Kirjasähkökäyrä: Juliana Hyrri: Satakieli joka ei laulanut\nMarjatta Mentula 25. toukokuuta 2019 klo 16.25\nHaluan lukea tämän! Käväisin kirjaston sivuilla varaamassa.\nMai Laakso 25. toukokuuta 2019 klo 22.00\nKiva kuulla, että kiinnostuit kirjasta huolimatta psykologisista teemoista. Ne voivat säikäyttää lukijoita.\nPaula 25. toukokuuta 2019 klo 20.57\nTästä en ole kuullutkaan, rankkoja teemoja, mutta lapsen näkökulma kiinnostaa kyllä. Olen viime vuosina löytänyt sarjakuvaromaanit ja nauttinut kovasti esimerkiksi Timo Mäkelän ja Reetta Niemensivun kynänjäljestä ja tarinoista. Sarjakuvissa minua miellyttävät nimenomaan kokonaiset romaanit,lyhyissä stripeissä en oikein pääse mukaan vielä.\nMai Laakso 25. toukokuuta 2019 klo 22.06\nMinustakin aihepiirit ovat rankkoja. Eivät sovi herkille lukijoille.\nTämä taitaa olla vasta toinen sarjakuvakirja blogissani, jos ei lasketa lastenkirjoja mukaan. Kiinnostuin kyllä kovasti sarjakuvakirjoista, jos taso ja aihepiiri on näinkin hyvä.\nMelody 26. toukokuuta 2019 klo 12.46\nVoi miten kaunis kansi tässä sarjakuvakirjassa on. Hyvin sovitettu kukka siihen :) Kuulostaa jännittävältä konseptilta käsitellä näin raskaita aiheita sarjakuvan keinoin. Oliko sarjakuva samaa tyyliä kuin kansi?\nMai Laakso 26. toukokuuta 2019 klo 20.06\nKiitos Melody :)\nSarjakuva on samaa tyyliä kuin kansikuva. Kansikuva on todella kaunis. Varmaan tämän vuoden kauneimpia.\nMinäkin kiinnostuin, kun raskas aihe käsitellään kuvan keinoin. Yllättävän sopiva konsepti.\nLauraKatarooma 29. toukokuuta 2019 klo 9.25\nMeni loputtomalle lukulistalle.\nMai Laakso 29. toukokuuta 2019 klo 17.16\nSuosittelen lämpimästi. Lukuiloa :)\nRita A 30. toukokuuta 2019 klo 12.25\nTaitavasti koostettu teos ilmiselvästi. Hienoa että esittelit. Olen sarjakuvaromaanien ihailija, mutta enpä ole tullut montakaan lukeneeksi. Tulevaisuuden arabi tulee mieleen. Noiden rankkojen teemojen vuoksi epäröin tähän tarttua, mutta luen jos sattuu kohdalle 🙂\nSinulla on kiva tapa kuvata kirjan kanssa kukkia. Tykkään.\nMai Laakso 30. toukokuuta 2019 klo 14.41\nSama täällä, olen ehkä postannut kahdesta aikuisten sarjakuvaromaanista blogiaikana, siis seitsemän vuoden aikana. Ehkäpä pitäisi tehdä muutos lukutottumukseen, sillä ne kiehtovat minua kovasti.\nTykkään superpaljon kukista ja toivon, että se näkyy myös blogista <3


Kymmenen vuotta UMK:ta – Kaupunkisanomat\nKymmenen vuotta UMK:ta\nSuomen suurin musiikkishow Uuden Musiikin Kilpailu kerää suomalaiset ruutujen ääreen lauantaina 20. helmikuuta klo 21, kun Suomen seuraava euroviisuedustaja valitaan suorassa lähetyksessä.\nKymmenettä kertaa järjestettävän UMK:n voitosta kisaa tänä vuonna seitsemän finalistia: Oskr, Teflon Brothers x Pandora, Danny, Laura, Aksel, Blind Channel ja Ilta. Jokaiselle kilpailijalle on luotu oma, ainutlaatuinen, vaikuttava ja huippuunsa hiottu lavaesitys. Myös avaus- ja väliaikanumerot tulevat olemaan aivan omaa luokkaansa.\nKatsojat voivat äänestää suosikkiaan lähetyksen aikana maksutta kirjautumalla Yle.fi-sovellukseen Yle Tunnuksella tai maksullisesti tekstiviestillä tai soittamalla äänestysnumeroon. Voittajabiisin määrittää yleisöäänet ja kansainvälisen raadin antamat pisteet.\nUMK-finaalin juontaa tänä vuonna Antti Tuisku.\n–Tämä on minulle suuri kunnia ja etuoikeus. Nyt kun kyseessä on juhlavuosi ja yksittäinen spesiaalikeissi, uskaltauduin ottamaan haasteen vastaan, Antti Tuisku kertoo.\nTuiskun täytettävänä on vuodesta 2016 kilpailua juontaneen Krista Siegfridsin saappaat, jotka Tuiskun sanoin ovat “aika suuret”. Näiden saappaiden täyttäminen ei aiheuta liikaa paineita, sillä hiottua show’ta rakastava Tuisku on aloittanut treenaamisen jo marraskuussa.\nYle TV1, Yle Areena, Yle Radio Suomi ja\nArman ja hyytävät rikokset


09.10.2018 Johanneksen poika\nLokakuun 2018 kuukausivideolla on pohdintaa Jumalan nimen käytöstä ns. Uuden testamentin puolella Raamatussa. JW Broadcasting -ohjelman juontajana on hallintoelimen jäsen Geoffrey Jackson.\nAiheen käsittely alkaa kuukausivideolla kohdasta 9:55 alkaen. Kuvakaappaukset: JW Broadcasting.\nTulisiko Jumalan nimeä käyttää Kreikkalaisissa kirjoituksissa eli niin sanotussa Uudessa testamentissa?\nMonet oppineet puoltavat nimen käyttöä Heprealaisissa kirjoituksissa, mutta he eivät silti käyttäisi sitä Uudessa testamentissa.\nMiksi Uuden maailman käännöksen kääntäjät palauttivat Jumalan nimen 237 kohtaan Kreikkalaisissa kirjoituksissa? Tähän liittyy kiehtovia yksityiskohtia, jotka tuskin ovat pelkkää sattumaa. Tiedossa on myös hieman salapoliisityötä. Tästä tulee jännittävää, joten otetaanpa asiasta selvää!