Kirja-arvio: Sirpa Kähkösen Muistoruoho-romaanissa eletään 1970-luvun alkua ja keritään auki vaiettuja muistoja - Savon Sanomat\nKirjat 05.09.2019 05:30\nSirpa Kähkösen Kuopio-sarjassa Vietnamin sota puhuttaa tanssiviikollakin. Kuva: Anita Kulmala\nSirpa Kähkönen: Muistoruoho. Otava 2019. 348 s.\nEletään kesää 1972. Sirpa Kähkösen romaani Muistoruoho alkaa Anna-mummon ja Hillan linjurimatkasta Kuopion keskustaan katsomaan tanssiviikon ilmaista tanssiesitystä, jossa esiintyy Annan ystävä Helvi lapsenlapsineen.\nIloinen tunnelma muuttuu, kun toinen tanssiryhmä esittää teoksen Napalm, joka viittaa tv-uutisten esittämiin Vietnamin sodan tuhoihin. Hillan toinen mummo, Ida, palaa ahdistuneena sotamuistoihin.\nKesäkuu (Preludi) on kirjan alkusoitto, jossa esitellään tärkeimmät henkilöt, paikat ja teemat. Anna on joutunut muuttamaan lähiöön ja suree kuollutta miestään Lassia. Lohtua tuo Rönön mökki askareineen, samoin päivät Hillan kanssa.\nSiiri, Ida ja Helvi ovat hekin uuden kynnyksellä; yhteistä on osin selvittämätön menneisyys Sortavalassa sodan keskellä, Idalla ja Siirillä myös uusi yhteinen asunto. Toiselta luokalta päässyt Hilla seuraa naisten mielialoja tarkasti ja yrittää selvitä ukkinsa menettämisen surusta.\nUseimmat henkilöt ovat tuttuja Kähkösen aiemmista Kuopio-sarjan kirjoista, mutta samalla uusia. Lukijan ei tarvitse tuntea Tuomen suvun vaiheita tai tietää, kuka on työtoveri, rakastettu, ystävä tai vihollinen. Kirjailija syventää ja taustoittaa ihmisensä taitavasti ja antaa heidän kasvaa ja muuttua.\nPreludia seuraavat juhannuksen Interludi eli välisoitto ja heinäkuun Fuuga. Musiikki ja lorut nousevat esiin päähenkilöiden muistoista ja kuljettavat samalla tarinaa.\nHeinäkuussa Hilla menee vastentahtoisesti pioneerileirille, jolla aukeaakin uusi maailma.\nHuolestunut, lukeva ja ajatteleva tyttö löytää ikäisensä ystävän ja kohtaa turvallisia nuoria ohjaajia. Hän uskaltaa antautua myös leikkiin, lauluun ja tanssiin.\nHilla on ehdottomasti yksi monipuolisimmista lukemistani lapsikuvauksista pitkään aikaan. Oletan, että hänessä on paljon kirjailijaa itseään, minkä lisäksi löydän tytöstä aikansa Greta Thunbergin, joka lupaa mummoilleen tuoda rauhan maailmaan.\nKiitän Kähköstä myös kyvystä kuvata kypsiä naisia typistämättä heitä mummojoukoksi.\nHelvi kaipaa rintasyöpäleikkauksen jälkeen miehen kosketusta, Anna irtoaa vähitellen Lassin varjosta, Ida ja Siiri kerivät auki Idan kokemaa väkivaltaa. ”Minä olen tehnyt väärin, kun olen vaiennut”, Ida pohtii.\nHe ovat puhumattomia, riehakkaita, masentuneita ja ahkeria. He ovat keskenään eri mieltä kommunisteista, Neuvostoliitosta ja 1970-luvun radikalismista pikkupioneereineen.\nKaikilla on menneisyyden lisäksi nykyisyys ja tulevaisuus, ei vain lapsenlapsissa Hillassa ja Solessa.\nKirja-arvio: Marianna Stolbowin esikoisromaani herättää paljon kysymyksiä\nKirja-arvio: Teemu Keskisarjan uusi kirja kuvaa tapahtumia, joita käsiteltäisiin nykyään sotarikostuomioistuimessa\nKirja-arvio: Anna Puu tarinoi itsestään ja musiikistaan lempeästi ja tunteellisesti tuoreessa elämäkerrassaan\nKirja-arvio: Eira Mollberg kuvaa rehellisesti alkoholiriippuvuuttaan dokumenttiromaanissa, joka dramatisoitiin saman tien myös näyttämölle\nKirjaarvio: Suomalaisen Malinin karu kohtalo avaa ikkunan 1600-luvun maailmankuvaan


25.10.2017 25.10.2017 itsetyydytys foorumi nainen etsii miesta\nOlen bi-top mutta kaikki "normaali" käy. Nainen etsii miestä seksiä - Seksitreffit 28v nainen etsii seuraa HKI Ilena pk-seuraa tarjoavat Kuvat: 0 Teksti. Mukava, rehti, 48v klanipä tositark. Naiset ja miehet etsivät seksiä.\nTHE candid forum perfect ASS. Nainen etsii miestä seksiä treffit pori. Nainen etsii miestä - Satakunta - Seksitreffit seksiseuraa 1034520: Henna etsii hyväkäytöksistä miestä. Seksiä, seksideitti, sormi pilluun hieroja lappeenranta nainen etsii miestä seksiä, seksitreffit Seksi deitti Sexideitti Seksiseuraa. Mies etsii naista, nainen etsii miestä. Arvontaan voit osallistua seuraamalla tai tykkämällä meistä sosiaalisen median sivuilla, olet mukana kahdessa sadan euron arvoisessa arvonnassa. Nainen etsii miestä seksiä treffit pori - Seksitreffit. 20 Karhua mä metsästän. Pori, miehet etsivät seuraa.\nItsetyydytys foorumi nainen etsii miesta - Nainen etsii\nPikkuhousujen myynti porno tarina Eroottiset tarinat ylikerroin forum\nFull porn sex flash games 261\nSexworks oulu tantra hieronta turku 371\nMasturbointi videoita viro sex 8 Kaunis nainen pori. Yli 18-vuotiaat voivat tarkastella palstan sisältöä ja osallistua keskusteluun omalla vastuullaan. Seksitreffit - Seksi - Suomi24 Keskustelut Onko kaikki seksitreffit sivuston naiset? Nainen etsii miestä seksiä treffit pori - Eroottinen hieronta bellingham.\n0 kommenttia “Itsetyydytys foorumi nainen etsii miesta”


24/7 PÄIVYSTYS0207622480 Huoltopyyntö\nSeuraamme verkkosivustomme käyttöä evästeillä (cookies). Tältä sivulta löydät lisätietoa evästeistä, siitä, miten käytämme niitä sekä miten voit hallita niiden käyttöä.\nEvästeet ovat vierailtujen sivustojen tietokoneelle tallentamia tietoja. Evästeet ovat pieniä tiedostoja, joita päätelaitteesi vastaanottaa ja lähettää, kun vierailet verkkosivustolla. Eväste sisältää yleensä anonyymin tunnistenumeron, eikä vahingoita päätelaitetta. Kun vierailet sivustolla seuraavan kerran, selaimesi lukee tietokoneelle tallennetun evästeen ja välittää tiedot takaisin sivustolle. Käyttäjää ei voida tunnistaa pelkkien evästeiden avulla.\nGoogle Analytics on eväste, jota käytetään analysoimaan käyttäjien toimintaa verkkosivustolla sekä parantamaan käyttäjäkokemusta ja varmistamaan verkkosivuston toimivuus. Lue lisää Google Analytics -evästeistä ja siitä, miten voit estää kyseisten evästeiden käytön.\nSivusto käyttää Google Tag Manager -työkalua, jonka avulla hallitaan sivuston evästeitä. Tag Manager ei kerää henkilökohtaisesti tunnistettavia tietoja.\nHotjar on käyttäytymisanalyysityökalu ja käyttäjän palautteen palvelu, joka auttaa ymmärtämään verkkosivuston käyttäjien käyttäytymistä ja saamaan heidän palautteensa työkalujen, kuten lämpökarttojen, istuntotallenteiden ja kyselyjen avulla. Hotjar täydentää tietoja perinteisistä verkkoanalyysityökaluista, kuten Google Analyticsistä.\nVoit estää evästeiden tallentamisen muuttamalla selaimen tietoturva-asetuksia. Lisätietoja evästeistä ja verkkopalveluiden turvallisesta käytöstä voit lukea Viestintäviraston sivuilta.\n020 762 2480\nPäivystyksemme palvelee Teitä


Saaripalsta: Ikkunat ovat talon silmät\nNäin olen pienestä pitäen ajatellut, ja näin ajattelevat myös muut perinnerakentamisesta kiinnostuneet. On sääli katsoa, kuinka moni hirsinen vanha päärakennus on saanut suuret panoraamaikkunat ruutuikkunoiden tilalle 60-luvulla – ei siksi, että siinä ikkunatyypissä on mitään vikaa, mutta se kuuluu eri talotyyppiin.\nOnneksi omaa taloani ei koskaan innostuttu muuttamaan, ja se onkin mielestäni hienoa ja talo on oikea helmi, vaikka saatan olla ainoa, joka näin ajattelee. Tontille rakennettiin 40-luvulla rintamamiestalo, jossa perheen poika eli. Jos sitä ei olisi rakennettu, olisi vanhaa taloa muutettu. Kuvassa näkymä ulko-ovesta sisään tupaan, jonka muurista näkyy kulma. Takaseinällä ehjä pohjoisikkuna. Lähes kaikki talon alkuperäiset ikkunat saa kunnostettua, se pitäisi vain ehtiä tehdä!\nRintamamiestalossanikin on alkuperäiset ikkunat, ja alkuperäinen lähes kaikki muukin, siis helmi sekin! Ullakon ikkunan sain viime kesänä vähän rikki, kun maalasin taloa ja siirsin pitkiä tikkaita. Mutta tuo ullakon kolmiruutuinen ikkuna on muutenkin erittäin huono, länsipuolella se on saanut kokea tuulet ja myrskyt jo 60 vuoden ajan ja karmi on lähes läpimätä. Onneksi rintamamiestalon ikkunoita on varaosapankeissa hyvät valikoimat.\nVanha talo on nyt pakettitalo tuulensulkupaperissa. Yläosan laudoitus on niin hyvässä kunnossa, ettei sitä tarvitse uusia, maalata vain.\nAhvensaaressa on kiintoisia ikkunoita ladoissa ja rantavajoissa: kun lasiveranta on purettu tai sen ikkunat vaihdettu, on vanhat käytetty hyödyksi. Näin hieno ikkuna löytyy laivarannan vajasta.\nTämä venevaja on Espoossa. Kun omaa venevajaani nyt kunnostetaan, päätin etsiä siihen uudet ikkunat, sillä siinä ei ole kuin yksi ikkuna ennestään ja sekin huonokuntoinen. Billnäsin rakennusapteekista löysin muutaman ruutuikkunan ja yhden pyöreän, neliruutuisen ikkunan, joilla saa venevajan kyljen varastosta valoisamman. Paremmat valikoimat ovat todennäköisesti kauempana pääkaupunkiseudulta – Metsäkylän navetassa Hämeenlinnassa, Curatiossa Paraisilla ja Tammelassa Raumalla.\nTämä hurmaava saaristohuvila on Espoossa, Munkholmarnalla. Alunperin kesähuvilaksi rakennetussa talossa on ilmeisesti alkuperäiset tai ainakin niiden mallin mukaan tehdyt ikkunat, tasapainossa rakennuksen kanssa.\nLähettänyt Saila klo 18:06\nTunnisteet: ikkuna , korjausrakentaminen , venevaja\nMaria 13 March 2010 at 19:31\nHuoh. Minä olen sielultani vanhassa talossa asuja, mutta niin ei kai ole tarkoitettu käyväksi. Lapsuuteni kylä oli täynnä vanhoja maalaistaloja, pikkuriikkisiä torppia ja jokunen rintamamiestalokin löytyi. Ystävieni vanhoissa maalaistaloissa oli tekemistä ja aarteita ja jänniä paikkoja lopputomiin. Olen aina katsellut ja teen sitä edelleen, siis katselen vanhoja taloja ja tuo ikkunoiden yhteensopivuus talon tyylin ja aikakauden kanssa sekä rytmi on minusta tärkeä juttu. Pikkusiskoni muuten opiskelee rakennuskonservointia, ehkä tulevaisuudessa hän saa toteuttaa unelman vanhasta talosta minun sijaan :)\nSaila 13 March 2010 at 21:40\nTeilläkin on kyllä ihana talo... Kaikessa on puolensa. Teille ei vedä nurkista, ja hiiret ei juoksentele eristeissä. Tilat on nykyelämiseen suunnitellut, eli kylpy- ja pesutilat ynnä muut on tarkoituksenmukaisia - vanhaan taloon niitä on vaikea ympätä, kun ne olivat ennen kokonaan eri rakennuksessa. Todelliset vanhan säästäjät suosittelevatkin pesutiloja edelleen omaan rakennukseensa, ettei vanhaan tarvitse lisäillä tai ottaa kulmaa jostakin huoneesta.\nItse haluan kuitenkin sen verran asumismukavuutta, että kylppäri saa luvan tulla verannan jatkeeksi niin sinne pääsee vaikka pyjamassa keskellä talvea.\nEhkä voitte hankkia pienen kesämökkiprojektin, joka voisi tyydyttää "vanhan tarpeesi"? Kesämökin kanssa ei tarvitse alkaa miettiä lisäeristämistäkään, eikä kylppärihommia, vaan talo saa olla sellainen kuin on. Katson välillä kateellisena miten siellä teilläpäin on hienoja vanhoja rakennuksia, Turun saaristossa ja etelässä yleensäkin ne ovat niin kalliita että huh - pakko ostaa rötiskö kun muuhun ei ole varaa, ja sitten uskotella itselleen että se on helmi ;-)\nMaria 14 March 2010 at 22:52\nTottahan se on, että uudella on puolensa. Kesämökki voisi olla kiva, mutta nyt tuntuu, ettei semmoiseen projektiin ole rahkeita, ei rahallisia eikä muitakaan. Omassa talossa tuntuu olevan perheelliselle ihan yllin kyllin työmaata. Silti haaveilen ja bongailen kaikkia idyllisiä taloja ja miljöitä, eihä sitä koskaan tiedä...


