Kolumni: Jos sittenkin sinipuna?\nJulkaistu: 20.3.2007 6:00\nEduskuntavaalien ensikommentointi on ollut yllätyksetöntä. Pääpuolueiden johtajat eivät ota hallitusratkaisuihin kantaa ennen varsinaisten neuvottelujen alkua ja linjakysymysten käsittelyä. Muut odottavat kohtalaisen yksimielisesti porvarihallitusta Matti Vanhasen johdolla.\nSuomalaisen politiikan tippaleipäluonne ja kolmen suuren puolueen järjestelmä tekevät ratkaisusta kuitenkin kaikkea muuta kuin selvän.\nSuomen politiikan lähitulevaisuuden suuret haasteet vaativat muutoksia yhteiskunnan rakenteisiin ja toimintaan. Viennin kilpailukykyä ei enää voi devalvoimalla pelastaa ylimitoitetuilta tulosopimuksilta, eikä verotusta voi pitää sekä kunnallisten palvelutarpeen kasvun ja pienkuntien byrokratian vaatimalla tasolla.\nEläkejärjestelmän rakenne muuttuu, kun suuret ikäluokat siirtyvät eläkemaksujen maksajista edunsaajiksi, ja keskitetyn tulosopimusjärjestelmän ristiriita yritysten kilpailuympäristön kanssa syvenee.\nIntegroituminen EU-talouteen ei salli kansallisia erityispiirteitä kuten toisenlaisissa oloissa saavutettujen etujen julistamista pysyviksi. Sdp:n vaalitappio saattaa heijastella äänestäjien realismia työelämän kysymyksistä.\nSAK:n kohumainoksen riistoporvarin habitus muistutti myös Paperiliiton paljon julkisuudessa esiintynyttä johtajaa.\nAlan parin vuoden takaista työtaistelua seuranneet tuotannon leikkaukset ovat opettaneet rautakouriinkin tuntuvalla tavalla markkinatalouden todellisuutta.\nTyömarkkinat ja kuntasektori vaativat aikaisemmat mallit kyseenalaistavia ratkaisuja. Kuntien määrä ja koko eivät ole taloudellisesti elinkelpoisella tasolla, ja paikallinen sopiminen on tarpeen työpaikkojen säilyttämiseksi.\nKun Ruotsikin yrittää jo siirtyä kohti markkinataloutta, ei Suomi voi sekä turvata elintasoaan että pitää kiinni sekatalousjärjestelmästä keskitettyine sopimisineen.\nTyöelämän uudistaminen vaatii, että SAK, siis Sdp, on mukana uudistuksia tekevässä hallituksessa. Muuten yleislakkouhasta tulee jatkuva este uudistustoimille. Kuntasektorin rationalisointi kuntamäärää vähentämällä taas vaikeutuu, jos pienkuntia hallitseva keskusta valmistelee uudistusta.\nPorvarihallituksen toivojille kaikki kunnia. Suomen sopeutuminen markkinatalouteen ja integraatioon sujuu kuitenkin sutjakimmin, jos uuden hallituksen muodostavat Sdp ja kokoomus, vihreillä ja kestojäsen Rkp:llä vahvistettuna.


Stressi - Menetelmiä stressinhallintaan | Hyvinvointivalmennukset.fi\nStressi | Stressinhallinta\nStressi vaikuttaa koko elämään\nHyvinvointivalmennukset ja Neurosonic- klinikka Turku ovat erikoistuneet kehon toiminnallisten epätasapainotilojen korjaukseen. Kehollisissa epätasapainotiloissa on aina kyse stressistä. Kehollinen stressi ja autonomisen hermoston epätasapaino ovat suurin tekijä sairauksien puhkeamisen ja kroonistumisen taustalla. Stressi uhkaa suorituskykyä, terveyttä ja hyvinvointia. Se heikentää muistia, vaikeuttaa päätöksentekoa ja yleensä kognitiivisia toimintoja. Stressi aiheuttaa mielialanvaihteluita, heikentynyttä Minä-kuvaa, unihäiriöitä ja lopulta masennusta. Moni ei tiedosta olevansa stressaantuneessa tilanteessa, vaikka oireet ovat olemassa. Tiedostaminen tapahtuu, kun stressi mitataan tai kunnes joku osaa esittää oikeita kysymyksiä. Palveluihimme kuuluu mm Firstbeat hyvinvointianalyysi, jonka avulla tilanne saadaan nopeasti ja helposti kartoitettua ja toimenpiteet räätälöityä tulosten mukaan.\nHyvinvoinnin kannalta stressi on paljon laajempi käsite kuin yleensä tullaan ajatelleeksi. Arvomaailmoihin kätkeytyvät ristiriidat, yhtä hyvin kuin sosiaaliseen vuorovaikutukseen ja tunteisiin liittyvät stressitekijät ovat monesti sellaisia uhkia, joita kannamme kehossamme tietämättämme ja kehon yrittäessä kompensoida jännitettä saamme somaattisia oireita. Suorittamiskeskeisyys, työhön, talouteen tai ihmissuhteisiin liittyvät huolet, murheet ja paineet, ovat tavallisimmin tiedostettuja stressin muotoja, mutta on olemassa vielä muita hyvinkin huomattavaa stressiä keholle aiheuttavia tekijöitä. Tällaisia ovat esimerkiksi kipu, ylikunto, liiallinen liikunta palautumiseen nähden, liian vähäinen liikunta, unihäiriö, uniapnea, työergonomia, liian suuret lääkeannokset, matala-asteinen tulehdus, ruoka-aine yliherkkyydet ja -allergiat, insuliinikuormitus, vääränlaiset ruokatottumukset, suolisto- ja ruoansulatusvaivat.\nStressi siis uhkaa suorituskykyä, terveyttä ja hyvinvointia. Mitä stressille sitten pitäisi tehdä? Täytyykö lopettaa työ tai jättää perhe? No ei tarvitse. Meillä voit päästä stressistä eroon tai saada sen vähintäänkin hallintaan. Stressaavista tekijöistä ei nimittäin aina voi päästä eroon eikä niistä tarvitsekaan päästä eroon, mutta stressi on hyvä saada hallintaan, ja eliminoida näin sen negatiiviset vaikutukset. Ota stressi ja elämäsi haltuusi ja anna meidän kartoittaa stressisi ja laatia yhdessä kanssasi suunnitelma stressin vaikutusten minimoimiseksi.\nLue lisää Turun Sanomien tekemästä haastattelusta: Stressinhallinta ja hyvä uni hyvinvoinnin perustana »\nMeiltä löytyy stressiä kartoittavat mittaukset ja analyysit:\nLisämunuaisen toiminnan analyysi, Firstbeat Hyvinvointianalyysi, Emfit unen laadun mittaus, Hearthmath technology sisäisen koherenssin analyysi ja tunnetasapainon mittaus.\nMeiltä löytyy myös tulkinta-apu MDD Terveyspalvelut Oy: edustamiin laboratoriotesteihin, joilla voidaan kartoittaa fysiologisia stressin alkuperiä, esimerkkinä suoliston ja ruoansulatuksen kunnon kartoitus. Suosittelemme aina lääkärissä käyntiä ennen vastaanotollemme tuloa, mikäli terveydentilasi on oleellisesti heikentynyt ja tarvitset diagnoosin. Joissakin tapauksissa teemme työtä ainoastaan lääkärin kanssa yhteistyössä.\nKäyttämämme Interventiot eli toimenpiteet stressin poistamiseen tai sen hallitsemiseen:\nNLP häiritsevien uskomusten muokkaus, mielen- ja kehon stressinhallintaharjoitukset, Hearthmath Neurosonic syvärentoutus, Hypnoterapeuttinen syvärentoutus ja ravinto-ohjelmat. Uutena toimintana meiltä nyt myös ratkaisukeskeinen sielunhoitoterapia.


Resepti - Teriyaki-kasvis-tofuwok - Apetit\n0,5 dl seeasamöljyä\n1 pkt tofua (à 300g)\n2 dl Teriyakikastiketta\n1. Kuumenna pannulla öljy ja paista kuutioidut tofut kauniin ruskeiksi ja rapeiksi.\n2. Lisää kasvikset ja paista noin 6 minuuttia.\n3. Lisää teriyaki-kastike sekä jauhettu inkivääri ja hauduta muutama minuutti.\n4. Koristele seesaminsiemenillä ja tarjoile riisin kanssa.\n5. VINKKI: Voit tarjota wokin myös nuudelien kanssa sekä voit valmistaa wokin esimerkiksi broilerilla, porsaanlihalla tai vaikka kalasuikaleilla.


Vastuu nuorten työhyvinvoinnista on koko kouluyhteisöllä - Yeesi\nTurun Sanomat 11.8.2017\nLukuvuoden alkaessa nuorten mielen hyvinvointi on herättänyt paljon keskustelua. Psykologian lehtori Janne Viljamaa nostaa mielipidetekstissään Helsingin Sanomissa (4.8.) esille aikuisen tärkeän roolin nuoren kasvun ohjaajana.\nTekstissään Viljamaa kysyy: ”Nuori mieli on täynnä uskoa tulevaisuuteen, mutta miten usko saadaan ylläpidettyä?” Koen, että nuoren hyvinvoinnista välittäminen on avainasemassa, jotta voi uskoa parempaan huomiseen.\nJos mieli voi hyvin ja nuori kokee olevansa arvokas, usko huomiseen säilyy vaikeinakin aikoina.\nKouluyhteisön rooli mielenterveyden ylläpitäjänä on osallistaa ja kannustaa toimimaan vuorovaikutustaitojen kehittäjänä sekä ruokkia ilmapiiriä yksilöllisen ja yhteisen hyvinvoinnin edistämiseksi.\nKouluyhteisössä voi pienillä teoilla huolehtia toisen opiskelijan hyvinvoinnista. Jos mieli voi hyvin, on helpompi jaksaa uskoa parempaan huomiseen ja loistavaan tulevaisuuteen. Luottamus tulevaisuuteen on vahvasti kytköksissä siihen, ettei nuori syrjäydy.\nTHL:n teettämissä kouluterveyskyselyissä (2008–2015) työilmapiirin ja osallisuuden tuloksissa silmiinpistävää on opettajien kiinnostus opiskelijoiden kuulumisia kohtaan. Tilanne on parantunut, mutta se on mielestäni edelleen huolestuttava.\nYli 30 prosenttia nuorista kokee, ettei opettajia kiinnosta nuorten kuulumiset tai ainakaan kiinnostusta ei ole osoitettu nuorille.\nKouluhenkilökunnan vuorovaikutustaidot heijastuvat opiskelijoihin, ja esimerkillään aikuiset voivat kannustaa opiskelijoita pitämään huolta hyvinvoinnistaan. Jokainen opiskelija kaipaa aitoa välittämistä. Miten nuoret voivat ”työpaikoillaan”? Miten he itse voivat parantaa työhyvinvointiaan ja -ilmapiiriä?\nRohkaisenkin jokaista, opettajaa ja opiskelijaa, kysymään vähintään kerran päivässä yhdeltä kollegalta tai opiskelijalta, että mitä toiselle kuuluu. Pysähdy kuuntelemaan, miten hän todella voi. Muistathan kysyä myös itseltäsi, mitä sinulle kuuluu.\nLukiolainen ja vapaaehtoinen


Yökyöpeleiden Ramadan – Qatarin auringon alla\nKuu näkyy, Ramadan on alkanut!\nPankista soitettiin, että uusi luottokorttini on noudettavissa. Näin ramadanin aikana tulla voisi aamusta tai illalla puoli yhdeksän ja puolen yön välillä. Iltapäivästä pidetään taukoa. Hammaslääkäriä soittaneelle kaverille tarjottiin vapaata aikaa seuraavana päivänä – kello 23.30. Tuntui kuulema suomalaisesta hieman myöhäiseltä.\nRamadan näyttää olevan melkoista yökyöpeleiden aikaa. Kaupat ja virastot pitävät pitkän tauon päivällä avatakseen taas illaksi ja alkuyöksi. Käsittääkseni kokonaistyöaika lyhenee lain mukaan kuuteen tuntiin, joten töitä tehdään vuoroissa. Sampsakin työpäivä on lain mukaan vain viisi tuntia pitkä.\nRavintolat ovat ramadanin aikaan koko päivän kiinni. Vasta auringonlaskun jälkeen ne avaavat iftarille. Alkoholia ei myydä koko kuukauden aikana missään, edes siinä Dohan ainokaisessa viinakaupassa.\nKiinnostuneena lähdimme kokeilemaan iftar-ateriaa läheisen hotellin ravintolaan heti Ramadanin ensimmäisenä iltana. Iftar on tyypillisesti perheen ja yhteisön yhteinen ateria, joka nautitaan kotona tai ravintolassa pimeän saavuttua. Ravintola oli hiljainen ja tunnelma lähes harras saapuessamme liian aikaisin ensimmäiselle ifrarillemme. Useiden hotelliravintoloiden tapaan ramadanin ajaksi oli rakennettu ja koristeltu erityinen orietaalistyylinen teltta. Harmillisesti kuvat jäivät ottamatta, mutta teltat ovat kuulemma toistaan komeampia. Tämä valkoisen ja kullan sävyinen, lyhdyin ja valoin koristeltu teltta oli oikein kaunis.\nIstuimme pöytään kymmenisen minuuttia ennen virallista paaston päättymisen aikaa ja tarjoilija kertoi pahoittelen, että buffet alkaisi vasta auringon laskettua. Odotellessamme seurasimme TV:stä, kun perinteinen tykki kaupungilla ampui laukauksen hämärän ajan alkamisen merkiksi. Tarjoilija toi pöytää vettä ja taateleita, joilla paasto päätetään siltä päivältä. Hetken kuluttua ravintolaan alkoi saapua muutakin ja paikallisen musiikki soi käydessämme notkuvien buffet-pöytien ääreen.\nIftaria seuraa lähempänä aamunkajoa toinen ruokailu, suhoor, eli arabiasta käännettynä ”ateria ennen aamunkoittoa”. Ravintolat tarjoilevat sitä pitkälle aamuyöhön saakka. Se taitaa jäädä pienten lasten vanhemmilta tällä erää kokeilematta.\nHeidi Tou 29, 2017 Tou 31, 2017\nYksi kommentti artikkeliin ”Yökyöpeleiden Ramadan”\nPäivitysilmoitus: Ihmeellinen (mutta turkasen myöhäinen) Ramadan – Qatarin auringon alla\nEdellinen Edellinen artikkeli: Keitä Qatarissa asuu?\nSeuraava Seuraava artikkeli: Oi Suomi oi!


