan tietyssä lämpötilassa, ja alilämpöinen moottori on heikko suorituskyvyltään vieden rutkasti polttoainetta. Termostaatti on yleensä itsessään venttiili, joka päästää nesteen vaihtamaan paikkaa, mutta joskus järjestelmä on kaksiosainen, jolloin venttiili ja termostaatti ovat erilliset osat keskenään.\nTermostaatin vikojen huomaaminen\nTermostaattiviasta on yleensä kysymys silloin, kun auton lämmöt nousevat, mutta jäähdyttimessä oleva vesi ei kiehu. Tämä vaiva on autolle erittäin vaarallinen, joten termostaatti kannattaa vaihtaa aina aika-ajoin kun siellä päin asentelee. Hyvä aikaväli on yleensä sama kuin jakohihnan vaihtoväli, eli 60-160 tuhatta kilometriä. Termostaatti voi kestää koko auton eliniänkin, mutta vaihtaminen minimoi riskejä, ja termostaatit ovat melko edullisia.\nTermostaatin osat saa myös netistä\nMyymme kaikki termostaattiin liittyvät osat liki kaikkiin Suomessa liikennöityihin merkkeihin ja malleihin. Osamme ovat alkuperäisosia tai niitä vastaavia korkealaatuisia osia. Myymme osia vain takuun kanssa. Helpoin tapa löytää oikea osa on osanumero, mutta myös merkin ja mallin avulla hakeminen johtaa 95% tapauksista onnelliseen lopputulokseen. Kuitenkin jos törmäät ongelmiin tai et ole varma osan sopivuudesta, otathan yhteyttä asiakaspalveluumme. Heihin saa yhteyden puhelimella, sähköpostilla tai online-chatissa.


Jussi Viitalan kolumni: Tekeekö ihminen muulipeurat? | Yle Uutiset | yle.fi\nYhdysvaltain presidentti Theodore Roosevelt rakasti luontoa ja eläimiä. Hän perusti 1906 Kaibab-ylängölle Colorado-joen tuntumaan riistansuojelualueen parantaakseen alueen muulipeurojen (-kauriiden) elinolosuhteita.\nAlueelta metsästettiin pois kaikki sudet, puumat, karhut ja punailvekset. Aldo Leopold raportoi tapauksen 1943. Vuoteen 1925 mennessä muulipeurat olivat lisääntyneet niin, että olivat hävittäneet haavat – muulipeuran tärkeimmän kesäravinnon - ja yli sadantuhannen yksilön peurakanta romahti muutamaan tuhanteen. Peurat söivät oman ruokansa siis loppuun. Leopold raportoi vain yhden lajin yhden populaation tapauksesta, joten tieteellisesti jää aina sijaa epäilylle. Kaibab-ylängön muulipeurat olivat kuitenkin pitkään oppikirjojen esimerkkinä petojen aikaansaamasta populaation säätelystä.\n1970-luvulla C.J. Burke hyökkäsi matemaattisen mallin avulla Leopoldin tutkimusta vastaan. Hän näytti kumoavan Leopoldin johtopäätökset. Tämä sai Leopoldin aiemmin hyvänä esimerkkinä pidetyt tutkimukset katoamaan oppikirjoista.\nVasta sukupolven ikää myöhemmin havaittiin, että Burken yhtälöt lepäsivät hyvin hataralla pohjalla. Alueen haapapopulaation ikärakenteen tutkimus näytti vahvistavan Leopoldin päätelmät. Uusia romahduksia tapahtui 1950- ja 1980-luvuilla.\nJouko Pokin tutkimukset pedoista vapaiden peltomyyrän saaripopulaatioiden kohtalosta toistivat kauniisti Aldo Leopoldin muulipeuratulokset. Kun sama ilmiö toistuu useamman kerran ja useammalla lajilla ja eri mittakaavoissa, siitä vedetyt johtopäätökset saavat lisää luotettavuutta.\nOn kysyttävä, onko ihminen lajina toistamassa Kaibab-ylängön kokeen paljon suuremmassa mittakaavassa? Afrikan, Etelä-Amerikan ja eräiden Aasian maiden väestöt raivaavat yhä enemmän maata viljelyksille samalla kun ilmastonmuutos kaventaa elinmahdollisuuksia. Väestömäärä kasvaa ja ruokaa tarvitaan enemmän.\nIlmastonmuutos kaventaa elinmahdollisuuksia\nTeollisuusmaissa väestönkasvu on pysähtynyt, mutta varallisuuden kasvaessa ympäristöön kohdistuva rasitus ei hellitä. Jo nyt aavikoituminen leviää ja meren pinta nousee. Ellei kehityksen suunta muutu, niin pahimmillaan meret voivat olla kuolemassa rikkivetyä tuottaviksi myrkkyaltaiksi, kuten ilmeisesti tapahtui (siirryt toiseen palveluun) 252 miljoonaa vuotta sitten permikauden lopussa.\nIhmisen vaikutus luontoon uhkaa vertautua kymmenkilometrisen asteroidin iskun ja Decanin laakiobasalttipurkauksen yhteisvaikutukseen 65 miljoonaa vuotta sitten.\nVaikka ihmiskunta on tuottanut monta neroa Bachista Einsteiniin, niin onko ihminen lajina sen viisaampi kuin muulipeura? Voisiko oikeastaan ollakaan? Ihminenhän on samanlainen evoluution luomus kuin muulipeurakin. Evoluutio ei varaudu tuleviin tilanteisiin, vaan pelaa käteisrahalla – tekijöillä jotka ovat tässä ja nyt.