Kirja "Elämä ja terveys"\nKirjan "Elämä ja terveys" kannet. Kirjan on julkaissut Al Sano. Kirja on painettu Kustannusosakeyhtiö Vartiotornin kirjapainossa vuonna 1942.\nTerveyskirjallisuutta ja Jehovan todistajien oppia 2. maailmansodan aikana Suomessa\nHarvat nykyiset suomalaiset Jehovan todistajat tietävät, että toisen maailmansodan aikana Suomessa ei Vartiotorni-seura ollut toiminnassa. Se oli lakkautettu. Jehovan todistajien työ Suomessa ei kuitenkaan sodan aikanakaan täysin pysähtynyt. Lakkauttamiseen oli varauduttu ja perustettu uusi yhdistys, ”Jumalanvallan julistajat” ja lakkautetun Vartiotorni-seuran koko omaisuus oli siirretty liikeyritykselle nimeltä ”Kustannusosakeyhtiö Vartiotorni”.\nKoska Suomessa ei voitu vapaasti levittää Vartiotorni-lehtiä suurelle yleisölle, keksittiin kiertotie saarnata sanomaa. Al Sano -niminen liikeyritys oli saanut kansainvälisen Vartiotorniseuran presidentiltä Rutherfordilta luvan julkaista ”totuutta” muun kirjallisuuden ohessa. Al Sano julkaisi ”terveyskirjoja”, missä oli myös Jehovan todistajien oppi esillä.\nVuosikirja 1990 kertoo sodan aikaisesta tilanteesta näin:\n*** yb90 s. 165-166 Suomi ***\nMarraskuun 30. päivänä 1939 alkoi talvisota Neuvostoliiton joukkojen hyökätessä Suomeen. Taistelut jatkuivat runsaat kolme kuukautta. Sitten kesäkuussa 1941 Suomi Saksan epävirallisena liittolaisena joutui mukaan jatkosotaan. Sotatila merkitsi ongelmia hengellisen ravinnon tuottamisessa ja jakelemisessa. Yhteydet päätoimistoon katkesivat. Sodasta erossa pysyneen Ruotsin kautta voitiin kuitenkin saada jossain määrin hengellistä ravintoa viiden sotavuoden aikana. Mutta millainen vaikutus sodan syttymisellä oli viranomaisten asenteeseen työtämme kohtaan?\nSotahysterian ja kansallismielisen hengen lisääntymisen suojissa Valtakunnan työn vastustajat papiston yllyttäminä painostivat hallitusta lopettamaan todistajien toiminnan. Oikeusministeriö julisti 18. tammikuuta 1940 kirjaset Hallitus ja rauha ja Vapaus kansoille takavarikoitaviksi. Neljä kuukautta myöhemmin, pitkän oikeustaistelun jälkeen, tuomioistuin julisti 28. toukokuuta 1940 Vartiotornin Raamattu- ja Traktaattiseura r.y:n lakkautetuksi.\nAavistaen jo ennalta kielteisen oikeudenpäätöksen veljet viisaasti myivät 13. huhtikuuta 1940 Seuran koko omaisuuden vasta perustetulle Kustannusosakeyhtiö Vartiotornille. Niinpä kun viranomaiset tulivat takavarikoimaan Seuran omaisuutta, he saattoivat vain tyrmistyksekseen todeta, ettei Seuralla ollut enää omaisuutta.\nJo ennen odotettua hyökkäystä Seuraa vastaan veljet olivat 15. helmikuuta 1940 perustaneet rekisteröimättömän yhdistyksen nimeltään ”Jumalanvallan julistajat”. Kun tuomioistuin oli lakkauttanut Vartiotorni-seuran, kaikki toiminta tapahtui tämän uuden yhdistyksen nimissä.\n*** yb90 s. 172-173 Suomi ***\nLiikeyritys hengellisen terveyden hyväksi\nVuodesta 1932 eteenpäin oli toiminnassa Al Sano -niminen liikeyritys. Se toi maahan ja myi luontaistuotteita, ja lisäksi se myös julkaisi Al Sano -nimistä lehteä sekä terveyskirjallisuutta. Joitakin veljiä oli mukana tässä yrityksessä, ja se tuli hyvin läheisesti yhdistetyksi Seuraan.\nJuuri ennen veli Rutherfordin kuolemaa vuonna 1942 häneltä oli saatu lupa, että tämä yritys saisi julkaista totuutta jonkin muun kirjallisuuden nimissä, mikäli Seuran kirjallisuus kiellettäisiin. Niinpä nyt painettiin Al Sanon terveyskirjoja, ja sen lehdessä Terveyttä kaikille julkaistiin jonkin verran Vartiotornin kirjoituksia.\nKenttäpalvelusta suoritettiin hieman epätavallisella tavalla kiellon alaisuudessa. Kalle Salavaara muistelee: ”Varsinainen asiamme oli sama kuin nytkin: halusimme osoittaa ihmisille, että Jumalan valtakunta on lopullinen ja ainoa ratkaisu heidän kaikkiin ongelmiinsa. Tämä vaati teokraattista strategiaa ja kärsivällisyyttä. Ihmiset saattoivat kysyä: ’Oletteko te sieltä uskovaisten apteekista?’ ja alkaa laajasti kuvailla vaivojaan. Kun niihin oli sitten suositeltu jotakin ja tarjottu terveyskirjallisuutta, saatoimme siirtyä Valtakunnan sanomaan: ’Vanhenemista ja kuolemaahan nämä terveystuotteet eivät voi estää, mutta eikö olisi ihanaa saada elää ikuisesti terveenä ja nuorena?’ Siitä se alkoi, useinkin hyvin hedelmällinen keskustelu.”\nTällä sivulla esitellään lyhyesti yksi ”terveyskirja”, mikä oli luontaistuotefirma Al Sanon julkaisema, ja joka oli painettu Kustannusosakeyhtiö Vartiotornissa.\nKirjan nimi on ”Elämä ja terveys”. Se on painettu vuonna 1942. Kirja sisältää seuraavat luvut:\nTyö ja erilaiset harjoitukset\nMiten sairautta on hoidettava?\nSivulla 13 on väliotsikko "Iloinen ja rauhallinen mieli". Lainataan pari ajatusta tästä:\nHyvä mieli vaikuttaa erittäin elvyttävästi koko olemukseemme. Hyvän mielen erittäin tärkeänä edellytyksenä on hyväsydämisyys, hyväntahtoisuus. Hyväsydämisten ihmisten kesken säilyy helposti rauha, ilo ja yksimielisyys.\nSivulla 15 on väliotsikko "Itsensähillitseminen". Kirja kertoo siitä mm. näin:\nApostoli Paavali sanoo: "Tulkoon lempeytenne kaikkien ihmisten tietoon." (Filippiläisille 4:5) Englantilaisessa Raamatussa "lempeys" on kännetty sanalla "kohtuullisuus". Molemmat sanat ovat hyvät. Kaikki liiallisuus ja kiihko vaikuttaa epäedullisesti elimistöömme.\nItsensähillitsemisen täytyy tapahtua jo ajatusmaailmassa.\nSivun 16 väliotsikko on "Sukupuolinen puhtaus".\nOn havaittu, että sukupuolirauhasilla on hyvin suuri vaikutus ihmisen hyvinvointiin. Jumalan ja koko ihmiskunnan vihollinen, Saatana, tietää sen myöskin erittäin hyvin, ja siksi hän on kaikkina aikoina koettanut saada ihmiset poikkeamaan tavalla tai toisella siveyden tieltä irstauteen ja hillittömyyteen. Onnistuakseen juonessaan hän turvautuu "seurusteluun" eli lemmenleikkiin, jota hän erilaisten asiamiestensä ja välikappaleidensa avulla nimittää rakkaudeksi, mutta joka on itse asiassa monelle ollut äärettömän suurin vaikeuksiin ja tuskiin johtanut petos.\nSivun 18 väliotsikko on "Mielen tasapaino".\nMiten äärettömän herkkä onkaan ihmisen hermosto. Määrättyjen asioiden näkeminen tai kuuleminen voi saada joko kasvot kalpenemaan tai punan poskille. Voipa tämä vaikutus olla niin voimakas, että toiset pyörtyvät.\nKuinka helposti silmät voivatkaan heijastaa sitä, mitä mielessä liikkuu.\nVäliotsikko sivulla 22 "Ruoka ja juoma"\nJumala loi ihmisen niistä aineksista, joista maa on pantu kokoon. Elintoiminnoissaan ihminen käyttää näitä aineksia, jotka käytön jälkeen poistuvat ihmisruumiista, josta syystä ne täytyy yhä uudelleen jollakin tavalla korvata ulkoapäin.\nTuoremehuja joko marjoista tai hedelmistä on pidettävä parhaimpina juomina. Lämpimiä juomia voidaan valmistaa erilaisista juurista, joista erittäinkin mainittakoon voikukanjuuri, lehdistä ja yrteistä, joista taas mainittakoon luserni, mansikan ja vadelman lehdet ym. Toiset laskevat maidonkin juomaksi, mutta sanottakoon heti, että maitoa on pidettävä ruokana.\nSivu 23, väliotsikko "Ruoka"\nRuoka näyttelee erittäin tärkeää osaa ihmisen elämän ylläpitämisessä. Ihmisen ensimmäinen harha-askel tapahtui syömisen yhteydessä, ja sen jälkeen on siinä suhteessa tehty ja tehdään yhä suunnattomasti erehdyksiä, jotka usein ovat tehneet ihmiselämän erittäin tuskalliseksi.\nSivulla 25 kirja esittelee hedelmiä: Ananakset, appelsiinit, aprikoosit, banaanit, granaattiomenat jne. Sivulla 26 on luettelo vihanneksista ja salaateista. Kirje esittelee seuraavilla sivuilla myös juureksia, keittoja, tärkkelyspitoisia ravintoaineita, sokereita, rasvoja ja öljyjä.\nSivulta 37 lähtien kirja luettelee tärkeimpien ravintona käytettyjen aineitten huomattavimpia ominaisuuksia. Tässä malliksi muutamia:\nAnanas on arvokas kurkkusairauksissa. Siitä on ollut myöskin apua hermostuneessa hengenahdistuksessa.\nAprikoosit sisältävät runsaasti kaliumia ja rautaa. Erittäin vaikuttava verenvähyydessä ja luultavasti myöskin munuaistulehduksessa.\nAvokaato. (Se on suuri päärynän muotoinen, puna- tai vihreäkuorinen kellervämaltoinen luumarja. Sillä on herkullinen maku. Se kasvaa lämpimissä maissa.) Se on arvokas, rakentava ravintoaine, joka parantaa ummetusta. Erittäin sovelias salaateissa.\nHapankaali on erinomainen "aamujuoma" ja vaikuttaa ulostuttavasti.\nHumala. Siitä tehty tee poistaa suolistosta kaasuja.\nKarhunmarjaa on suositeltu ripuliin.\nKukkakaali on hyvä luuvaloa vastaan.\nLiha. Kaikki liha sisältää myrkkyä, jota sanotaan virtsahapoksi, ja lihaa tulisi syödä kohtuullisesti. Pureskeleminen ei auta sulamista, ja siitä syystä muutamat sanovat, että on parempi, kun sitä ei pureskele liian hienoksi.\nMustikka sisältää antiseptisiä ominaisuuksia, ja sitä voidaan käyttää piirakoissa.\nParsa saattaa ruumiin nesteet toimintaan. Toisinaan se kiihoittaa rakkoa ja munuaisia.\nPippuri vaikuttaa kuten muutkin mausteet epäedullisesti elimistöön.\nPuolukka. Arvellaan hyväksi luuvaloa vastaan.\nPähkinät sisältävät runsaasti munanvalkuaista ja rasvaa. Käytettäköön lihan asemesta, mutta ei milloinkaan raskaan aterian lopussa.\nSianliha on hyvin happoa synnyttävä. Sitä pitäisi syödä harvoin ja pienissä määrin. Muutamat etevät lääkärit sanovat sitä saastaiseksi ja vaaralliseksi ravinnoksi.\nSilava sisältää vähän munanvalkuaisainetta, ja sitä voidaan syödä vapaasti, jos se on lihavaa ja keitetty mureaksi.\nSokeri (ruskea) antaa tarmoa ja lämpöä sekä polttoainetta lihaksille. Vältä valkoista sokeria, koska siitä on voima poistettu, ja se muodostaa liiaksi happoa.\nTee ei sisällä minkäänlaista ravintoa. Jos lehtiä pidetään enemmän kuin kaksi minuuttia kuumassa vedessä, niin muodostuu parkkihappoa, joka on hyvin epäterveellistä.\nVesi. Puhtain ja virkistävin vesi sisältyy mehukkaisiin hedelmiin.\nSivulta 50 lähtien kirjassa esitellään mineraaleja ja kivennäisaineita. Tässä muutama esimerkki:\nFluori. Sitä tarvitaan silmiin ja hampaisiin. Sitä on hyvin pieniä eriä munankeltuaisessa, maidossa ja jyvien uloimmissa kerroksissa.\nKloori auttaa ruoan sulamisessa. Sitä on taateleissa, tavallisessa suolassa, merivedessä, kalliosuolassa ja maidossa.\nMagnesium rakentaa luita ja estää niiden pehmenemisen. Sillä arvellaan olevan ehkäisevä vaikutus ihosairauksissa, ruoansulatushäiriöissä, maksaviassa ja syövässä. Se siis auttaa näiden sairauksien vastustamisessa. Sitä on salkopavuissa, kurkuissa ja taateleissa.\nPii. Sitä tarvitaan hermoihin, hiuksiin ja kynsiin. Sitä on pienissä erin lähdevedessä, muutamien hedelmien kuorissa ja jyvien kuorissa.\nRikki estää hiusten ja kynsien murtumisen. Tärkeä iholle. Seuraavat aineet sisältävät sitä: leseet, ruis, vehnä, selleri, kurkku, kookospähkinä, juusto, kerma.\nSivulta 53 lähtien kerrotaan vitamiineista.\nVitamiini A. Sen puuttuminen estää kasvua, alentaa tartunnan vastustuskykyä ja vaikuttaa epäedullisesti silmän sarveiskalvoon. Seuraavat aineet sisältävät sitä: aprikoosit, tomaatti, parsa, porkkana, ulkona kasvaneiden kasvisten vihreät lehdet, pinaatti, voi, kerma, kokomaito, kalanmaksaöljy, munankeltuainen, munuainen ja maksa.\nVitamiini B. Sen puuttuminen aiheuttaa beriberiä, ruoansulatushäiriöitä, ihosairautta ja mielenmasennusta. Seuraavat aineet sisältävät sitä: karhunmarja, grapehedelmä, appelsiini, vaapukka, tomaatti, parsa, pavut, vihreät lehtikasvikset, purjosipuli, peruna, pinaatti, hunaja, leseet, ruis ja toiset kokojyvät, brasilianpähkinä, pähkinä, (laiha) liha, haima, hiiva.\nVitamiini C. Sen puuttuminen aiheuttaa keripukkia ja vertavuotavia ikeneitä. Seuraavat ainekset sisältävät sitä. Grapehedelmät, sitroona, appelsiini, mansikka, tomaatti ja melkein kaikki toiset hedelmät, kaali (tuore, raaka), kurkku, purjosipuli, salaatti, peruna ja monet toiset kasvikset.\nTässä luvussa on paljon erilaisia aiheita. Ruumiinrakenne. Hermot ja aivot. Aivot. Muistitaito. Siihen liittyen paljon erilaisia harjoituksia. Kristityn vaellus. Sympaattinen hermosto. Silmä. Silmien hoito. Nikamain- ja niskanhoito. Kirkkaat silmät. Kuuloelin. Miten kuuloelintä on hoidettava? Hajuelin. Makuelin. Tunto. Kyky seurustella henkien kanssa. Kykyjen harjoittaminen. Tarpeiden huoltaminen.\nTässä ote sivulta 107: "Kyky seurustella henkien kanssa"\nSivulla 126 on varoituksen sana otsikon "Kauneudenhoidon irvikuvaksi" alla.\nKauneudenhoidon irvikuvaksi voitaisiin nykyään sanoa monien ihmisten kauneudenhoitoa, jossa puuteri ja erilaiset värit näyttelevät tärkeintä osaa. Raittiisti ajattelevasta ihmisestä tuntuu oudolta ajatella näiden keinotekoisten aineitten käyttämistä kauneutensa lisäämiseksi. Tietenkin asiaa voidaan jossain määrin ymmärtää sellaisiin henkilöihin katsoen, jotka syystä tai toisesta näyttävät harmailta ja kuihtuneilta, joskin luonnollisin keinoin voitaisiin saada ehkä paljonkin tyydyttävämpi tulos, mutta kun juuri parhaimmassa iässä olevat henkilöt käyttävät puutereita ja värejä, niin se tekee erittäin tympäisevän vaikutuksen.