MERKANTILISMI PALAA — TapioYli-Kovero\nEurooppa (myös USA) on vapaakaupan varjolla alistanut kehitysmaat. Kehitysmaihin saa viedä vapaasti teollisuustuotteita, mutta kehitysmaista ei saa tuoda kaikkia maatalous- ja teollisuustuotteita. Tähän mennessä Eurooppa on hyötynyt vapaakaupasta, mutta Kiinan nousun myötä tilanne on muuttunut päinvastaiseksi ja Eurooppa ja USA kärsivät vapaakaupasta.\nTalouskriisi on kiinakriisi\nIso osa Euroopan kulutustavarateollisuuden työpaikoista on siirtynyt Kiinaan. Nyt on menossa tuotantotavaroiden ja muiden korkean tekniikan työpaikkojen siirtyminen.\nVuoden 2008 talousromahduksen suuri syy oli Kiinaan siirtyneen tuotannon vaikutusten äkkinäinen realisoituminen. Pankkikriisi oli sysäys heikentyneestä markkinatilanteesta johtuvaan tuotannon saneeraukseen.\nKiinaan menneet työpaikat eivät palaa. Nuorisotyöttömyys on tämän kiinakriisin yksi ilmentymä. Nuoret ovat työttömiä sen takia, että nykymenolla teollisten työpaikkojen määrä ei voi lisääntyä Euroopassa. Vanhemmat ikäluokat ovat paremmin työllistettyjä, koska niillä oli työpaikka jo ennen kriisiä.\nEU:n kauppataseen alijäämä Kiinan kaupassa on vuodesta 2001 vuoteen 2011 kasvanut 50 miljardista 150 miljardiin euroon. Olettaen kiinalaisen työn hinnaksi 3.000 euroa vuodessa, niin vajausta vastaava työn siirtyminen Kiinaan vastaa 50 miljoonan ihmisen työpanosta. Voidaan sanoa, että EU:n työttömien työpaikat on ulkoistettu Kiinaan.\nEtelä-Euroopan yli 50 prosentin nuorisotyöttömyyttä ei voi mitenkään poistaa nykypolitiikalla. Turismi ei voi työllistää kaikkia nuoria eikä se pysty tuomaan niin paljon vaurautta, että se mahdollistaisi rakentamisen vilkastumisen. Sama koskee kehitysmaita, joissa nuorisotyöttömyys on vieläkin suurempi ongelma\nKiina on uhka jo korkean teknologian tuotannolle\nKiina markkinoille päästäkseen länsimaisten yritysten on ollut pakko ottaa kiinalainen partneri tai muuten luovuttaa teknologiaansa kiinalaisille. Tämän kiristetyn teknologian avulla Kiina on aloittanut ryntäyksen korkean teknologian maailmanmarkkinoille.\nKiinalaiset aurinko- ja tuulivoimalavalmistajat ovat nujertaneet polkuhinnoillaan länsimaiset valmistajat. Rankaisutullit eivät ratkaise polkumyyntiongelmia, koska kestää vuosia ennen kuin ongelmat havaitaan ja siitä vielä vuosia ennen kuin tullit saadaan voimaan. Potilas kuolee ennen kuin hoito alkaa.\nViimeisin Kiinan strateginen askel on teknologiayritysten osto Euroopasta. Luvataan suunnittelun ja ehkä tuotannon avainkomponenttien valmistamisen säilymistä Euroopassa. Muutaman vuoden kuluttua Kiinasta aletaan myydä näitä korkean teknologina tuotteita. Surullisinta on että Suomessa valtiovalta, Tekes etunenässä edesauttaa tätä teollista itsemurhaa tuottamalla tänne kiinalaisia ostajia ja etsimällä heille parhaita innovaatioitamme.\nTuotannon siirtymisessä Kiinaan ei ole kyse pelkästä kulutustavaroiden tuotannosta sillä samalla on siirtynyt tuotantoa palveleva teollisuus, tuotantokoneiden valmistus ja suunnittelu, pakkausteollisuus, pakkausteollisuuden koneiden valmistus jne.\nVahingollisinta on innovaatiokyvyn siirtyminen. Jos ei ole valmistavaa teollisuutta, ei voi enää syntyä uusia tuoteinnovaatioita tai valmistusteknisiä innovaatioita. Menetystä ei voi korvata kulloinkin muodissa olevalla IT, biotekniikka, nanotekniikka tai cleantech vouhotuksella.\nEurooppa voi suojautua kiinakriisiltä vain pystyttämällä korkean, 10 - 30 % tullimuurin kaikille ulkopuolelta tuleville tuotteille. Tullimuurin täytyy olla kategorinen ilman minkäänlaisia poikkeuksia. Tullimuurin sisälle voidaan ottaa muita samalla kehitystasolla olevia maita olevia maita, jotka pystyttävät samanalaisen tullimuurin. Tullimuuri voitaisiin pystyttää asteittain muutamassa vuodessa.\nIlman tullimuuria Kiinasta tulee maailman valtias, joka valtavalla valuuttavarannollaan ja jatkuvalla suurella kauppataseylijäämällään velkaannuttaa muun maailman ja ostaa maailman luonnonvarat ja paljon muustakin omaisuudesta.\nTullimuurille ei ole vaihtoehtoa, sillä Kiinan maaseudulla on edelleen satojen miljoonien ihmisten työvoimareservi, joka takaa halvan työvoiman vuosikymmeniksi.\nTulevaisuudessa ainoa mahdollisuus on, että kunkin kaupparyhmittymä tai maanosa valmistaa alueellaan pääosan kuluttamastaan teollisuustuotannosta. Tullimuuri nostaa kuluttajahintoja muutaman prosentin, mistä kuluttajille on vain vähän haittaa, koska tullimuuri ei nosta peruselintarvikkeiden hintoja. Ei ole suurta merkitystä maksaako matkapuhelin 200 tai 300 euroa.\nTeknisesti tullimuuri on helppo pystyttää. Tuotteet voidaan tullata laivan ollessa merellä. Tuojan on maksettava tulli ennen maahantuloa. Tulosatamissa riittää pistokokein tehtävä tulliasiakirjojen oikeellisuustarkastus.\nTullaussysteemi pitää tehdä keskitetysti niin, kaikki EU maat käyttävät samaa systeemiä ja toimivat EU:n alaisuudessa. Tullitulot pitäisi kokonaisuudessaan tilittää EU:n budjettiin, koska maahantuonti keskittyy muutamiin kauttakulkusatamiin, jotka saisivat perusteetonta etua muiden kustannuksella.\nVuonna 2013 EU:n tuonti Kiinasta oli 280 miljardia euroa. Tullimuuri pienentäisi sekä vientiä että tuontia. Tullitulot Kiinan tuonnista voisivat olla 20 - 50 miljardia euroa ja koko tuonnista 50 - 100 miljardia vuodessa. Nämä tullitulot yhdessä vähentyvän työttömyyden ja lisääntyneiden verotulojen kanssa auttaisivat Eurooppaa nousemaan nykyisestä kurimuksesta.\nTullimuuri on myös kehitysmaiden etujen mukainen\nTullimuuri on ainoa keino lopettaa Eurooppaan kohdistuva kansainvaellus. Kun kehitysmaat pystyttävät korkean 10-30 prosentin totaalisen tullimuurin kehittyneistä maista ja Kiinasta tulevalle tuonnille saavat ne suuret tullitulot yhteiskuntansa kehittämiseen ja mikä tärkeintä mahdollisuuden kehittää omaa teollisuutta tullimuurin suojassa.\nVapaakaupan jatkuessa kehitysmailla ei ole mitään mahdollisuutta päästä kurjuudesta ja yli 50 prosentin työttömyydestä. Tällöin ainoa mahdollisuus on purkaa väestöpaine siirtolaisuudella, minne?. Kun Euroopalla oli vastaava terveydenhuollon kehittymisestä johtuva väestöräjähdys 1800- ja 1900-luvuilla, niin liikaväestö muutti Amerikkaan. Nyt ei ole uutta Amerikkaa!!!\nAinoaksi mahdollisuudeksi jää työllistäminen kotimaassa, mikä puolestaan ei voi onnistua ilman tuntuvaa tullisuojaa.\nTuontitullit olisivat takaisku Kiinalle. Kiinallekaan tuontitullit eivät olisi katastrofi. Kiina voisi suunnata sotilaalliseen pullisteluun ja muun maailmanraaka-aineiden ostamiseen suuntaamansa varat Kiinan sisäiseen kehittämiseen niin että osa vientiteollisuuden työpaikoista siirrettäisiin saastekatastrofien torjuntaan.\nTaas kerran huutava ääni korvesta\nKirjoitukseni poikkeaa yleisestä mielipiteestä, jossa tämän päiväisen juhlan aiheena on syntynyt sopimus Tyynen meren vapaakauppasopimuksesta. Saattaa kestää kymmenenkin vuotta ennen kuin lusikka otetaan kauniiseen käteen ja tunnustetaan tosiasiat.\nEn ole aina väärässä. Kirjoitin vuonna 1996 omakustanteen "Keisarin Uudet Aatteet".\nSiinä kirjoitin, että harjoitettu epärealistinen valuuttapolitiikka johtaa lähitulevaisuudessa suureen devalvaation ja yli 300.000 hengen työttömyyteen.\nTuolloin suurin pohdinnan kohde oli uhkaava työvoimapula.\nMarkka devalvoitiin vuonna 1991. Työttömien määrä ylitti 300.000 henkilöä ja onneton devalvaation jälkihoito aiheutti Suomen taloushistorian suurimman itseaiheutetun katastrofin.\nKirjoitin myös, että Venäjän markkinoihin pitäisi panostaa, koska Neuvostoliitto lopettaa 70-vuotisen sosialismikokeilunsa ja siirtyy markkinatalouteen. Paavo Väyrynen ennakoi pari vuotta myöhemmin ilmestyneessä väitöskirjassaan, että Neuvostoliiton poliittisessa järjestelmässä ei ole odotettavissa muutoksia näkyvissä olevana ajanjaksona.\nMuutakin ennakoin oikein.\nJuha Kuikka 5.2.2016 10:12\n"Kirjoitin vuonna 1996 omakustanteen "Keisarin Uudet Aatteet"."\n"Markka devalvoitiin vuonna 1991. Työttömien määrä ylitti 300.000 henkilöä"\nVuosi 1996 oli viisi vuotta sen vuoden 1991 jälkeen.\nTapio Yli-Kovero 5.2.2016 10:36\nOikea vuosi on 1986.


Muistikavereille on kasvava tarve – Hämeen Sanomat\nMuistikavereille on kasvava tarve\nKanta-Hämeen Muistiyhdistyksellä alkaa ”Muistikavereiden” koulutus Hämeenlinnassa. Viiden tapaamisen kurssilla koulutetaan vapaaehtoisia muistiperheiden ja yksiasuvien muistisairaiden tueksi.\n– Kurssi ei sido osallistujaa mihinkään, mutta antaa valmiudet toimia muistisairaiden ilahduttajana ja tukena, projektipäällikkö Minna Heikkilä Kanta-Hämeen Muistiyhdistyksestä kertoo.\nKoulutuksen jälkeen muistikaverit voivat toimia joko itsenäisesti tuttavapiirissään tai osallistua toimintaan esimerkiksi Muistiyhdistyksen, Pysäkin tai muun järjestön kautta. Koulutuksessa avataan ja perehdytetään muistisairaiden arkisiin ongelmiin ja heidän auttamismahdollisuuksiin.\n– Muistikaveri ei osallistu sairastuneen varsinaiseen hoitotyöhön, vaan toimii esimerkiksi harraste-, kala-, teatteri- tai lenkkikaverina. Mielikuvitus on rajana, millaisen kumppanuuden muistisairas ja muistikaveri keskenään rakentavat, Minna Heikkilä painottaa. Mielekästä yhteistä tekemistä voi löytyä tutustumalla muistisairaan elämänhistoriaan.\nMuistikaverin työsarka on sinällään arvokas, sillä se voi mahdollistaa muistisairaan kotona\nselviämisessä pitempään kuin ilman tuttua tukihenkilöä.\n– Viranomaispalvelut eivät kata vapaa-ajantoimintoja ja kahdenkeskisiä keskusteluja, jotka ovat erittäin tärkeitä elementtejä arkipäivässä. Hyvä kaveri voi ilahduttaa monella tavalla, Minna Heikkilä painottaa.\n– Tarkoitus ei tietenkään ole, että muistikaveri sitoutuu tiukkaan aikataulutukseen kanssakäymisessä, mutta jonkinlainen säännöllisyys kohtaamisilla on hyvä olla. Muuten se ei edesauta muistisairaan selviytymistä.\nKanta-Hämeen Muistiyhdistys on käynnistänyt uutta toimintaa uusissa avarissa tiloissa Kasarmikadulla.\nAvaustapahtuma sai hyvää palautetta, kun tutustumassa kävi satakunta ihmisiä.\nMinna Heikkilä painottaa, että muistikaverin työ on vapaaehtoiselle hyvin antoisaa, kun tietää pystyvänsä omilla pienillä toimillaan helpottamaan ja virkistämään kanssakulkija elämää.\nMuistisairaus aiheuttaa usein hämmennystä ja ahdistusta sekä sairastuneelle itselleen että hänet kohtaaville läheisille ja muille ihmisille. Muistin ongelmat ovat yleistyneet ja vapaaehtoistyössä tulee usein vastaan tilanteita, joissa kohdataan muistisairas ihminen.\nTämän vuoksi Muistiyhdistys järjestää kaikille vapaaehtoistyössä toimiville avoimen täydennyskoulutustilaisuuden keskiviikkona 26. maaliskuuta Wetterin auditoriossa kello 17–19.\nTilaisuudessa keskustellaan keinoista, jotka helpottavat kanssakäymistä muistisairaan kanssa ja auttavat ymmärtämään muistisairaan maailmaa.\nMuistikaverikoulutus järjestetään viitenä iltapäivänä kello 13–16 yhdistyksen tiloissa Kasarmikadulla. Ensimmäinen koulutustapahtuma on maanantaina 17. maaliskuuta, viimeinen maanantaina 14. päivä huhtikuuta.\nMuistikaverikoulutukseen täytyy ilmoittautua 10. maaliskuuta mennessä Muistiyhdistykseen; minna.heikkila@muistiaina.fi, p.0404501584 tai kati.sankala@muistiaina.fi, p. 040 450 1585.