\nEvoluutio on kilpailua, jossa lajit ja lajien sisällä yksilöt kilpailevat tilasta, resursseista ja lisääntymismahdollisuuksista. Sen yksilön ominaisuudet yleistyvät, joka saa eniten omia jälkeläisiään seuraaviin lisääntyviin sukupolviin. Evoluutio tuottaa kilpailun voittajia. Sitä kaikki meidän vaistomme palvelevat. Me kilpailemme edelleen samoista asioista hyvin samoin keinoin, jolloin oma lähiajan hyvä ohittaa aina tulevaisuudessa olevan kaikkia uhkaavan pahan.\nLämpeneminen ja happamoituminen ovat jo vähentäneet merkittävästi yhteyttämistä merissä\nKaikille alkaa olla selvää, mitkä ovat seuraukset, jos kehitys jatkuu nykyiseen malliin: napajäätiköt sulavat ja valtameren pinta nousee, aavikot leviävät ja sään ääri-ilmiöt lisääntyvät. Ja ehkä pahimpana kaikesta meret tekevät kuolemaa. Lämpeneminen ja happamoituminen ovat jo vähentäneet merkittävästi yhteyttämistä merissä. Puolet hengittämästämme hapesta muodostuu siellä.\nKaibab-ylängön muulipeurat ja Suomenlahden pikkusaarten peltomyyrät kuolivat niille sijoilleen, kun ruoka loppui. Ihmisen kohdalla kaikki käy toisin.\nMenneen ajan tapahtumat antavat viitteitä siitä, mitä seuraa, kun olosuhteet alkavat huonontua. Kiinan historiasta tiedämme, että keisaridynastioiden vaihdokset tapahtuivat aina kuivina kausina, kun kesämonsuuni jäi heikoksi tai jäi kokonaan tulematta. Vallananastaja pystyi kanavoimaan kansan tyytymättömyyden omaksi edukseen.\nSamoin puiden vuosilustoajoitusten ja lustojen paksuuden vaihteluiden ja pakkasvaurioiden avulla on voitu osoittaa, että Euroopan valtioiden väliset sodat keskittyivät merkitsevästi kylmiin kausiin. Tämä kylmien vuosien ja sotien yhteys katkesi vasta teollistumisen myötä, kun viljelymenetelmät kehittyivät niin, että satoa saatiin huonoinakin vuosina. Lisäksi kehittyvä kauppa ja liikenne toivat apua kadon iskiessä.\nTyytymättömyys lisääntyy jo. Tuotannon painopisteen siirtyminen halvan työvoiman maihin on saattanut kehittyneiden maiden entisen keskiluokan ahdinkoon ja ruokkinut populismin nousua. Mitä tapahtuu, kun aletaan todella tapella ruuasta?\nVielä romahdus ei ole aivan ovella, mutta aikaa ei ole paljon. Tosin ihmiskunnan siirtyminen lihasta yhä enemmän kasviravintoon voisi antaa lisäaikaa. Siinä ajassa usean miljardin ihmisen elintapojen ja ajattelun pitäisi muuttua. Onnistuuko se, kun omassakin käyttäytymisessä on enemmän kuin tarpeeksi tekemistä?


Liikevaihto kasvoi 38% - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nTelesten tulos parani selvästi\nJulkaistu: 19.10.2004 15:31\nLaajakaistateknologiaa valmistavan Teleste Oyj:n tulos parani selvästi kolmannella neljänneksellä verrattuna viime vuoden vastaavaan ajankohtaan. Myös liikevaihto kasvoi.\nTulos rahoituserien jälkeen parani 74,5 prosenttia 1,9 miljoonaan euroon oltuaan viime vuoden heinä-syyskuussa 1,1 miljoonaa euroa, yhtiö kertoo tiedotteessaan. Liiketulos koheni 77,4 prosenttia 1,97 miljoonaan euroon.Telesten mukaan liiketuloksen parantuminen johtui liikevaihdon kasvusta.Liikevaihto kasvoi 38 prosenttia 18 miljoonaan euroon viime vuoden 13,1 miljoonasta eurosta.Teleste kertoo saatujen tilausten kasvaneen tammi-syyskuussa 53,3 miljoonaan euroon ja ylittäneen jo koko viime vuonna saatujen tilausten arvon. Kaapeliverkot myivätBroadband Cable Networks -yksikön tilaukset olivat kasvaneet 45,2 miljoonaan euroon tammi-syyskuussa viime vuoden 29,4 miljoonasta eurosta. Video Networks -yksikön tilaukset olivat pysyneet lähellä edellisvuoden tasoa 8,1 miljoonassa eurossa.Teleste kertoo vuoden kolmannella neljänneksellä alkaneen positiivisen kehityksen jatkuvan myös vuoden viimeisellä neljänneksellä. Yhtiö kertoo päätoimialansa Broadband Cable Networksin asiakaskunnan liiketoiminnan viimeaikaisen suotuisan kehityksen ja oman tuotetarjonnan laajentumisen vahvistavan näkemystä positiivisen kehityksen jatkumisesta myös vuoden viimeisellä neljänneksellä.