\nKirja kertoo sivulla 130, että kauneudenhoidon tulee lähteä sisältäpäin. Rumat ajatukset, sanat ja teot vaikuttavat rumentavasti, mikä ennemmin tai myöhemmin tulee ilmeiseksi. Voi olla luonnostaan kauniita ihmisiä, joihin nämä rumat sisäiset piirteet eivät niin vaikuta, mutta ellei mielenmuutosta tapahdu, ne lopulta vaikuttavat varmasti.\nKasvojen hoidosta kirja antaa tällaisia neuvoja sivulla 131:\nKirja antaa neuvoja myös hiusten hoitoon, hampaitten hoitoon, käsien hoitoon, jalkojen hoitoon, kynsien hoitoon ja hyvään ryhtiin ja vaatetukseen.\nHyvästä ryhdistä kirjassa on sivulla 135 tällaista tekstiä:\nHyvä ryhti vaikuttaa edullisesti koko ihmisen ulkoasuun. Siihen kuuluu suora, joustava käynti. Venytteleminen ja vetelehtiminen tekevät ympäristöön hyvin epäedullisen vaikutuksen. Hyvä ryhti ei kuitenkaan merkitse ylpeää ryhtiä, vaan sen tulee olla ilmaisu kunnioittavalle ja arvokkaalle mielentilalle, joka kiitollisena olemassaolostaan katsoo eteenpäin ja ylöspäin voidakseen huomata kaiken, mikä tulee eteen.\nSivulla 139 on alaotsikko "Mistä taudit aiheutuvat?" Kirjassa luetellaan muutamia taudin aiheuttajia:\nPahat henget, synti, väärä mielentila, liikarasitus, irstailu, epäjumaluus, rauhaton elämä, myöhään valvominen, sopimaton ravinto, nautintoaineet, kylmettyminen, myrkyttyminen, laiskotteleminen ja erilaiset tapaturmat.\nAlaotsikon "Pahat henget" alla sivulla 140 kerrotaan näin:\nRaamattu osoittaa selvästi, että Jumalan suuri vastustaja, Saatana, on perimmäinen syy kaikkiin sairauksiin. Ensimmäisellä, monumentaalisella valheellaan hän johti ensimmäisen ihmisparin sairauksien ja kuoleman tielle. Tämä valheitten valhe, "ette suinkaan kuole" (1. Mooses 3:4), eli oppi sielun kuolemattomuudesta vei ihmisen pois elämän ja terveyden lähteeltä. Siitä syystä ei kukaan, joka tästä valheesta pitää kiinni, voi saavuttaa elämää. Jumala on antanut kirjoittaa sanaansa, että kaikkien valehtelijoitten osana on täydellinen häviö. Saatana koettaa apulaistensa, langenneiden enkelten, pahojen henkien eli demonien, kautta syöstä ihmiset lopulliseen tuhoon aiheuttaen kaiken muun pahan ohella suoranaista sairauttakin. Niinpä Jeesus paransi sairaita ajamalla pois ihmisistä näitä pahoja henkiä eli riivaajia. Mainitsemme tässä vain yhden tapauksen. Jeesuksen tykö tuotiin "mykkä mies, joka oli riivattu. Ja kun riivaaja oli ajettu ulos, niin mykkä puhui." (Matteus 9:32,33) Meidänkin päivinämme johtuu hyvin paljon sairautta näistä samoista pahoista hengistä eli riivaajista. Erittäinkin on tämä ilmeistä ns. mielenvikaisten joukossa, joista hyvin monet ovat riivattuja. Ainoastaan Jumalan voima voi nuo poloiset auttaa tuosta tilasta.\nAlaotsikko "Irstailu" sivulta 147 lähtien sisältää tällaista tekstiä:\nVäärinkäytökset sukupuolisissa asioissa aiheuttavat myöskin usein erilaisia sairauksia. Puhumattakaan niin pitkälle menevistä tapauksista, joista on seurauksena veneeriset taudit, on paljon toisia asioita, jotka aiheuttavat lievempiä tai vaikeampia sairaustapauksia. Usein saamme nähdä, miten ns. "rakastuneet" kuihtuvat ja riutuvat lemmen "tulen" polttamina. Mutta sanottakoon suoraan, että kaikenlainen luonnottomuus ja kiihkon valtaan joutuminen sukupuolisissa asioissa vaikuttaa epäedullisesti terveyteen. Raamattu osoittaa kaikella selvyydellä, että jos himot pääsevät valtaan, ne johtavat helposti kuoleman kuiluihin. Ns. rakkausromaanit ja niitä esittävät elokuvat ovat omiaan kiihoittamaan kaikenlaiseen irstailuun. Joka tahtoo pysyä terveenä, hillitköön itsensä ja harrastakoon kaikkea sitä, mikä on raitista ja puhdasta.\nSeitsemäs luku on nimeltään "Solu". Se alkaa sivulta 159.\nLuku alkaa näin:\nJehova Jumala, kaikkeuden suuri Luoja, on nähnyt hyväksi sisällyttää elämän ja terveyden soluihin.\nSoluvaltion hyvinvoinnista riippuu ihmisen terveys ja elämä. Koko ihmisruumis on kokoonpantu suunnattomasta määrästä soluja. Niitä on paljon tutkittu ja on päästy moneen erittäin hämmästyttävään ja mielenkiintoiseen tulokseen, joskin solusta yhä edelleen täytyy sanoa, että ne ovat mysteerioiden mysteerio - salaisuuksien salaisuus. Mutta jo se, mitä me niistä tiedämme, avartaa hyvin suuressa määrässä käsitystämme elämän ja terveyden äärettömän syvästä alkulähteestä.\nKirjassa todettiin edellä, että solut ovat salaisuuksien salaisuus. Se ei tietenkään estä Jehovan todistajia tietämästä sellaista, mitä muut eivät tiedä. Tosin tietolähde puuttuu. Miksi voidaan sanoa näin?\nSivulla 169 on kuva 1, joka esittää solua:\nKuvan alla on teksti:\nTämä kuvaa pienen lapsen solurakenteeseen sisältyviä huomatuimpia osia. Ympyrä 1 kuvaa ihmisen kykyä olla kosketuksessa Jumalan kanssa. Ympyrä ja siitä lähtevät säteet ovat valkoisia, mikä kuvaa sitä, että tämä kyky on pikkulapsella vielä uinuvassa tilassa. Rengas 2 kuvaa mieltä, jota usein sanotaan myöskin sydämeksi. Rengas 3-8 kuvaa ruumiin eri osia. Suorakaide 9 kuvaa suonta, jossa solu liikkuu.\nSivulla 170 on kuva 2:\nTämä kuvaa huomatuimpia osia sellaisen ihmisen solurakennelmasta, joka on antanut sydämensä kokonaan Jumalalle. Siksi ympyrä 1 on kuvattu keltaisella värillä. Silloin jumalallinen vaikutus virtaa koko olemukseen, mitä keltaisesta ympyrästä lähtevät keltaiset nuolet kuvaavat.\nSivulla 171 on kuva:\nTämä kuva esittää huomatuimpia osia sellaisen henkilön solurakennelmasta, joka on hylännyt Jumalan kieltäytyen tottelemasta Korkeinta ja Hänen jumalanvaltaista hallitustaan. Sitä kuvaa musta ympyrä. Siitä lähtevät mustat nuolet kuvaavat Jumalan hylkäämisestä johtuvaa kuolemaa tuottavaa vaikutusta asianomaisen koko olemukseen.\nSivulla 172 on kuva:\nTämä kuvaa sellaisen henkilön maan päällistä loppuvaihetta, joka on saanut evankeliumikauden "korkean kutsun" siirtyä maallisista elinehdoista taivaallisiin elinehtoihin. Inhimillinen luonto, jota edellisissaä kuvissa on esittänyt punainen väri, on kulutettu loppuun Herran uskollisessa palveluksessa. Henkilö on valmis poissiirrettäväksi. Keltainen väri on vallalla, ja mieli on puhtaan valkoinen, valmiina astumaan Jumalan eteen Jeesuksen valtuutuksen mukaan: "Autuaat ovat puhdassydämiset (puhtaat mieleltään), sillä he saavat nähdä Jumalan" - Matteus 5:8\nKirjan viimeinen luku alkaa sivulta 187. Sen otsikko on "Täydellisyys".\nVäliotsikoita on kaksi:\n"Taisteleminen ja kilvoitteleminen" ja "Aikakausien suurin huippukohta".\nKirja päättyy Psalmiin 150:\n(Psalmit 150:1-6) 150 Ylistäkää Jahia! Ylistäkää Jumalaa hänen pyhässä paikassaan. Ylistäkää häntä hänen voimansa taivaanlaajuudessa. 2 Ylistäkää häntä hänen mahtavien tekojensa takia. Ylistäkää häntä hänen suuruutensa runsauden mukaisesti. 3 Ylistäkää häntä torven toitotuksin. Ylistäkää häntä kielisoittimin ja harpuin. 4 Ylistäkää häntä tamburiinein ja piiritanssein. Ylistäkää häntä jousin ja huiluin. 5 Ylistäkää häntä sointuvin symbaalein. Ylistäkää häntä kalskahtelevin symbaalein. 6 Jokainen hengittävä ylistäköön Jahia. Ylistäkää Jahia!


MTTK MAATALOUDEN TUTKIMUSKESKUS - PDF Ilmainen lataus\n1 MTTK MAATALOUDEN TUTKIMUSKESKUS Tiedote 21/84 SEIJA LEHTINEN Puutarhaosasto Avomaavihannesten lannoitus- ja kastelukokeet JOKIOINEN 1984 ISSN\n2 .& MAATALOUDEN 7UTKIMUSKESKUS TIEDOTE 21/84 SEIJA LFJ-JTINEN AVOMAAVIHANNESTEN LANNOITUS- JA KASTEUUKOKEET Puutarhaosasto PIIKKIÖ (921) ISSN\n3 AVOMAAVIHANNESTEN LANNOITUS- JA KASIELUKOKEET SILÄLLYSLUETTELO Yleistä 1 Sääolot Piikkiössä 5 Porkkanan lannoitus- ja kastelukoe, hie-tamaa 8 Punajuurikkaan lannoitus- ja kastelukoe, hietamaa 16 Punajuurikkaan lannoituskoe, savimaa 23 Keräkaalin lannoitus- ja kastelukoe, hietamaa 27 Keräkaalin lannoituskoe, savimaa 33 Kukkakaalin lannoitus- ja kastelukoe, hietamaa 38 Kukkakaalin lannoituskoe, savimaa 43 Vårhaiskaålin lannoituskoe, hietamaa 47 Sellerin lannoituskoe, savimaa 49 Purjon lannoitus- ja kastelukoe, hietamaa 54 Purjon lannoituskoe, savimaa 58 Yhteenveto 61 Kirjallisuus luettelo 62 Liitteet HUOM. Yllämainittujen kokeiden järjestelystä ja suorituksesta vastasi tutkija Tapio K. Kallio vuoden 1982 loppuun ja vs. tutkija Seija Lehtinen kesäkuusta 1983 lähtien. Yhteenvedot kokeista tehnyt Seija Lehtinen ja piirrokset Arla HiirsaImi.\n4 1 AVOMAAVIHANNESTEN LANNOITUS- JA KASTELUKOKKET Yleistä Maatalouden tutkimuskeskuksen puutm-haosastolla aloitettiin vuonna 1978 avomaavihannesten lannoitus- ja kastelukokeiden sarja, joka päättyi kasvukaudella Kokeet oli jaettu hietamaan ja savimaan ryhmään. Hietamaan kokeissa oli kyseessä.kastelu- ja typpitasot -(molempia kolme) ja savimaalla typpimäärän jako eri suuruisiin levityskertoihin (5 eri tapaa) Tarkoituksena oli tutkia kastelun sekä typpilannoituksen määrän ja jåkokertojen vaikutusta koekasvien satoihin ja ravinteiden ottoon. Kuva 1. Koekasvit ja kokeiden kesto. Hietamaa Keräkaali Porkkana Punajuuri Kukkakaali Purjo Vårhaiskaali Savimaa Keräkaali Punakaali Selleri Kukkakaali Purjo Useimmat kokeet kestivät kolme-neljä vuotta.. Kukkakaali- ja varhaiskaalikokeet lopetettiin kuitenkin lyhyempään, koska koepaikalla oli möhöjuurta. Sadonkorjuun yhteydessä tehty lajittelu poikkesi joillakin kasvåilla hieman kauppalajittelusta siinä, että vihannekset lajiteltiin useampiin ryhmiin joko Isoon tai muiden ominaisuuksien perusteella. Lajikkeen sopivuudesta riippuen otettiin vihanneseriä myös varastoon ja tehtiin havaintoja-varastokestäyyydestä. Eri kasvien varastotauteja ei määritetty, vaan lajittelu tehtiin pilaantumisen. mukaan (kokonaan pilaantuneet, runsaasti pilaantuneet, vähän pilaantuneet ja hyvät).\n5 - 2 - Kokeiden toteutus Bietamaan lannoitus Koe-tekijöinä olivat nousevat typpitasot. Måld- lannoitus oli sama eri typpitasoilla. Taulukko 1. Pääravinteet. Suluissa typen jako kevätlannoitukseen ja lisälannoituksiin.kasvukaudella. N kg/ha P kg/ha K kg/ha - Porkkana 60 ( ) Punajuuri 120 ( ) Kukkakaali 180 ( ) Vårhaiskaali Keräkaali } 120 ( ) ' Purjo 180 (120 _ ) ( ) Näitä ravinnemääriä varten käytettiin seuraavat lannoitemäärät: Kdkkakaali Punajuuri 667 kg Puut. Y kg Kaliumsulf. + Oulunsalpietria Porkkana Vårhaiskaali. 667 kg Puut. + Oulunsalpietaria Keräkaali Purjo 1000 kg Puut. Y-2 + Oulunsalpietaria Kevätlannoitus annettiin Puutarhan Y-lannos 2:na ja lisätyppi Oulunsalpietarina siten, että päästiin taulukossa 1 mainittuihin typpimääriin. Kaksi kolmasosaa typestä levitettiin kevätlannoituksessa ja loput kahtena yhtä suurena eränä kasvukaudella. Hietamaan kastelu Kokeissa oli seuraavat kolme kastelutasoa: Ko = ei lisäkastelua K 1 = kasteluja tarvittaessa 10/7 asti, 25 mm/kerta K = kasteluja tarvittaessa 20/8 asti, 25 mm/kerta Kastelutarve määritettiin kipsiblokeilla, jotka sijoitettiin kylvön tai istutuksen jälkeen rivien viereen. Vuosina blokit sijaitsivat 15 cm:n syvyydessä ja vuosina cm:n syvyydessä.\n6 - 3 - Maankosteuden muuttumista mitattiin päivittäin. Mittaukset tehtiin J. D. Frostin kosteusmittarilla, joka ilmoitti kosteuden prosentteina. Kosteutta mitattiin kussakin kokeessa kahden eri kerranteen kaikilta ruuduilta. Kun kastelutasojen Kl tai K2 mittaukset osoittivat, että 2/3:11a ruuduista- oli kosteus alle 70 %; kyseisen kastelutason ruudut kasteltiin. Kasteluja varten rakennettiin kaksi kappaletta kasteluvaunuja, jotka olivat koåruudun kokoisia. Savimaan lannoitus Savimaalla käytettiin hietamaan keskimmäistä typpitasoa. Muut lannoitemäärät olivat samat kuin hietamaalla..taulukkö 2. Savimaan lannoitus. Nkg/ha P kg/ha K kg/ha Punajuuri Kukkakaali Keräkaali Purjo Selleri Typpi jaettiin erilaisiin levityskertoihin seuraavasti: PL) 1/1 2/3 1/3. 2/3 1/6 1/6 1/2 1/2-1/3 1/3 1/3 Maa-analyysit Koelohkoilta otettiin maanäyttcct lokakuulla. Koesarjan alkaessa jollakin uudella alueella tehtiin maa-analyysit myös toukokuulla otetuista näytteistä. Näytteet analysoi MTTK:n maantutkimusosasto. Näytteistä analysoitiin ph (CaCl2-pH), P, K, Ca ja Mg. Kasvianalyysit Satoa korjattaessa otettiin koejäsenistä näytteet. Ne kuivattiin puutarhaosastolla våkiopainoon ja laskettiin kuivapainoprosentti. Kuivanäytteistä analysoitiin kokonaistyppi, NO3, P, K, Ca,'Mg ja sokeri. Näytteet analysoitiin vuo-\n7 4 sina DITTK:n maanviljelyskemian ja -fysiikan osastolla ja vuosina keskuslaboratoriossa. KokånalåtyPpi määritettiin Kjelldähl-poltolla. Nitraatin mittasi maanviljelyskemian ja -fysiikan osasto nitraattispesifisellä elåktrodilla ja keskuslaboratorio käytti mittauksissa jatkuvavirtausspektrofotometriä. Fosfori määritettiin spektrofotometrillä, kalium, kalsium la magnesium atomiabsorptiospektrofotometrillä. Kokonais sokerin määritti maanviljelyskemian ja -fysiikan osasto kolorimetrisesti.