\nKuvittelepa, että nyt elettäisiin 1940-luvun loppua, jolloin käännöskomitea käänsi Matteuksen evankeliumia. Komitea tiesi jo työtä aloittaessaan, että tekstissä on paljon lainauksia Heprealaisista kirjoituksista. Moniin lainauksiin sisältyy Tetragrammi, eli neljä heprealaista kirjainta, jotka edustavat Jumalan nimeä.\nEräs tällainen lainaus on Matteuksen 22:44:ssä. Tässä jakeessa Jeesus lainaa psalmin 110 jaetta 1: "Jehova sanoi minun Herralleni: 'Istu minun oikealla puolellani.'" (Matteus 22:44)\nKäyttikö Jeesus Jumalan nimeä lainatessaan tuota psalmia, vai korvasiko hän sen esimerkiksi sanalla "Herra"? Kääntäjät tiesivät, että Kuningas Jaakon käännöksessä tuo kysymys oli ratkaistu kiinnostavasti. Matteuksen 22:44:ssä HERRA on kirjoitettu isoilla kirjaimilla. Kuningas Jaakon käännös käyttää tätä ratkaisua kaikissa kohdissa, joissa Jumalan nimi esiintyy heprealaisessa alkutekstissä. Se että tässä jakeessa lukee HERRA, merkitsee sitä, että alun perin Jumalan nimi kuului tähän lainaukseen. Voimme siis päätellä, että Jeesus käytti tässä kohdassa Jumalan nimeä.\nUuden maailman käännöksen julkaisemista edeltäneinä vuosina monet väittivät, että jo kauan ennen Jeesuksen aikaa juutalaiset poistivat Tetragrammin Septuagintasta eli kreikankielisestä heprealaisten kirjoitusten käännöksestä. Siinä tapauksessa pyhien kirjoitusten jäljennöksissä ei Jeesuksen päivinä enää olisi ollut Jumalan nimeä.\nMillaisen ratkaisun käännöskomitea tekisi? Pitäisikö heidän silti käyttää Jumalan nimeä käännöksessään? Tässä kohtaa kertomus muuttuu todella mielenkiintoiseksi, sillä muutama tuore löytö osoitti oppineiden väitteen vääräksi. Erääseen niistä viitataan esipuheessa, joka sisältyi vuonna 1950 julkaistuun Raamatun kreikkalaisten kirjoitusten Uuden maailman käännökseen. Löytö liittyi Jeesuksen ajalta peräisin olevaan Septuagintaan. Seuraava dokumentti kertoo, mitä löydetyistä papyruksista paljastui.\nVuonna 1950 julkaistiin Raamatun kreikkalaisten kirjoitusten Uuden maailman käännös.\n"Minulla on suuri ilo julkaista Raamatun kreikkalaisten kirjoitusten Uuden maailman käännös!"\nTuo käännös oli ainutlaatuinen, koska siinä käytettiin Jumalan nimeä 237 kertaa Uuden testamentin tekstissä.\nMillä perusteella niin voitiin tehdä, kun satoihin vuosiin monissa Raamatuissa ei ollut käytetty Jehovan nimeä? Miksi Jumalan nimi piti palauttaa tekstiin?\nVanhimmissa löydetyissä käsikirjoituksissa ei ole Jumalan nimeä Kreikkalaisissa kirjoituksissa, vaan se on korvattu muun muassa sanoilla "Jumala" tai "Herra".\nHyvin varhaisessa vaiheessa alkuperäisten käsikirjoitusten jäljentäjät ottivat tavaksi korvata Jumalan nimen. Se ei ollut kääntämistä, koska erisnimi ja arvonimi ovat kaksi eri asiaa. Arvonimi ei ole edes synonyymi nimelle Jehova.\nKreikkalaiset kirjoitukset kirjoitettiin Heprealaisten kirjoitusten jatkoksi, joissa Jumalan nimeä Jehova käytettiin noin 7000 kertaa. Olisi siis epäjohdonmukaista, jos tuo nimi yhtäkkiä häviäisi tekstistä.\nUuden maailman käännöksen raamatunkäännöskomitea uskoi, että Jehovan nimen pitäisi esiintyä Kreikkalaisissa kirjoituksissa, mutta he tiesivät myös, että tuohon aikaan lähes kaikki raamatunoppineet olivat asiasta toista mieltä. Nämä väittivät, että Jeesuksen aikaan tultaessa edes Heprealaisten kirjoitusten kreikankielisessä käännöksessä, Septuagintassa, ei enää käytetty Jumalan nimeä. Miksi siis Uuden testamentin kirjoittajat olisivat käyttäneet Jumalan nimeä, jos Septuagintassa, jota he käyttivät, ei ollut Tetragrammia? Tämä perustui väärään tietoon. Miten niin?\nOliko Septuagintassa Jumalan nimi vielä Jeesuksen aikaan? Voimme vastata tähän kysymykseen erään todisteen avulla.\nJotain ihmeellistä tapahtui vuonna 1944. Eräässä teologisessa julkaisussa julkaistiin kuva kreikkalaisen Septuagintan katkelmasta Papyrus Fouad 266 -kokoelmasta. Tuossa katkelmassa oli Jumalan nimi.\nKreikkalaisessa tekstissä oli Tetragrammi - ei vain kerran vaan monta kertaa. Tuo katkelma oli peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Se oli selvä todiste siitä, että Jumalan nimi oli alun perin Septuagintassa.\nKahta Jehovan todistajaa pyydettiin hankkimaan kuvat näistä katkelmista, joita säilytettiin Kairossa Egyptissä. Tämä kiinnosti kovasti raamatunkäännöskomiteaa, koska se alkoi kääntää Kreikkalaisia kirjoituksia vuonna 1947.\nKun lupa oli saatu, kuvat 12 katkelmasta julkaistiin Raamatun kreikkalaisten kirjoitusten Uuden maailman käännöksen esipuheessa.\nAjoitus oli aivan uskomaton. Kun raamatunkäännöskomitean veljet tekivät tutkimustyötä ennen käännöstyöhön ryhtymistä, jotain, mikä oli ollut pimennossa vuoteen 1944, tuli päivänvaloon. Oli aivan selvää, että Jumalan ikuinen nimi piti paljastaa eikä sitä saanut enää kätkeä. Se pitäisi näyttää kaikille, jotka tahtovat palvoa Jehovaa.