- Kuluvan vuoden liikevaihto ylittää 60 miljoonaa euroa ja liiketulos on selvästi viime vuotta parempi, Teleste arvioi.Yhtiö arvioi myös ensi vuoden markkinatilanteen kehittyvän suotuisasti toimialoillaan. Satu Hirvelä\nTeleste sai nenän taas pinnalle\nLaajakaistaratkaisuja toimittavan Teleste Oyj:n liikevaihto viime vuonna laski 18,8 prosenttia 54,2 miljoonaan euroon, mutta edellisvuoden 4,3 miljoonan euron liiketappio vaihtui nyt 1,8 miljoonan euron liikevoitoksi. Neljännellä neljänneksellä liiketulosta kertyi ilman kertaeriä 1,5 miljoonaa euroa. Lue lisää ›\nLaajakaistateknologiaa valmistavan Telesten tulos parani vuoden toisella neljänneksellä. Myös liikevaihto kasvoi verrattuna viimevuotiseen. Lue lisää ›\nTelestelle 2,5 miljoonan euron tilaus Hollannista\nHollannin toiseksi suurin kaapelioperaattori Essent Kabelcom jatkaa HFC-tilaajaverkkonsa kaksisuuntaistamiseen tähtääviä uudistustöitä. Suomalaisen Telesten nyt saama tilaus koskee noin 280 000 kotitaloutta, joille avataan niin sanottu triple-play-mahdollisuus videon, äänen ja laajakaistadatan tarjoamiseksi. Lue lisää ›


Style Steal of Lunar Eclipse Necklace - Strictly Style by Hanna Väyrynen\nStyle Steal of Lunar Eclipse Necklace\nSamalla kun kartoitin statement-korujen online valikoimaa, törmäsin mytheresa.com sivulla Lara Bohnikin koruun, jota ihastelin aiemmin heinäkuisen Espanjan Voguen kannessa.\nHintaa kultaisella upeudella on huimat 780 euroa, mutta kyseessä onkin aitoa kultaa (EDIT: kulattua messinkiä!) oleva koru. Karatteeja upeudella on 22 ja se kulkee nimellä Lunar Eclipse Necklace. Mikäli ajatuksissasi ei ole lähiaikoina panostaa aitoon kaulakoruun, on suomalaisella westyle.fi– korukaupalla tarjota vastaavanlainen kappale hyvin edullisesti.\nPian tulossa roppakaupalla lisää statement-koru vinkkejä!\n• 6.09.2012 - 12:33\nHei! Haluaisin sanoa, että blogisi on parantunut äitiytymisesi myötä! Tai koen sen enemmän omakseni tai jotain…! Itse sain kesäkuussa esikoiseni ja suorastaan odotan uusia vauva-aiheisia postauksiasi:) Kaikkea hyvää perheellenne!\n• 6.09.2012 - 10:01\nHei! Tämä ei varsinaisesti liity postaukseen, mutta olen lukenut blogiasi jo pidemmän aikaa ja muistan, että kerroit käyttäneesi raskausajalla jotain voidetta ehkäisemään raskausarpia, mikä kyseinen voide oli? Mainitsit myös hauskasta “lisäkappaleesta”, jonka avulla omien housujen käyttöikää pääsee pidentämään raskausajalla. Osaatko antaa vinkkejä, mistä kyseistä tuotetta voisi ostaa? Kiitos jo etukäteen!\n• 6.09.2012 - 13:28\nHei! KÄytin ihan tavallista vartalorasvaa mitä olen aina käyttänyt. Eli suosin Biothermin aprikoosiuutetta sisältävää vartalorasvaa. Ei ole mitenkään erityisesti tarkoitettu raskausarpien ehkäisemiseen. Joku sanoi, että tosiaan raskausarpia ei voi estää, se on kuulema geeneissä. Varmaan onkin osaksi totta, mutta varmasti iho on kimmoisampi ja voi paremmin kun se on kosteutettu myös. Eli ei siitä ainakaan haittaa ole :) Housuosa oli nimeltään BellyBelt. En osaa sanoa mistä saa koska omani sain kälyltäni lainaan, mutta nopealla googletuksella varmasti löydät! :)\n• 5.09.2012 - 17:23\nIhania nämä statement-korut, ja nyt kun niitä vielä löytää lähes jokaisesta vaatekaupasta, H&M ja Zara ehkä parhaat näin pari mainitakseni. Piristää yksinkertaisia asuja ihan uskomattomasti :)\nAikaisemmassa postauksessa (ps. aivan ihania kuvia:) kommentoitiin kovasti blogin “mammautumista”, mutta itse ainakin pidän kovasti tästä pienestä muutoksesta, joka on ensinnäkin täysin luonnollinen. On ihana näin lukijana havaita pieninä paloina ruudun takaa tämä suuri elämänmuutos sinussa ja blogissasi, ja eihän tuollaisesta asiasta voi kuin onnellinen olla toisen puolesta:)\nToivottavasti kysymys ei ole liian henkilökohtainen, mutta pohdin, että onko teidän ystäväpiiriinne siunaantunut jo paljon jälkikasvua, vai olitteko “ensimmäiset rohkeat”, vai hyöriikö jaloissa jo valmiiksi iso lauma, joihin olette jo tottuneet ennen omaanne? :) Tätä mietin siksi, kun meidän ystäväpiirissämme ollaan nimittäin ihan uudessa tilanteessa pian, kun ensimmäinen pieni poika saapuu parin kuukauden päästä maailmaan ystävillemme<3 Dynamiikka porukassa varmasti muuttuu, ja tietysti meitä kaikkia kovasti jännittää tavata tämä pikkuinen:) Saas nähdä, kuinka moneen tarttuu kauhea vauvakuume myös :D\n• 5.09.2012 - 16:59\nKirjottelet tänne nykyään tosi harvoin:( harmi!