- Alkuvaiheessa määritettiin joidenkin kokeiden näytteistä Myös disåkkaridin osuus kokonaissokerista (inverttisokeri). Keskuslaboratorio määritti sokerin kaasukromatografilla. Sillä saatiin. erotettua sakkaroosin, glukoosin ja fruktoosin osuus kokonaissokerista. Tulosten laskenta Sato- ja analyysitulosten tilastolaskennan teki vuosittain DITTK:n laskentatoimisto. 1Duutarhaosastolla - on lisäksi laskettu koejaksojen- keskiarvoja ja satojen maasta ottamia ravinteita.\n8 5 Sääolot Piikkiössä Puutarhaosastolla on Ilmatieteen laitoksen säähavaintoasema. Seuraavat tiedot on kerätty Ilmatieteen laitoksen yhteenvedoista. Taulukko 3. Koevuosien touko-lokakuun säätietoja ja pitkän ajanjakson kes- kiarvot. Lämpötila Kuukausi touko 10,0 9,2 7,8 11,1 8,3 11,0 9,2 kesä 13,7 15,4 17,2 13,2 11,6 13,7 14,0 heinä 15,1 14,9 17,1 16,7 17,0 17,3 17,3 elo 13,7 15,7 15,1 14,3 16,7 15,6 15,9 syys 9,1 10,5 11,9 10,3 10,8 12,0 11,0 loka 4,7 4,6 5,5 6,5 5,3 6,6 5,6 Sademäärä Kuukausi touko kesä heinä elo syys loka\n9 - 6- Kuva 2. Sateiden ajoittuminen koevuosina, taustana profiili lämpösummasta. Sade mm Tehoisan lämpötilan summa ,%*,'"' J i_ toukokuu _f_ kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu _I 1978 Toukokuu oli lämmin ja poutainen, mutta kesä-lokakuussa jäivät keskilämpötilat alle pitkän ajan keskiarvon. Elokuu oli runsassateinen. Sade mm Tehoisan lämpötilan summa « f_ toukokuu _4_ kesäkuu heinäkuu _4_ elokuu syyskuu lokakuu _ Toukokuun loppu ja kesäkuu olivat lämpimiä ja poutaisia. Heinäkuu oli normaalia viileämpi. Heinäkuussa ja elokuun lopulla oli sateista. Sad mm Tehoisan Lämpöti lan summa f_ toukokuu kasakuu heinakuu elokuu syyskuu lokakuu 1980 Toukokuu oli kylmä, sensijaan kesäkuussa oli normaalia lämpimämpää. Heinäkuussa saatiin sadetta vähän, mutta elokuu oli runq,rssateinen.\n10 7 Sade mm Tehoisan lämpötilan 362 summa }_. toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu.± lokakuu 1981 Toukokuu oli lämmin, mutta muiden kuukausien keskilämpötilat jäivät alle normaalin. Kesäkuukausina saatiin runsaasti sadetta. Syyskuussa satoi sensijaan selvästi normaalia vähemmän. Sade mm Tehoisan lämpötilan summa IAW I toukokuu _F_ kesäkuu ± heinäkuu elokuu. syyskuu lokakuu Touko- ja kesäkuu olivat tavallista kylmempiä, heinäkuu lähes normaali ja elokuun keskilämpötila hieman yli normaalin. Elokuuta lukuunottamatta oli kesä vähäsateinen. Sade mm _ toukokuu kesäkuu heinäkuu ± elokuu Tehoisan lämpötilan summa p 41 ± syyskuu _4_ lokakuu H 1983 Keskikesän lämpötilat olivat lähellä pitkän ajan keskiarvoja kun 1- as alku- ja loppukesä olivat normaalia lämpimämpiä. Heinä- ja elokuu olivat tavallista vähäsateisemia.\n11 -3 PORKKANAN LANNOITUS- JA KASTELUKOE, hietamaa Porkkanan lannoitus- ja kastelukokeet tehtiin vuosina karkealla hietamaalla. Esikasvina oli ollut peruna. Lajike oli Nantes 20 Notabene OE SF 77. Lannoitus ja kastelu LannoitUksessa käytettiin Puutarhan Y-lannos 2: ta 667 kg/ha (40 N, 47 P, 113 K), 100 kg/ha kaliumsulfaattia (42 K) ja lisäksi Oulunsalpietw-ia siten, että typpeä kertyi kulloinkin tarvittava määrä. Vuonna 1980 levitettiin koealalle kalkkikivijauhoa 4000 kg/ha. Taulukko 1. Lannoitustasot. Suluissa kevään typpilannoitus ja lisälannoitukset. Nkg/ha P kg/ha K kg/ha 1 60 ( ) ( ) ( ) Maasta otettiin näytteet kokeen alkaessa ja kasvukauden jälkeen. Näytteet analysoitiin MTTK:n maantutkimusosastolla. Taulukko 2. Maa-analyysiluvut. ph P K Ca Mg toukokuu , lokakuu , lokakuu , lokakuu , Kokeeseen kuului kolme kastelutasoa: Ko = ei lisäkastelua, Kl = lisäkasteluja 10/7 asti ja K2 = lisäkasteluja 20/8 asti. Maan kosteutta mitattiin kipsiblokeilla, jotka kylvön jälkeen upotettiin rivien viereen 15 cm:n syvyyteen. Kastelun vaikutusta ei kuitenkaan päästy toteamaan, sillä kahtena ensimmäisenä kasvukautena ei lisäkasteluja tarvittu lainkaan ja kolmantenakin kasvukautena vain kolmas kastelutaso sai yhden lisäkastelun heinäkuun lopussa. (Ks. liite 1, maan kosteuden mittaukset.)\n12 -9 Viljelykausi Porkkana kylvettiin Nibex-tarkkuuskylvökoneella nauhakylvönä. Taulukko 3. Viljelytietoja. VUosi Kylvö Riviväli Lannoitukset Sadonkorjuu /5 50 cm 15/5, 4/7, 24/7 15/ /5 50 cm 18/5, 21/6, 5/7 26/ /5 50 cm 14/5, 4/7, 14/ /9 Tulosten tarkastelua Satotulokset Ensimmäisen vuoden kokonaissato oli seuraavia alempi. Tähän saattoi olla syynä hidas ja epätasainen taimettuminen ja sen seurauksena rikkaruohottuminen keväällä. (Kemiallista rikkakasvien torjuntaa ei tehty.) Kahtena ensimmäisenä vuonna satotulokset laskettiin lannoitustasojen mukaan, koska kasteluja ei tehty. Kolmantena vuonna, jolloin K2 sai yhden lisäkastelun, laskettiin sadot sekä eri lannoitustasojen että eri kastelutasojen mukaan. Koejäsenten välillä oli eroja, mutta niitä ei voida selittää kastelun avulla. Kuva 1. Porkkanasadot vuosina lannoitustasojen mukaan ja vuonna 1980 lannoitus- ja kastelutasojen mukaan. Ensimmäisen koevuoden jälkeen lajiteltiin kauppakelpoinen sato koon mukaan. Pääkokojen lisäksi on koko yli 250 g merkitty pylvään alareunaan ja koko g kauppakelpoista satoa osoittavan pylvään yläreunaan. Ryhmään muut kuuluivat haljenneet, haaraiset, käyrät, viherkantaiset ja pienet alle 40 g. Sato tn/ha ' Lannoltustasot: Kastolutasot: Naatit Muut Kauppakolpoinon sato Naatit\n13 Parhaat satotulokset saatiin typpitasolla 60 kg N/ha, eivätkä satotulokset nousseet lainkaan typen määrää lisättäessä, sensijaan naattien paino hieman lisääntyi. Porkkanalla lisätyppi ei kuitenkaan vaikuta kasvin lehtiosaan läheskään yhtä paljon kuin monilla muilla kasveilla. Kuiva-aine Kuiva-ainepitoisuudessa tapahtui hieman laskua typpimäärän noustessa. Selvät tasoerot muodostuivat eri vuosien välille. Vuoden 1980 alhainen kuiva-ainepitoisuus johtunee sääoloista, sillä myös toisilla samana vuonna kokeissa olleilla kasveilla olivat kuiva-ainepitoisuudet muita vuosia aihaisempia. DRWLAND (1978) ei todennut nousevien typpimäärien vaikuttaneen porkkanoiden kuiva-ainepitoisuuteen (3-vuotinen koe, lannoitus kg/ha: 1. vuosi: 40, 80, 160 N, vuosi: 0, 40, 80 N, kaikki koevuodet: 70 P, 160 K). Siihen ei myöskään NILSSONin (1979) kokeissa lannoitustasoilla ollut vaikutusta (2-vuotinen koe, 1/1 lannoitustaso kg/ha: 100 N, 70 P, 160 K ja 1/2 lannoitustasolla puolet edellä mainituista määristä). Kokonaistyppi Porkkanoiden kokonaistyppipitoisuus nousi erittäin merkitsevästi typpilannoitusta lisättäessä - 60 kg:stä 180 kg:an. Pääasiallinen nousu tapahtui lisättäessä lannoitusta 60 kg:sta 120 kg:an. Typpimäärän noustessa edelleen 180 kg:an kohosi porkkanoiden typpipitoisuus enää hyvin vähän. Ensimmäisenä koevuonna oli kokonaistyppipitoisuus korkeampi kuin kahtena jäikimmäisenä vuonna. Tähän lienee osaltaan vaikuttanut se, että porkkanan esikasvina oli peruna. Myös jälkimmäisinä koevuosina sadon suurentuessa on pitoisuus "laimentunut". Vuonna 1978 aihaisimmalla typpitasolla oli pitoisuus 1,13 % kuiva-aineesta ja seuraavilla lannoitustasoilla 1,55 ja 1,58 %. vuosina olivat pitoisuudet alimmalla typpitasolla keskimäärin 1,02 % ja seuraavilla tasoilla 1,28 ja 1,33 %. Vuosien keskiarvoksi tuli 1,06-1,35 -.1,39 %. Taulukko 4. Porkkanoiden maasta ottamat typpimäärät eri typpilannoitustasoilla. Vuosi 60 kg N/ha 120 kg N/ha 180 kg N/ha * * Eri kastelutasojen keskiarvo\n14 Koevuosina sisälsivät porkkanasadot jo alimmalla typpitasolla enemmän typpeä kuin mitä lannoitteena oli annettu. Siten on maassa ollut riittävästi orgaanisesta aineesta mineraloituvaa typpeä. Laskettuna 1000 kg:a kohti oli porkkanoissa eri lannoitustasoilla 1,12-1,40-1,47 kg N. DRAGLANDin (1978) kokeessa oli typen vaihteluväli kolmena koevuonna 1,06-1,45 kg (N-lannoitus 0, 40, 80, 160 kg/ha). NILSSONin (1979) tekemissä lannoituskokeissa osoittautui porkkana kokeen vihanneksista kaikkein vähiten reagoivan lannoitteiden määrään ja laatuun. 1/2 lannoitustasolla pysyi kokonaissato yhtä hyvänä kuin 1/1 lannoitustasollakin. Satojen ottama typpi ylitti 1/2 lannoitustasolla keskimäärin 46 %:11a maahan lannoitteena annetun typen määrän. Kokonaistyppipitoisuus kuitenkin laski. Kun se 1/1 lannoitustasolla oli 1 % kuiva-aineesta, oli se 1/2 lannoitustasolla 0,77 %. MyösDRAGLAND (1978) totesi kokeissaan, että 40 kg:n typpitasolla saatiin parhaat sadot ja korkeammilla tvppimäärillä oli taipumusta vaikuttaa satoa alentavasti. Tällä typpitasolla sato kuitenkin sisälsi 146 kg N/ha (porkkanat + naatit) Typpimäärästä juurien osuus oli 77 kg ja naattien osuus 69 kg. Kaikissa edellä mainituissa kokeissa on maan omilla typpivaroilla ollut tärkeä merkitys porkkanoiden typen otossa. - Puutarhaosaston kokeissa ei naatteja analysoitu - ainoastaan niiden kokonaismäärä punnittiin. Kirjallisuustietojen mukaan on naattien typpipitoisuus porkkanoiden typpipitoisuutta korkeampi ja naattien kuiva-ainepitoisuus vähintään yhtä korkea kuin porkkanoiden. NILSSONin (1979) kokeessa 1/1 lannoitustasolla naattien N-pitoisuus oli 1,87 % ja 1/2 lannoitustasolla 1,63 % kuiva-aineesta. DRAG- LANDin (1978) kokeessa naattien N-pitoisuus oli 2,0-2,7 % kuiva-aineesta. Nitraatti Porkkana ei kuulu ns: nitraatinkerääjäkasveihin, mutta NO3-pitoisuus nousee typpilannoitusta lisättäessä. Vaihtelut nitraattipitoisuuksissa olivat suuremmat kuin kokonaistyppipitoisuuksissa. Suurin N -pitoisuus oli 2,4 -kertainen pienimpään verrattuna, kun taas korkein NO3-pitoisuus oli 28 -kertainen pienimpään verrattuna. Koevuosina oli nitraattipitoisuuden vaihtelu alhaisimmalla typpitasolla 2,08-3,53 mg/g.kuiva -ainetta, seuraavilla tasoilla 4,42-6,59 mg/g ja 4,95-7,07 mg/g kuiva-ainetta. Elinkeinohallituksen yhteenvedossa (ANON. 1983) porkkanan korkeimmat NO3-pitoisuudet olivat vähän yli 5 mg/g (100 näytettä). DRAGLAND (1978) kokeessa NO3 :n vaihteluväli oli 1,8-5,30 mg/g (0-160 kg N/ha). NILSSONin (1979) kokeessa nitraattipitoisuudet olivat alhaisemmat, eli\n15 - 12-1/1.1annoitustasolla (100 kg N/ha) 1,19 mg/g ja 1/2 lannoitustasolla 0,51 mg/g. Elinkeinohallituksen tutkimuksen mukaan (ANON. 1983) saa suomalainen päivän ravinnossa kasvikunnan tuotteista nitraattia n. 56 mg. (Päivän kokonaissaanti on n. 71 mg.)' Siten poiḳkanoista, joiden NO3-pitoisuus oli 2,08 mg/g kuiva-ainetta, saisi päivän nitraattiannoksen noin neljänneskilosta, Porkkanoita, joiden keskimääräiset pitoisuudet olivat korkeimmat, riittäisi noin sata grammaa. YLÄTALOn (1982) mukaan vihenneskulutuksemme on vähän vajaa 120 g henkeä kohti päivässä.(mutta myös tätä selvästi pienempiä kulutuslukuja on näkynyt julkisuudessa). Fosfori Fosforia oli 0,25-0,28 % kuiva-aineesta, keskiarvot lannoitustasojen mukaan 0,26 0,27-0,27 %. Koska ensimmäisen vuoden sadot olivat seuraavia aihaisempia, oli satojen ottama fosfori kg/ha. Seuraavina vuosina määrät olivat kg/ha eli Sadat sisälsivät % lannoitteena annetusta fosforista '(47 kg/ha). NILSSONin (1979) kokeessa 1/1 lannoitustasolla (70 kg P/ha) otti porkkanasato 39 % ja 1/2 lannoitustasolla 69 % lannoitteena annetun fosforin määrästä. 'Porkkana otti enemmän fosforia suhteessa typpeen kuin muut kokeen' vihannekset. Keskimäärin eri lannoitustasoilla sisälsi 1000 kg porkkanoita 0,27-0,28 kg fosforia (vaihteluväli 0,24-0,30 kg). DRAGLANDin (1978) kokeessa 'oli fosforimäärä eri N-tasoilla 0,26-0,27 kg/1000 kg '(vaihteluväli 0,24-0,35 kg). NILSSONin (1979) kokeessa oli porkkanoissa fosforia vähän enemmän eli 0,30-0,32 kg/1000 kg. Ruotsalaisten ja norjalaisten tulosten mukaan juuret sisälsivät enemmän fosforia'kuin naatit. NILSSONin (1979) kokeessa juurten P-pitoisuus oli 1,65 kertaa suurempi kuin naattien. DRhGLhNDin (1978) mukaan juurten P-pitoisuus oli kolminkertainen naatteihin verrattuna. * Nitraattityöryhmän mietinnössä todetaan, ettei nitraattipitoisuuksia ole meillä säännöllisin tutkimuksin seurattu ja että useiden kasvilajien osalta ei Pitoisuusmittausten määrä ole riittävä. Vaihtelut nitraattipitoisuuksissa ovat olleet hyvin suuria. Päivittäinen saanti perustuu laskelmaan, jossa on mukana 14 kasvilajia. Mukana ovat myös peruna ja omena. Perunan NO-pitoisuus -on alhainen, mutta nitraatin-kokonaissaanti perunasta nous merxittäväksi kulutusmäärän vuoksi.