Kiinteistönvälittäjä Atala-Linnainmaa, Tampere - Asuntojenmyynti.fi\nKiinteistönvälittäjä Atala-Linnainmaa, Tampere\nKiinteistönvälittäjä Atala-Linnainmaa: alueella Atala-Linnainmaa löytyy 1 kiinteistönvälittäjä. Löydät suurimmat välittäjät alla olevasta listauksesta ja kaikki välittäjät kattavasta, maksuttomasta vertailustamme. Kiinteistönvälittäjän valintaan ja kilpailutukseen kannattaa panostaa, sillä parhaimmillaan se auttaa saamaan asunnosta paremman hinnan ja samalla säästämään merkittäviä summia.\nTop - Kiinteistönvälittäjät Atala-Linnainmaa\nAlta löydät alueen Atala-Linnainmaa suurimmat välitysliikkeet. Kaikkien paikkakunnan välittäjien tiedot löytyvät vertailustamme. Voimme myös kilpailuttaa välittäjät puolestasi, jolloin saat tarjoukset neljältä parhaalta.\nMäentakusenkatu 1, 33580, Tampere\nVertaa kaikkia alueen Atala-Linnainmaa välittäjiä tästä\nOletko myymässä asuntoa alueelta Atala-Linnainmaa?\nHarkitsetko asunnon myyntiä alueella Atala-Linnainmaa? Avullamme löydät halvimmat välityspalkkiot, asuntojen hinnat kuin myös juuri sinulle parhaimman kiinteistönvälittäjän.\nVälityshinnat alueella Atala-Linnainmaa ovat maan keskiarvoon verrattuna korkeammat\nalueella Atala-Linnainmaa ovat laskeneet\nAsuntojen hintaseurantapalvelustamme löydät alueen Atala-Linnainmaa ja kaikkien kaupunginosien asuntojen keskihinnat sekä hintojen kehityshistorian. Katso arvio oman asuntosi hinnasta.\nOletko myymässä asuntoa alueella Atala-Linnainmaa? Silloin kannattaa tutustua siihen, mitä kiinteistönvälittäjä oikeastaan tekee.\nAtala-Linnainmaa: mitä asuntojen välityspalkkiot ovat?\nMiksi kiinteistönvälittäjät kannattaa kilpailuttaa alueella Atala-Linnainmaa?


Kimillä luksusasuntoja Suomessa, Sveitsissä, Dubaissa ja Thaimaassa – katso kuvat - Lifestyle - MTV.fi\nKimillä luksusasuntoja Suomessa, Sveitsissä, Dubaissa ja Thaimaassa – katso kuvat\nLifestyle > Koti Julkaistu 02.02.2010 18:37 (Päivitetty 05.05.2010 11:10)\nKimi Räikkönen (Kuva: EPA)\nRalliautoilun pariin siirtynyt F1-maailmanmestari Kimi Räikkönen omistaa viisi asuntokokonaisuutta, joista kaksi on myynnissä. vuoden 2010 alussa.\nEntinen formulatähti osti vuonna 2009 Baarin kylästä Sveitsistä Villa Butterfly -nimisen luksusasunnon. Julkisuudessa esiintyneiden tietojen mukaan Kimi maksoi asunnostaan peräti 30 miljoonaa euroa.\nTalossa on muun muassa uima-altaat sisällä ja ulkona, luodinkestävät ikkunat sekä suurehko autotalli.\nKimi Räikkönen ja Jenni Dahlman-Räikkönen Linnan juhlissa (Kuva: Lehtikuva)\nAikaisemmin Kimi ja hänen vaimonsa Jenni Dahlman-Räikkönen asuivat Wolleraun kylässä Sveitsissä. 7 päivää -lehden mukaan asunto laitettiin myyntiin viime vuoden loppupuolella. Asunnon myyntihinta on 5,9 miljoonaa Sveitsin Frangia eli hieman alle neljä miljoonaa euroa.\nRäikkösten on arveltu muuttaneet Wollerausta Baariin siitä syystä, etteivät he enää saaneet olla rauhassa pienessä sveitsiläiskylässä. Vanha asunto sijaitsi aivan koulun vieressä ja paparazzien lisäksi koululaiset kävivät soittelemassa ex-formulatähden ovikelloa päivittäin.\nKaskisaaren talosta pyydetään 14,5 miljoonaa\nRäikkösillä on myös kaksi asuntokokonaisuutta Suomessa. Kimi osti miljoonaperijä Jussi Salonojalta Helsingin Kaskisaaressa sijaitsevan 900-neliöisen omakotitalon 9,5 miljoonalla eurolla vuonna 2006.\nTalo on ollut myynnissä jo pitkään, mutta asunto ei ole mennyt kaupaksi. Osasyynä on varmasti 12 miljoonasta eurosta 14,5 miljoonaan euroon noussut myyntihinta.\nKatso kaikki Kaskisaaren upeat asunnot täältä.\nKimin hulppeaan taloon voit tutustua täällä.\nPorkkala ja Thaimaa vapaa-ajan asuntoina\nVapaa-aikaansa Kimi ja Jenni-vaimo viettävät Kirkkonummen Porkkalassa. Formulatähti on hankkinut merenrannasta kaksi huvilaa, joista ensimmäisen hän osti 2,3 miljoonalla eurolla vuonna 2003. 27 hehtaarin maa- ja vesialueet yhteenlaskettuna koko kompleksin arvo on yli seitsemän miljoonaa euroa.\nPorkkalan hulppeita koteja voit ihailla lisää täällä.\nKimillä on asunto myös Thaimaassa.(Kuva Sunset Terraces)\nLisäksi parilla on 640 000 euron arvoinen talo Thaimaassa, Phuketin lähistöllä. 17 kilometrin päässä Phuketista, Karon Beachin lähellä oleva Serenity Terraces Resort on kauniilla paikalla Chalongin lahden poukamassa.\nUusi luksushuvila Tahkolta\nKimin uusin hankinta on lehtitietojen mukaan luksushuvila vapaa-ajankeskuksesta Tahkon uudella kaava-alueella.\nUutuushankinnastaan Räikkönen maksoi lehtitiedon mukaan lähes miljoona euroa. Höylähirsihuvila on kaksikerroksinen ja neliöitä vapaa-ajan asunnosta löytyy 250. Kaksi vuotta sitten valmistuneessa luksushuvilassa on muun muassa neljä makuuhuonetta, joista jokaisessa on oma kylpyhuone.\nKatso kaikki myytävät miljoona-asunnot Jokakoti.fi-asuntopalvelusta.\nTällainen on Niinistön ja Haukion luksuskoti - katso kuva Tällainen on Vanhasen myyty kohutalo, katso kuvat