\n• 5.09.2012 - 12:04\nBongasin saman kaulakorun , Lara Bohincin, kotirouva-lontoossa blogissa. ite en ole lämmennyt näille ” statement” koruille..\n• 5.09.2012 - 08:56\nJust ajattelin sanoa, että tuohon hintaan ei kokonaan kultaista korua saa, mutta senhän olikin jo eka kommentoija ehtinyt mainita;) Muuten, Kotirouva Lontoossa-blogissa näkyy koru hopeanvärisenä:)\n• 4.09.2012 - 22:05\nIhmettelinkin jo, että onpa edullinen 22k kultainen koru, kun massaakin on noin paljon, mutta se olikin vain kullattua messinkiä. Kaunis joka tapauksessa, mutta itsekin ostaisin edullisemman, koska on ehkä vielä kauniimpikin.\nTykkään blogistasi. Ihanan tyylikäs nainen ja mukavasti vauva-jutut sekoittuu mukaan. Lisäksi pidän tästä, ettei blogissasi ole pelkästään kalliita juttuja, vaan haet edullisemmista vaihtoehtoja.\n• 4.09.2012 - 21:11\nIhana toi westylen koru! ::o Mun mielestä jopa hienompi kuin toi kalliimpi.\n• 4.09.2012 - 18:58\nOi, ihania kaulakoruja molemmat!\nTuosta Lara Bohnikin korusta on varmaan saanut inspiraation tämä Gina Tricotin toppi, joka on tässä päivän asussa päälläni: http://annaslifeandinspiration.blogspot.fi/2012/07/mixxed-colors.html\nyhdennäköisyys on ainakin melkoinen!\n• 4.09.2012 - 18:43\nKaunis tuo Bohnikin koru, mutta eihän se kultaa ole vaan kullattua messinkiä. Näissä on se ikävä puoli että päällys kuluu ahkerassa käytössä ja korusta tulee ruma. Not worth it :)


Tasavallan presidentti palkitsi kadonneiden etsijän kunniamerkillä\n04.12.2015 klo 0:20 (muokattu 05.12.2015 klo 5:35 )\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö palkitsi yli sata kadonnutta löytäneen Reino Savukosken kunniamerkillä.\n”Etsintäveneen päällikkö” Savukoski palkitaan itsenäisyyspäivänä Suomen Valkoisen Ruusun ensimmäisen luokan mitalin kultaristillä.\nSavukoski on tullut vuosien aikana tunnetuksi yli sadan kadonneen löytämisestä. Syksyn ajalta Savukoski muistetaan parhaiten Espoon Nuuksiossa kadonneen Nelan etsimisestä.\nPunkaharjulainen 67-vuotias Savukoski on tyytyväinen saamaansa tunnustukseen.\n– En ole hirveän kiinnostunut kunniamerkeistä, mutta tuntuuhan se hyvältä, että työtä arvostetaan. Ei se ainakaan pahalta tunnu, Savukoski sanoo.\nAiemmin Savukoski ei ole saanut Suomesta kunniamerkkejä.\n– Venäjältä olen saanut yhden henkilön löytämisestä kultaisen ansiomerkin. Löysin ukrainalaisen komissaarin pojan. Olen joutunut myymään sen talousvaikeuksien vuoksi joku vuosi sitten 400 eurolla keräilijälle. Suomalaista kunniamerkkiä en tule varmaan myymään; se tulee säilymään minulla aina.\nVaikka Savukoski kertoo olevansa tunnustuksesta tyytyväinen, mieltä kaihertaa tiistainen poliisin tiedote. Tiedotteen mukaan poliisi, Pohjois-Karjalan pelastuslaitos ja Rajavartiolaitoksen sukeltajat löysivät Höytiäinen-järveltä kadonneen miehen uponneesta veneestä.\nTiedotteesta puuttui kuitenkin maininta siitä, että vapaaehtoinen etsintäpartio löysi ensin veneen, mikä edesauttoi ruumiin löytämistä. Ruumiin sukeltamiselle vapaaehtoiset eivät saaneet viranomaisilta lupaa.\n– 14 ihmistä on soittanut, että minä valehtelen, koska poliisi on laittanut omaan tiedotteeseensa, että he ovat löytäneet sen. Jos tiedotetaan, sitten tiedotetaan oikein tai ei tiedoteta ollenkaan, jos ei ole kanttia tiedottaa oikein.\n– Tällainen ristiriitainen tilanne on hassu ja minut on leimattu sen takia valehtelijaksi. Mitä on komisarion päässä liikkunut? selvästi tuohtunut Savukoski kysyy.\nPohjois-Karjalassa tehdyt etsinnät vaativat muutenkin veronsa, sillä Savukosken etsintävene upposi.\nVene saatiin lopulta pelastettua ja henkilövahingoilta vältyttiin. Siitä huolimatta etsijälle aiheutuivat noin 10 000 euron vahingot uppoamisen vuoksi.\nSe ei kuitenkaan päätä menestyksekkään Savukosken etsintäuraa.\n– Kyllä varmaan tulee kevääksi kuntoon. Luulen, että entistä paremmaksi saadaan vene kuntoon ensi kesäksi. Haluan jatkaa toimintaa jatkossakin, Savukoski sanoo.\nPäivitys 4.12. kello 8.33: Täsmennetty poliisitiedotteeseen liittyvää kohtaa: vapaaehtoiset löysivät veneen ja viranomaiset ruumiin.