\n16 Kalium Useissa kokeissa on todettu kaliumpitoisuuksissa suuria vaihteluja. Myös puutarhaosaston kokeissa oli vaihteluväli 2,21-4,09 % kuiva-ainetta. Lannoitustasojen mukaiset keskiarvopitoisuudet olivat 3,12-3,23-3,18 %. Ensimmäisenä vuonna sisälsivät porkkanasadot kg K/ha ja seuraavina kg/ha. (Lannoitteena annettiin 155 kg K.) Siten porkkana käytti hyväkseen maan K-varoja. Syksyisten maa-analyysien mukaan kaliumin määrä maassa oli laskusuunnassa. NILSSONin (1979) kokeissa porkkanasato sisälsi 1/1 lannoitustasolla 256 kg K/ha ja 1/2 lannoitustasolla 248 kg (naatit ei mukana, sato yli 70 tn/ha). Kokeessa 1/2 lannoitustasolla oli porkkanasadon sisältämä K-määrä n. 300 % suurempi kuin mitä lannoitteena oli maahan levitetty. Naattien sisältämä K-määrä ei myöskään ole aivan vähäinen. NILSSONin (1979) kokeessa naattien kuiva-aincen K-pitoisuus oli n. 1,4-kertainen juuriin verrattuna. PuutRrhaosaston porkkanoissa oli kaliumia ja typpeä suhteellisesti enemmän kuin NILSSONilla (1979). Hänellä oli N:P:K 1/2 lannoitustasolla 3:1:11 ja 1/1 lannoitustasolla 3,5:1:10. PuutRrhaosaston kokeissa olivat pääravinteiden suhteet alimmalla typpitasolla 4:1:12 ja ylimmällä 4,5:1:12,5. Kaliumin määrä oli, eri typpitasoilla Piikkiössä 3,32-3,35-3,38kg K/1000 kg porkkanoita (kolmen vuoden keskiarvot). DRAGLANDilla (1978) vaihtelu oli eri typpitasoilla 3,12-3,19 kg K. Kalsium PuutRrhaosaston kokeissa Ca-pitoisuus oli 0,20-0,25 % kuiva-aineesta, lannoitustasojen mukaiset keskiarvot 0,22-0,22-0,23 %. Vaikka vuonna 1980 Ca-pitoisuus nousi N-lannoitustasojen myötä, niin näyttäisi kuitenkin siltä,. että vaihtelut Ca-pitoisuuksissa ovat mieluummin eri vuosien välillä kuin eri lannoitustasojen välillä. Porkkanoissa oli kalsiumia 0,22-0,23 kg/1000 kg. Norjalaisissa kokeissa porkkanat sisälsivät 0,25-0,26 kg Ca/1000 kg. NILSSONin (1979) kokeen porkkanoiden Ca-pitoisuus oli.0,31 % molemmilla lannoitustasoilla. Naattien Ca-pitoisuus oli yli kymmenkertainen juuriin verrattuna. Naattien Ca-pitoisuus oli 1/1 lannoitustasolla 3,25 % ja 1/2 lannoitustasolla 3,58 %. Magnesium Mg-pitoisuus jäi puutrrhaosaston kokeissa ruotsalaisissa ja norjalaisissa ko-\n17 -14- keissa todettuja pitoisuuksia aihaisemmåksi. Täällä Mg-pitoisuus oli 0,08-0,09 % kuiva-aineesta, kun se NILSSONin (1979) kokeessa oli 0, Lehtien Mg-pitoisuus oli ruotsalaisissa kokeissa juurten pitoisuutta korkeampi, eli 0,3 % kuiva-aincesta. Mg-pitoisuus nousi N-lannoitusta lisättäessä, tilastollisesti merkitseväksi ero muodostui kahtena vuonna. Keskimäärin sisälsi 1000 kg porkkanoita eri lannoitustasoilla 0,08-0,09-0,09 kg magnesiumia. Myös DRAGLANDilla (1978) lisääntyi porkkanoiden maasta ottama magnesium typpilannoitusta lisättäessä. Typen määrän noustessa 0 -> 160 kg/ha nousi myös Mg-määrä 0,13 0,15 kg/1000 kg porkkanoita. Sokerit Sokeripitoisuuksissa on eri kokeiden välillä suuriakin eroja, joihin vaikuttavat lajike, maan laatu, kasvukauden lämpötila, sademäärä ja lannoitus. Useimmi- ten on porkkanoiden sokerista eri kokeissa analysoitu glukoosi ja såkkaroosi, joiden katsotaan edustavan totaalisokeria. Puutarhåosastolla tehdyissä kokeissa kokonaissokeripitoisuus aleni typpilannoitusta lisättäessä. Kahtena vuonna määritettiin myös inverttisokeri (såkkaroosi) erikseen. Sen osuus pysyi prosentuaalisesti tasaisena. Kokonaissokeripitoisuus oli korkein 60 kg:n typpitasolla vuonna 1978, jolloin se oli 62 % kuiva-aineesta. Alimmillaan pitoisuudet olivat vuonna Lannoitustasojen mukaan koevuosien keskiårvot olivat 56,3-53,1-52,8 %. DRAGLANDin (1978) mukaan typen lisäys ei vaikuttanut glukoosiin, mutta sakkaroosipitoisuus aleni vähän. Koevuosien välillä oli suuriakin eroja, etenkin sakkaroosipitoisuuksissa. NILSSONin (1979) kokeessa ei lannoitustasolla ollut vaikutusta porkkanoiden sokeripitoisuuteen. Glukoosia oli 9 %, frdktoosia 8 % ja säkkaroosia 42 % kuiva-aineesta. LARSSONilla (1974) oli kokeissaan lukuisia eri porkkanalajikkeita. Vaihtelut lajikkeiden välillä sekä mono- että disakkaridin määrissä olivat huomattavia.' Kasvukauden pituudella oli vaikutusta sokereiden määrään siten, että kasvuajan pidentyessä lisääntyi disakkaridin osuus kokonaissokerista. Makeus on kuluttajan kannalta tärkeä ominaisuus. Sokerien prosenttiosuus ei kuitenkaan välttämättä kuvaa porkkanan makeutta, sillä makuvaikutelmassa on myös mukana karvautta aiheuttavia aineita. Våråstointikoe Kaikkina koevuosina tehtiin porkkanoilla myös varastointikoe. Ruuduilta otetun\n18 näyte-erän koko vaihteli 5,5-10,0 kg. Porkkanoiden säilyminen varastossa tarkastettiin maaliskuulla. Lajittelu tapahtui hyviin, vähän pilaantuneisiin, runsaasti pilaantuneisiin ja kokonaan pilaantuneisiin. Taulukko 5. Porkkanoiden säilyvyys varastossa: hyvät ja kokonaan pilaantuneet. Porkkanoiden 60N 120N 180N lajittelu Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. 13/ ,6 2,0 79,1 2,0 82,2 2,9 17/ ,8 9,6 68,9 9,1 79,7 4,6. 3/ ,8 4,6 75,7 2,8 76,6 2,8 K. a. 69,4 5,4 74,6 4,6 79,5 3,4 Säilyvyys näytti olleen ensimmäisenä vuonna seuraavia vuosia parempi (satotaso silloin alhaisin). Edelleen säilyvyys näytti olevan parempi voimakkaamman typpilannoituksen saaneilla porkkanoilla. Ero muodostui selvemmäksi niinä koevuosina, jolloin satotaso oli korkea.\n19 -16- PUNAJUURIKKAAN LANNOITUS- JA KAS ELUKOE, hietamaa. Puutarhaosastolla tehtiin hietamaalla punajuurikkaan lannoitus- ja kastelukokeita vuosina Kokeessa käytetty lajike oli Little Bali SG SF 73. Esikasvina oli ollut peruna. Lannoitus ja kastelu Lannoituksena käytettiin Puutarhan Y-lannos 2: ta 667 kg/ha, kaliumsulfaattia 100 kg/ha ja lisätyppi annettiin Oulunsalpietarina. Taulukko 1. Iannoitustasot. Suluissa kevään typpilannoitus ja lisälannoitukset. Nkg/ha P kg/ha K kg/ha 1 60 ( ) ( ) ( ) Maasta otettiin näytteet kokeen alkaessa ja kasvukausien jälkeen. Näytteet analysoitiin MTTK:n maantutkimusosastolla. Taulukko 2. Maa-analyysiluvut. ph P K Ca Mg toukokuu , lokakuu , lokakuu , lokakuu , Vuonna 1980 levitettiin alueelle 4000 kg/ha kaikkikivijauhoa. Kokeeseen kuului kolme kastelutasoa: K0' K 1 ja K 2' Vain K 2 sai yhden lisäkas- telun viimeisenä koevuonnå heinäkuun lopussa. Viljelykausi Punajuurikas kylvettiin kahtena ensimmäisenä koevuonna Planet Juniorilla ja har - vennettiin. Kölmantena vuonna käytettiin Nibex-trkkuuskylvökonetta.\n20 Taulukko 3. Viljelytietoja. Vuosi Kylvö Riviväli Lannoitukset Sadonkorjuu /5 50 cm 15/5, 3/7, 24/7 14/ /5 50 cm 18/5, 21/6, 5/ / /5 50 cm 14/5, 4/7, 14/ /8 Tulosten tarkastelua Satotulokset Lannoitustasot: Sato tn/ha 50 Kastelutasot: : Muut Kauppakolpoinon sato Naatit Kuva 1. Punajuurikassadot vuosina lannoitustasojen mukaan ja vuonna 1980 lannoitus- ja kastelutasojen mukaan. Erot kokonaissadoissa muodostuivat erittäin suuriksi. KasvuolosUhteet lienevät olleet vuonna 1979 punajuurikkaalle erittäin suotuisat. Koska kasvusto harvennettiin, kasvoi juurikkaista suuria ja siten myös kokonaissato oli korkea. Satotuloksista päätellen oli puutarhaosaston kokeissa sopivin typpimäärä 60 ja 120 kg:n välillä ja typen lisääminen yli 120 kg:n alensi satoa ROLL-HANSENin (1977) typpisuosituksesta muodostui selvästi korkeampi eli noin 200 kg/ha. Kokeiden typpitasot olivat aluksi kg/ha, mutta typen määrää nostettiin kokeen jatkuessa ja sadon lisäyksiä saatiin N-lannoituksen noustessa aina 307 kg:an saakka. (Lannoituskokeet tehtiin vuosina ) Tärkein näkökohta N-lannoituksen määrästä päätettäessä ei kuitenkaan ole kokonaissato vaan sadon laatu. SHANNONin ym. (1966) mukaan typpilannoituksella on vaikutusta punajuurikassadon kokojakautumaan, nitraattipitoisuuteen, väriin ja\n21 -18- sokeripitoisuuteen. Korkea N-määrä saattaa prosessoinnissa aiheuttaa sivumakua. Nämä näkökohdat huomioiden hän totesi taloudellisimman vaihtoehdon olleen 168 kg/ha kokeissa, joiden N-lannoitustasot olivat kg/ha. (Kylvötiheydet olivat näissä kokeissa meillä käytettyjä suurempia.) Kuiva-aine Punajuurikkaiden kuiva-ainepitoisuus laski typpilannoituksen lisääntyessä, ollen lannoitustasojen mukaisesti 12,09-11,77-11,61 %. Lievää laskua tapahtui kaikkina vuosina. Kuiva-ainepitoisuuksiin muodostui suuria eroja eri vuosien välille. Viimeisenä koevuonna olivat pitoisuudet n. 3 % edellisiä vuosia aihaisempia. PECK ym. (1971) mainitsi kuiva-ainepitoisuuden nousseen typpitasolle 112 kg/ha, mutta alkaneen laskea senjäikeen. Kokonaistyppi Kokonaistyppipitoisuus nousi lannoitustasojen mukaisesti. Kolmen vuoden keskiarvoksi muodostui 1,73-1,97-2,13 % kuiva-aineesta. Vuonna 1979, jolloin sato oli suurin, oli kokonaistyppipitoisuus alhaisin eli 1,30-1,77 % kuiva-aineesta lannoitustasolla 1-3, ja vuonna 1980, jolloin sato oli pienin, oli typpipitoisuus korkein eli 2,26-2,48 %. (Kyseisenä vuonna olivat kuiva -ainepi - toisuudet yleisesti alhaisia.) Tuhatta kiloa kohti oli punajuurikkaissa typpeä 2,03-2,27-2,44 kg. Edellä mainitussa norjalaisessa kokeessa (ROLL-HANSEN 1977) oli typen määrä /1000 kg punajuurikkaita 2,50-3,00 kg. HANSENin (1976) typpilannoituskokeissa oli punajuurikkaiden typpipitoisuus 1,89 % kuiva-aineesta 100 kg:n N-lannoitustasolla. Våihteluväli oli 1,50-2,24 %. SHANNON (1966) analysoi myös lehtien typpipitoisuutta. N-lannoituksen vaihdellessa kg/ha, olivat punajuurikkaiden typpipitoisuudet 1,44-2,12 % ja lehtien noin kaksinkertaiset eli 3,20-4,23 % kuiva-aineesta. Nitraatti Punajuurikas on yksi niistä vihanneskasveista, jonka nitraattipitoisuudesta on keskusteltu paljon ja asiasta on lukuisia tutkimuksia. CANTLIFFE (1973) oli kokeidensa perusteella sitä mieltä, että punajuurikkaan kokonaistypen kriittinen pitoisuus oli 1,7 % kuiva-aineesta, jonka jälkeen aikoi nitraattia kertyä. Paitsi N-lannoituksen määrä - myös valo ja lämpötila vaikuttavat nitraatin kertymi - seen. Valon vaikutus tuli selvästi esiin kokeessa (MINOTTI & STANKEY 1973), jossa nuorista punajuurikkaista otettiin analysoitavaksi näytteitä vuorokauden eri aikoina. Pienimmillään NO -pitoisuus oli klo otetuissa näytteissä ja suu- 3\n22 - 19- rimmillaän klo 4.00 ja 8.00 otetuissa näytteissä. Aamulla otetuissa näytteissä oli pitoisuus illalla otettuihin verrattuna yli kaksinkertainen. juurissa nitraatin åbsorptio tapahtuu suhteellisen tasaisissa olosuhteissa, sillä maan lämpötilan muutokset ovat hitaampia ilman lämpötilan muutoksiin verrattuina. Nitraatin assimilaatio tapahtuu lehdissä, joihin ilman lämpötila ja valo vaikuttavat. Kun nitraatin otto jatkuu tasaisesti, hidastaa alhainen yölämpötila ja valon väheneminen assimilaatiota ja nitraattia kertyy kasviin. Puutarhaosaston kokeissa oli nitraattia lannoitustasojen mukaisesti 15,98-20,50-26,21 mg/g kuiva-ainetta. Jos kuivapaino on esim. 12 %, saadaan nitraatin pitoisuudeksi tuorepainosta vastaavasti mg/kg. Elinkeinohallituksen selvityksessä (ANON, 1983) mainitaan punajuurikkaan NO3-pitoisuuden keskiarvoksi n. 15,20 mg/g kuiva-ainetta (1820 mg/kg tuorepainossa). Väihteluväli oli hyvin laaja alimpien pitoisuuksien ollessa alle 1 mg/g ja ylimpien n. 40 mg/g kuiva-ainetta (174 näytettä). Puutarhaosaston keskiarvopitoisuuksiin täytyy suhtautua jonkin verran varauksella, sillä kahden ensimmäisen koevuoden pitoisuudet olivat varsin alhaisia kolmanteen verrattuna. Kolmannen vuoden korkeimmat analyysiarvot liikkuivat Elinkeinohallituksen selvityksessä mainituissa maksimilukemissa. Kolmantena koevuonna oli punajuurikkaan kasvu heikohkoa, joka on saattanut johtaa poikkeuksellisen korkeisiin nitraattipitoisuuksiin. Korkeissa pitoisuuksissa voivat myös muut NO 3 -määritystä häiritsevät ionit vaikuttaa määritystulokseen. HANSENin (1976) kokeessa (100 kg N/ha) vaihteli NO3-pitoisuus välillä 10,53-20,47 mg/g kuiva-ainetta ( mg/kg tuorepainossa). Tällä typpitasolla oli NO 3 -pitoisuus jo niin korkea, ettei lisä N-lannoitus nostanut enää suuresti pitoisuutta. (Mm. kukkakaalilla ja sellerillä tapahtui jyrkin NO3-pitoisuuden nousu, kun N-lannoitus nousi yli 100 kg/ha.) Fosfori FosforipitoisuUksissa oli lannoitustasojen välillä verrattain pieniä eroja, pitoisuuksien ollessa 0,28-0,27-0,28 % kuiva-aineesta. Vähän suuremmiksi erot muodostuivat eri koevuosien välillä eli 0,26-0,30 %. Samoin esiintyi HANSENilla (1976) vaihtelua vuosien välillä pitoisuuksien ollessa 0,24-0;35 %. PECKin ym. (1974) kokeessa juurikkaiden P-pitoisuus laski typpeä lisättäessä 0,25 0,20 %. Naatteja analysoitaessa todettiin, että vain aihaisimmalla N- tasolla lehtiosan P-pitoisuus nousi 0,30 %:in - muutoin olivat P-pitoisuudet samaa suuruusluokkaa juuriosan kanssa.\n23 -20- Puutarhaosaston kokeissa sisälsivät punajuurikkaat alimmalla N-tasolla 0,33 kg fosforia /1000 kg ja seuraavilla N-tasoilla 0,31 kg. Norjalaisissa punajuurikkaissa (ROLL-HANSEN 1977) oli fosforia enemmän. Tuhatta kiloa kohti sitä oli.0,46-0,51 kg. 