Sosiaalihuollon kysely 2017 (Yksityiset toimijat) - PDF\nDownload "Sosiaalihuollon kysely 2017 (Yksityiset toimijat)"\n1 Sosiaalihuollon kysely 2017 (Yksityiset toimijat) 1 Taustatiedot Vastaajan nimi ja yhteystiedot Voit koota vastauksia tarvittaessa useammalta henkilöltä organisaatiossasi, mutta kerro vain omat yhteystietosi. Sukunimi, etunimi Sähköposti Puhelinnumero Tehtävänimike Tiedot vastaajan organisaatiosta Valitse vaihtoehdoista se, joka parhaiten kuvaa organisaatiotasi. Kunnan sosiaali- ja terveydenhuollon organisaatiot merkitään kohtaan 1. Vastaa kaikkiin jäljempänä esitettyihin kysymyksiin valitsemasi organisaation tarjoamien sosiaalipalveluiden näkökulmasta. Organisaation tyyppi Kunnan sosiaalitoimi Sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä tai liikelaitos Erityishuoltopiiri Yksityinen yritys Yhdistys tai säätiö Muu yksityinen organisaatio Vastuukuntamallin mukainen yhteistoiminta-alue Kunta -- Valitse Organisaation nimi Organisaation y-tunnus Sosiaalipalveluissa työskentelevän henkilöstön kokonaismäärä kunnassa tai organisaatiossa Henkilöstön määrän likiarvo riittää, jos tarkkaa määrää ei vaivatta ole saatavilla.\n2 Organisaation toiminta-alue Valitse listalta ensin alue tai alueet, joilla organisaatiosi tarjoaa palveluja. Valitse lopuksi päätoimintaaluelistalta yksi alue, joka parhaiten kuvaa organisaatiosi päätoiminta-aluetta, jos organisaatiosi toimii usealla alueella. Tähän kysymykseen vastaavat ainoastaan järjestöjen ja yksityisten palveluntuottajien edustajat. Toiminta-alue Päätoiminta-alue Ahvenanmaa - Åland Etelä-Karjala Etelä-Pohjanmaa Etelä-Savo Kainuu Kanta-Häme Keski-Pohjanmaa Keski-Suomi Kymenlaakso Lappi Pirkanmaa Pohjanmaa Pohjois-Karjala Pohjois-Pohjanmaa Pohjois-Savo Päijät-Häme Satakunta Uusimaa Varsinais-Suomi 2 Käytössä olevat sähköiset asiakastietojärjestelmät Sosiaalihuollon palvelutehtävät ja niissä hyödynnettävät asiakastietojärjestelmät kunnissa ja kuntayhtymissä Pääasiallinen asiakastietojärjestelmä Voit käyttää tätä kysymystä valitsemaan saman asiakastietojärjestelmän kaikille palvelutehtäville. -- Valitse\n3 Mitä sosiaalihuollon palvelutehtäviä organisaationne tarjoaa ja mitä asiakastietojärjestelmiä työntekijöillänne on käytössä näiden palvelutehtävien toteuttamiseksi? Valitse sosiaalihuollon palvelutehtävät, joita organisaationne tarjoaa asiakkailleen, sekä näissä tehtävissä käytössä olevat tietojärjestelmät. Merkitse kaikki tietojärjestelmät, jotka ovat palvelutehtävän osalta työntekijöidenne käytössä. Tässä kysymyksessä asiakastietojärjestelmillä tarkoitetaan ohjelmistoja, joita käytetään kyseisen tehtävän suorittamisessa. Asiakastietojärjestelmällä ei tarkoiteta johdon raportointiin tarkoitettuja tietojärjestelmiä eikä laskutus- tai taloushallintajärjestelmiä. Organisaatio tarjoaa palvelun Käytössä olevat asiakastietojärjestelmät Asiakastietojärjestelmä on mobiilikäyttöinen Iäkkäiden palvelut Lapsiperheiden palvelut Lastensuojelu Perheoikeudelliset palvelut Päihdehuolto Työikäisten palvelut Vammaispalvelut Muu, mikä? Organisaatiossa on käytössä asianhallintajärjestelmä Asianhallintajärjestelmän tuotemerkki Sähköisen kirjaamisen osuus Valitse vaihtoehto, joka parhaiten kuvaa sähköisesti tapahtuvan kirjaamisen osuutta organisaatiossanne. Tässä kysymyksessä asiakastietojärjestelmillä tarkoitetaan ohjelmistoja, joita käytetään kyseisen tehtävän suorittamisessa. Asiakastietojärjestelmällä ei tarkoiteta johdon raportointiin tarkoitettuja tietojärjestelmiä eikä laskutus- tai taloushallintajärjestelmiä. Kuinka suuri osuus kaikesta organisaationne asiakastyössä tapahtuvasta dokumentaatiosta tallennetaan asiakastietojärjestelmiin? 100 % % % % % 1 19 % 0 % 3 Palveluntuottajien välinen tiedonvaihto Tiedonvaihto kunnissa ja kuntayhtymissä\n4 Tiedonvaihto kunnissa ja kuntayhtymissä Minkä muiden tietojärjestelmien tietoihin edustamasi organisaation työntekijöillä on pääsy? Kelan Kelmu ja etotu Toisen kunnan sosiaalitoimen asiakas tieto järjestelmä Erikoissairaanhoidon potilastietojärjestelmä Perusterveydenhuollon potilastietojärjestelmä Terveydenhuollon erillisjärjestelmä Väestörekisterikeskuksen väestötietojärjestelmä Muun yksityisen palveluntuottajan asiakastietojärjestelmä Muu Mikä? mihinkään Onko edustamasi organisaation asiakastietojärjestelmästä sähköistä tiedonsiirtoa muiden organisaatioiden tietojärjestelmiin? Onko edustamasi organisaation asiakastietojärjestelmästä järjestetty katseluoikeuksia jonkun muun organisaation työntekijöille? Mitkä ovat organisaationne näkökulmasta tärkeimmät tiedonvaihdon kehittämistarpeet? 4 Tiedonhallinta, osaaminen ja kehittäminen Sähköisten asiantuntijapalveluiden saavutettavuus Tarjoaako organisaationne työntekijöille pääsyn internettiin?\n5 Onko internetin kautta tarjottavia asiantuntijapalveluita integroitu asiakastietojärjestelmäänne? a) Verkkokäsikirja (esim. lastensuojelun, vammaispalvelujen tai kuntouttavan työtoiminnan verkkokäsikirja) b) Paikallisen sosiaalialan osaamiskeskuksen konsultaatiopalveluita c) Arviointityökalu (esim. Avainmittari, Toimintakykytietomalli tai Pompidou) d) Muu Jos vastasit edeliseen kysymykseen muu, mitä muita sähköisiä asiointipalveluita on integroitu asiakastietojärjestelmäänne? Työntekijöiden tunnistautuminen tietojärjestelmiin Kuinka suurella osalla (%) sosiaalihuollon tehtävissä toimivista organisaationne työntekijöistä on: Oma käyttäjätunnus työasemalle tai organisaation työasemaverkkoon (esim. AD)? Oma käyttäjätunnus ja salasana asiakastietojärjestelmään? Virkamiehen asiointikortti (VRK:n myöntämä organisaation toimikortti)? Terveydenhuollon varmennekortti (VRK:n myöntämä ammatti-, henkilöstö- tai toimijakortti)? Muu toimikortti tai tunnistautumisväline, mikä? 100 % % % % % 1 19 % 0 % Tietohallinto Tietohallintohenkilöstöön katsotaan kuuluvan työntekijät, joilla on esimerkiksi ohjelmistojen, tilastojen ja asiakirjahallinnon tai tietohuollon työtehtäviä. Edustamassani organisaatiossa tietohallintohenkilöstö Voit valita useita vaihtoehtoja (pakollinen kysymys) työskentelee organisaation palkkaamina työntekijöinä ostetaan ulkoisena palveluna ei ole saatavilla Kuinka paljon henkilöstöresursseja (htv) edustamasi organisaation tietohallintoon on osoitettu? Tieto ei saatavilla\n6 Onko edustamassasi organisaatiossanne laadittu oma: (voit useita vaihtoehtoja, pakollinen kysymys) Suunnitteilla a) Tietohallintolain 634/ :n mukainen kokonaisarkkitehtuurikuvaus? b) Tietohallintostrategia? c) Sähköinen arkistonmuodostussuunnitelma eams? d) Sosiaalihuollon asiakasasiakirjalain (nro/2015/) mukainen kirjaamisohjeistus työntekijöille? e) Tietoturva tai -suojaohjeistus? f) Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen sähköisestä käsittelystä annetun lain 159/2007/19H :n mukainen omavalvontasuunnitelma? Ammattilaisten tiedonhallinnan osaaminen Kuinka suuri osa (%) siitä henkilöstöstä, jonka työhön kuuluu asiakastietojen käsittely, hallitsee digitaalisen tiedonkäsittelyn perustaidot? 100 % % % % % 1 19 % 0 % Mitä tiedonhallinnan koulutusta organisaationne on tarjonnut työntekijöille viimeisen vuoden aikana? a) Asiakastietojärjestelmäkoulutusta b) Toimintamalli- tai prosessikoulutusta c) Tietosuoja- tai tietoturvakoulutusta d) Tiedonhallinnan lainsäädäntöön liittyvää koulutusta e) Muuta mitä\n7 Kuinka kattavasti organisaationne eri henkilöstöryhmät (jotka toimivat sosiaalihuollossa) ovat saaneet tietosuoja- tai tietoturvakoulutusta? Kaikki tai lähes kaikki Osa on saanut Koulutusta ei ole järjestetty a) Sosiaalityöntekijän työtehtävissä eri ammattinimikkeillä toimivat b) Sosionomin työtehtävissä eri ammattinimikkeillä toimivat c) Geronomin työtehtävissä eri ammattinimikkeillä toimivat d) Laillistettujen terveydenhuollon ammattihenkilöiden (esim. fysioterapeutti, lääkäri, psykologi ja sairaanhoitaja) tehtävissä toimivat e) Nimikesuojattujen ammattihenkilöiden (esim. jalkaterapeutti, lähihoitaja, kodinhoitaja, kehitysvammaistenhoitaja ja psykoterapeutti) työtehtävissä toimivat f) Sosiaali- ja/ tai terveysalan koulutuksen saaneet hallinnollisissa ja asiantuntijatehtävissä toimivat g) Muut kuin edellä mainittuihin ryhmiin kuuluvat (esim. hallinnon, lainsäädännön tai palvelualan koulutuksen saaneet henkilöt), jotka toimivat sosiaalihuollon tehtävissä Käynnissä olevat kehittämishankkeet Mitä sähköiseen tiedonhallintaan liittyviä hankkeita organisaatiossanne on käynnissä? Luettele kaikki organisaatiossanne käynnissä olevat hankkeet, joissa kehitetään sähköistä tiedonhallintaa, kuten sähköistä kirjaamista, tietomäärittelyjä, tietojärjestelmiä tai tietoarkkitehtuuria. 5 Toiminta- ja tietoarkkitehtuurien yhtenäisyys suhteessa valtakunnallisiin määrityksiin Tiedonhallinnan tukiprosessit, palvelutehtäväkohtaiset prosessit ja kokonaisarkkitehtuuri Onko organisaationne hyödyntänyt kansallisia tiedonhallinnan tukiprosesseja? Kansalliset tiedonhallinnan tukiprosessit En tiedä Onko organisaatiossanne kuvattu palvelutehtäväkohtaiset palveluprosessit? En tiedä Onko organisaationne osallistunut kokonaisarkkitehtuuriin kuuluvan alueellisen arkkitehtuurin määrittelytyöhön? Asiakasasiakirjojen rakenteet En tiedä\n8 Asiakasasiakirjojen rakenteet Oletteko tietojärjestelmissä ottaneet käyttöön tai hyödyntäneet THL:n ylläpitämiä sosiaalihuollon asiakasasiakirjamäärityksiä? Vastatkaa vain niihin kohtiin, jotka liittyvät tarjoamiinne palveluihin. En tiedä Kotipalvelut Lastensuojelun avohuolto Lastensuojelun sijaishuolto Lastensuojelun jälkihuolto Lastensuojelun tehostettu perhetyö Lastensuojelun yhteiset asiakirjat Kasvatus- ja perheneuvonta Perheasioiden sovittelu Kuntouttava työtoiminta Sosiaalinen luototus Puolison elatusavun vahvistaminen Lapsen elatusavun vahvistaminen Lapsen huollon ja tapaamisoikeuden turvaaminen Adoptioneuvonta Sosiaalihuollon palvelutehtäville yhteiset asiakirjat Vammaispalvelut Kotoutumisen edistäminen Omaishoidon tuki Päihdehuolto Lapsiperheiden palvelut Työikäisten palvelut Iäkkäiden palvelut Asiakastietojärjestelmän rakenteet\n9 Asiakastietojärjestelmän rakenteet Mitä seuraavista kolmesta sosiaalihuollon luokituksesta/ koodistosta käytätte asiakastietojärjestelmissänne? En tiedä Sosiaalihuolto - Palvelutehtävä Sosiaalihuolto - Sosiaalipalvelut THL - SOTEorganisaatiorekisteri 6 Sosiaalialan sähköiset palvelut kansalaisille tai asiakkaille Yleiset sähköiset palvelut Mitä yleisiä sähköisiä palveluita organisaationne järjestää kansalaisille tai asiakkaille? (Pakollinen kysymys) A. Asiakkaan/ kansalaisen mahdollisuus tuottaa itsenäisesti hyvinvointitietoa oman elämäntilanteensa ylläpitämiseksi tai edistämiseksi B. Organisaation palveluista tiedottavat verkkosivut C. Yleistä tietoa sosiaalisesta hyvinvoinnista, sen edistämisestä sekä sitä tukevista palveluista D. Verkkosivuilla olevaa vertailutietoa palveluiden laadusta, kustannuksista ja saatavuudesta E. Anonyymi verkkoneuvonta (johon ei tarvita asiakkaan tunnistautumista) Organisaatio järjestää tai tuottaa itse Organisaatio välittää (ohjaa muiden järjestäjien sivuille) F. Sähköinen asiakaspalaute Kohdistetut sähköiset palvelut\n10 Kohdistetut sähköiset palvelut Mitä kohdistettuja sähköisiä palveluita organisaationne järjestää kansalaisille tai asiakkaille? A. Verkkoneuvonta (johon tarvitaan asiakkaan tunnistautuminen) B. Sähköiset vertaistukiryhmät (keskustelut) C. Verkossa käytettävä avuntarpeen itsearviointi -testi tai etuuslaskuri (esim. toimeentulotukilaskuri) D. Sähköinen hakeminen palveluun (esim. sähköiset hakemuslomakkeet) E. Asiankäsittelyn sähköinen seuraaminen F. Päätöksen sähköinen toimittaminen (esim. tieto palvelupäätöksestä toimitetaan sähköisesti asiakkaalle) G. Sähköinen ajanvaraus H. Asiakaskohtainen sähköinen palvelusuunnitelma, johon asiakkaalla on pääsy L. Videoneuvottelu tai etäpalvelu asiakkaan ja työntekijän välillä M. Muu, mikä? 7 Sosiaalipalvelujen tieto- ja viestintätekniikkakustannukset Sosiaalipalveluihin liittyvät tieto- ja viestintätekniikkakustannukset kunnissa ja kuntayhtymissä ICT-kustannukset vuonna 2014, Asiakastietojärjestelmien investointikustannukset vuonna 2014, ICT-kustannukset vuonna 2015, Asiakastietojärjestelmien investointikustannukset vuonna 2015, ICT-kustannukset vuonna 2016, Asiakastietojärjestelmien investointikustannukset vuonna 2016,\n11 Arvio organisaationne sosiaalitoimen ICT-kokonaiskustannusten kehityksestä seuraavien kolmen vuoden aikana ICT-kustannukset vuonna 2017 Nousevat Pysyvät nykyisellä tasolla Laskevat ICT-kustannukset vuonna 2018 Nousevat Pysyvät nykyisellä tasolla Laskevat ICT-kustannukset vuonna 2019 Nousevat Pysyvät nykyisellä tasolla Laskevat 8 Sosiaalihuollon Kanta-palveluihin liittyminen I-vaiheen liittymisestä lyhyesti: I-vaiheessa arkistoitavat asiakirjat eivät ole tallennusmuodoltaan rakenteisia. I-vaiheen asiakirjoja ei luovuteta toiselle rekisterinpitäjälle, eikä niitä ei tulla näyttämään Omakannassa asiakkaalle. Laki ei velvoita toteuttamaan I-vaiheen liittymistä. I-vaiheessa sosiaalihuollon asiakasasiakirjojen tallennusmuoto on PDF/A tai XHTML. Lisäksi tulee toteuttaa asian ja asiakkuuden hallintaa varten JSON-muotoisia asiakirjoja. I-vaiheessa tallennettavien asiakirjojen metatietovaatimukset ovat suppeammat kuin myöhemmin tallennettavien asiakirjojen. Tarkempaa tietoa I-vaiheen määrittelyistä tiedonhallinnan verkkosivustolla Aiotteko liittyä I-vaiheessa sosiaalihuollon Kantapalveluihin? a) Emme aio liittyä I-vaiheessa b) Emme tiedä, onko asiaa käsitelty tai asiasta päätetty c) Asia on käsittelyssä, mutta kesken d) Olemme käynnistäneet suunnittelun, vaikka asiasta ei ole lopullista päätöstä e) Aiomme liittyä I-vaiheessa Kertokaa lyhyesti organisaationne liittymisvalmistelun tilanteesta Millä aikataululla organisaatiollanne on aikomus käynnistää vanhojen tietojen arkistointi ensimmäisen arkistoitavan järjestelmän osalta? a) Huhti-syyskuu 2018 b) Loka-joulukuu 2018 c) Tammi-toukokuu 2019 d) Elo-joulukuu 2019 e) Tammi-toukokuu 2020 f) Elo-joulukuu 2020 g) Vuoden 2020 jälkeen\n12 Oletteko liittymässä liittyvällä järjestelmällä? Järjestelmä, joka on yhteydessä Kantapalveluihin hakeakseen ja tallettaakseen sinne tietoja rekisterinpitäjän omaan käyttöön. Mahdollistaa ennen sosiaalihuollon Kantapalveluiden II-vaiheen liittymistä syntyneiden asiakasasiakirjojen tallentamisen ja hyödyntämisen tai pelkän tallentamisen rekisterinpitäjän omaan käyttöön. kyllä ei ei vielä tiedossa Oletteko liittymässä tallentavalla järjestelmällä? Järjestelmä, jonka käyttötarkoitus on pelkkä arkistointi. Edellyttää vain arkistointiin liittyvien toiminnallisuuksien toteuttamisen, jolloin tietosisältöjen lukemiseen liittyvät toiminnallisuudet ja asiakastietojärjestelmien vaatimukset ovat vähäisemmät. Järjestelmän avulla voidaan tukea esim. tietojärjestelmämuutoksia siirtämällä tiedot asiakastietoja käsittelevästä järjestelmästä arkistoon ennen uuden järjestelmän käyttöönottoa. Järjestelmässä esimerkiksi skannataan ja arkistoidaan vanhoja paperiasiakirjoja PDFmuodossa tai koostetaan tietojärjestelmässä olevista tiedoista PDF/XHTMLasiakasasiakirjoja. kyllä ei ei vielä tiedossa Millä järjestelmällä aiotte liittyä? -- Valitse Arvioikaa kuinka monen asiakkaan asiakasasiakirjoja aiotte arkistoida? Asiakkaat voivat olla aktiivisessa asiakkuudessa olevia henkilöitä tai jo päättyneitä asiakkuuksia. alle asiakkaan asiakkaan yli asiakkaan joku muu arvio arkistoitavien asiakirjojen määrästä mikä Kiitos Kiitos kun vastasitte kyselyymme! Kanta-palveluihin liittymistietoja tullaan hyödyntämään valtakunnallisen asiakastiedon arkiston I-vaiheen toimeenpanosuunnitelman laatimisessa. Koko kyselyn aineistosta tuotetaan yhdessä STePS-hankkeen muiden aineistojen kanssa THL:n tietokantaraportit Sote-tieto hyötykäyttöön strategian toimeenpanon tilanteesta keväällä Tietokantaraporteista pääsette myös itse tarkastelemaan alueenne tuloksia verrattuna muihin alueisiin. Tulokset julkaistaan lisäksi erillisraporttina ja tieteellisissä julkaisuissa, ja aiheesta järjestetään myös seminaari syksyn 2017 aikana. Digitalisaation seurannan ja tietokantaraporttien verkkosivut Lisätietoja sosiaalihuollon Kanta-palveluiden käyttöönotosta:\n13 Hankesuunnitelma vuosille Liity "Ajankohtaista sosiaalihuollon tiedonhallinnassa" jakeluun Tilaa Kanta-uutiskirje Sosiaalihuollon tiedonhallinnan verkkosivut YHTEYSTIEDOT Hannele Hyppönen PL Helsinki THL 2017


Nuori mies kuoli motocross-radalla - Kotimaa | HS.fi\nNuori mies kuoli motocross-radalla\nNuori mies kuoli perjantaina iltapäivällä Laukaassa Lievestuoreen motocross-radalla sattuneessa onnettomuudessa. Asiasta kertoi ensimmäisenä Keskisuomalainen. Paikalta löydettiin ajaja kuolleena. Poliisi ei epäile rikosta. Keskisuomalaisen mukaan onnettomuus sattui hyppytilanteessa.\nLaukaa. Nuori mies kuoli perjantaina iltapäivällä Laukaassa Lievestuoreen motocross-radalla sattuneessa onnettomuudessa. Asiasta kertoi ensimmäisenä Keskisuomalainen. Paikalta löydettiin ajaja kuolleena. Poliisi ei epäile rikosta. Keskisuomalaisen mukaan onnettomuus sattui hyppytilanteessa.