\nTämä tukee sanoja, jotka Jeesus lausui Isälleen Johanneksen 17:26:ssa: "Olen tehnyt sinun nimesi - - tunnetuksi ja olen tekevä sen tunnetuksi." Me Jehovan todistajat pidämme kunniana sitä, että Jehova on ottanut meistä "kansan nimelleen".\nOn välttämätöntä tuntea Jehovan nimi, jotta voi tuntea Jehovan. Se että Jehova antoi meille tämän raamatunkäännöksen, osoittaa, että hän selvästi halusi kerätä "kansaa nimelleen".\nTämä raamatunkäännös on upea, koska se lähentää meitä Jehovaan. Hän ei ole vain "Herra", joka voisi olla kuka vain, vaan hän on Jehova, meidän Jumalamme. Hän sanoo meille: "Minä olen Jehova. Kutsukaa minua tällä nimellä."\nLöytyi todisteita siitä, että Jumalan nimen neljä heprealaista kirjainta esiintyivät Septuagintassa Jeesuksen aikaan! Ne tulivat esille juuri silloin, kun käännöskomitean piti päättää, käyttäisikö se Jumalan nimeä Kreikkalaisissa kirjoituksissa. Onneksi komitea sai nähdä nuo tekstikatkelmat etukäteen, koska ne tulivat suuren yleisön tietoon vasta vuonna 1971. Silloin ne eivät olisi enää auttaneet tuossa tärkeässä ratkaisussa.\nAsiaan liittyy myös arkeologinen löytö vuodelta 1947. Tuolloin löydettiin Kuolleenmeren kirjakääröt, joista monet ovat peräisin Jeesuksen ajalta. Arvaatko, mikä noissa kirjakääröissä toistui lukuisia kertoja? Aivan oikein, Jumalan nimen neljä heprealaista kirjainta.\nOn kiinnostavaa, että nämä löydöt tehtiin suunnilleen samaan aikaan kun Uuden maailman käännöstä käännettiin. Olikohan se pelkkää sattumaa, vai ohjasiko Jehova tapahtumia?\nMitä näistä löydöistä on seurannut? Tekstikatkelmat osoittivat, että Jumalan nimi oli Septuagintassa sekä ensimmäisellä vuosisadalla että sitä aiemmin. Jotkut oppineet ovatkin siksi myöntäneet, että Jeesus ja opetuslapset saattoivat käyttää Jumalan nimeä lainatessaan Heprealaisia kirjoituksia. Nämä lainaukset kattavat kuitenkin vain kolmanneksen niistä 237 kohdasta, joihin Jumalan nimi on Kreikkalaisten kirjoitusten käännöksessä palautettu. Entä muut kohdat?\nNyt pääset tekemään hieman salapoliisityötä. Kuvittelepa, että olet salapoliisi ja jäljität taidevarasta. Tuo varas on vienyt yli 200 teosta useista eri museoista ja gallerioista. Lisäksi hän on jättänyt jäljennöksen jokaisen varastamansa teoksen tilalle. Aloitat tutkimukset seuraamalla johtolankoja. Ensiksi sinun täytyy selvittää, missä alkuperäiset teokset olivat esillä. Kun olet varmuudella tunnnistanut jäljennökset, tehtäväsi on palauttaa alkuperäiset teokset niiden oikeille paikoille.\nVarmojen todisteiden perusteella 100- ja 200-luvulla tehtiin vastaanvanlainen rikos. Luopiokristityt poistivat Jumalan nimen Raamatun käsikirjoituksista. He korvasivat sen kreikan sanalla Kyrios, 'Herra'. Siitä, että näin tapahtui, on paljon todisteita. Nuo luopiot ovat ikään kuin vertauksen taidevaras. He varastivat jotain arvokasta, kun he poistivat Jumalan nimen Kreikkalaisista kirjoituksista. Ongelmalliseksi asian tekee se, ettei ensimmäiseltä vuosisadalta ole säilynyt yhtään käsikirjoitusta. Vanhimmat tunnetut käsikirjoitukset ovat toisen vuosisadan lopulta, jolloin rikos oli jo tapahtunut. Jumalan nimi oli silloin jo poistettu tekstistä.\nMissä kreikankielisen tekstin kohdissa Jumalan nimi siis alun perin esiintyi, ennen kuin luopiot poistivat sen? Vertauksen salapoliisin tavoin meidän täytyy käynnistää tutkimukset ja seurata johtolankoja. Perusteellisessa tutkimuksessa tarkistetaan kaikki kohdat, joissa sana "Herra" esiintyy. Sitten mietitään, onko kyse Jehovasta, Jeesuksesta vai jostakusta muusta, jota voidaan kutsua tällä arvonimellä. Viittä eri johtolankaa seuraamalla on mahdollista saada selville, mihin kohtiin Jehovan nimi tulee palauttaa.\nMitä nuo johtolangat ovat?\nEnsimmäinen johtolanka on helpoin, ja siitä jo puhuimmekin: tekstissä, joka on lainattu Heprealaisista kirjoituksista, on Jumalan nimen tilalla "Herra".\nToisinaan tekstistä löytyy sellaisia vakiintuneita heprean ilmauksia, joissa yleensä on Jumalan nimi. Jos joku sanoisi, että "selviydyin hampaitteni...", voit olettaa seuraavan sanan olevan "nahalla", koska Raamatusta löytyy ilmaus "hampaiden nahka". Jumalan nimi tosiaan sisältyy joihinkin heprean ilmauksiin, kuten Matteuksen 1:20:ssä käytettyyn ilmaukseen "Jehovan enkeli". kun siis tekstissä esiintyy tämänkaltainen vakiintunut ilmaus, tiedämme, että Jumalan nimi kuuluu kyseiseen kohtaan.\nKolmanneksi sanaa "Herra" käytetään joskus lähellä sellaista lainausta, joka voidaan tunnistaa Jehovan sanoiksi. Tästä löytyy esimerkki Matteuksen 1:22:sta: "Tämä kaikki todella tapahtui, jotta täyttyisi se, minkä Jehova oli puhunut profeettansa välityksellä." (Matteus 1:22) Seuraava jae lainaa Jesajan 7:14:ään muistiin merkittyä sanomaa, jonka Jehova antoi Jesajalle.