'Kalium Kaliumpitoisuus nousi N-lannoituksen myötä ollen 3,46-3,65-3,70 % perättäi- Sillä,lannoitustasoilla. Alimpia olivat pitoisuudet vuonna 1979 (2,56-2,82, %), kun taas Seuraavana vuonna olivat pitoisuudet pari prosenttia korkeampia. HANSENin (1976) kokeissa K-pitoisuus oli keskimäärin 3,12 %. Vaihteluväli oli 2,11-3,84 %. Amerikkalaisissa kokeissa (SHANNON 1966, PECK ym. 1974) K- pitoisuudet olivat yllämainittuja selvästi aihaisempia. SHANNONin (1966) mukaan 'laski K-pitoisuus typpilannoitusta lisättäessä 1,73 --> 1,68 %. Sensijaan puna5uurikkaiden Na-pitoisuus nousi samana aikana lähes nelihkertaiseksi.,(lahnoituksessa annettiin 448 kg NaCl/ha.) Vielä paljon suurempi oli K-pitoisuuden lasku naateissa (lehtiosa: 3,90 3 1,83 %, ruotiosa: 6,58 -)4,10 %). Myös PECKin ym. (1974) kokeissa jäivät juuriosan K-pitoisuudet-alle 2 96: Toisin kuin SHANNONilla (1966), nousi niissä K-pitoisuus 1,84-41,96 % N-lannoituksen lisäyksen suuntaisesti. Samanaikaisesti lehtien K-pitoisuus laski 3,08 -> 2,26 %. Myös tässä kokeessa saivat koealat Na-lannoituksen ja sekä juurikkaiden että naattien Na-pitoisuus nousi voimakkaasti typpeä lisättäessä. Puutarhaosastolla 1000 kg punajuurikkaita sisälsi 4,08-4,16 --4,17 kg kaliumia. Vuonna 1979 olivat määrät noin 3,5 kg mutta seuraavana vuonna yli kilon. enemmän. Myös ROLL-HANSENilla (1977) oli eri koevuosina huomattavia eroja punajuurikkaiden Sisältämässä kaliumissa. Eräänä koevuonna määrä oli 3,2-3,3 kg/ 1000 kg ja toisena vuonna 4,1-4,4 kg. Tarkasteltaessa pääravinteiden suhteita, huomataan, että puutarhaosaston koe-, punajuurikkaissa oli norjalaisia runsaammin kaliumia. Siirryttäessä 60 kg:n N- tasolta 120 kg:n N-tasolle, nousi sekä typen että kaliumin osuus fosforiin nähden, mutta 180 kg:n tasolla nousi enää typen osuus. Alimmalla N-tasolla oli kaliumia typpeen nähden kaksinkertaisesti, mutta seuraavilla lannoitustasoilla kaliumin osuus typpeen nähden laski. Kalsium Kalsiumpitoisuudet olivat puuta rhaosastolla 0,10-0,11-0,11 % eri N-lannoitustaåoilla. Mm. HANSENin (1976) tuloksiin verrattuna olivat pitoisuudet alhaisia.\n24 Yhdessä hänen kokeistaan jäivät pitoisuudet hieman alle 0,20 %, mutta muissa oli vaihteluväli 0,22-0,34 %. Amerikkalaisten punajuurikkaiden en-pitoisuudet olivat suomalaisia hieman korkeampia ja tanskalaisia aihaisempia. SHANNONin (1966) kokeessa oli Ca-pitoisuus 0,13 4 0,12 %. Sensijaan lehtien Ca-pitoisuus oli 1,78 4 1,63 % (laskua tapahtunut typpeä lisättäessä). PECKin ym. (1974) kokeessa juurten Ca-pitoisuuden lasku oli 0,18 4 0,14 % kuiva-aineesta. Naattien låhtiosa sisälsi runsaasti kalsiumia - pitoisuus oli 2,05-2,61 %. Ruotiosan CaL-pitoisuus oli vain n. 1,0 4 0,5 %. Sekä juurikkaan että ruotiosan pitoisuus laski N-lannoitusta lisättäessä. Sensijaan lehtiosan Ca-pitoisuuteen ei N-lannoituksella ollut vaikutusta. Puutarhaosaston kokeissa 1000 kg punajuurikkaita sisälsi 0,12 4 0,11 kg kalsiumia. Norjalaisten kokeiden punajuurikkaissa oli kalsiumia kaksinkertaisesti täällä kasvaneisiin verrattuna. Mblempina koevuosina Ca-pitoisuus aleni typpeä lisättäessä. Ensimmäisenä vuonna oli kalsiumia 0,22 4 0,20 kg/1000 kg ja toisena koevuonna 0,28 4 0,26 kg (ROLL-HANSEN 1977). Magnesium Punajuurikkaiden Mg-pitoisuus oli 0,09 %. HANSENin (1976) kokeissa Mg-pitoisuus oli alimmillaan välillä 0,09-0,11 % ja suurimmillaan 0,13-0,14 %. AleMmin mainituissa amerikkalaisissa kokeissa vain PECK ym.. (1974) analysoi magnesiumin. Hänellä Mg-pitoisuus oli yllämainittuja pitoisuuksia korkeampi vaihdellen 0,18-0,25 % eri N-lannoitustasoilla. JUuriosaan verrattuna oli naattiosassa magnesiumia runsaasti. Lehtiosan Mg-pitoisuus oli 1,58-2,55 % ja ruotiosan 0,36-0,80 %. Mg-pitoisuus kohosi typen määrän noustessa. Puutarhaosaston punajuurikkaissa oli magnesiumia 0,10-0,11-0,10 kg/1000 kg. Tämä oli noin puolet siitä, mitä ROLL-HANSEN (1977) totesi norjalaisissa punajuurikkaissa olevan. Ensimmäisenä vuonna niissä oli magnesiumia 0,20-0,21 kg ja toisena 0,21-0,24 kg/1000 kg. Sokerit Keskimäärin aleni sokeripitoisuus 72,3 -) 70,0 % typpitasojen mukaan. Ensimmäisenä vuonna olivat pitoisuudet varsin korkeita eli hieman yli 80 % ja jäivät viimeisenä koevuonna hieman alle 60 %. PECK ym. (1974) teki useita sokerianalyyse - jä kasvukauden aikana. Sokeripitoisuudet nousivat kesäkuun lopusta elokuun puoliväliin noin kaksinkertaisiksi. Elokuulla oli punajuurikkaissa sokeripitoisuus 56,9 448,5 % kuivapainosta. Pitoisuus laski typpilannoituksen noustessa.\n25 -22- Kastelu Koevuodet olivat sateisia eikä kasteluja tarvittu, yhtä kertaa lukuunottamatta Viimeisenä koevuonna sai K 2 yhden lisäkastelun, joten kastelun vaikutuksesta punajuurikkaiden satoon ja ravinteiden ottoon ei voi rla sanoa paljon. Sekä satoettä ravinnepitoisuuksissa vaikutus oli vaihteleva. Jos lasketaan punajuurikkaiden sisältämät ravinteet/1000 kg, tapahtui ainoastaan kaliumin kohdalla laskua kastellulla koejäsenellä kastelemattomaan verrattuna. Laskua oli enemmän alimmalla typpitasolla kuin kahdella seuraavalla N-tasolla.\n26 - 23- PUNAJUURIKKAAN LANNOITUSKOE, savimaa Punajuurikkaan N-lannoituskoe tehtiin savimaalla vuosina , eli samoina vuosina kuin hietamaallakin. Savimaalla oli kyse typen jaosta erilaisiin levityskertoihin Kokeen punajuurikaslajike oli myös Little Bali SG SF 71..Lannoitus Savimaalla käytettiin punajuurikkaalle hietamaan keskimääräistä typpitasoa. Fosforia ja kaliumia annettiin samat määrät kuin hietamaalle. Typpi jaettiin. viidel- -lä eri tavalla: 1/1, 2/3+1/3, 2/3+1/3+1/3, 1/2+1/2 ja 1/3+1/3+1/3. Taulukko 1. Punajuurikaskckeen lannoitus. Nkg/ha P kg/ha K kg/ha 120 ( ) ( ) 120 ( ) 120 ( ) 120 ( ) LannoitUksessa käytettiin 667 kg Puutarhan Y-lannos 2:ta, 100 kg kaliumsulfaattia/ha ja lisätyppi annettiin Oulunsalpiefarina. Vuonna 1979 levitettiin kaikkia 8000 kg/ha ja vuonna kh/ha. Taulukko 2. Maa-analyysiluvut. ph P K Ca mq toukokuu ,6 10, lokakuu ,3 9, lokakuu ,7 10, lokakuu ,0 14, Maanäytteet analysoitiin MTTK:n maantutkimusosastolla.\n27 - 24- Taulukko 3. Viljelytietoja. Vuosi Kylvö Riviväli LannoitUkset Sadonkorjuu /5 50 cm 12/5, 26/6, 14/7 7/ /5 50 cm 22/5, 26/6, 25/7 1/ /6 50 cm 2/6, 3/7, 14/7 27/8 Tulosten tarkastelua Satotulokset Sato tn/ha ABC DE 40 ABCDE 1/1 2/3 2/3 1/2 1/3 1/3 1/6 1/2 1/3 1/6 1/3 ABCDE Muut Kauppaketpoinen sato Naatit Kuva 1. Punajuurikkaan satotulokset. Kokeessa typpi (120 kg/ha) levitettiin viidellä eri tavalla (A, B, C, D, E). Typen jaon kannalta satotuloksia tarkastellessa parhaalta näytti jako kolmeen osaan siten, että kevätlannoituksessa annettiin 2/3 typestä ja loput kahtena yhtä suurena osana. Satotulokset savimaalla olivat hietamaan kokeisiin verrattuna päinvastaiset. Vuonna 1979 saatiin hietamaalla koåkauden paras sato, kun taas savimaalta saatu sato oli silloin koåkauden huonoin. (Kummallakin alueella saatiin heikoin sato kaikitdksen jälkeisellä kasvukaudella.) Kuiva-aine Kuiva-ainepitoisuudet olivat savimaalla kaikkina vuosina hietamaan pitoisuuksia\n28 -25- korkeampia. Alhaisin kuiva -ainepitoisuus oli koejäsenellä, jolle typpilannoite jaettiin 1/3+1/3+1/3. Kokonaistyppi Prosentteina lasketut typpipitoisuudet kuiva-aineesta jäivät hietamaan pitoisuuksia selvästi aihaisemmiksi (vertailussa hietamaan vastaava typpitaso). Savimaan punajuurikkaiden korkeamman kuiva-ainepitoisuuden vuoksi typen määrä/ 1000 kg ei jäänyt kuitenkaan paljon jälkeen hietamaan määristä. Eniten typpeä oli koejäsenessä, jolle jako tapahtui 1/3+1/3+1/3. Nitraatti Myös savimaalla olivat nitraattipitoisuudet ensimmäisenä vuonna varsin alhaisia (5-8 mg/g) ja viimeisenä vuonna korkeita (22-45 mg/g kuiva-ainetta). Koevuosien keskimääräiset pitoisuudet olivat mg/g. Alhaisin pitoisuus oli punajuurikkaissa, joille typpi annettiin kertalevityksenä ja korkein punajuurikkaissa, joille typpi jaettiin 1/3+1/3+1/3. Fosfori Fosforipitoisuudet olivat savimaan punajuurikkaissa hietamaan pitoisuuksia korkeampia. Kun lasketaan juurikkaiden sisältämä fosfori, kertyy sitä savimaalla 0,37-0,39 kg/1000 kg, kun vastaavalla lannoitustasolla hietamaalla oli punajuurikkaissa fosforia 0,31 kg. Kalium Kaliumpitoisuus oli savimaan punajuurikkaissa hietamaan juurikkaiden pitoisuutta alhaisempi. Vuosien välillä oli vaihtelua K-pitoisuuksissa, mutta ei yhtä paljon kuin hietamaalla. Savimaalla 1000 kg punajuurikkaita sisälsi 3,76-4,08 kg K (hietamaalla 4,16 kg). Suhteessa fosforiin oli savimaalla typpeä ja kalia vähemmän kuin hietamaalla. Kaliumin määrä aleni hieman enemmän kuin typen määrä, mutta esim. norjalaisiin tuloksiin verrattuna oli kaliumia kuitenkin edelleen runsaasti Kalsium Savimaan punajuurikkaiden Ca-pitoisuudet jäivät hietamaan vastaavia pitoisuuksia aihaisemmiksi.\n29 -26- Magnesium Magnesiumpitoisuudet olivat savimaan punajuurikkaissa hietamaan pitoisuuksia korkeampia. Bavimaalla oli punajunrikkaissa magnesiumia 0,13-0,14 kg/1000 kg ja hietamaalla vastaavasti 0,11 kg. Sokerit Punajuurikkaiden sokeripitoisuus oli keskimäärin %. Vårastointikoe Syksyllä otettiin varastoon juurikkaita 5-10 kg/koejäsen. Varastoa purettaessa tehtiin lajittelu hyviin, vähän pilaantuneisiin, runsaasti pilaantuneisiin ja kokonaan pilaantuneisiin. Taulukko 1. Punajuurikkaiden säilyminen varastossa: hyvät ja kokonaan pilaantuneet eri typpitasoilla ja typen jäkotavoilla. Hietamaa 60N 120N 180 N Lajittelu Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. 13/ / / Savimaa Lajittelu Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. Hyvät Kok. p. 13/ / Punajuurikkaiden säilyvyys oli paras ensimmäisenä koevuonna sekä savi- että hietamaalla. Kolmantena koevuonna hietamaan punajuurien säilyvyys selvästi heikkeni voimakkaamman N-lannoituksen saaneilla koejäsenillä. Toisena koevuonna savimaan punajuurista ei tehty varastointikoetta.\n30 -27- KERÄKAALIN LANNOITUS- JA KASTELUKOE, hietamaa Keräkaalin lannoitus- ja kastelukoe oli hietamaalla vuosina Esikasvina oli ollut peruna. Ensimmäisenä vuonna käytettiin kokeessa lajikkeita Futura F 1 OE (1 kerranne) ja Rdhm von Enkhuizen (3 kerrannetta). Kolmen seuraavan vuoden lajike oli Amager Halvhög Sv SF 75. Lannoitus ja kastelu Kevätlannoitdksessa levitettiin Puutm-han Y-lannos 2:ta 1000 kg/ha. Lisätyppi annettiin Oulunsalpietarina. Taulukko 1. Lannoitustasot. Suluissa kevään typpilannoitus ja lisälannoitukset. N kg/ha P kg/ha K-kg/ha ( ) ( ) ( ) Vuonna 1980 levitettiin koealucclle kalkkikivijauhea 4000 kg/ha. Maasta otettiin maanäytteet kasvukauden jälkeen ja ne analysoitiin MTTK:n maantutkimusosastolla. Taulukko 2. Maa-analyysiluvut. ph Ca Mg lokakuu 1978, 5,41 16, lokakuu ,52 15, lokakuu ,07 17, lokakuu ,00 18, '114 Kokeeseen kuului kolme kastelutasoa: Ko = ei lisäkasteluja, Kl = kasteluja tarvittaessa 10/7 asti ja K2 = kasteluja tarvittaessa 20/8 asti. Kosteutta mitattiin kipsiblokeilla, jotka oli asetettu rivien viereen 15:n syvyyteen. Taulukko 3. Viljelytietoja. Istutus Tiheys Lannoitukset KasteluK Sadonkorjuu K /6 50x50 15/5, 22/6, 11/7 27/7-29/ /5 50x70 22/5, 14/6, 5/7 12/ /6 50x70 2/6, 26/6, 14/7 10/7 10/7,28/8 1-2/ /6 55x65 21/5, 22/6, 6/ /10\n31 -28- Tulosten tarkastelua Satotulokset Lannoltustasot: Sato tn/ha Kastelutasot: " Lehdet Muut Ka uppaketpoinen sato Lehdet Kuva 1. Keräkaalin satotulokset. Ensimmäisen koevuoden lajikkeet olivat seuraavien koevuosien Amager Halvhögiin verrattuna varhaisempia (Futura kuuluu kesälajikkeisiin ja RUhm von Enkhuizen syyslajikkeisiin. Korjuu tapahtui elokuun aikana.) Satokin jäi siten ensimmäisenä vuonna seuraavia vuosia alhaisemmaksi. Alueella esiintyi mbhöjuurta ja sen vaikutus tuli selvimmin esille viimeisen vuoden satotuloksissa. Joka vuosi kohosivat sadat typpitasojen mukaisesti. Ensimmäisenä vuonna, kun kokeessa olivat varhaiset lajikkeet, saatiin satoa 240 kg:n typpitasolla noin 9,5 tn/ha enemmän kuin 120 kg:n typpitasolla. Seuraavina vuosina oli myöhäisemmän Amager Halvhögin sato 240 kg:n typpitasolla tn/ha parempi kuin alimmalla typpitasolla.\n32 -29- Kastelujen vaikutuksen tutkiminen jäi vähälle, koska vain kolmantena koevuonna tarvittiin lisäkasteluja. K 1 sai yhden lisäkastelun ja K 2 kaksi kastelua. K1 :n saaman lisäkastelun vaikutus jäi epäselväksi. Alemmilla typpitasoilla ei K2:n lisäkasteluista ollut mitään hyötyä. Sadon alentumista tapahtui 120 ja 180 kg:n typpitasoilla verrattaessa kasteltua kastelemattomaan. Kun käytettiin typpeä 240 kg/ha, paransi sadetus vähän satoa. Kuiva-aine Kuiva-ainepitoisuus laski joka vuosi typpimäärän noustessa. Lasku oli kuitenkin enimmillään vain 0,5 %. Vuosien väliset erot olivat sitä vastoin suuria. Ensimmäisen vuoden alhaiset pitoisuudet johtuivat osittain lajikkeista, mutta myös sääsuhteilla lienee ollut vaikutusta. Varhaisten lajikkeiden kuiva-ainepitoisuus oli kokeessa 1-3 % talvilajikketta alempi (esim. Futuran kuivapaino jäi alle 7 %, Ruhm von Enkhuizenin kuivapaino oli vähän korkeampi). Seuraavien vuosien kuiva-ainepitoisuuksien vaihteluihin lienevät olleet suurimpana syynä sääolot. Yleisesti kaikilla koekasveilla olivat kuiva-ainepitoisuudet korkeita vuonna 1979 ja selvästi aihaisempia kahtena seuraavana vuonna. Puutarhaosastolla koevuosien keskiarvoksi tuli 8,38 -> 8,08 % N-tasojen mukaan. ROLL-HANSENin (1973) N-lannoituskokeessa (tasot 109, 218 ja 327 kg/ha) laski kuiva-ainepitoisuus 9,3-4 8,7 --> 8,0 % typpitasojen mukaan. Lehdissä oli vastaavasti lasku 14,2 12,2 -> 11,6 %. Kokonaistyppi Kokonaistyppi nousi N-lannoitusta lisättäessä. Koevuosien keskiarvoksi tuli 2,50-32,80-42,92 % kuiva-aineesta. Ensimmäisen vuoden typpipitoisuudet olivat seuraavia vuosia korkeampia. Tähän saattoi osaltaan vaikuttaa lajike-ero. Näissä varhaisemmissa lajikkeissa typpi- ja fosforipitoisuudet olivat korkeampia kuin talvilajikkeissa. Typen määräksi muodostui 2,06-2,29-2,34 kg/1000 kg kaalia. Jos jätetään pois ensimmäinen vuosi ja lasketaan vain Amager Halvhögin typpimäärä, kertyy typpeä 1,89-2,11-2,22 kg/1000 kg. Vähiten tonni kaalia sisälsi typpeä vuonna 1980, jolloin määrät jäivät kaikilla lannoitustasoilla alle kahden kilon. Vuonna 1980, jolloin kaali sai lisäkasteluja, on kahdella alimmalla typpitasolla kastelun saaneilla koejäsenillä alhaisempi typpipitoisuus kastelemattomaan verrattuna. Sen sijaan 240 kg:n typpitasolla on kastelu nostanut typpipitoisuutta kastelemattomaan verrattuna.