Tanskalaiset meritorjuntaohjukset ja amerikkalaiset haupitsit ovat saapuneet Ukrainaan\nSuomalainen ja kolttasaamelainen työntekijä vuonna 1930 otetussa kuvassa. Miehet osallistuivat Petsamontien rakentamiseen. Kuva: Valto Pernu / Lapin maakuntamuseon kokoelmat\n18.4.2021 • Päivitetty 19.4.2021 12:31\nTasan sata vuotta sitten kevään ykköspuheenaihe oli selvä: Neuvosto-Venäjälle kuulunut Petsamo oli juuri liitetty vastikään itsenäistyneeseen Suomeen.\nYhtäkkiä Suomi-neidolla oli vasen käsivarsi ja suomalaisilla pääsy Jäämeren rannoille asti.\n– Heti ensimmäisenä kesänä alkoi tapahtua. Väylät Petsamoon olivat tukossa. Sinne lähti kaikenlaisia suomalaisia asuttamaan ja matkailemaan, sanoo Helsingin yliopiston yleisen historian dosentti Janne Lahti.\nAlueelle, jossa sijaitsi vain pieniä kyliä ja muutamia tuhansia ihmisiä, alettiin heti rakentaa Rovaniemeltä kulkevaa Jäämerentietä – ensimmäistä Jäämerelle mistään johtavaa autotietä. Sitä pitkin Petsamoon kulki seuraavan parinkymmenen vuoden ajan kymmeniätuhansia matkailijoita sekä uudisasuttajia ja -rakentajia.\nMiehet lapioivat lunta Jäämerentiellä vuonna 1942. Uutta tietä pitkin pääsi Rovaniemeltä Jäämeren rannalle Petsamoon alle 16 tunnissa, kun aiemmin matka oli kestänyt useita päiviä. Kuva: Sylvi Nenonen / Lapin maakuntamuseon kokoelmat\nTutkija Lahden mukaan Petsamo oli kuitenkin tuohon aikaan myös jotain aivan muuta kuin vain nopeasti kehittyvä muuttovoittokunta.\nPetsamo oli Suomen siirtomaa, ja aivan avoimesti siitä tuohon aikaan siirtomaana puhuttiinkin. Tavoitteena oli suomalaistaa Petsamo ja tehdä se niin kulttuurisesti kuin maantieteellisesti kiinteäksi osaksi Suomea.\n– Yleinen vitsi oli, että ”briteillä on se Intia, mutta meilläpä on Petsamo”. Huumorin taustalla oli vakava ajattelu, että meilläkin on jotain, Lahti sanoo.\nPetsamo ei kuitenkaan ollut mikään tyhjä tila odottamassa Suomi-neidon syleilyä. Alueella eli ennestään kolttasaamelaisia ja muita etnisiä ryhmiä, joiden kulttuurit ja elintavat joutuivat etelästä saapuvien suomalaisten kanssa törmäyskurssille.\nSuomi-neidon toisena käsivartena tunnettu Petsamo kuului Suomelle vuosina 1920–1944. Kuva: Harri Vähäkangas / Yle\nAlemmuuskompleksi syrjinnän taustalla\nYhdysvaltain historiaa tutkinut Lahti näkee yhtäläisyyden Petsamon ja "villin lännen" historioissa, joissa uudisasukkaat pitkälti syrjäyttivät alkuperäiskansat.\n– Suomalaiset oikeuttivat valloituksensa ja läsnäolonsa Petsamossa ajattelemalla, että tuovat kulttuurin, edistyksen ja eurooppalaisen sivistyksen sinne semi-aasialaisen, barbaarisen ja alempiarvoisen sekasotkun keskelle, Lahti sanoo.\nVielä 1900-luvun alkupuolella Euroopassa yleisesti hyväksytyt tieteelliset käsitykset jaottelivat ihmiset erilaisiin ja ennen kaikkea eriarvoisiin rotuihin.\nTämä näkyi Lahden mukaan myös Petsamossa, jonne kolttasaamelaisia lähti tutkimaan joukoittain suomalaisia tiedemiehiä. He keräsivät laajaa tutkimusaineistoa eksoottisena ja alkukantaisena pidetyn kansan ulkonäöstä, kulttuurista ja elintavoista.\nKolttia, kuten saamelaisia ylipäätäänkin, pidettiin suomalaisia alempiarvoisempana rotuna.\nPetsamolainen kolttanainen paistamassa leipää ulkouunissa. Alemmassa kuvassa kolttalapsia veneessä Petsamossa 1920-luvulla. Kuva: Antti Hämäläinen / Suomalais-ugrilainen kuvakokoelma / Museovirasto (ylin kuva). A. O. Väisänen / Suomalais-ugrilainen kuvakokoelma / Museovirasto (alin kuva).\nLahden ja muiden tähän juttuun haastateltujen tutkijoiden mukaan suomalaisten suhtautuminen saamelaisiin johtui itse asiassa paljolti alemmuuskompleksista.\nSen ajan keskieurooppalaisissa rotukeskusteluissa nimittäin usein kyseenalaistettiin suomalaisten valkoisuus. Pohdittiin, ovatko suomalaiset ennemminkin aasialaisen mongolirodun kuin eurooppalaisen rodun edustajia.\n– Suomalaisilla oli epävarmuus omasta asemastaan eurooppalaisina. Kun suomalaiset tiedemiehet sitten kohtasivat saamelaisia, he määrittelivät nämä alempiarvoiseksi roduksi. Omaa valkoisuutta pyrittiin korostamaan sanomalla, että ei me ainakaan saamelaisia olla, Lahti sanoo.\nOma alemmuudentunne siis sysättiin kätevästi saamelaisten harteille.\nSuomen oma siirtomaa\nItsenäistynyt Suomi sai Petsamon alueen Neuvosto-Venäjän kanssa solmitussa Tarton rauhansopimuksessa syksyllä 1920.\nKäsivarsi menetettiin Neuvostoliitolle jatkosodan jälkeen vuonna 1944, mutta tuona lyhyenä aikana Jäämeren rannoilla ehti tapahtua paljon.\nSelkein muutos näkyi väestössä.\nEnnen alueliitosta kolttasaamelaiset ja venäläiset olivat Petsamon monikulttuurisessa yhteisössä enemmistö ja suomalaiset vähemmistö, mutta vuoteen 1944 mennessä asetelma oli kääntynyt päinvastaiseksi.\nSamoin luterilaisuus korvasi enemmistöuskontona ortodoksisuuden, jota koltatkin harjoittivat.\nSyrjäyttämällä kolttasaamelaiset kotiseudullaan Suomi siis käyttäytyi kuin todellinen siirtomaaherra, arvioivat uusia tutkimuksia alueen historiasta tekevät tutkijat.\nSamankaltainen suomalaistaminen oli käynnissä sukupolvien ajan myös muualla Suomelle kuuluvassa Lapissa. Petsamo tarjoaa kuitenkin tutkijoille pienen kokonsa ja lyhyen ajanjaksonsa vuoksi erityisen tilan, jossa Suomen kolonialistinen käytös näkyy vielä kirkkaammin.\nKolttia sekä kaksi suomalaista asevelvollista Petsamon Suonikylässä elokuussa 1931. Kuva: Karl Nickul / Suomalais-ugrilainen kuvakokoelma / Museovirasto\nSuomalaisten olisi syytä tutustua tähän osaan historiaa paremmin, sanoo Helsingin yliopiston Pohjoismaiden tutkimuksen professori Peter Stadius.\n– Me pohjoismaalaiset kierrämme mielellämme maailmalla kertomassa muille, miten heidän pitäisi kohdella alkuperäiskansojaan ja vähemmistöjään. Sitten meillä on kuitenkin oma takapihamme, jossa nämä asiat on jätetty vähälle huomiolle, Stadius sanoo.\nHän näkee, että juuri kolonialismikeskustelu on se väylä, jonka kautta saamelaiskysymystä olisi vihdoinkin syytä käsitellä.\nOngelmana on tähän asti ollut se, että asia on useimmille suomalaisille täysin vieras. Stadius ei esimerkiksi itse muista oppineensa aikoinaan koulussa yhtikäs mitään saamelaisista.\n– Suomalaisten on vaikea ymmärtää, miksi ja miten saamelaiset kokevat olevansa niin marginaalissa. Yhteisön traumat ovat erittäin syvällä, ja niitä pitäisi jollain tavalla osata yhteiskunnallisesti käsitellä, Stadius painottaa.\nEnnen toista maailmansotaa Jäämerentiellä kulki yli 10 000 turistia vuodessa. Kuva: Otso Pietinen / Historian kuvakokoelma / Museovirasto.\n"Valkoisen miehen taakka"\n“Vuosisatoja kestäneen, voimakkaan ja voitokkaan pohjoiseen suuntautuneen suomalaisen kansanpaineen äärimmäisenä kärkenä unohdetut kansalaisemme ovat saapuneet Jäämeren rannoille. Karkoittaen heikompia lappalaisia tieltään suomalaiset uutisasukkaat kaskitulineen ja sahroineen kävivät Lapin rajain yli.”\nNäin kirjoitti vuonna 1918 Väinö Voionmaa, Suur-Suomi-aatetta kannattanut professori ja vaikutusvaltainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka oli keskeisessä roolissa neuvottelemassa Petsamoa Suomelle Tarton rauhanvaltuuskunnassa.\nTässä jutussa kursivoidut katkelmat ovat peräisin Voionmaan teoksesta Suomi Jäämerellä.\nProfessori Peter Stadius on perehtynyt Voionmaan ja muiden aikalaisten samantyyppisiin kirjoituksiin uusimmassa, julkaisua odottavassa tutkimuksessaan (siirryt toiseen palveluun). Hän esittää, että suomalaiset toteuttivat Petsamon uudisasuttamisen eurooppalaisten siirtomaamahtien tapaan.\nEnsinnäkin suomalaiset hamusivat Petsamosta luonnonrikkauksia samaan tapaan kuin britit Intiasta ja Afrikasta tai espanjalaiset Etelä-Amerikasta.\nToiseksi, Petsamoon suuntautuneet suomalaiset oikeuttivat toimintaansa alkuperäisväestön sivistämistehtävällä. Sekin oli Stadiuksen mukaan tyypillistä kolonialistista ajattelua, jossa alkukantaisina pidettyjen kansojen sivistämistä ja opettamista pidettiin ”valkoisen miehen taakkana”.\n– Tämän taustalla oli myös kansallismielisempi rajaseutukolonialismi, Lebensraum, jonka mukaan kansan pitää levittäytyä ja ottaa itselleen ympäröivä tyhjä tila. Petsamo oli nimenomaan tällaista aluetta, jossa Suur-Suomi-ajattelu toteutui, Stadius sanoo.\nJuuri tällaisten oikeutusten haku paistaa muun muassa Väinö Voionmaan teksteistä:\n”Suomalaiselle taloudelle ja suomalaiselle kulttuurille alkaa uusi odotettu vaikutusaika ja Jäämeren seuduille se edistyksen ja vaurastumisen aika, jonka luonnon ja historian olot näyttävät määrittäneen siellä alkamaan suomalaisessa muodossa.”\nKolttasaamelainen mies pitelee hirvensarvea Petsamossa vuonna 1936. Kuva: Eino Nikkilä / Suomalais-ugrilainen kuvakokoelma / Museovirasto\nStadiuksen mukaan vasta kylmän sodan aikana Pohjoismaat tekivät tietoista pesäeroa historiansa kolonialistisiin piirteisiin, esiintyen puolueettomina ja hyveellisinä tahoina kansainvälisessä yhteisössä.\n– Vasta 1950-luvulta eteenpäin Suomessa on alettu ajatella, että emme me mikään siirtomaavalta ole olleet. Mutta kun katsoo kirjoittelua 1920-luvulla, siellä ollaan lähinnä huolissaan siitä, pystyykö Suomi kilpailemaan Jäämeren alueiden hallinnasta Ruotsin ja Norjan kanssa, Stadius sanoo.\n“Jäämeren avaaminen Suomelle [merkitsee] suurenarvoisen tuotantolähteen ja tärkeän siirtola-alueen avaamista koko maallemme. Se on lisäksi oleva itsenäisen Suomen ensi askel ulos suureen vapaaseen maailmaan. Ja se on oleva ensimmäinen elonmerkki ’suurenevasta Suomesta’.”\nPetsamo muuttuikin valtavasti 24 vuoden aikana. Sen jälkeen kun alueelta löydettiin Euroopan rikkain nikkeliesiintymä, Kolosjoen suurta kaivosta ja sitä ympäröivää yhdyskuntaa rakennettiin vimmaisesti.\nModernit kerrostaloalueet kohosivat majoittamaan kaivoskylän asukkaita. Maanviljelyä alettiin edistää merkkinä sivistyneenä pidetystä elämäntavasta.\nMuutos näkyi myös instituutioissa, kun venäläinen hallintojärjestelmä kitkettiin ja tilalle istutettiin suomalainen kansakoulu, terveydenhuoltojärjestelmä, oikeuslaitos ja lainsäädäntö. Luterilaisen seurakunnan jäsenten osuus väestöstä lähes kaksinkertaistui.\nKäsivarren kiivaan kehitysprojektin rahoitti pitkälti Suomen valtio, ja hankkeita kävivät vuoroin ihailemassa presidentit K. J. Ståhlberg ja P. E. Svinhufvud.\nPetsamosta visioitiin myös jännittävää lomakohdetta, ja alueelle rakennettiin hotelli sekä majataloja etelän turistivirtoja varten.\nMatkailuesitteissä kolttakyliä markkinoitiin eksoottisina nähtävyyksinä. Jäämeressä uiskentelevista vonkaleista taas liikkui hurjia kalajuttuja, jotka houkuttelivat urheilukalastajia apajille.\nKolme turistia kalastamassa Paatsjoen Kolttakönkään rantakalliolla kesällä 1924. Petsamoa markkinoitiin etelän suomalaisille kalastusparatiisina. Kuva: Kotiseutuyhdistys Rovaniemen Totto ry:n kokoelma\nMatkailutekstit ja opaskirjaset vakuuttivat lukijan myös siitä, että Petsamo on oikeutettu osa Suomea, sanoo kirjallisuudentutkija Elina Arminen Itä-Suomen yliopistosta.\n– Matkaoppaista paistaa läpi, ettei Petsamosta oltu niinkään kiinnostuneita alueen itsensä vuoksi, vaan lähinnä siitä näkökulmasta, miten tämä uusi maapläntti voi hyödyttää muuta Suomea, Arminen sanoo.\n“Lapin varsinaisia vallottajia kuitenkin ovat suomalaiset uutisasukkaat. Ensin kalastajina, sitten kaskenpolttajina ja vihdoin säännöllisinä maanviljelijöinä suomalaiset tulokkaat vähitellen ovat asuttaneet Lapin ja työntäneet pois lappalaisen asutuksen Saariselkään asti."\nKolttakönkään matkailijahotellin seurusteluhuone edusti turisteja varten rakennettuja moderneja puitteita. Kuvat vuodelta 1939. Kuva: Ylin kuva: Otso Pietinen / Historian kuvakokoelma / Museovirasto. Alin kuva: Aarne Pietinen / Historian kuvakokoelma / Museovirasto\nRasistiset ennakkoluulot esiintyivät Armisen mukaan Petsamon kolttia kohtaan vielä räikeämpinä kuin muita Suomen Lapin saamelaisia kohtaan.\nSuomalaisilla oli ennestään mielikuva saamelaisista tuntureiden paimentolaiskansana, mutta Jäämeren rannalla asuvat, kalastusta harjoittavat koltat rikkoivat näitä stereotypioita. Lisäksi kolttien ortodoksisuus ja läheisyys venäläisen kulttuurin ja kielen kanssa hämmensi suomalaisia uudisasukkaita.\n– Koltat olivat ikään kuin kaksinkertaisesti outoja. Sen ajan suomalaisista saattoi tuntua, että ovatko nämä edes oikeita saamelaisia, Arminen sanoo.\n"Asutustaistelu Lapissa on, useista vastenmielisistä piirteistään huolimatta, ollut korkeimman talous- ja kulttuurimuodon taistelua alhaisempia vastaan.”\nPakkosuomalaistaminen tuli Petsamoon\nSuomalaisten tavoitteena oli dosentti Janne Lahden mukaan alkuperäisväestön kulttuurin tukahduttaminen Petsamossa ja laajemminkin Lapissa.\nLahden tutkimuksissa on selvinnyt, että suomalaiset ja koltat olivat Petsamossa tiiviissä mutta silti tiukasti erotellussa kanssakäymisessä. Toisaalta kolttia palkattiin rakennustöihin ja oppaiksi jokiveneitä ohjaamaan, mutta samalla heihin suhtauduttiin jyrkän ylenkatsovasti.\n– Tässä kaikessa näkyi paradoksina se, että kolttiin tehtiin aktiivisesti pesäeroa. Samaan aikaan heistä yritettiin tehdä suomalaisten kaltaisia mutta ei kuitenkaan samanarvoisia, Lahti sanoo.\nKolttasaamelaisia Petsamon Kolttakönkäällä vuonna 1929. Kuva: Suomalais-ugrilainen kuvakokoelma / Museovirasto\nPakkosuomalaistaminen tapahtui pitkälti koulutuksen kautta. Tämä näkyi erityisesti Petsamon menettämisen jälkeen, kun Suomen sodanjälkeisten rajojen sisälle uudelleenasutettujen kolttien lapsia vietiin asuntolakouluihin. Niissä pyrittiin kitkemään lapsista pois oma kulttuuri ja kieli ja korvaamaan ne suomalaisuudella.\n– Suomalaiset suhtautuivat kolttiin kolonialismille tyypillisellä sosiaalidarvinistisella ajattelulla. Siinä ajatusmallissa kehittyneemmän valkoisen sivilisaation kohdatessa alempiarvoisia alkuperäiskansoja näiden vaihtoehtoina on joko sulautua uuteen valtaväestöön tai kadota, Lahti sanoo.\n“Ei ole mitään järkeä eikä oikeutta pidättää jonkun sadan taantuneen ja jälkeenjääneen eläjän hyväksi, olkoonpa heidän kielensä ja kulttuurinsa muuten kuinka mielenkiintoinen ja säilyttämisen arvoinen tahansa, suuria taloudellisia etuja, joita sadattuhannet ihmiset ja kokonaiset valtiot voivat hyödyksensä käyttää.”\n"Suomalaisten pitäisi olla valveutuneempia"\nKuulostaako Suomen toiminta Petsamossa vieraalta?\nEi ihme, sanovat tätä juttua varten haastatellut tutkijat. He ovat yhtä mieltä siitä, että Suomi on kolonialismin historiassa totuttu näkemään lähinnä suurvaltojen pelinappulana.\n– Meillä vallitsee yleisessä historiakäsityksessä putkinäkö, jossa historia on pakattu nättiin kansalliseen pakettiin. Siinä esiintyy selkeä yksikkö nimeltä Suomi jo kauan ennen kuin Suomea on ollut olemassakaan, ja nähdään, että itsenäinen kansallisvaltio on historian vääjäämätön täyttymys, Lahti luonnehtii.\nTällainen käsitys on kuitenkin kovaa vauhtia monipuolistumassa (siirryt toiseen palveluun). Viime vuosina tutkijat ja kansalaisvaikuttajat ovat alkaneet puhua kolonialismista saamelaisia kohtaan sekä Suomen roolista osana maailmanlaajuista kolonialismin ilmiötä.\nKolttakönkään matkailijahotelli rakennettiin Paatsjoen rannalle vuonna 1939, vanhan ortodoksisen kirkon viereen. Kuva: Aarne Pietinen / Historian kuvakokoelma / Museovirasto\nLahti on ollut toimittamassa kahta aihetta käsittelevää tutkimusteosta: Historiallisen aikakauskirjan tuoretta Suomi ja kolonialismi -teemanumeroa (siirryt toiseen palveluun) sekä tulevaa Suomen rajaseutujen kolonialismi -kirjaa. Kummassakin useiden eri alojen tutkijat käsittelevät Suomen koloniaalisia rooleja eri kanteilta.\nLahden mukaan globalisaation ja yhteiskuntien monimuotoistumisen myötä kolonialismin perintöä ja vähemmistöjen kohtelua katsotaan useissa maissa nyt uudella tavalla. Kansainväliset kansalaisoikeusliikkeet, kuten Black Lives Matter, pakottavat myös Suomea katsomaan omaa menneisyyttään uusin silmin.\nLahti kertoo olevansa tietoinen siitä, että kolonialismi-tulkinta historiasta on myös kärjistynyt julkisessa keskustelussa. Kun vaikkapa kansanedustaja Pirkka-Pekka Petelius (vihr.) pyytää anteeksi vanhoja saamelaissketsejään tai perinteisistä tuotemerkeistä riisutaan väestöryhmiin viittaavia vanhanaikaisia nimityksiä, jotkut saattavat kokea, että nykysuomalaisia yritetään syyllistää menneisyyden tapahtumista.\nSiitä ei kuitenkaan ole Lahden mukaan kyse.\n– Pitäisikö orjanomistajien jälkeläisten Yhdysvalloissa kokea asiasta syyllisyyttä? Ei tietenkään. Mutta meidän suomalaisten pitäisi olla valveutuneempia ja tietoisia siitä, että Suomikin oli osa globaalia kolonialismin historiaa.\nTietoisuus lähtisi Lahden mukaan lisääntymään jo sillä, että koulun historiantunneilla opetettaisiin laajempaa Suomi-kuvaa.\n– Kun kolonialismia peruskoulussa ja lukiossa käsitellään, se esitetään usein sellaisena joka tapahtuu jossain tuolla kaukana, ja siihen liittyvät hyväksikäyttö ja anastus ovat joidenkin muiden ongelmia. Kolonialismi tulisi sen sijaan nähdä osana Suomen ja suomalaisten historiaa.\nVoit keskustella aiheesta tiistaihin 20. huhtikuuta kello 22 asti.\nJutun lähteinä on käytetty haastattelujen lisäksi Elina Armisen, Janne Lahden ja Peter Stadiuksen myöhemmin tänä vuonna julkaistavia tutkimusartikkeleita sekä Lapin maakuntamuseon (siirryt toiseen palveluun) näyttelyopasta Petsamo 1920–44 – Suomi Jäämeren rannalla. Lainaukset ovat Väinö Voionmaan kirjasta Suomi Jäämerellä (1918), jota on referoitu Stadiuksen artikkelissa.\nKuvatekstiä korjattu 18.4. klo 13.36. Kolttamies pitelee kuvassa hirvensarvea, ei poronsarvea. Karttaa korjattu 19.4. klo 10. Aiemmassa kartassa Petsamoon oli erehdyksessä sisällytetty Jäniskosken-Niskakosken alue.\nLapin-hulluus alkoi 100 vuotta sitten Petsamosta – automobiilit kiidättivät ensimmäiset turistilaumat ihmettelemään Jäämerta\nTarton rauha oli tiukan neuvottelun takana – eikä kestänyt kauan\nVenäjän kaivosjätti suunnittelee Petsamoon suurta turistikohdetta Sotšin malliin