\nNeljäs johtolanka on tilanne, jossa määräinen artikkeli puuttuu "Herraa" tarkoittavan sanan Kyrios edestä. Jos sanan edessä pitäisi kreikan kieliopin mukaan olla artikkeli, kyse saattaa olla kohdasta, jossa Jumalan nimi alun perin esiintyi, mutta josta se on myöhemmissä käsikirjoituksissa poistettu. Havainnollistetaanpa tätä. Kuvittele, että olisit toimittaja, joka kirjoittaa uutista auto-onnettomuudesta. Kirjoitat, että autoa kuljettanut Joe Smith kuoli onnettomuudessa. Vain hetkeä ennen julkaisemista päätoimittaja ilmoittaa, etteivät Joe Smithin omaiset ole vielä saaneet tietoa kuolemasta. Poistat kuljettajan nimen uutisesta, mutta unohdat lisätä tilalle viittauksen onnettomuusautoon. Nyt uutisessa mainitaan vain, että onnettomuudessa kuoli kuljettaja. Lause tuntuu oudolta, koska kuolleen henkilön nimi vaikuttaisi olevan "Kuljettaja". Poistit nimen lisäämättä mitään, mikä täsmentäisi asiaa. Juuri näin kävi silloin, kun luopiot poistivat Jumalan nimen Raamatusta. Esimerkiksi Markuksen 13:20:n kreikankielinen teksti sanoo: "Ellei Herra olisi lyhentänyt niitä päiviä, ei mikään liha pelastuisi." Vaikuttaa siltä, että "Herra" on nimi. Tässä tosiaan pitäisi olla Jumalan nimi, ja siksi Uuden maailman käännös on palauttanut sen tähän jakeeseen. Vaikka sanan "Herra" edessä olisikin joissain jakeissa määräinen artikkeli, kyse voi muiden todisteiden nojalla olla Jumalan nimen poistamisesta.\nViimeinen johtolanka on tekstin selkeyden säilyminen. Luetaan esimerkkinä tästä Markuksen 5:19, jossa Jeesus puhuu parantamalleen miehelle: "Mene kotiin omaistesi luo ja kerro heille kaikki, mitä Jehova on sinulle tehnyt ja mitä armoa hän osoitti sinulle." (Markus 5:19) Mistä tiedämme, että "Herra" tarkoittaa Jehovaa eikä Jeesusta? Luukkaan 8:39 kertoo samasta tilanteesta, ja siinä käytetään kreikan sanaa Theos, "Jumala". Näin ollen Markuksen 5:19:ssä Kyrios tarkoittaa Jehovaa.\nNämä viisi johtolankaa auttoivat käännöskomiteaa varmistamaan, mihin kohtiin Jumalan nimi piti Raamatun tekstissä palauttaa. He pystyivät näin oikaisemaan vääryyden, jonka luopiokristityt olivat toisella ja kolmannella vuosisadalla tehneet. He ikään kuin palauttivat varastetut taideteokset oikeille paikoilleen.\nJos haluat perehtyä näihin johtolankoihin tarkemmin, löydät lisätietoa englanninkielisen tutkimisraamatun liitteestä C. Tuo Raamattu löytyy JW Library -sovelluksesta ja Vartiotornin verkkokirjastosta. Liitteessä on myös mainittu J-viitteitä, jotka tukevat tehtyjä ratkaisuja. Ehkä mietit, miten J-viitteet vaikuttivat käännösratkaisuihin. Tähän auttaa vastaamaan työtoverini, veli Nick Ahladis. Hän on käännöspalvelun apulaisvalvoja. (Voit katsoa tämän videolta alkaen kohdasta 28:40)\nKatso JW Broadcasting -kanavan lokakuun 2018 kuukausivideo kokonaan täältä.


Viro arkistot -\nVon Krahli Aed, helppoa herkuttelua Tallinnassa\nPosted on 9.12.2016 20.1.2018 by Pirita\nMyönnetään. En ole kovin seikkailunhaluinen, tuskin olen sitä koskaan ollutkaan. Tämä näkyy muun muassa siinä, että helposti valitsen aina samoja ruokapaikkoja, jos matkustan tuttuihin kohtei... Read More\nPosted on 5.12.2016 20.1.2018 by Pirita\nSaimme työkaverini kanssa ajatuksen piipahtaa Tallinnaan ja siitä tulikin todellinen pikareissu. Tässä siis suht sensuroimaton kuvaus kahden (keski-ikäisen) naisen Tallinnan-päivästä. Ja yöst... Read More\nKeskustaa kauemmas Tallinnassa: Telliskivi ja Kivi Paber Käärid\nPosted on 3.12.2016 20.1.2018 by Pirita\nSatumme asumaan pienellä paikkakunnalla, jonka ravintolatarjonta koostuu pääosin erilaisista kebab-ravintoloista ja pizzerioista. Sen vuoksi onkin mukavaa päästä välillä syömään use... Read More\nRataskaevu 16, pirullisen suosittu ravintola\nPosted on 30.11.2016 20.1.2018 by Pirita\nTallinna on helppo matkakohde meille Etelä-Suomessa asuville ja osittain sen vuoksi myös meidänkin perheen suosituin kohde – ainakin matkustuskertojen mukaan. Tallinnan kaupat toki houkuttele... Read More\nTalvea kohti ja sen yli! Matkasuunnitelmia seuraaville kuukausille\nPosted on 12.11.2016 20.1.2018 by Pirita\nEnsilumi satoi maahan täällä eteläisessä Suomessa viime viikonloppuna ja nyt ollaan siinä pisteessä, että alkaisi riittää jo. Ainakin mulle. En jaksaisi enää millään kaivaa autoa lumesta... Read More\nPosted on 22.10.2016 22.10.2016 by Pirita\nTanjan matkassa -blogista sain innoitusta kertoa hieman enemmän omasta matkailutaustastani. Tässä vaiheessa lukijoille on varmaankin tullut selkeä kuva siitä, että viidakkoseikkailut ja reppurei... Read More