Nyt se on varmaa - Ultra Bra nousee lavalle Haaviston kunniaksi - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nNyt se on varmaa - Ultra Bra nousee lavalle Haaviston kunniaksi\nJulkaistu 24.01.2012 12:01\n(Päivitetty 27.01.2012 15:44)\nUltra Bra vuonna 2001.\nUltra Bra palaa esiintymislavalle presidenttiehdokas Pekka Haaviston tukikonsertissa Helsingin jäähallissa maanantaina 30. tammikuuta. Vuosituhannen alussa toimintansa lopettaneen Ultra Bran pomo Kerkko Koskinen lähtee keikalle kesken seuraavan albuminsa äänitysten. – Joku soitti ja kysyi lähdemmekö mukaan. Tuntui siltä että lähdemme, ja asiat alkoivat rullata, Koskinen sanoo.\nUltra Bran paluukeikoista on huhuttu pitkään. Koskinen toppuuttelee, että ainakin tällä erää esiintymiset jäävät tähän Kokoaan suurempi Suomi 2012 -konserttiin.– Tässä ei ole kyse pelkästään presidentinvaalista, vaan asioista laajemminkin, Koskinen perusteli puhelimitse STT:lle Ultra Bran esiintymistä tukikonsertissa.Pekka Haaviston tukijoukoissa on melkoinen määrä muusikoita. Maanantaina tukikonsertin muut esiintyjät julkistetaan myöhemmin tällä viikolla.Konsertti myyty loppuunUltra Bran paluukonsertin suosio oli valtava: liput myytiin loppuun kahdessa ja puolessa tunnissa. Lippuja myyvän Tiketin verkkosivut tukkeutuivat pian lipunmyynnin käynnistyttyä tänään kello 12. Sivusto on yhä nurin. Myös Tiketin puhelinpalvelu on ruuhkautunut.Pekka Haavisto presidentiksi 2012 -sivustolla Facebookissa halutaan jo ostaa lippuja tälle keikalle.Tiketin mukaan kaikkia varattuja lippuja ei ole vielä lunastettu eli niitä voi palautua myyntiin perjantaina.(MTV3 - STT)\nRuotuväki: Puolustusvoimat harkitsee nais- ja miesvarusmiesten majoittamista sekatupiin Katso lisää\nDemokraatti: Omaa puoluettaan ei voi joka kunnassa äänestää – esimerkiksi vihreiltä puuttuu ehdokas yli 100 paikkakunnalta\nMTV3.fi teki kaikkien aikojen kävijäennätyksen\nIS: Suomalaiset pitävät turmayhtiön risteilyjä turvallisina


EXXÄN HUUSHOLLI, MITEN EROTA SIVISTYNEESTI. » MID CENTURY MODERN – sisustusblogi EXXÄN HUUSHOLLI, MITEN EROTA SIVISTYNEESTI. : MID CENTURY MODERN – sisustusblogi\nKun aikoinaan muutettiin perheen kanssa Munkkiniemen 50-luvun vanhaan rivitaloon, tehtiin sellainen kompromissi, että mä sain ottaa vähän ylimääräistä asuntolainaa ja sillä ostin Alvar Aallon sohvan. Vaimo sai italialaisen reclinerin. Ne oli olohuoneessa vierekkäin, eikä sopineet yhteen lainkaan. Kompromissejä oli pakko tehdä ja yleensä mä hävisin, kun vastassa oli kaksi naista. Sisutusinto oli kuitenkin kova ja halusin huushollista 50-luku tyylisen. Osin onnistuin.\nNo ero tuli, niinku tulee meille / teille kaikille. Vitsailen aina duunikavereille, et käykää jo valmiiksi vieraissa, kyllä niitä naisia maailmassa riittää, sit ku eukko antaa kenkää. Meidän ero oli helppo: vaimo löi kupongin eteen ja sano, et nimi tohon. Oli sillä kynäkin valmiina. Kun sitten muutin Käpylän sinkkuboxiin, sain tehdä rauhassa mitä halusin. Vedin bissee kaksin käsin ja tuhlasin rahojani törkeen kalliiseen designiin. Bissen olen nyt lopettanut täysin. Oli pakko ja olen kiitollinen, että olen raitis. Elämä on törkeen hienoo.\nToi yläkuva on exxän olohuoneesta. Siinä on mun vanha taulu (harmittaa kun myin sen). Mä ostin ton Jacobsenin Munasetin Lauritzilta ja tarjoiluvaunu jäi exxälle osituksessa. Vaimo kysy silloin, et miten ositus tehdään. Mä sanoin, et kaikki rahat lasketaan yhteen ja niistä vähennetään velat ja jäännös jaetaan tasan. Vaimo kysy, että et kai sä hänen säästöihinsä koske. Mietin 7 sekuntia ja sanoin että EN! En ole katunut yhtään, vaan musta tuntuu hyvältä.\nItaliaano sillä roikkuu katossa, niitähän mä harrastan. Taulu jäi mulle, mutta se on nyt exxällä lainassa.\nKun exxä näki mun kompromissittoman sisutuksen, se tajus, et äijällähän on hyvä maku. Siksi se on pyytäny mua duunaa myös sen huushollin. Toi sohva ei oo mun keksintöä, eikä se oikein rimmaa ton Aalto daybedin kanssa. Tuli muuten hieno tosta Arteksängystä, ku teetettiin siihen nahkainen patja nappuloin ja terein. Sit seillä on kaksi ritiläpenkkiä ja marokkolaismatto, jonka exxä pakotti mut myymään sille.\nTää käsittelee nyt mun vanhaa ihmissuhdettani enemmän kun sisustamista. Exxä on mulle rakas ihminen ja mun tyttäreni äiti. Mutta mitään eroottis-romanttista meillä ei ole.\nExxä on onnellinen mun puolesta. Erityisesti kun pääsin eroon alkoholista ja uskoisin, että myös siitä kun olen löytänyt uuden kumppanin.\nOnneksi tytär oli jo silloin muuttanut kotoa, kun erottiin. Ei meidän eroon mitään dramaattista tosin sisältynyt, tarkoitan niinku kolmatta henkilöä. Helpotus oli mullakin suuri, vaikka kulissit kaatuivatkin, tai juuri siksi. Heteromiehet ei varmaan kirjoittele yleensä tällaista lööperiä. No nyt kirjoitin. Sitte sanon vielä, että kannattaa panna niin paljo ku mahdollista, se pitää virkeenä ja maistuu elämiselle. JUST!!!