Maalla, Merellä ja Ilmassa: kesäkuuta 2019\nPäivä Siam Parkissa\nHeräsimme 8 aikoihin, mentiin aamupalalle ja hieman ennen 10 lähdimme pysäkille odottamaan bussia Siam Parkkiin. Playa de las Americasista, Los Cristianoksesta ja Costa Adejesta menee ilmainen bussi Siam Parkkiin.\nSiam Park on Euroopan suurin vesipuisto. Puisto sijaitsee Playa de las Américasin reunalla Costa Adejessa.\nOlimme Siam Parkissa hieman puoli 11 jälkeen. Ensimmäisenä oltiin aalto altaassa, johon tuli 20 vaille 20 minuutin ajan aaltoja, oli ihan super hauskaa.\nLaskettiin myös muutamia vesiliukumäkiä ja kelluttiin "joessa."\n17 aikoihin lähdettiin puistosta pois, bussien opastus oli hieman epäselvästi ja menimme ensin Costa Adejeen menevään bussiin, jossa sitten jäimme ensimmäisellä mahdollisella pysäkillä pois ja jatkoimme paikallisbussilla takaisin Playa de las Américasiin.\nKävimme viemässä tavarat hotellille, josta melkein suoraan lähdettiin kuvaamaan auringonlaskua.\nAuringonlaskun kuvaamisen jälkeen matkamuistokauppojen kautta syömään. Kokeilin vaihtelun vuoksi ottaa jotain muuta kun grillattua possua.\nSyömisen jälkeen menimme kaupan kautta takaisin hotellille.\nPosted by Riikka at 18.45 Ei kommentteja:\nLabels: Aurinkomatkat, canary islands, españa, espanja, kanariansaaret, Playa de Las Americas, Siam Park, Tenerife, Teneriffa\nHerättiin 7 aikoihin, käytiin aamupalalla ja lähdettiin retkipysäkille odottamaan bussia. Bussin tultua haettiin vielä yhdeltä hotellilta retkeläisiä. Kaikkien oltua kyydissä lähdettiin kohti vuoristoa ja Teideä.\nRetken ensimmäinen pysähdys oli Vilaflorin kylässä, joka oli mielestäni hieman turha pysähdys. Olisi voinut pysähtyä ylempänä niinkuin 2014 pysähtyi. Tauolla oli aikaa käydä kahvilla/vessassa, eipä sillä pysähdyksellä kauheasti ollut kuvattavaa.\nVilaflorin kylästä jatkoimme kohti Teideä. Matka vie halki vuoriston ja vehreiden kanarianmäntymetsien. Matkalla ohitettiin useita kasvillisuusvyöhykkeitä. Retkellä kuuli Teneriffan luonnosta ja tietysti tarinan Teiden synnystä.\nTeide on koko Espanjan korkein vuori ja maailman kolmanneks suurin tulivuori.\nTeideä ympäröi laaja kansallispuisto, jossa on runsaasti kasvustoa. Teidelle suunnatessa kannattaa pukeutua lämpimästi, sillä ilmasto muuttuu nopeasti rannoilta vuoristoon siirryttäessä. Talvikuukausina vuorilla voi sataa jopa lunta.\nVielä ennen Teidelle pääsyä pysähdyimme kuvaamaan. Paikka oli sama, jossa 2014 pysähdyimme, silloin oli vaa paljon enemmän aikaa. Mielestäni nyt oli liian vähän tällä pysähdyksellä aikaa eikä joka paikkaa edes ehtinyt kuvata.\nTeidellä osa lähti ylemmäs menevällä kaapelihissillä. Me jäimme alatasanteelle, itse olin siellä 2014 käynyt eikä Joonas halunnut ylös lähteä.\nTeideltä lähdimme takaisin päin. Matkalla pysähdyimme näköalapaikalle, josta näki Teiden sieraimet. Laavamaisemia jaksaa kyllä joka kerta kuvata ja ihmetellä kuinka karun kaunista on.\nRetken viimeinen pysähdys oli ravintolan luona, josta sai espanjalaista perunamunakasta. Ravintolalta lähdimme Los Gigantesin ja Costa Adejen kautta takaisin Playa de las Americasiin.\nPysähdyksellä ei ollut pakko ruokaa syödä ja ruoka piti paikan päällä maksaa. Mielestäni olisi ruokakin voinut sisältyä retken hintaan, kuten 2014 sisältyi.\nHotellilla hetki lepoa, ennen mereen uimaan menemistä. Meressä uinnin jälkeen suihkuun ja kaupoille. Kaupoilla käynnin jälkeen syömään.\nSyömisen jälkeen mentiin vain hotellille, pitkä mutta kiva päivä takana.\nKaikin puolin retki oli ihan kiva, vaikkakin tykkäsin 2014 vuoden retkestä paljon enemmän, tosin silloin oli myös Aurinkomatkojen oma opas, tänä vuonna oli Kanariansaarten valtuuttama paikallisopas.\nPosted by Riikka at 14.03 Ei kommentteja:\nLabels: Aurinkomatkat, canary islands, españa, espanja, kanariansaaret, Playa de Las Americas, Teide, Tenerife, Teneriffa, tulivuori\nHeräsimme jälleen puoli 8 aikoihin, kävimme aamupalalla ja lähdimme bussilla lentokentän vierelle kuvaamaan koneita.\nKuvailimme koneita hieman yli 13 asti, jonka jälkeen lähdimme kävelemään takaisin bussipysäkille. Bussilla Los Cristianokseen, josta vaihdolla Playa de las Americasiin.\nHotellilla hetken lepäilimme, ennenkuin haimme allasbaarista leipää huoneeseen. Välipalan syönnin jälkeen mentiin hetkeksi mereen uimaan.\nUimisen jälkeen käytiin lääkärissä, tällä kertaa ei minun takia. Lääkäristä apteekin kautta syömään, syömisen jälkeen menimme takaisin hotellille.\nPosted by Riikka at 17.39 Ei kommentteja:\nLabels: airport, Aurinkomatkat, canary islands, Finnair, kanariansaaret, Tenerife, Teneriffa


Kälviän Jokikylän kyläyhdistys järjestää monenlaista toimintaa Kälviällä.\nKälviän Jokikylän Kyläyhdistys Ry\nKälviän Jokikylän kyläyhdistyksen kotisivu.\nSlideshow In HTML by WOWSlider.com v4.2\nKälviän Jokikylän kyläyhdistys\nKälviän Jokikylän kyläyhdistys on virkeä kyläyhdistys, joka järjestää monenlaista toimintaa Kälviällä. Jokikylätalo on tärkeä osa kyläyhdistyksen toimintaa ja se mahdollistaakin monenlaisten erilaisten tapahtumien järjestämisen. Jokikylätalolla on nähty muun muassa jouluisia puurojuhlia, kesäteatteria, bingoa ja monenlaista muuta harrastetoimintaa.\nNimitys ”Jokikylä” viittaa Kälviän Vähäjokivarteen muodostuneisiin Lassilan, Nissin, Miekkojan ja Tuomaalan kyliin. Yhdessä nämä kolme kylää muodostavat Kälviän Jokikylän kyläyhdistyksen alueen. Nimi Jokikylä tulee vanhan koulupiirin nimestä, mutta varsinaisesti sen nimistä kylää ei ole olemassa.\nKylällä on paljon vanhoja maataloja, jotka ovat säilyneet sukupolvesta toiseen samalla suvulla. Niiden lisäksi kylällä on paljon omakotiasutusta, joiden asukkaat käyvät työssä esimerkiksi Kokkolassa, Kannuksessa ja Kälviällä.\nKoulut ja terveys- sekä päivähoitopalvelut löytyvät Kälviän keskustasta, joka on 5-10 minuutin automatkan päässä. Keskustasta löytyvät myös päivittäistavarakaupat, pankit, kirjasto, posti ja lukuisia muita palveluita.