Kolme tapaa, joilla Taylor Swift muuttaa maailmaa | Demi\nVihaajatkaan eivät pysäytä Demin elokuun kansitähti Taylor Swiftiä. Näin hän käyttää vaikutusvaltaansa tehdäkseen muutoksia.\nDamon Baker / truckarchive.com\nTaylor on talouslehti Forbesin mukaan tämän vuoden eniten tienaavin laulaja.\n1. Musiikkimaailma reilummaksi\nViime kesänä Taylor lähetti avoimen kirjeen Apple-yhtiölle, jonka suunnitelmissa oli julkaista uusi, Spotifyn kaltainen musiikin toisto-ohjelma, Apple Music. Lataaja saisi käyttää ohjelmaa ilmaiseksi ensimmäiset kolme kuukautta. Apple ei aikonut maksaa tuolta ajalta musiikin tekijöille korvauksia.\n”Me emme pyydä teiltä ilmaisia iPhoneja. Älkää te pyytäkö meitä antamaan musiikkiamme kuunneltavaksi ilmaiseksi”, Taylor kirjoitti kirjeessään.\nTaylorin iloksi Applen johto kuunteli häntä ja muutti mieltään. Muusikot saavat rahaa kuuntelujen perusteella, vaikka kuuntelijat eivät siitä joutuisikaan maksamaan.\n2. Loppu nuorten naisten vähättelylle\nRäppäri Kanye West on väittänyt Famous-biisiissään, että juuri hän teki Taylorista kuuluisan. Kanyen väite perustuu siihen, että hän aiheutti kohun vuonna 2009 hyppäämällä lavalle ja keskeyttämällä Taylorin kiitospuheen MTV Video Music Awardseissa.\nTaylor ei halunnut kuunnella oman työpanoksensa vähättelyä, ja vastasi siihen napakasti viime helmikuussa voitettuaan ensimmäisenä naisena toisen kerran Grammyn vuoden parhaasta albumista.\n”Nuoret naiset, jotkut yrittävät vähätellä menestystänne tai ottaa saavutuksenne omiin nimiinsä. Mutta jos keskityt työhösi etkä anna heidän vaikuttaa sinuun, saavutat päämääräsi”, Taylor julisti kiitospuheessaan.\n3. Tilaa tunteille ja rakkaudelle\nTaylor on joutunut usein silmätikuksi, koska hän on kirjoittanut biisejä rakkauselämästään. Taylorin on vitsailtu deittailevan vain, jotta hän saisi materiaalia biiseihinsä. Mieslaulajia ei halveksita vaihtuvista kumppaneista ja tunteiden vuodattamisesta biisehin. Se ärsyttää Tayloria, eikä ihme. Taylor on kuitenkin pysynyt vahvana ja jatkanut deittailua ja juuri omanlaistensa biisien kirjoittamista välittämättä muiden mielipiteistä. Esimerkillään Taylor raivaa tilaa muillekin naislaulajille rakastaa, miten haluaa, ja kirjoittaa biisejä itselleen tärkeistä aiheista.\nElokuun Demi kaupoissa 27.7.


Kaivosvero on hyvä alku, nyt rinnalle tarvitaan tiukka kaivoslaki – Saimaa ilman kaivoksia\nKirjoittanutmiisamink 10 syyskuun, 2021 Kategoria(t):Uncategorized\nHallitus päätti tällä viikolla budjettiriihessään ottaa käyttöön kauan puheissa olleen kaivosveron. Suomessa operoivat, pääosin ulkomaisessa omistuksessa olevat kaivosyhtiöt eivät ole tähän saakka joutuneet maksamaan erillistä korvausta kallioperästä louhituista mineraaleista. Tämä sotii tavallisen suomalaisen oikeustajua vastaan, sillä kaivosten jälkeensä jättämät ympäristövahingot ovat useimmiten jääneet veronmaksajien hoidettaviksi. Eihän Norjakaan anna öljyään ilmaiseksi!\nVielä ei ole päätetty, millaiseen malliin uusi vero tulisi pohjautumaan. Budjettiin kirjattiin vaatimaton 25 miljoonaa euroa vuodessa kaivoksilta kerättäväksi. Keskusta oli nopea vilauttamaan nettovoittoa veron pohjaksi. Kaivannaisten arvoon (liikevaihtoon) perustuva malli kannustaisi uusiutumattomien luonnonvarojen harkitsevaan käyttöön eikä jättäisi mahdollisuutta veron kiertämiseen konsernin sisäisellä verosuunnittelulla.\nNäin toimitaan monessa verrokkimaassa. Esimerkiksi Chile on asettanut 3 prosentin rojaltin kuparin ja litiumin myynnin arvosta. Rojalti nousee progressiivisesti mineraalien maailmanmarkkinahinnan mukaan. Rojaltia maksetaan tavallisen yritysveron (27 %) sekä kaivannaisveron (14 %) päälle. Kokonaisveroprosentti saattaa yltää jopa 70 prosenttiin nettotuloksesta silloin, kun kuparin maailmanmarkkinahinta on korkealla.\nSuomalaiset ovat kuitenkin ujoja pyytämään riittävää korvausta kallioperänsä uusiutumattomista aarteista. Tavoitteeksi asetettu 25 miljoonaa euroa vastaa yhtä prosenttia kaivosteollisuuden kokonaisliikevaihdosta.\nValtioneuvoston tutkijaryhmän selvityksen mukaan kaivannaisten arvoon sidottu vero voisi vähentää investointeja. “Rojaltit muuttaisivat kaivoksen toiminnan useammin kannattamattomaksi”, toteaa johtava tutkija Seppo Kari (VATT).\nEikö olisikin parempi, ettei vähäisiä esiintymiä kaivettaisi hätäisesti? Kaivosteollisuuden toiminnanjohtaja Pekka Suomela huomauttaa, etteivät Suomen malmiesiintymät ole kansainvälisesti vertailtuna kovinkaan mittavia. Köyhät esiintymät eivät tarjoa suuria tuottoja. Valtion omistaman Terrafamen tulos oli vuonna 2019 yli 5 miljoonaa euroa tappiolla.\nKaivostoiminnalla on aina hinta, ja sen maksavat yleensä Suomen luonto ja kaivostoiminnan ulkopuoliset elinkeinonharjoittajat. Tämä tulisi ottaa huomioon myös laskelmissa. On aika kääntää näkökulma kaivosteollisuuden edusta Suomen kansalaisten etuun ja rohkeasti rajoittaa uusiutumattomien luonnonvarojen lyhytnäköistä hyödyntämistä. Mineraaleille löytyy varmasti ottajia sadankin vuoden päästä, jos niitä enää on jäljellä.