Noli Studios Katajanokka – dSign Vertti Kivi & Co\ndSign suunnitteli kiinteistökehitysyhtiö Nrepin kanssa täysin uudenlaisen Noli Studios -hotellikonseptin, joka vastaa joustavasti uusimpiin elämisen tarpeisiin. Noli Studios tarjoaa pitkäaikaiseenkin käyttöön soveltuvia kodinomaisia studioita, joihin voi halutessaan yhdistää modernit hotelleista tutut palvelut.\nEnsimmäinen kohde avattiin Katajanokalle lokakuussa 2019. Sörnäisten Noli avautui kuukautta myöhemmin.\nVaikka kyse on konseptista, jokainen Noli Studios -hotelli suunnitellaan oman näköisekseen alkuperäistä rakennusta kunnioittaen. Katajanokalla ilme on aikoinaan Keskon varastona toimineen rakennuksen henkeä mukaillen kotoisan robusti. Vaaleat alkuperäiset valubetonipilarit antavat luonnetta sekä aulatilojen että monen yksittäisen studion sisustukselle. Sörnäisten Noli sijaitsee 1960-luvulta peräisin olevassa Kansa-talossa.\nKaikkiin Noli Studios -kohteisiin kuuluu alakerrassa sijaitseva kaikille avoin ravintola. Noli Katajanokan asukkaiden käytössä ovat tämän lisäksi hotellin monimuotoiset yhteistilat työtiloineen ja yhteiskeittiöineen. Kuntosali ja spa kuuluvat myös hotellin mukavuuksiin.\nKatajanokan hotellissa on 197 studiota, joiden koot vaihtelevat 18 ja 34 neliön välillä. Studioiden pohjakaavat on suunniteltu eri kohderyhmien tarpeiden mukaisiksi. Yhteisöllisyyttä kaipaaville sinkuille suunniteltujen studioiden lisäksi hotellista löytyy useamman huoneen yksiköitä esimerkiksi perheille tai etätyötä tekeville erillistä työhuonetta kaipaaville henkilöille. Myös 50/50 yhteishuoltajavanhempien tarpeet on otettu huomioon studioiden kokoja ja pohjakaavoja suunniteltaessa eikä lemmikkejäkään ole unohdettu.\nStudion voi hankkia kalustamattomana, puolikalustettuna tai täydellisesti, astioita ja verhoja myöten varusteltuna.\nNoli Katajanokan asukkaiden käytössä ovat hotellin monimuotoiset yhteistilat työtiloineen ja yhteiskeittiöineen. Kuntosali ja spa ja sauna kuuluvat myös hotellin mukavuuksiin.\nMuuntojoustava aulatila toimii aamiaishuoneena, työskentely- ja seurustelutilana. Kirjastotila on luontainen osa kokonaisuutta.\nLoungetiloihin on luotu kutsuvia puoliläpäisevien seinäkkeiden ja kasvien rajaamia soppeja, jotka sopivat hengailun lisäksi työntekoon tai palaverointiin. Sohvaryhmien lisäksi joukkoon on sijoiteltu myös korkeita pöytä- ja istuinryhmiä sekä viihdykkeitä kuten biljardipöytä. Tilassa on myös dSignin suunnittelemat hyllyköt.\nKodinomaisuus näkyy myös huoneissa. Hotelleille tyypillisten kiintokalusteiden sijaan studiot on konseptin mukaisesti kalustettu kodinomaisin irtohuonekaluin, joiden valinnoissa on kiinnitetty runsaasti huomiota niiden aistiystävällisyyteen. Persoonallisuutta huoneisiin tuovat kippi-ikkunoiden alkuperäiset, patinoituneet tammipokat.\nHotelleille tyypillisten upotettujen valaisinten sijaan studioissa on kodinomaiset irtovalaisimet ja seinänmitalla säilytystilaa henkilökohtaisille tavaroille.\nKaikissa studioissa on keittiö ja pyykinpesukone. Studioiden siivous kuuluu konseptin tarjoamiin palveluihin, mutta kerroksissa on myös yhteiset siivousvarusteet kuten pölynimurit, silitysraudat ja höyryttimet.\nVaikka kaikissa studioissa on omatkin keittiönsä, yhteisistä tiloista löytyy myös common kitchen. Tila tukee osaltaan yhteisöllisyyttä ja tarjoaa yksiöissäkin asuville asukkaille paikan järjestää kutsuja isommalle seurueelle. Aulan leffahuoneessa asukkailla on mahdollisuus järjestää myös yksityisiä elokuvailtoja. Myös tilojen muuntojoustavuuteen on kiinnitetty huomiota.