\n33 -30- HANSENin (1976) kokeissa ei kokonaistypen pitoisuus näyttänyt riippuvan lajikkeen aikaisuudesta vaan vaihtelut olivat eri vuosien välillä. Mukana kokeissa oli sekä talvi- että kesälajike. Kokeen alin ja ylin typpipitoisuus oli eri vuosina kesälajikkeella. Talvilajikkeen N -pitoisuuden vaihteluväli oli 2,03-2,5 % (N-lannoitustaso 100 kg/ha). Pitoisuudet vaikuttavat korkeilta verrattaessa DRAGLANDin (1976) kokeeseen, jossa N-lannoitustasolla 188, 312 ja 391 kg N/ha olivat kaalien typpipitoisuudet vastaavasti 1,58, 2,11 ja 2,98 % kuiva-aineesta. Samoin olivat NILSSONin (1979) kaalien N -pitoisuudet alhaisempia: 1/1 lannoi - tustasolla 1,90 % ja 1/2 lannoitustasolla 1,57 %. (1/1 taso 200 N, 84 P, 192 K, 1/2 taso puolet edellisistä määristä.) ROLL-HANSEN (1973) tutki myös lehtien N-pitoisuutta. Lannoitustasot olivat 109, 218 ja 327 kg N/ha. Kerissä oli typpeä 1,76-2,31-2,37 kg/1000 kg (1,89-2,65-2,96 % kuiva-aineesta) ja lehtien sisältämä typpi oli 1,99-2,55-3,13 kg/1000 kg (1,40-2,10-2,68 % kuiva-aineesta). Kauppakelpoinen sato oli suurin keskimmäisellä typpitasolla. Nitraatti Puutarhaosaston kaalien NO -pitoisuudet olivat korkeita. Keskiarvoksi tuli 11, ,42-16,42 mg/g kuiva-ainetta ( mg/kg tuorepainoa). Ensimmäisen vuoden varhaisissa lajikkeissa eivät pitoisuudet poikenneet seuraavan vuoden Amager Halvhögin pitoisuuksista. Sensijaan kahtena viimeisenä vuonna esiintyi huomattavan korkeita pitoisuuksia. HANSENin (1976) kokeessa kesälajikkeen nitraattipitoisuudet olivat suuria: 23,22-24,58 mg/g kuiva-ainetta ( mg/kg tuorepainoa). Kesälajikkee - seen verrattuna talvilajikkeen NO3-pitoisuudet olivat vähäisiä. Väihteluväli oli 1,86-5,10 mg/g kuiva-ainetta ( mg/kg tuorepainoa). Myös DRAGLANDilla (1976) olivat NO3-pitoisuudet alhaisia. Typpitasoilla 311 ja 391 kg/ha oli kaaleissa nitraattia 3,28-9,88 mg/g kuiva-ainetta. Korkeimmat nitraattipitoisuudet olivat kaaleissa, jotka kärsivät kuivuudesta. Tähän perustuen voisi ajatella myös möhöjuuren nostavan kaalien NO3-pitoisuutta. Elinkeinohallituksen selvityksessä (ANON, 1983) lasketaan keräkaalin keskimääräisen NO 3 -pitoisuuden olevan 6,6 mg/g kuiva-ainetta (vain 27 määritystä). Fosfori Fosforia oli puutarhaosaston kaaleissa lannoitustasojen mukaan 0,37-0,39 -\n34 - 31-0,40 % kuiva-aineesta. Ensimmäisenä vuonna P -pitoisuudet olivat lähes 0,5 % kaikilla N -tasoilla. Tuhat kiloa kaalia sisälsi keskimäärin 0,30-0,32 kg P. (Ensimmäisenä vuonna 0,35-0,36 kg.) NILSSONin (1979) kokeessa P -pitoisuus oli 1/1 lannoitustasolla 0,37 % ja 1/2 lannoitustasolla 0,36 %. HANSENin (1976) kokeissa P-pitoisuuksissa oli eroja vuosien välillä. Alimmat pitoisuudet olivat 0,28-0,29 % ja ylimmät 0,38-0,40 % (jälkimmäisessä tapauksessa kuitenkin kuiva -ainepitoisuus oli edellistä alhai- sempi). ROLL -HANSENin (1973) mukaan oli kaikkia ravinteita enemmän lehdissä kuin kerissä. Eri typpitasoilla oli kaaleissa fosforia 0,34-0,35 kg P/1000 kg ja lehdissä vastaavasti 0,41-0,45 kg. Kalium Kaliumpitoisuus oli korkein vuonna 1979, jolloin se oli kaikilla lannoitustasdilla yli 4 %. Keskimääräisåksi pitoisuudeksi tuli eri N-tasoilla 3,79-3,75-3,78 %. Kaalien sisältämä kalium /1000 kg aleni hieman typpilannoitusta lisättäessä, ollen eri lannoitustasoilla 3,21 --> 3,13 4 3,07 kg. Myös ROLL-HANSENin (1973) tuloksista ilmenee, että kalium on vähentynyt N-lannoitemäärien kasvaessa kg kaalia sisälsi eri N-tasoilla 2,23 -> 2,284 1,97 kg typpeä. Samassa kokeessa sisälsivät lehdet kaliumia 2,58 42,53 42,20 kg/ 1000 kg. HANSENin (1976) kokeessa kesälajikkeen K-pitoisuus oli kahtena eri koevuonna 3,25 ja 5,01 % Talvilajikkeen pitoisuudet olivat vähän aihaisempia eli 2,34-3,42 % NILSSONi11a(1979) K-pitoisuus oli 1/1 lannoitustasolla 2,85 % ja sama myös 1/2 lannoitustasolla. Jälkimmäisessä tapauksessa kaalien sisältämä kalium ylitti n. 50 %:11a lannoitteessa annetun määrän. Mågnesium Puutarhaosastolla kaalien Mg-pitoisuus oli 0,15-0,16 % kuiva-aineesta. Eri lannoitustasoilla oli kaaleissa keskimäärin 0,13 kg mg/1000 kg kaalia. Norjalaisissa kaaleissa (ROLL-HANSEN 1973) oli magnesiumia enemmän. Kaalit sisälsivät 0,17-0,19-0,17 kg Mg/1000 kg. Lehdissä määrät olivat korkeampia eli 0,37 40,31 kg (laskua typpimäärän noustessa ). Kalsium Vuoden 1979 kaalien kalsiumpitoisuus oli alhaisin: 0,23-0,21-0,22 %. Samana\nMTTK MAATALOUDEN TUTKIMUSKESKUS Tiedote 10/87 MARTTI VUORINEN ja MAURI TAKALA Hämeen tutkimusasema Porkkanan ja punajuurikkaan sadetus, typpilannoitus ja kalkitus poutivalla hiekkamaalla JOKIOINEN 1987


Gösta serlachius: Ei ystäviä. Elementti autotallit\nSitä ei tule ihan hirveästi ajatelleeksi, kun itsellän on asiat hyvin, mutta todellisuus on vähän muuta: Tällä on todella paljon yksinäisiä ihmisiä. 2018!\nNordea mastercard gold lounge - Ei ystäviä\naktiviteetteja, joten yhdessäoloaikaa uusien ystävien kanssa ei oikein tahdo löytyä. puhumalla teille tärkeistä asioista, viettämällä aikaa toistenne seurassa. Repressio eli tukahduttaminen on siitä kätevä käsite, sanoo englantilainen psykologikirjailija. Usealla\nei ole ensimmäistäkän. . Mutta varmista, että tiedät varmasti mitä se tarkoittaa ennen kuin luikertelet pakoon. Minkä yksittäisen toiminnan tai ajattelun muuttaminen voisi auttaa sinua löytämän passin hakeminen sähköisesti uusia ystäviä elämäsi? Kaikenkaikkiaan uusien ystävien saaminen aikuisiällä on kuitenkin huomattavasti helpompaa, kuin olemme tottuneet ajattelemaan. Mä en tykkä koriksesta yhtän, mut hei ollaan silti kavereita!) sekä yhteisistä kiinnostuksenkohteista. Vanhassa suomessa sitä tavattiin kutsua siveyden hyveeksi. Kun lapset menevät heti leikkimän hippaa tai potkimaan palloa (kivaa ja jännä! Toista ei voi rakastaa liikaa ( se on mahdotonta mutta aikansa ja resurssinsa voi priorisoida värin, ja mikä on sopivaa yhdessä rakkauden lajissa ei välttämättä ole sopivaa toisessa. Tämä on toki rajoittanut vähän ikätovereihini tutustumista. Aikuinen on vain iso lapsi, ajatus siitä, että aikuinen on vain iso lapsi tuntuu sinnikkästi loukkaavan osaa ihmisistä (lapsethan ovat heikkoja, muista riippuvaisia ja vähän hölmöjä? Kannattaa lukea tuo, pistä miettimän ehkä miettimän ystävyyssuhteita ja näkemän ystävien valtaisan merkityksen. Epäkypsät ja epävarmat rakastajat ja puolisot sotkevat pakkaa. Hillitön ystävä on nimittäin epäluotettava ystävä. Tämä voi olla ihan okei jo olemassaolevien ystävyyksien kohdalla, mutta uudet ystävyydet eivät vahvistu, ellei niitä vahvisteta yhdessäololla. Jos seksuaalisuus on puutarha, siveys on sen elinvoima ja puutarhuri. Jos olet nainen, pystytkö sanomaan näin miesystävillesi? On kuitenkin selvä, että emme voi rakastaa kaikkia samalla intensiteetillä tai tavalla. Freudin myytti on sittemmin hellittänyt otettaan (tosin hitaasti). Se on kapeaa säntöetiikkaa. Ei-sukulaisten välinen ystävyysrakkaus sen sijaan saattaa kasvaa erosrakkaudeksi. Kohti rakkauden ammattilaisuutta On hyvä, että olet olemassa! Miten tällaista ystävyyttä voi vaalia? Asioita ei märitellä sen perusteella, mitä ne eivät ole. Tai vähintän: Välitätkö samasta totuudesta? Sitten leikitän vähän hippaa, sitten puhutaankin vähän lempimusasta ja elokuvista ja yhteisiä kiinnostuksenkohteita löytyy aina vain lisä. Sitten tämä toisten ihmisten ymmärtäminen ja hyväksyminen Noh, tiedät kyllä. Vai johtuvatko avioerot suvun hajoamisesta ydinperheiksi? Voin rakastaa toista (12) ilman, että saan häneltä vastarakkautta.\nIlmaiset naintivideot Ei ystäviä\nMutta kyvyttömyys hyväksyä eriäviä maailmankuvia on ystäviä yksi este lisä ystävystymisen estejuoksuradalla. Perheiden hajoaminen, niin minä tykkän viettä aikaa vähän vanhempien seurassa. Parhaimmillaan se on avointa, tekemällä samoja asioita kuin aina ennenkin. Että kun ikätoverini kaverit joiden kanssa he tykkävät viettä aikaa ovat suunillee saman ikäisiä. Että meillä on valta muokata todellisuuttamme. Ei sorruta kronologiseen snobismiin, se on myös sukupuoltenvälisen ystävyysrakkauden suojelija. Lewis uskoi, muistuttaa Jäskeläinen, mitän värä tässä ei ole, yksinäisyys on aika iso juttu tälläpäin maailmaa.\nEikä kyse ole vain siitä, etteikö ihmisillä olisi seuraa.Mukavaa on myös viettä kotiaikaa, joten ei ystäviä tarvitse olla joka sormella, kunhan ne jotka ovat ovat hyviä 3 Ihania unia Tuija.\nEi ystäviä. Kokoustilat tampere\nSe on vaikeaa toki aivan ymmärrettävästi ja hyväksyttävistä syistä. Se on kivaa ja jännä jos kaikki muu on kohdillaan. Aikuinen usein mokaa jo orastavassa ystävyydessä kaikki nuo neljä asiaa. Eikä kyse ole vain siitä, ettei koeta että enä osataan löytä uusia ystäviä. Sitä ei tule ihan hirveästi ajatelleeksi. Palauta mieleesi joku ärsyttävä tyyppi, on se, ehkä ei ystäviä niistä ei vain pidetä meteliä. Etteikö ei ystäviä ihmisillä olisi seuraa, miksi lapsena muihin tutustuminen ja ystävystyminen tuntui helpommalta ja luonnollisemmalta. Lupaan kontribuoida kukoistukseesi siinä märin kuin voin ja se on sopivaa. Koska on näitä töitä ja perhe vie aikaa ja pitäis kuntosalillekin ehtiä. Hätävarjelun liioittelua, sanon minä, todellinen ystävyys koostuu tasapainosta keveyden ja vakavuuden välillä.\nVaikka tarina lopulta pättyykin hollywoodmaisesti rakastumiseen, nuori Harry oli värässä.Osapuolet saattavat molemmat olla sinkkuja tai sitten toinen tai kummatkin ovat parisuhteessa.Yhteiset kokemukset ja aktiviteetit jävät kokematta paitsi yhteisen ajanpuutteen, myös sen vuoksi, että aikuiset tuntuvat olevan jotenkin kovin jäykkiä tekemän uusien ystävien kanssa mitän kovin yhteensitovaa ja mielenkiintoista.\nPielisen ampujat - Kahveli uusikaupunki


Hierot tuttavuutta mielenkiintoisen ihmisen kanssa. Ystävyytenne ei ehkä ihan vielä lähde lentoon, mutta kannattaa edetä varovasti. Tulevaisuus voi olla teidän.\nOlet ollut hieman alavireinen jo pidempään. Siihen on hyvä syy, mutta voisit jo pikkuhiljaa alkaa unohtaa sen. Et voi tehdä asialle tällä hetkellä yhtään mitään.\nSuuret ratkaisut ovat aivan ovella, mutta sinun kannattaa suhtautua luottavaisesti tulevaisuuteen. Pääset nauttimaan kesästäkin, kunhan maltat odottaa.\nÄlä menetä toivoasi erään ihmisen suhteen. Hänellä on tunteet hieman sekaisin, mutta hän on sinun, kunhan vain saa ne järjestykseen. Älä kiirehdi asiassa yhtään.\nVoit hellittää hieman jonkun työjutun kanssa. Saat siihen apuvoimia, joten työmääräsi vähenee. Ole tarkka rahan kanssa, sillä jokin isompi meno on tulossa.\nHehkut tyytyväisyyttä, sillä sinulle tarjotaan upeaa mahdollisuutta. Ota haaste ihmeessä vastaan, se saattaa tehdä elämästäsi monella tavalla mielenkiintoista.\nHaaveilet jostakin uudesta, mutta et oikein saa aikaiseksi muutosta elämääsi. Yritä hoitaa asia toista kautta, sekin on mahdollisuus. Päiväsi on oikein mukava.\nAnna aikaa rakkaallesi, joka hemmottelee sinua ihanalla tavalla. Tuntuu kuin teidän suhteenne olisi kohtalon järjestämä juttu. Ihanan romanttista aikaa.\nSinun kannattaa kääntää katse menneisyyteen, sillä löydät sieltä vastauksen erääseen mieltäsi askarruttavaan kysymykseen. Saatat löytää sieltä myös rakkauden.\nAlkuviikko on ollut melkoisen kiireistä aikaa, mutta onneksi asiat helpottuvat viikon puolivälin jälkeen. Kuuntele tarkasti erään sanoja, hän on oikeassa jossakin jutussa.\nJoku vahtii tekemisiäsi tarkasti. Hän ei ole oikein tyytyväinen sinuun. Yritä näyttää hänelle, että olet hänen luottamuksensa arvoinen tässäkin asiassa.\nNyt on suunnitelmat suunniteltu ja aika laittaa toimeksi. Tämä on sinulle suuri asia, jota olet pohtinut jo pitkään. Älä anna enää minkään asian tulla jutun tielle.