Inkivääri - kasvaa kotona ja avoimella kentällä - Naisten aikakauslehti\nGingerin viljely kotona tässä laitoksessa voi olla kiinnostavaa niille ihmisille, jotka ovat tietoisia sen juuren hyödyllisistä ominaisuuksista. Inkivääri on monille tuttu itämainen mauste, mutta se on tehokas lääketieteellinen ja kosmetologinen aine.\nTänään, inkivääri voidaan ostaa lähes missä tahansa myymälässä tai apteekissa, mutta se on paljon helpompaa kasvattaa sitä kotona tai puutarhassa aina, jotta tämä hyödyllinen tuote olisi aina käytettävissä. Lisäksi inkiväärien viljely potissa tai avoimessa kentässä ei ole liian vaikea tehtävä, jota jopa amatööri-puutarhuri pystyy käsittelemään.\nKun olet istuttanut tämän kasvien pottiin, voit 8 kuukauden kuluttua syödä itse kasvattamiasi juuria. Lisäksi jotkut ihmiset istuttavat inkivääriä yrittäessään tehdä siitä kukkia. Inkivääri kukinta on harvinaista, ja sinun täytyy yrittää nähdä sen kauniita keltaisia kukkia.\nMiksi kasvaa inkivääri: kasvien hyödylliset ominaisuudet\nKasvaminen kotona inkiväärijuuri voi auttaa selviytymään useista erilaisista vaivoista. Kasvien juuret tai sarvipäinen juuret, kuten sitä joskus kutsutaan, sisältävät koostumuksessaan vain uskomattoman määrän vitamiineja ja kivennäisaineita. Tämä tuote tuo suuria etuja ihmiskeholle, erityisesti:\nnormalisoi ruoansulatuskanavan, poistaa dysbakterioosin, ilmavaivat;\npoistaa haitallisia aineita, kuonoja ja toksiineja;\nsillä on anti-inflammatorinen, parantava ja analgeettinen vaikutus;\nääniä ja antaa voimaa;\nparantaa seksuaalista aktiivisuutta, auttaa hoitamaan naisten ja miesten sukuelinten sairauksia;\nparantaa ihoa, kynnet ja hiukset, edistää nuorentamista.\nRikkaan sadon saamiseksi on ensinnäkin välttämätöntä valita istutusmateriaali oikein. Nykyään useimmissa suurissa supermarketeissa voit ostaa tuoretta inkivääriä. Maaperän istuttaman juuren valinta on otettava hyvin huolellisesti. Kun ostat istutusmateriaalia, valitse yksilöt, joilla on sileä ja kiiltävä iho, jotka muodostavat versoja. Varmista, että selkä ei ole liian kuiva tai jäätynyt.\nYrityskaupan jälkeen inkivääri tulisi sijoittaa lämpimään veteen 2-3 tunnin ajan versojen kasvun nopeuttamiseksi. Jos sarvipäinen juuret ovat liian suuria ja aiotte istuttaa vain osan palasta maahan, sinun pitäisi leikata se varovasti puhtaalla veitsellä ja tahraa leikattu kohta heikolla kaliumpermanganaattiliuoksella. Se on tarpeen sieni-infektioiden ehkäisemiseksi.\nSeuraavaksi ota laaja potti ja 3-5 cm täytä pohjaansa valmiiksi valmistetulla hiekka-, sumu- ja humusseoksella. Kaikki komponentit on sekoitettava yhtä suuriksi osiksi. Tarvittava osa juuresta tulee haudata maaperään noin 2 cm ja kaada runsaasti puhdasta vettä.\nJos valitsit sopivan istutusmateriaalin ja istutit sen oikein maahan, voit odottaa ensimmäiset versot 10-14 vrk. Tähän asti kasvi on säilytettävä viileässä ja kuivassa paikassa ympäristön lämpötilassa noin +15 ° C.\nTulevaisuudessa inkivääri tulisi sijoittaa kosteaan ja lämpimään huoneeseen. Samaan aikaan on mahdotonta sallia osuma suorasta auringonvalosta. On parasta laittaa potti osittain varjossa. Useimmat viljelijät suosivat inkiväärin viljelyä.\nSinun täytyy juoda kasvi melko usein, koska inkivääri on hyvin kosteutta rakastava. Samaan aikaan huolellisesti seurata maaperän kuntoa ja yritä olla liioittelematta kastelua, muuten lemmikkisi pyörii.\nJos tavoitteena on saada tuoretta inkiväärijuuria, jota voidaan syödä tai käyttää tehokkaana lääkkeenä syksyn puolivälissä, sinun on aloitettava vähitellen vähentää kastelua, kunnes se on täysin pysähtynyt. Näin kuivatat maaperän, joka puolestaan stimuloi juurakoiden kehittymistä. Jos aiotte saavuttaa tämän kasvien kukinnan, kastelu olisi vähennettävä minimiin, pitäen maaperä jatkuvasti kosteassa tilassa.\nLisäksi inkivääriä tulisi ruokkia säännöllisesti mineraalilannoitteilla. Jotta kasvaa runsaasti juuria, valitse ne, joilla on runsaasti kaliumia, ja kukinnan - fosforin. Lannoitus tuottaa 1 kerran 2-3 viikossa.\nOminaisuudet kasvavat kasvit maassa avoimessa maassa\nKasvavan inkiväärin lisäämiseksi kesämökissä on parasta itää muutama talon juurta etukäteen. Ne olisi istutettava ruukkuihin helmikuun lopussa - maaliskuun alussa, ja keväällä, kun kasvit alkavat aktiivisesti itää, ne olisi istutettava puutarhaan dachassa.\nParas lannoite inkivääriin, joka on istutettu avoimeen maahan, on lehmän lannoite, joka on laimennettu vedellä suhteessa 1:10. Kastelulaitosten taajuus riippuu säästä. Kuumalla ja kuivalla kesällä inkivääriä on kasteltava melko usein. Jos puutarha-alueesi kastellaan säännöllisesti sateella, on todennäköisimmin, että puutarhapenkkiä ei tarvitse kastella lainkaan. Lähempänä juurien satoa, kastelu on lopetettava kokonaan.\nKun olet lopettanut inkivääri kastelun (sekä kotona että puutarhassa), sen lehtien väri muuttuu nopeasti keltaiseksi, kuivuu ja putoaa. Kun varret ja lehdet lopulta haalistuvat, voit kaivaa huolellisesti maan juuret. Sen jälkeen ne on pestävä ja kuivattava hyvin.\nVoit säilyttää sadon kuivassa ja pimeässä huoneessa tai jääkaapissa muovikelmussa. Näissä olosuhteissa tuoreet inkiväärijuuret voivat jäädä syötäviksi useita kuukausia. Lisäksi juuret voidaan jäädyttää pitääkseen ne vielä pidempään. Jotkut kasvinviljelijät haluavat kuivata tuoreita juuria, mutta tässä tapauksessa niitä ei saa käyttää kaikissa tilanteissa.\nJoskus myös tuoreita inkivääriä ja lehtiä kulutetaan. Ne eivät ole niin runsaita vitamiineja ja kivennäisaineita kuin juuret, mutta ne voivat olla myös erittäin hyödyllisiä ihmisille.\nKasvava inkivääri, sekä kotona että kesämökissä, ei ole niin vaikeaa. On syytä viettää aika paljon aikaa ja vaivaa - ja voit saada uskomattoman tehtaan kotiin, jossa on todella ihmeellisiä ominaisuuksia. Lisäksi tuoreiden lehtien ja inkiväärijuuren avulla voit monipuolistaa ruokalajeja ja antaa sille erittäin epätavallisen maun ja aromin.\nEdellinenMiten valita harjoitus pyörä kotiin\nSeuraavanaKauniita tiloja äidistä. ystävällisiä sanoja lähimmästä