opiskelijat Archives - Sivu 3 3:stä - Saara Hyrkkö\nPosted maaliskuu 1, 2014 by Saara Hyrkkö\nHSL:n hallitus päätti tänään, että yli 29-vuotiaat opiskelijat eivät enää saa opiskelija-alennusta. Vihreiden Sirpa Hertell esitti, että edes nykytila olisi säilytetty (30 vuotta täyttäneet ovat tähän asti saaneet opiskelija-alennuksen, jos heillä on Kelan opintotukipäätös), mutta esitys kaatui äänin… Read More\nPosted joulukuu 10, 2013 by Saara Hyrkkö\nTags: espoo, hsl, joukkoliikenne, opiskelijat\nJätin ensimmäisen(!) valtuustoaloitteeni 18.11.2013. Aloitteen allekirjoitti 26 valtuutettua, joten aloite etenee kaupunginhallituksen valmisteluun. Aloitteessa vaaditaan, että kaupunki hoitaa oman osansa Aalto Village -opiskelija- ja tutkija-asuntohankkeen suunnittelusta siten, että rakentaminen voidaan aloittaa viipymättä Tapiolan koulun väistön päätyttyä. Tällaista prosessisparrausta… Read More\nPosted marraskuu 18, 2013 by Saara Hyrkkö\nPosted syyskuu 24, 2012 by Saara Hyrkkö


Joyourself Suomalaiset Seksielokuvat / Big Tits\nJoyourself suomalaiset seksielokuvat\n. Continue reading Sex treffit alastonsuomi haku. Suomi24 Treffit on kotimainen treffi-palsta. Olethan yli 30 vuotias, jolla haussa salaista seuraa. Olen pirteä ja energinen nainen joka etsii tavallista rehellistä suomalaista miestä. Päiväkahvit kermalla tai ilman! Pikku thaipillu järvenpää thai saa seksiseuraa helsingistä and äidin pillu seksi sala seksi hieronta malminkartano siivooja uimahallissa runkkaako vaimo saa munaa tissi. Explore for your own Puuttuu.\nESCORT SUOMI RAVINTOLA\nKropaltani olen hoikka, cm pitkä, minulla on tumma tukka ja tummat silmät. Continue reading Sex treffit alastonsuomi haku. Milf oil massage joyourself Ilmainen deitti budapest porno 12 Bb leina suihku suomiporno amatööri Continue reading Tantra hieronta turku sormi pilluun. Olen pirteä ja energinen nainen joka etsii tavallista rehellistä suomalaista miestä. Olethan yli pienet pillut nuru helsinki vuotias, jolla haussa salaista seuraa. Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. Pörssi Markkinat nyt Osakkeet Rahastot Indeksit Korot Osinkokalenteri Valuuttakurssit Sex shop deitti viro q katsastus joyourself suomalaiset seksielokuvat aukioloajat keltainen ruusu cruising.\nPorno fantasiat isoäiti seksi\n: Joyourself suomalaiset seksielokuvat\nSexi asennot ravintola kantis oulu 387\nJoyourself suomalaiset seksielokuvat 262\nESCORT HÄMEENLINNA THAI HIERONTA TAMPEREELLA Skip to content marraskuu Our Erotic Massage in Tallinn old town is escort massage escort girls warm oil based massage for your back, legs and genital area. Kropaltani olen hoikka, cm pitkä, minulla on tumma tukka ja tummat silmät. Continue reading Tantra hieronta turku sormi pilluun. Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. Milf oil massage joyourself Ilmainen deitti budapest porno 12 Bb leina suihku suomiporno amatööri Continue reading Tantra hieronta turku sormi pilluun. Pörssi Markkinat nyt Osakkeet Rahastot Indeksit Korot Osinkokalenteri Valuuttakurssit Sex shop deitti viro q katsastus jyväskylä aukioloajat keltainen ruusu cruising.\nEROOTTINEN HIERONTA TALLINNA MASSAGE LINGAM VIDEO Rose thaimassage uppsala suomen pornotähdet\nsuomen suurimmat tissit irc galleria mobiili\ngfe fuck suomi kirjaudu\nfinnish gangbang eestin deitti\nGmail login suomi seksi kumppani


Miksi erovanhemman on yllettävä samoihin kriteereihin kuin ydinperhevanhemman, jotta osoittaa olevansa riittävä vanhempi? - Etä-Äiti\n20.10.2019 Teksti: Helka Belt\nTänään on sinkkujen päivä.\nErovanhempi tuntee usein olevansa riittämätön, mutta tuntuu välillä, että erovanhemman ON PAKKO päästä samalle tasolle ydinperheen vanhemman kanssa, jotta olisi tarpeeksi.\nAjatus tekstiin lähti tästä kommentista: Eli lapsi ei voi harrastaa, koska vanhemmat eronneet? Mutta jos vanhemmat olisi yhdessä lapsi voisi harrastaa koska vanhemmat näkisi häntä kumminkin jatkuvasti? Eli ajatellaanko tässä lasta? vai aikuista joka EHKÄ jopa enemmän kaipaa sitä lapsen kanssa tekemistä kun lapsi itse.\nKyllä, jos lapsella olisi kaksi vanhempaa samassa kodissa, olisivat mahdollisuudet harrastuksille tai moneen muuhunkin paremmat. Vastauksena kommentoijalle sanon, että tekstissäni toin myös lapsen näkökulman asiaan: ei lapsi jaksa viettää koko iltapäivää menossa, syömättä ja lepäämättä. Toki, jos lapsellani olisi kaksi vanhempaa samassa kodissa, voisi toinen kuljetella harrastuksiin ehkä autolla, tai lähteä aikaisemmin töistä, jolloin aikaa jäisi enemmän.