\n60 % verosta suoraan kunnille\nTuore selvitys ei suosittele verotulon suoraa jakamista kuntiin. Luonnonvarojen verotus ei sen mukaan sovi alemmille hallinnon tasoille ja johtaa tehottomaan julkisten varojen käyttöön. Esimerkiksi Norjassa valtion omistama rahasto kerää ja sijoittaa öljytuloista saatavat verotuotot, mikä hyödyttää kaikkia norjalaisia.\nNyt on kuitenkin päätetty, että peräti 60 prosenttia kaivosverotulosta menisi suoraan sille kunnalle, jonka alueella kaivos sijaitsee.\nVeron suora tulouttaminen voi aiheuttaa merkittäviä ongelmia. Talousahdingossa olevat pitäjät saattavat rientää tekemään lyhytnäköisiä, luonnon kannalta peruuttamattomia päätöksiä, kun ne himoitsevat mineraalikaivoksia ja niiden kylkiäisiksi luvattuja työpaikkoja tiluksilleen.\nKaivosten haitat eivät yleensä jää yhden kunnan alueelle, ja varsinkin vesistöjen äärellä ympäristöriskit ovat suuret. Yksittäisen kunnan ei tulisi saada päättää kaivoksesta, jolla voi olla kauaskantoisia vaikutuksia muillekin alueen kunnille ja niiden elinkeinorakenteelle. Esimerkiksi Etelä-Savossa, jonka maakuntastrategia perustuu puhtaaseen luontoon ja ruokaan, kaivospäätös koskettaisi kaikkia Saimaan alueen kuntia riippumatta siitä, minne se sijoittuisi. Saimaan kun voi pilata vain kerran.\nKaivosvero kaipaakin parikseen tiukan kaivoslain, joka turvaa tärkeimpien vesistöekosysteemien, luonnonsuojelualueiden ja muiden luonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeiden alueiden säilymisen riippumatta yksittäisen kunnan malminhimosta.\nHallitukselta odotetaan nyt rohkeutta uudistaa kaivoslaki perinpohjaisesti. Elokuussa julkaistu TEM:n työryhmän lakiluonnos ei vastaa sille asetettuihin tavoitteisiin eikä hallituksen linjauksiin. Jos talousahdingossa olevat kunnat haluavat pistää rahoiksi kaivoksilla, kaivosveron pariksi ei uudistusluonnoksesta ole.


ALD Automotive laajentaa pääkaupunkiseudulla - Konepörssi.com\nALD Automotive laajentaa pääkaupunkiseudulla\nHuoltoleasingalan asiantuntijayritys ALD Automotive laajentaa myymäläketjuaan pääkaupunkiseudulla avaamalla uuden liikkeen tulevana lauantaina Vantaan Kaivokselassa. Jo aiemmin yhtiöllä oli vaihtoautoliikkeet Vantaan Koivuhaassa ja Tampereella. Laajennuksen myötä ALD Automotive kaksinkertaistaa vaihtoautojensa myynnin pääkaupunkiseudulla. Uuden liikkeen avajaiset huipentuvat lauantaina kahden vaihtoauton huutokauppaan, jota vetävät Duudsoneista tutut Jukka Hildén ja Hannu-Pekka ”HP” Parviainen.\nALD Automotiven hallinnoitava autokanta on yhteensä 26 000 kappaletta, joka kattaa sekä paketti- että henkilöautot. Palautuvat leasing-autot myydään Vantaan ja Tampereen ALD vaihtoautot -liikkeiden kautta sekä kuluttajille että autoliikkeille. ALD Automotive myy vuosittain lähes 7 500 vaihtoautoa.\n”Tämän viikon lauantaina avattava Vantaan Kaivokselan vaihtoautomyymälä lisää jalansijaamme ja näkyvyyttämme pääkaupunkiseudulla. Nyt meillä on kaksi ALD vaihtoautot -brändillä toimivaa liikettä alueella, jossa on suurin osa yhteistyökumppaneistamme ja maamme autonostajista. Haluamme olla entistä lähempänä asiakkaitamme ja vahvoja kumppaneitamme”, sanoo ALD Automotiven vaihtoautomyyntijohtaja Tommi Tuominiemi.\n”Vaihtoautomarkkinat ovat juuri nyt mielenkiintoisessa vaiheessa, koska laadukkaiden vaihtoautojen kysyntä pysyy vahvana autokaupan alavireisestä markkinatilanteesta huolimatta. Asiakkaamme tulevat meille pitkän matkan päästä koko Suomesta ja hakevat hyvin varusteltuja, vähän ajettuja sekä käyttöiältään 2-4-vuotiaita henkilöautoja tai pakettiautoja”, Tuominiemi jatkaa.\n”Vaihtoautojen tarjontamme on entistä laajempi, mikä johtuu Easy Km:n siirtymisestä ALD Automotiven omistukseen. Vaihtoautovalikoimassamme on nyt laadukkaiden henkilöautojen lisäksi myös laadukkaita hyötyajoneuvoja. Pääkaupunkiseudulla myytävien vaihtoautojemme myynti tulee uuden liikkeen myötä tuplautumaan”, sanoo ALD Automotiven toimitusjohtaja Pekka Kivinen.\nALD Automotive juhlistaa Vantaan Kaivokselan uuden liikkeen avajaisia lauantaina 10.1.2015 järjestämällä kahden vaihtoauton huutokaupan, jota vetävät Duudsoneista tutut Jukka Hildén ja Hannu-Pekka ”HP” Parviainen. ALD Automotive luovuttaa 20 prosenttia huutokaupattavien autojen myyntihinnasta hyväntekeväisyyteen, Lastenklinikan kummeille.\nKäytettyjen autojen kansa haluaakin hankkia auton kuukausipalveluna\nALD Automotive aloittaa valtakunnallisen yksityisleasingin Opelin kanssa\nJärvileasingiltä Mitsubishi L200 HillTipin aura- ja hiekoitinvarustuksella