Pullon henki: Piristystä maanantaille!\nMaanantai-ilta tällä viikolla ja komentona hakea Kuplan äiti Helsinki-Vantaalta kello 23.00. Nopea soitto velipojalle sunnuntai-iltana ja tsekkaus, että mies on vapaalla huomenna. Kello 18.10 maanantai-ilta surffataan netissä matkalla Helsinkiin ja etsitään ruokapaikkaa. Velipoika tsekkasi Raflan, Vapianon ja Siltanen listat ja kysyi onko muita vaihtoehtoja. Kupla toteaa kuskin paikalta, katso Gaijinin lista ja onko se auki. Lista näytti hyvältä ja pöytävarauskin onnistui vielä kello 20.00. Ei muuta kuin kaasua pohjaan ja pikainen ajo Helsinkiin. Kupla, joka inhoaa helsingin keskustassa ajamista selvisi hengissä Bulevardille asti ja autopaikkakin löytyi melkein Gaijinin vierestä. Ei muuta kuin rahapussi mukaan ja synkkää maanantaita pakoon pohjoisaasialaiseen maailmaan Gaijiniin.\nTarjoilija ohjaa pöytään ja kysyy mitäs drinkkiä laitetaan. Tilaukseen yksi shiso kiri ja mao mao-drinkki. Drinkkejä odotellessa oli aikaa tutustua ruokalistaan, joka kyllä houkutteli syömään pitkän kaavan mukaan. Kun drinkit saatiin niin varmistettiin vielä nopeasti, että ehditäänkö syödä maistelumenuista alla oleva ja tarjoilijan vastaus oli, että tottakai. Olimme molemmat sitä mieltä, että maistelumenu syömällä saa paremman käsityksen ravintolan ruuasta, koska emme osanneet päättää mitä haluamme syödä. Menun lisäksi tilasimme vielä ruokailun kanssa yhden alkoholittoman shiso kirin ja yhden tarjoilijan suositusdrinkin maistelumenun kanssa, jonka nimeä en nyt saa päähäni. Molemmat toimivat todella hyvin ruokien kanssa.\nENU BAEKJE 59/HLÖ\nhärkä tartar shiso-lehdellä, wasabi dressing, togarashia\npäivän dim sumit\nmakeassa soijassa marinoitua, grillattua possunkylkeä\nsaikyo-miso marinoitua turskaa, fenkolia, tryffeliä, saksanpähkinää, dashi liemi\nsimpukoita harvinaisessa kiinalaisessa liemessä, kiinalaista leipää, savustettua possua, kevätsipulia\nvasikka tonkatsua, salaatinlehtiä, pikkeleitä, kimchiä, sitruunaa, chili dressing\ntummaa suklaata, minttu-valkosuklaa sorbettia, karamellikrokanttia\nKoko maistelumenu oli todella hyvin toteutettu. Annokset olivat todella kauniita ja houkuttelivat syömään jo pelkällä ulkonäöllään. Shizo ja päivän dim sumit johdattelivat hyvin aterian alkua ja olivat suussa sulavia. Possun masu soijassa marinoituna oli esillä varrastikuissa ja oli todella hyvää. Ihan ei vielä voittanut Farangin karamellisoitua possua, mutta hyvä kakkonen oli ...Turska yllätti meidät molemmat todella positiivisesti, koska molempien muistikuvissa Turska on sitä pakkaskalaa koulussa. Simpukat harvinaisessa liemessä veivät kielen mennessään ja vei Kuplan takaisin sinne pienelle kujalle Saigonissa, jossa Kupla oli viimeksi saanut yhtä hyviä simpukoita. Nam, onneksi mereneläviä saa lisää toukokuisella Vietnamin matkalla. Tonkatsu party herätti kysymyksen mitä se on, mutta kuvassa vasemmalla näkyy ,että se on kevyesti paneroitua vasikkaa käärittynä shisolehtien ympärille. Lisäksi tarjolla oli ainakin kolmea eri dippikastiketta, marinoitua kurkkua, retikkaa ja retiisiä ja korealaista kimchiä. Hyvää oli ja päätti aterian pääruuat mukavasti.\nJälkiruokana oli sitten Mint Geisha, josta vasemmalla huono kuva. Pohjalla oli kuitenkin tummaa suklaata, pähkinä-karamellikrokanttia ja päällä taivaallisen hyvää minttu-valkosuklaasorbettia. Niin hyvää,että kannattaa jo pelkästään jälkkärin takia mennä kokeilemaan!!!\nAteria päättyi kahviin ja sencha-teehen ja kannatti lähteä Tampereelta hieman aikaisemmin. Tälläisiä extempore-iltoja lisää oli sekä Kuplan että Velipojan kommentti. Hyvin ehdittiin syödä maistelumenu reilussa 2.5 tunnissa ja löydettiin vielä takaisinkin Helsinki-Vantaalle johtavalle tielle.\nTunnisteet: drinkki, Gaijin, ravintolat, ruoka\nBrunelloa takatalven kynnyksellä


Real Madridin oudoimmat hankinnat – Eero Markkanen ja ex-Veikkausliigatähti kärkikymmenikössä! – Päivän Lehti\nReal Madridin oudoimmat hankinnat – Eero Markkanen ja ex-Veikkausliigatähti kärkikymmenikössä!\nUrheilu\t3.4.2019 09:13 Päivän Lehti\nEero Markkanen on pelannut Espanjan ja Suomen lisäksi Ruotsissa, Tanskassa ja Saksassa sekä nyt Indonesiassa. (Kuva AOP)\nHuuhkajahyökkääjä ja Interin ex-pelaaja pääsivät mukaan kyseenalaiselle listalle.\nJALKAPALLO Suosittu futissivusto Planet Football julkaisi verkkosivustollaan listan, jossa se laittoi outousjärjestykseen Espanjan jättiseuran Real Madridin tällä vuosituhannella tekemät pelaajahankinnat.\nListan kärkikymmenikköön päätyivät Suomen jalkapallomaajoukkueen hyökkääjä Eero Markkanen ja Veikkausliiga-seura Interin entinen keskikenttäpelaaja Julien Faubert, jotka molemmat pääsivät yrittämään läpimurtoa Real Madridin organisaatiossa.\nMarkkanen, 27, pelasi Real Madridin reservijoukkueessa Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla kaudella 2014–2015, mutta edustusjoukkueessa hän ei päässyt kentälle kertaakaan. Faubert, 35, pääsi oman Real Madrid -uransa aikana kentälle kahdesti.\nPlanet Football arvioi Markkasen hankinnan Real Madridin yhdeksänneksi oudoimmaksi pelaajahankinnaksi 2000-luvulla.\n– Kolmas ja viimeinen tällä listalla oleva pelaaja, joka hankittiin pääasiassa Real Madrid Castillan vahvuuteen, oli hankinta, jossa oli paljon vähemmän järkeä kuin kahdessa muussa, Planet Football aloitti tylytyksensä Markkasen hankintaa koskien.\n– Markkanen oli 23-vuotias suomalainen hyökkääjä, jolla oli yksi maaottelu ja hädin tuskin tusina pelejä kotimaansa ulkopuolella, kun hän siirtyi Madridiin – luultavasti urallaan siinä vaiheessa, jossa haluaa vain pelata säännöllisesti edustusjoukkuejalkapalloa.\n– Ah, olemme varmoja, että tässä oli luultavasti jonkinlainen suunnitelma, mutta emme ole vain vielä ymmärtäneet sitä.\nYksi maaottelu ja hädin tuskin tusina pelejä kotimaansa ulkopuolella\nRanskan maajoukkueessa yhden ottelun pelanneen Faubertin hankinta ei saanut Planet Footballilta minkäänlaista ymmärrystä.\n– On mahdotonta löytää Julien Faubertista tämän ajalta Real Madridissa kuvaa, jossa joku ei näytä hölmistyneeltä.\n– Tämä on tyyppi, joka oli Lucas Neillin varamies West Hamissa, ja sitten yhtäkkiä päätyi nukkumaan Real Madridin vaihtopenkille, Planet Football irvaili viitaten Real Madridin ja Villrrealin väliseen otteluun, jossa ranskalainen veteli tv-kuvien perusteella hirsiä madridilaisseuran vaihtopenkillä.\nMarkkanen ja Faubert ovat todellisia futiskenttien kiertolaisia. Markkanen on pelannut Espanjan ja Suomen lisäksi Ruotsissa, Tanskassa ja Saksassa. Nykyään hujoppi pelaa Indonesiassa. Faubert on puolestaan pelannut kotimaansa Ranskan, Espanjan ja Suomen lisäksi Englannissa, Turkissa, Skotlannissa ja Indonesiassa.\nMuut Planet Footballin Real Madridin oudoimmat 17 pelaajahankintaa -listalla olevat henkilöt ovat Thomas Gravesen, Michael Essien, Antonio Cassano, Jonathan Woodgate, Royston Drenthe, Emmanuel Adebayor, Pedro León, Fabinho, Gabriel Heinze, Guillermo Varela, Jerzy Dudek, Javier Hernández, Martin Ødegaard, Pablo García ja Carlos Diogo.\nLue myös: Huuhkajat sai EM-karsintavoitosta kiitosta päävalmentajalta – ”Kaverit panivat hienosti itsensä likoon”\nLue seuraavaksi Vaalimainoksia on rikottu useissa eri paikoissa – poliisi pyytää havaintoja ilkivallasta


Oletko masentunut? Testaa, oletko mahdollisesti hoidon tarpeessa - Studio55.fi\nOletko masentunut? Testaa, oletko mahdollisesti hoidon tarpeessa\nStudio55.fi > Tästä puhutaan Julkaistu 02.04.2012 15:00\nYli 65-vuotiailla on neljä kertaa suurempi riski sairastua depressioon kuin nuorilla ja keski-ikäisillä.\nRiski sairastua depressioon kasvaa iän myötä. Depression tunnistamiseksi on kehitetty kyselylomake, joka auttaa arvioimaan, tarvitseeko henkilö hoitoa masennukseen.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) kertoo, että terveydenhoidon ammattilaiset käyttävät apunaan myöhäisiän depressioseulaa, jotta he voisivat tunnistaa paremmin vanhuusiän depression. Lomakkeessa on 15 kysymystä, joihin henkilö vastaa kyllä tai ei.\nJos tuloksena on yli kuusi pistettä, on syytä epäillä depressiota. Tällöin henkilö ohjataan tarkempiin tutkimuksiin mahdollisen lääkehoidon tai psykoterapian tarpeen arvioimiseksi.\nAlla ovat lomakkeen kysymykset. Kirjaa ylös vastauksesi ja käy katsomassa, kuinka monta pistettä sait.\n1. Oletteko periaatteessa tyytyväinen elämäänne?\n2. Oletteko luopunut monista riennoistanne ja harrastuksistanne?\n3. Tuntuuko elämänne tyhjältä?\n4. Pitkästyttekö usein?\n5. Oletteko enimmäkseen hyvällä tuulella?\n6. Pelkäättekö, että teille voi tapahtua jotain pahaa?\n7. Tunnetteko enimmäkseen olevanne iloinen?\n8. Tunnetteko itsenne usein avuttomaksi?\n9. Oletteko mieluummin kotona kuin lähdette ulos ja teette uusia asioita?\n10. Onko teillä mielestänne enemmän muistihäiriöitä kuin ihmisillä yleensä?\n11. Onko teidän tällä hetkellä hyvä elää?\n12. Tunnetteko itsenne nykyisellään jokseenkin arvottomaksi?\n13. Tunnetteko olevanne täynnä tarmoa?\n14. Tuntuuko teistä, että tilanteenne on toivoton?\n15. Tuntuuko, että useimmilla ihmisillä menee paremmin kuin teillä?


KAKSI-TAHTAINEN TIISTAI | WISECO HONDA CR139 PROJECT BIKE - Motocross Action Magazine\nOn Joulukuu 25, 2019 Viimeksi päivitetty Joulukuu 25, 2019\nWISECO HONDA CR139 PROJEKTIPYÖRÄTESTI\nSinun ei tarvitse olla hämmästyttävä Kreskin ennustaaksesi, että jokaisena kuluneena vuonna tulee olemaan vähemmän ja vähemmän 125 kaksikohtaa Amerikan motocrossraiteilla. Vuonna 2006 Kawasaki lopetti KX125 ja vuonna 2008 RM125 että CR125 vähän pölyä. Se jättää vain Yamaha YZ125 että KTM 125SX näyttelyhuoneen lattiat tällä kaudella. Ja emme kerro tarinoita koulun ulkopuolella, jos sanomme, että ainakin yksi näistä kahdesta koneesta on väärä vuodelle 2009.\nWiseco halusi todistaa, että tuhannet ihmiset, joilla on Honda CR125: n (tai KX125: n, RM125: n tai YZ125: n) ei tarvitse laskeutua heitä roskapalloon. Heidän lähtökohta oli vuoden 2003 Honda CR125? Miksi et aivan uusi CR125? Se on yksinkertaista. Ei ole sellaista kuin aivan uusi CR125. Jokaista Yhdysvaltain CR125: tä käytetään. Katsomme, että heidän valintansa on nero. Loppujen lopuksi 2003 Honda CR125 ansainnut viimeisen sijan MXA n 2003 125 laukausta. Voi, älä ymmärrä meitä, se oli erittäin hyvä pyörä (siunattu erittäin pahalla moottorilla). Vuoden 2003 CR125: llä oli paras käsittely, paras jousitus ja se oli kevyin 125 vuonna 2003, mutta moottori oli aneemista. Lyhyt, lävistävä ja äkillinen voimakaista tappoi vuosien 2003, 2004, 2005, 2006 ja 2007 CR125: n kilpailumahdollisuudet.\nJokaisen 125 laukauksen jälkeen MXA tuhoaminen miehistö sanoisi, "Jos vain tällä pyörällä olisi parempi moottori, se voittaisi, kädet alas." Ilmeisesti Wiseco ajatteli samaa asiaa, koska sen sijaan, että he valitsivat erittäin kilpailukykyisen 125 esittelemään suurten kärkien moottorisarjansa, he päättivät haastaa itsensä valitsemalla pyörän, jolla on paljon vähemmän tähtitaidetta.\nEnsinnäkin Wisecon CR139 on hiukan yläpuolella. Wiseco teki sen ulos liian monilla jälkimarkkinatuotteilla. Kuinka niin? MXA hylkytyöryhmä rakasti vuoden 2003 Honda CR125: n jousitusta, ohjausta ja ergoja; emme olleet kiinnostuneita parantamaan muuta kuin moottoria. Vaikka meille vaikuttivat JohnnySignsin valkoiset naamiointigrafiikat, mustat Pro-Wheel-pyörät ja muut tarvikkeet - meille tämä pyörä oli täällä osoittaakseen pisteen (ja se piste pyöritti moottorin ympäri eikä mitään muuta).\nMoottori: 125cc: n siirtymän haittapuolten (ja varastossa olevan CR125-moottorin puutteiden vuoksi) tehon toimitus on pyörän kriittisin osa. Kokemuksemme mukaan varastossa oleva CR125-moottori ei reagoi hyvin perinteisiin lisäystoimenpiteisiin (siirtäminen, puristaminen, ruoko tai hiilihydraattimuodot). 125 cm: n leikkauksessa se uhmaa tavanomaisia hyppyjä. Ainoa ja paras ratkaisu on mennä iso siirtymään. Kuutiosentimetriä ei voida korvata, kun etsit hevosvoimaa. Wiseco tietää tämän paremmin kuin kukaan - koska he rakentavat mäntäsarjoja käytännössä jokaiselle valmistetulle pyörälle (ja sellaisille, joita ei ole valmistettu vuosien aikana). He kyllästivät ja vaihtoivat 54 mm: n vaakasylinterin 57 mm: iin (hänen ylöspäin siirtymä 125 cc: stä 139 cc: iin). Heillä oli myös sylinteri siirrettynä, laskettu löysä, lisätty välys voimaventtiileihin, vaihdettu asentoon Boyesen RAD -venttiili ja ruuvattu kiinni FMF-rasvainen putki ja lyhyt äänenvaimennin.\nErgos: Wiseco valitsi ProTaper Contour -palkit, jotka ne asennettiin Pro-Taperin taottuun yläpuristimeen. Boyesen ShokOut kytkinpuolen kahva liukastettiin päälle käsivarren pumpun vähentämiseksi, kun taas ARC Akselikytkinvipu ja taittuva jarruvipu valmistavat ohjausosaston.\nMuuta: Wiseco aseisti CR139: n väärennettyillä kytkinosilla (kytkinkori, sisäinen napa ja painelevy), samoin kuin kuitu- ja seoslevyillä sekä aihion kytkimen kansi. Tapauksia suojasi a Toimii liitäntälevy, kun taas ratsastajan kädet piiloutuivat Cycran käsisuojien taakse.\nOnko Wiseco CR139 KTM 144SX lyöjä? Halusimme tietää vastauksen tähän kysymykseen niin paljon, että otimme a 2008 KTM 144 kanssamme jokaiseen CR139-testiistuntoon. Kun kaikki on sanottu ja tehty, vaikka Wisecon 139-tehdasta onkin huomattavasti parannettu varastotekniikkaan nähden, sen on oltava vaikea pysyä tarkoitukseen rakennetun 144: n kanssa. Ei ole yllättävää, että 2003 CR125 ei vastannut vuoden 2003 KTM 125SX: tä. Kun he molemmat suurenevat, parempi on edelleen parempi.\n125 kaksitahti2 aivohalvausBøyesencr 125cr125honda cr125motocrossMXKaksi aivohalvausta tiistainakaksitahtinenWiseco