KKO:2012:47: Oliko oikeusaputoimistolla oikeus ennalta rajoittaa ulkomailla käsiteltävää asiaa varten myönnetyn oikeusavun tuntimäärää? - Riidat.fi\nKKO:2012:47: Oliko oikeusaputoimistolla oikeus ennalta rajoittaa ulkomailla käsiteltävää asiaa varten myönnetyn oikeusavun tuntimäärää?\nOikeusaputoimistolla ei katsottu olevan oikeutta ennalta rajoittaa ulkomailla käsiteltävää asiaa varten myönnetyn oikeusavun tuntimäärää. Ks. KKO:2012:15\nOikeusapuL 23 §\nVNA oikeusavusta 21 §\nA haki 10.11.2011 oikeusaputoimistoon tekemällään hakemuksella oikeusapua ja avustajan määräämistä valituksen laatimiseksi ja perilleajamiseksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle. Korkein oikeus oli 16.5.2011 antamallaan päätöksellä hylännyt A:n valituslupahakemuksen asiassa, joka koski uuden määräajan asettamista valituksen perilleajamiselle työsuhteen perusteetonta päättämistä ynnä muuta koskeneissa asioissa.\nOikeusaputoimiston oikeusapupäätös 1.12.2011 sekä ratkaisupyyntö\nIisalmen oikeusaputoimisto myönsi 1.12.2011 A:lle oikeusapua oikeudellista neuvontaa varten. Oikeusaputoimisto määräsi oikeusavun tuntimääräksi kaksi tuntia ja A:n avustajaksi tämän valitseman asianajajan.\nA esitti 2.1.2011 Iisalmen oikeusaputoimistolle ratkaisupyynnön, jossa hän vaati ensisijaisesti, että oikeusapu myönnetään kattamaan tarpeelliset toimenpiteet siihen saakka, kunnes Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on päättänyt, ottaako se asian käsiteltäväkseen, ja että toimenpiteiden enimmäistuntimääräksi vahvistetaan 80 tuntia. Toissijaisesti hän vaati, että myönnetty enimmäistuntimäärä korotetaan 40 tunniksi tai muuksi tuomioistuimen tarpeelliseksi arvioimaksi määräksi. A:n mukaan hänen tarpeeseensa saada asianajoapua vaikutti se, ettei hän osaa suomea eikä hän ole saanut muunkielisiä käännöksiä itseään koskevista tuomioistuinten ratkaisuista.\nIisalmen oikeusaputoimisto toimitti ratkaisupyyntöhakemuksen Korkeimman oikeuden tutkittavaksi.\n1. Oikeusaputoimisto on myöntänyt A:lle oikeusapua oikeudellista neuvontaa varten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle tehtävää valitusta koskevassa asiassa. Oikeusapua on myönnetty avustajan toimenpiteisiin kahdelta tunnilta.\n2. Asiassa on kysymys ulkomailla käsiteltävässä asiassa myönnettävän oikeusavun sisällöstä ja siitä, voidaanko oikeusavun tuntimäärä rajata oikeusapupäätöksessä.\nOikeusavun sisältö ulkomailla käsiteltävässä asiassa\n3. Oikeusapulain 23 §:n 1 momentin mukaan ulkomailla käsiteltävissä asioissa oikeusapu kattaa yleisen oikeudellisen neuvonnan. Pykälän 2 momentin mukaan oikeusministeriö voi erityisen painavista syistä myöntää 1 momentissa tarkoitettua laajemman oikeusavun ulkomailla käsiteltävään asiaan.\n4. Oikeusapulakia koskevan hallituksen esityksen (82/2001 vp s. 113) mukaan oikeusapu pääsääntöisesti rajoittuisi Suomessa annettavaan oikeusapuun siten, että ulkomailla käsiteltävissä asioissa oikeusapu kattaisi vain neuvonnan, ellei erityisiä syitä ole. Silloin, kun oikeusapua haettaisiin sanotun pykälän 1 momentin mukaisesti koskemaan yleistä oikeudellista neuvontaa, oikeusavusta päättäisi oikeusaputoimisto. Neuvontaa laajemman oikeusavun myöntämisestä päättäisi oikeusministeriö. Esimerkiksi ihmisoikeustuomioistuimessa käsiteltävissä asioissa edellytettäisiin erityisiä syitä sille, että oikeusapuun voisi kuulua muuta kuin oikeudellista neuvontaa.\n5. Korkein hallinto-oikeus on ratkaisussaan 2005:65 lausunut oikeusapulain 23 §:n 1 momentissa säädetyn yleisen oikeudellisen neuvonnan sisällön jäävän laajuudeltaan epäselväksi sekä säännöksen sanamuodossa että sitä koskevissa hallituksen esityksen perusteluissa. Korkein hallinto-oikeus on niiden perusteella katsonut kuitenkin voitavan päätellä, ettei yleinen oikeudellinen neuvonta tarkoittanut oikeusavun antamista asian tutkimista ja ulkomaisessa tuomioistuimessa avustamista varten.\n6. Tässä tapauksessa oikeusaputoimisto on myöntänyt oikeusapua oikeudellista neuvontaa varten asiassa, jossa on kysymys valituksen tekemisestä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle. Edellä todetulla tavalla oikeusaputoimisto ei voi ulkomailla käsiteltävissä asioissa päättää yleistä oikeudellista neuvontaa laajemmasta oikeusavusta, kuten valituskirjelmän laatimista varten tarvittavista toimenpiteistä, vaan laajemman oikeusavun antamisesta voi päättää vain oikeusministeriö. Korkein oikeus katsoo, että oikeusaputoimisto on toimivaltansa rajoissa tarkoittanut myöntää oikeusapua vain yleisten oikeudellisten neuvojen antamiseen.\n7. Oikeusavusta annetun valtioneuvoston asetuksen (388/2002, oikeusapuasetus) 21 §:n mukaan oikeusapu voidaan oikeusapu-päätöksessä rajata määrättyihin toimenpiteisiin ja määrättyyn tuntimäärään, jos se on perusteltua ottaen huomioon asian laatu ja merkitys, riidan kohteen arvo sekä olosuhteet kokonaisuudessaan. Korkein oikeus on kuitenkin ratkaisussaan 2012:15 katsonut, että oikeusaputoimistolla ei ole tuomioistuinasiassa oikeutta rajoittaa myönnettävän oikeusavun tuntimäärää. Oikeusapulain säännökset, joiden nojalla oikeus-apuasetus on annettu, eivät sisältäneet valtuutusta säätää asetuksella mahdollisuudesta rajata oikeusapu oikeusaputoimiston päätöksellä aikaperusteisesti. Koska oikeusapuasetuksen 21 §:ssä säädetty oikeusavun rajaaminen määrättyyn tuntimäärään ei perustunut perustuslain 80 §:n 1 momentissa edellytetyllä tavalla laissa olevaan valtuutukseen, säännöksen katsottiin olevan ristiriidassa perustuslain kanssa eikä sitä perustuslain 107 §:n mukaan saanut näiltä osin soveltaa.\n8. Ulkomailla käsiteltäviä asioita koskevan oikeusapulain 23 §:n 3 momentti sisältää nimenomaisen valtuutussäännöksen, jonka mukaan oikeusministeriön asetuksella voidaan säätää näissä asioissa annettavan oikeusavun enimmäismäärästä sekä oikeusapuhakemuksen tekemisestä ja sisällöstä. Tällaista asetusta ei kuitenkaan ole annettu. Oikeusapuasetusta − ja sen 21 §:n säännöstä oikeusapupäätöksessä tehtävästä tunti-määrän rajaamisesta − ei myöskään ole annettu oikeusapulain 23 §:n 3 momentin nojalla. Korkein oikeus katsoo, ettei oikeusapuasetuksen 21 §:n säännöksen antaminen ole perustunut laissa säädettyyn valtuutukseen myöskään ulkomailla käsiteltävien asioiden osalta. Koska oikeusapuasetuksen 21 §:ää ei näiltäkään osin ole annettu laissa olevan valtuutuksen nojalla, säännöksen on katsottava olevan ristiriidassa perustuslain kanssa samalla tavalla kuin Korkeimman oikeuden ratkaisussa 2012:15 eikä sitä perustuslain 107 §:n mukaan saa soveltaa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa.\n9. Korkeimman oikeuden ratkaisussa 2012:15 on lisäksi katsottu, ettei oikeusaputoimiston oikeutta rajata oikeusavun tuntimäärää voitu perustaa myöskään oikeusapulain 5 §:ään, jonka mukaan oikeusavun rajaus määrättyihin toimenpiteisiin voidaan tehdä jo oikeusapupäätöksessä. Ratkaisun peruste-luissa on muun muassa todettu, että yksittäisten toimenpiteiden ja niihin käytetyn tuntimäärän tarpeellisuuden arvioi jälkikäteen tuomioistuin.\n10. Silloin kun kysymys on ulkomailla käsiteltävistä asioista, oikeusapulain 5 §:n 1 ja 2 momentin yleisiä säännöksiä oikeusavun sisällöstä tai aikarajoituksesta ei sovelleta, vaan sovellettaviksi tulevat pykälän 3 momentissa olevan viittauksen mukaisesti lain 23 §:n säännökset. Kuten edellä on selostettu, näissä asioissa oikeusaputoimiston myöntämän oikeusavun sisältö määräytyy suoraan lain nojalla. Oikeus-aputoimiston oikeutta rajata oikeusapu määrättyyn tuntimäärään ei voida perustaa 23 §:n 1 momenttiin.\n11. Edellä mainituilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, ettei oikeusaputoimisto voi rajata oikeusapua määrättyyn tuntimäärään kysymyksessä olevassa ulkomailla käsiteltävässä asiassa.\nOikeusaputoimiston päätöstä muutetaan siten, että määräys avustajan toimenpiteiden rajaamisesta kahteen tuntiin poistetaan.\nAsian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Kari Raulos, Pasi Aarnio, Juha Häyhä, Marjut Jokela ja Jorma Rudanko. Esittelijä Risto Niemiluoto.\nKirjoittaja RiidatJulkaistu 5 tammikuun, 2022 7 tammikuun, 2022 Kategoriat Korkein oikeus, Oikeusapu, Ratkaisupyyntö\nEdellinen Edellinen artikkeli: KKO:2015:91: Olisiko hovioikeuden pitänyt myöntää jatkokäsittelylupa muutos- ja tarkistusperusteella sekä painavin syin?\nSeuraava Seuraava artikkeli: KKO:2018:68: Estikö toiselle osapuolelle myönnetty oikeusapua sopimasta oikeudenkäyntikuluista?\nKategoriat Valitse kategoria Asian ratkaiseminen valmistelussa (1) Asianajaja (3) Avustajan määrääminen (2) Avustajan palkkio (2) Ennakkoratkaisuperuste (4) Esittelijä (1) Esteellisyys (16) Jatkokäsittelylupa (10) Jutun palauttaminen (1) Korkein oikeus (40) Lautamies (3) Muutosperuste (7) Näytön arviointi (1) Oikeudenkäyntiasiamies (1) Oikeudenkäyntikulut (1) Oikeudenkäyntimenettely (9) Oikeusapu (12) Oikeusavun lakkaaminen (1) Oikeusavun saajan vastapuolen korvausvelvollisuus (2) Oikeusavun taloudelliset edellytykset (1) Painava syy (2) Pesänjakaja (1) Ratkaisupyyntö (4) Sovinto (1) Tarkistusperuste (1) Todistelu (1) Tuomari (6) Tuomion perusteleminen (1) Tuomion purkaminen (1) Ylimääräinen muutoksenhaku (2)\nTyoelakeriidat.fi -sivustolla käsitellään työkyvyttömyyseläkehakemuksiin liittyviä riitaisuuksia. Vakuutusoikeuden, korkeimman oikeuden ja työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan ratkaisut.\nVakuutuskorvausriidat.fi -sivustolla käsitellään vakuutuskorvauksiin liittyviä riitaisuuksia. Käräjäoikeuden, hovioikeuden, korkeimman oikeuden, vakuutusoikeuden, tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan ja työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan ratkaisut.\nVelkariidat.fi -sivustolla käsitellään velkariitoihin liittyviä riitaisuuksia ja velkariitojen ongelmatilanteita. Käräjäoikeuden, hovioikeuden ja korkeimman oikeuden ratkaisut.\nSopimusriidat.fi -sivustolla käsitellään sopimuksiin liittyviä riitaisuuksia ja sopimusriitojen ongelmatilanteita. Käräjäoikeuden, hovioikeuden ja korkeimman oikeuden ratkaisut.\nKKO:2015:91: Olisiko hovioikeuden pitänyt myöntää jatkokäsittelylupa muutos- ja tarkistusperusteella sekä painavin syin?\nKKO:2016:57: Tuliko asiassa myöntää jatkokäsittelylupa ennakkoratkaisuperusteella?\nKKO:2017:18: Olisiko hovioikeuden tullut myöntää A:lle jatkokäsittelylupa muutosperusteella?\nKKO:2017:54: Olisiko jatkokäsittelylupa tullut myöntää painavan syyn perusteella?\nKKO:2017:62: Olisiko hovioikeuden pitänyt myöntää jatkokäsittelylupa muutosperusteella?\nKun käräjäoikeuden muutokseen haetaan muutoksenhakua hovioikeudessa, asiaan käsittelyyn tarvitaan jatkokäsittelylupa. Jatkokäsittelulupaa tarvitsee lähes kaikissa riita- ja rikosasioissa. Mikäli jatkokäsittelulupaa ei myönnetä, jää käräjäoikeuden ratkaisu pysyväksi.\nKKO:2015:91: Olisiko hovioikeuden pitänyt myöntää jatkokäsittelylupa muutos- ja tarkistusperusteella sekä painavin syin? 1 tammikuun, 2022\nKKO:2016:17: Olisiko hovioikeuden tullut myöntää jatkokäsittelylupa ennakkoratkaisuperusteella? 1 tammikuun, 2022\nKKO:2016:57: Tuliko asiassa myöntää jatkokäsittelylupa ennakkoratkaisuperusteella? 1 tammikuun, 2022\nKKO:2017:18: Olisiko hovioikeuden tullut myöntää A:lle jatkokäsittelylupa muutosperusteella? 1 tammikuun, 2022\nKKO:2017:54: Olisiko jatkokäsittelylupa tullut myöntää painavan syyn perusteella? 1 tammikuun, 2022\nOikeudenkäynneissä ja oikeudellisten asioiden hoitamisessa, kuten valituksissa ja muutoksenhaussa, voi olla tarpeen käyttää lainoppinutta avustajaa. Mikäli asianosaisella ei ole varaa hankkia tarvitsemaansa apua, voidaan apu kustantaa joko kokonaan tai osittain valtion varoilla. Oikeusapua voi saada valituksiin liittyvissä asioissa, kuten toimeentulotukea tai muihin Kelaan liittyvissä asioissa sekä velkasaataviin liittyvissä jutuissa. Oikeusapua ei kuitenkaan myönnetä, jos asialla on vain vähäinen merkitys asianosaiselle. Oikeusapua haetaan oikeusaputoimistosta, joka päättää oikeusavun myöntämisestä. Mikäli hakija on tyytymätön oikeusapupäätökseen, päätökseen voi hakea muutosta.\nKKO:2021:78: Oliko oikeudenkäyntiavustajan määräämiselle lain mukaisia perusteita?\nKKO:2013:61: Oliko Y:n B:n luokse Kuopion vankilaan tekemää neuvottelukäyntiä pidettävä asian hoitamiseksi tarpeellisena ja siten valtion varoista palkkioon ja kulukorvaukseen oikeuttavana toimenpiteenä.\nKKO:2014:69: Tapauksessa oli kysymys oikeusapulain mukaisen tuntipalkkion määräytymisperusteesta ennen palkkion korottamista koskevan asetuksen voimaantuloa ja sen jälkeen suoritetun toimenpiteen perusteella\nKKO:2015:36: Oliko avustajan määrääminen A:lle tarpeellista?\nKKO:2009:8: Oliko painavia syitä velvoittaa kieltopäätökseen muutosta hakenut A korvaamaan kiellon hakijan oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa ja oliko A:n korvattava valtiolle myös hakijan avustajalle oikeusapulain nojalla valtion varoista maksetut palkkio ja kulukorvaus?


Arde arvioi: Englanti - Venäjä 1-1\nEnglanti on kovasti uusiutunut sitten viime näkemän, oikeastaan vain Hart, Cahill ja Rooney vanhasta kaartista. Vikkeliä nopeita uusia pelaajia, joista Dele Alli todella taitava. Rooney nyt paljon alempana kuin aiemmin. Vauhdikas ensimmäinen jakso, paljon puolittaisia tilanteita, joista parhaat hukkasi hieman vaatimattomamman oloinen Lallana. Uusia pelaajia Venäjälläkin, mutta osittain loukkaantumisongelmien takia. Kovin järjestelmällistä peliä Venäjä ei hyökkäyspäässä saanut aikaan, iso target Dziuba näkymättömämpi kuin Kokorin.\nToisella jaksolla Venäjä piristyi aluksi kovasti, mutta kunnon tilanteita ei parannetulla rakentelulla saatu aikaan. Uudet miehet Shatov ja Smolov aika näppäriä. Akinfejev torjui 70. minuutilla hienosti Rooneyn vedon ylärimaan, mutta epäonnistui pahasti Dierin vapaapotkussa, suoraan verkkoon. Vapaapotku tuomittiin melko kyseenalaisesta tilanteesta. Hodgson vaihtoi sitten jarruttavia pelaajia sisään, alokasmainen virhe taas tältä valmentajalta. Venäjä näytti antautuvan, mutta yliajalla Štšennikov keskitti erikoistilanteen jälkeen boksiin, josta Berezutski puski yllättäen takanurkkaan. Glushakov kurkotti palloon, kun se oli jo maalissa. Englanti vaikutti paljon paremmalta, mutta taktinen kokemattomuus kostautui lopussa. Harvoin näin kehnoa Venäjää on näkynyt, mutta ehkä peli heillä nyt paranee itseluottamuksen kasvaessa.


Korkeuksien kautta kotiin\nHeräilimme pitkin yötä, ja puoli kuuden aikaan olimme molemmat jo tosi virkkuja. Avasimme teltan ja nousimme todella upeaan aamuun. Aurinko paistoi ja oli yllättävän lämmin. Söimme aamupalat, puistelin etanat pois teltasta ja pakkailin tavarat. Kaikki tuntui nihkeän märältä mutta viimeisen päivämatkan kunniaksi ei auttanut kuin kestää. Lähdimme matkaan taas todella hidasta vauhtia. Heti leiristä noustuamme tulimme pienelle kukkulalle, josta oli todella komeat näkymät Pieliselle. Otin vielä mustikoita aamupalan jatkeeksi ja jatkoimme tietä Pienen Mäkrän juurelle johtavalle polulle. Olisimme päässeet tietä pitkin oikomaan autolle, mutta nyt meillä ei ollut kiire mihinkään.\nLähdimme nousemaan Pienelle Mäkrälle, ja pienellä hengästyksellä pääsimmekin perille. Samaisia näkymiä Pieliselle, nyt hivenen korkeammalta. Laskeuduimme alas, jonka jälkeen alkoi kipuaminen varsinaiselle Mäkrä-vaaralle. Pielinen näkyi täältäkin, mutta myös vastakkaisella puolella oleva Herajärvi. Pohdin, mistä reittimme mahtaisi jatkua... Kalliolla hengähtäessä unohtui kokonaan nousun puuskutukset. Novallekin löytyi lätäköitä janon sammuttamiseen.\nAlas tullessa liukastuin vain kahdesti :) Suuntasimme vuokratuvan kautta Ryläystä kohden. Nyt reitti alkoi tuntua vain autolle pääsyn odotukselta, ja siten jokainen etappi tuntui ikuisuuden mittaiseltä. Märät jalat alkoivat tuntua jo todella epämiellyttäviltä. Pysähtelimme edelleen tiheästi - vielä kerran Myllypurollakin ennen autolle saapumista. Siellä olikin todella ihana tulentekopaikka.\nAutolle päästyä ensimmäisenä mielessä oli vain uimaan pääseminen. Novakin vaikutti silminnähden onnelliselta köllähtäessään torkkumaan auton viereen. Onni on oma turvapaikka... Lopulta ajelin Niinilahteen saakka veneenlaskupaikalle Pielisen rannalle, jotta pääsin kunnolla peseytymään. Ja vihdoin pääsin vaihtamaan kuiviin kenkiin!\nPalaillessa pysähdyin Kolin retkeilyinfoon kyselemään muista paikallisreittien kunnosta. Samalla huomasin, että täältä olisi saanut samat kartat jotka Joensuusta hain, mutta puolta edullisemmin... Seuraavalla kerralla sitten :)\nHerajärven kierros ilman koukkausta Ukko-Kolille ja Kolin keskustaa jää mitä ilmeisimmin alle 40 kilometrin. Toisaalta järven ympäristössä pääsee kokoemaan varsin monipuolista maastoa sekä erityisen ihastuttavat Mäkrän näkymät. Nämä riittivät meille, ainakin tällä kertaa! Juomavetenä käytin itselle kaikkia virtaavia vesiä (sekä lähteitä, sikäli kun oli merkitty). Muulle vedelle suositellaan keittämistä.\nminna.hillebrand /at/ gmail.com | muokattu 17.07.2009 23:12