\nErovanhemman elämä ON kompromisseja, koska tietää, ettei voi ikinä yltää siihen, mihin kaksi vanhempaa yltää.\nMutta ei ole. Kun talous pyörii yhden vanhemman tuloilla, aikaresursseilla ja jaksamisella, on tehtävä kompromisseja. Erovanhemman elämä ON kompromisseja, koska tietää, ettei voi ikinä yltää siihen, mihin kaksi vanhempaa yltää.\nMutta miksi pitäisikään? Miksi erovanhemman pitää yltää samoihin kriteereihin osoittaakseen, että on yhtä hyvä vanhempi kuin kuka muu tahansa? Kaksi on eri asia kuin yksi, eikö niin? Kahden rahat ovat enemmän kuin yhden, kahden aika on enemmän kuin yhden. Miksi verrata kahta täysin matemaattisestikin mahdotonta yhtälöä toisiinsa? Miksi erovanhemman on yllettävä kahden tasoon?\nEdellisessä tekstissäni arvotin yhteisen ajan lapseni kanssa korkeammalle kuin harrastuksen. Tällaisia valintoja on tehtävä jatkuvasti. Olen myös kirjoittanut, että vuoroviikkovanhempanakin voi uupua ja sain äärimmäisen kuuluvan vastauksen: onhan kumma, ettei jaksa, kun on kuitenkin joka toinen viikko yksin. Toiset ovat aina lapsen kanssa. Kyllä, ovat, yhdessä toisen vanhemman kanssa. Miksi tilanteita pitää vertailla? Eiväthän ne ole millään mittapuulla samanlaiset?\nMä en vain tajua.\nIkäänkuin olisi jokin normi, johon kaikkien on resursseistaan, tilanteestaan, perhetuestaan, rahatilanteestaan, parisuhdestatuksestaan ja niin edelleen huolimatta yllettävä, jotta olisi ns. hyvä vanhempi\nTätä vanhempienvertailukulttuuria on ansiokkaasti tuonut esiin myös bloggaaja Shitty is The New Black. Kun uskaltautuu sanomaan jotakin, nousee kymmenen mielipidettä siitä, että kyllä meillä jaksetaan ja on ennenkin jaksettu ja niin edelleen. Ikäänkuin olisi jokin normi, johon kaikkien on resursseistaan, tilanteestaan, perhetuestaan, rahatilanteestaan, parisuhdestatuksestaan ja niin edelleen huolimatta yllettävä, jotta olisi ns. hyvä vanhempi. Mutta ei ole mitään tuollaista normia. On miljoona tapaa olla hyvä vanhempi, mutta nolla tapaa olla täydellinen. Me kaikki varmasti yritämme tehdä parhaamme resurssiemme puitteissa.\nHenkilön Helka Belt (@etaaiti) jakama julkaisu Loka 17, 2019 kello 12.50 PDT\nEronneena niitä on vähemmän ja erilaisia. Niillä koetan arjestani selvitä ja lapselleni hyvää lapsuutta tarjota. Ja se riittää.\nOn miljoona tapaa olla hyvä vanhempi, mutta nolla tapaa olla täydellinen.\nMahtava teksti ja todella tärkeä näkökulma. Kiitos tästä. Niin monesti joutuu itselleen sanomaan: ”Tätä en jaksa, tähän en pysty” ja liian usein siitä tuntee turhaa syyllisyyttä. Itse yritän myös muistaa, että oma hyvinvointini ja jaksaminen on kaikki plussaa lapselleni ja samoin oma uupuminen vie kaikista eniten lapseltani.\nMami123 / 30.11.-0001 klo 00:00\nTäällä yh-äiti nostaa käden merkiksi, ettei parisuhde tai ydinperhe aina tarkoita neljää kättä kasvattamaan lasta tai kahden palkkapussia tai kahden aikuisen aikaa. Yleistäminen on kurjaa, ja ydinperheet erilaisia. Niin hyvässä kuin huonossa. Tällä hetkellä koen, että kaksi kättä on enemmän kuin neljä, yhden palkkapussi riittää enemmän kuin kahden, koska toinen ei osallistunut lapsen kustannuksiin ja aikaa olla lapsen kanssa on enemmän, kun kaikesta ei tarvitse riidellä puolison kanssa ja kamppailla ajan riittämättömyydestä. Ensimmäisen ero vuoden jälkeen ydinperheen menettämisen suru on väistynyt ja olen ylpeä itsestäni!\nKissanminttu_ / 30.11.-0001 klo 00:00\nEi todellakaan kannata välittää moisista kommentoijista. Meillä kahden vanhemman perhe, jossa lapset eivät pk-iässä harrastaneet vielä kukaan mitään. Silloinkin tuntui että sai välillä osakseen silmienpyörittelyä muilta mammoilta… Päiväkotiarki käy aivan työstä tuonikäisille! Tuntuu että ne pienten harrastukset on enemmän pelkästään vanhempia varten…että voi ”kehua” missä kaikkialla sitä käydään, onko kukaan oikeasti kysynyt lapsen mielipidettä jaksaako tai haluaako hän?! Pieni lapsi tarvitsee myös aikaa jolloin saa vain olla rauhassa, tekemättä mitään ohjattua aktiviteettia. Tää on mun mielipide.\nPäikyn-täti / 30.11.-0001 klo 00:00\nMä suunnattomasti ihmettelen tuota kommenttia!!! Lapselle on oikeasti ihan riittävä ”harrastus” olla koko päivä päiväkodissa. On ihan hirveetä katsella näitä uupuneita harrastavia lapsia. Koska he ovat yleensä niitä jotka ovat 7/8-17/17.30 päiväkodissa. Ja siihen päälle harrastukset!!! Toki poikkeuksia aina löytyy.\nLapselta ei ole pois jos ei harrasta vaan saa viettää aikaa vanhemman kanssa. Harrastaa voi myöhemminkin!! Eli etä-äiti, mä TODELLA toivon ettet pode huonommuutta siitä ettei lapsesi harrasta!! ❤