”Ekonomisteilla on vähiten vaikutusvaltaa politiikkaan asioissa, joista he tietävät eniten," toteaa kirjan kirjoittanut Princetonin professori | Talouselämä\n”Ekonomisteilla on vähiten vaikutusvaltaa politiikkaan asioissa, joista he tietävät eniten," toteaa kirjan kirjoittanut Princetonin professori\nAdvise and Dissent, Why America Suffers When Economics and Politics collide Alan S. Blinder Basic Books 2018, 368 sivua, 26 euroa\nKirjoittaja on Princetonin yliopiston taloustieteen professori. Akateemisen uran lisäksi Alan S. Blinder on hankkinut kokemusta USA:n liittovaltion raha- ja finanssipolitiikan tehtävissä keskuspankki Fedin varapääjohtajana ja Bill Clintonin kaudella presidentin talousasiantuntijoiden neuvoston jäsenenä.\nBlinder käsittelee monipuolisesti ekonomistien ja vaaleilla valittujen poliittisten päättäjien erilaisia lähtökohtia, ajattelutapoja ja rooleja. ”He ovat kuin eri universumeista”, hän toteaa. Kirja on tietysti syntynyt yhdysvaltalaisesta näkökulmasta, mutta myös suomalaiselle lukijalle siinä on tuttua materiaalia.\nMyös meillä on nähty, kuinka poliitikot kävelevät talousasiantuntemuksen yli veropolitiikassa ja varsinkin Yhdysvalloissa pyrkimyksissä tasoittaa tuloeroja. Kolmas aihepiiri, jossa talouden tietämyksen ja politiikan yhteentörmäyksiä tapahtuu eniten, on ulkomaankauppapolitiikka.\nTaloustieteilijät pilaavat aika ajoin mainettaan esiintymällä liian itsevarmoina. Blinder ei tähän syyllisty. Sarkastisesti hän toteaa yhteiskunnallisesta päätöksenteosta: ”Ekonomisteilla on vähiten vaikutusvaltaa talouspolitiikkaan niissä asioissa, joista he tietävät eniten ja ovat keskenään eniten yhtä mieltä. Eniten taas silloin, kun he tietävät vähiten ja ovat pahiten erimielisiä.”\nTasapuolinen. Professori pyrkii ymmärtämään molempia osapuolia yhteentörmäyksissä.\nPitkähkö. Kirja on myös USA:n presidentin neuvonantajan ja keskuspankin korkean virkamiehen muistelmat. Kriittisellä karsimisella teksti olisi tiivistynyt.\nEkonomistit jäävät häviölle, koska poliitikot hankkivat paikkansa äänestäjiltä, joiden enemmistö ei pysty seuraamaan talousviisaiden usein unettavia ja hämmentäviä selityksia. Ekonomistit ohittavat liian kevyesti kansalaisille tärkeitä asioita. Oikeudenmukaisuus merkitsee kansalle enemmän kuin tehokkuus. Työtön harvoin välittää siitä, että pitkällä tähtäimellä yhteiskunnan hyvinvointi kasvaa, kunhan ensin kärsitään siirtymäajan kustannus, kun työpaikka lähtee Kiinaan.\nBlinder myöntää, että talouspolitiikkakin on politiikkaa, ja sellaisena se pysyy. Ekonomistien tehtävä on vaikuttaa siihen, että päätökset eivät olisi pelkästään poliittisia.\nKirjaa voi suositella sekä ekonomisteille että poliitikoille. Teos toivottavasti auttaa myös poliitikkoja hyödyntämään nykyistä enemmän taloustiedettä. Se olisi yhteiseksi hyväksi.


Audacity opetuksessa  Masterointi ja CD:n polttaminen\nValmista miksausta voidaan vielä muokata, ennen kuin tiedostosta esimerkiksi poltetaan CD. Tätä kutsutaan masteroinniksi. Äänen masterointi on prosessi, jossa äänitetystä äänimateriaalista luodaan mastertiedosto kopiointiprosessia varten. Masteroinnissa raitojen (kappaleiden) äänimaailmaa tasapainotetaan (taajuuskorjaus) sekä nostetaan äänenvoimakkuus nykystandardien mukaiselle kaupalliselle tasolle (kompressointi ja limitointi). Levystä tulee näin eheämpi kokonaisuus.\nEräs keino saada kappaleet haluttuun äänentasoon eli dBFS-arvoon on normalisointi. Tällä tarkoitetaan toimenpidettä, jossa ohjelma käy automaattisesti läpi koko valitun raidan, etsii sieltä korkeimman tasohuipun ja sitten sovittaa koko raidan vahvistuksen sellaiseksi, että saadaan haluttu huipputaso. Tämä voisi olla vaikkapa -0,2 dBFS. Tämä työskentelytapa ei kuitenkaan huomioi sitä, että hiljaisten kappaleiden kuuluukin olla levyllä hiljaisempia kuin tasoltaan voimakkaiden kappaleiden.\nAudacityssä masterointi voidaan toteuttaa vaikkapa seuraavasti:\nkaikki levyn kappaleet tuodaan (CTRL + I) samaan projektiin\nparhaimman kuuloinen kappale valitaan vertailukohdaksi\nreferenssikappale masteroidaan tarvittaessa (esimerkiksi taajuuskorjainta ja limitteriä käyttäen\nloput kappaleet työstetään siten, että niiden sointi muistuttaa referenssikappaleen sointia\nviedään valmiit tiedostot Audacitystä haluttuun hakemistoon käskyllä Tiedosto > Vie WAV-tiedostoon\nCD:n polttaminen: Kun mastertiedostot ovat valmiit, niistä voi polttaa CD-levyn. Jos koneessa on polttava CD-asema, mutta sopiva ohjelmisto puuttuu, ilmaisen poltto-ohjelman voi ladata internetistä. Poltto-ohjelmia on monenlaisia; vaihtoehtoja voi selata esimerkiksi sivuilta:


Kauha, antiikkituoli ja pienen kirjoituspöydän entisöinti | Leenan käsityöt\nKauha, antiikkituoli ja pienen kirjoituspöydän entisöinti\n8.12.2008 leena\t7 kommenttia\nMenin puolitoista vuotta sitten kansalaisopiston vanhojen huonekalujen kunnostuskurssille siksi, että olin perinyt vanhan venäläistä biedermaieria olevan tuolin ja halusin sen entisöidä. Tuoli tulikin valmiiksi ja sen jälkeen isoisäni vanha nojatuoli, josta olen laittanut oman postauksen.\nTänään tein tuolla kurssilla välityönä puurokauhan, joka nyt pääsi kuvaan tuon biedermaier-tuolin päälle. Ei kauha tarkkaa tarkastelua kestä, kuva on armollinen, sillä siinä on epäsymmetrisyyttä ja pieniä myhkyröitä, mutta joulupuuron sen avulla keitän. Jouduin työstämään kauhaa suurilla koneilla, jollaisia en aikaisemmin ole koskaan käyttänyt: vannesaha, pystyporakone ja siinä erityinen poteron hieontaan sopiva laite sekä iso hieomakone. Poteron tein taltalla hiomakuntoon. Voi olla, että minua ei enää puutöistä saa millään pois, mutta saatan vaihtaa kurssia sellaiseen, missä opetetaan työstämään puusta kaikenlaista kivaa, pikkuesineitä ja mikseipä huonekalujakin. Tämä vuosi menee kuitenkin entisöinnissä.\nSillä tämän talven urkkani on tämän pienen kirjoituspöydän kunnostus mökille tietokonepöydäksi. Kannettavaa tietokonetta ja langatonta yhteyttä aletaan harkita vasta sitten, kun pöytä on hinkattu kaikesta maalista, hiottu, petsattu ja lakattu. Poikani totesi, että etkö sinä enempää enää työtä keksi. Hänen mielestään tämä alunperin petsattu pöytä, olisi pitänyt vain maalata uudestaan. Mutta eihän se ole entisöintiä. Laatikkoiden etusivut ja niihin kuuluvat puuvetimet ovat jo aika pitkällä, mutta kauan menee, ennenkuin täällä pääsen julkaisemaan kuvan kunnostetusta pöydästä, toivottavasti jaksan pitää blogia sinne saakka.\nOlen joutunut poistamaan tästä artikkelista kommentointi mahdollisuuden roskapostihyökkäysten takia. Jos haluat vaihtaa mielipiteitäni näistä entisöinti asioista, niin kirjoita blogini uusimpaan artikkeliin.\nEdellinen artikkeliVirkatut joulukorutSeuraava artikkeliNostalgisia lahjarasioita\n7 thoughts on “Kauha, antiikkituoli ja pienen kirjoituspöydän entisöinti”\nIhanaa! Kyllä tuollaisella omatekoisella kauhalla joulupuurot keittelee 😀\nEhkäpä viimein alkuvuodesta saan itseni ja keittiöntuolit entisöintikurssille; se on ollut jo pari vuotta ohjelmassa, mutta korut on vieneet kaiken aikani ;-D\nKiitos vierailustasi 🙂 Mielenkiintoista puuhaa sinullakin tuntuu olevan. Virkatut korut ovat myös upeat.\nNiin, kysyit siitä hopeasavesta. Se on ainetta joka sisältää hopeahiukkasten lisäksi orgaanisia sidosaineita ja vettä. Nämä tekevät siitä saventyylisen. Kun savi poltetaan 600-900 asteessa, orgaaniset aineet palavat pois. Jäljelle jäävät hopeahiukkaset, jotka kiinnittyvät toisiinsa. Näin siitä tulee hienohopeaa, joka on 99.9% hopeaa. Ihan mielenkiintoinen kokeiluaihe 🙂\nVoi että. Ihan sydän muljahti kun näin paitsi kauhan, niin varsinkin sen alla olevan tuolin. Upeita. — terveisiä kintaalta, se ilmestyy varmaan parin viikon sisällä sivuilleni. Pääset sitten sinäkin neulomaan, sikäli kuin hiomiselta ja putsaamiselta ehdit!\nNuo entisöinti hommat ovat niin upeita töitä. Ja varmaan aika rankkojakin, itse kun en jaksaisi hioa ja hioa….\nKauha on kaunis ja pöydästä varmasti tulee niin komea:)\nKiitos vierailusta! Ideoitani saa tutkia ihan vapaasti jos niistä tarttuisi jotakin hihaan. Hieno tuoli. Olin edellisessa elämässä erikoismaalarikoulussa ja olen entisöinyt itsekin. Puutyöt olivat silloin suurta hupia, kun oli kaikki pelit ja vehkeet käsillä. Olet ahkeraa sorttia ja selvästi näppärä käsistäsi. Hienoo. Käsillä tekeminen on parasta hupia.\nKivoja virikkeitä värkkäät, tiedätkö minkä firman tekemä tuo pieni kirjoituspöytä mahtaa olla?\nPienen kirjoituspöydän on valmistanut Lahden puukaluste oy varmaan 40-50 luvuilla.


Tuplapotku.fi - Apuvälinemessut Tampereella 9-11.11.2017\nApuväline-messut ja Liikuntamaa Tampereella 9-11.11.2017\nMyös Tuplapotku osallistuu messuille tuotteillaan, messuosastolla 619. Tervetuloa!\nApuväline-messut, Suomen suurin esteettömyyden tapahtuma, järjestetään jälleen marraskuussa 2017 Tampereella. Esillä on alan uusin tieto ja tuotteet.\nApuväline-messuilla ja Liikuntamaassa vierailee 14 000 kävijää. Mukana oli yli 200 näytteilleasettajaa.\nApuväline 2017 on apuvälineiden, kuntoutuksen ja esteettömyyden suurtapahtuma. Joka toinen syksy järjestettävä tapahtuma kerää yhteen apuväline-, kuntoutus-, hoiva- ja sosiaalialojen ammattilaiset sekä vammaiset läheisineen. Paikalla on alan uusin ja kattavin tietotaito, tuotteet ja ratkaisut. Tapahtumakokonaisuuteen sisältyy ajankohtaisia seminaareja, runsaasti ohjelmaa - tietoa ja elämyksiä - sekä Liikuntamaa.\nTapahtuma kokoaa yhteen toiminnallisten rajoitteiden kanssa elämäänsä elävät ja heidän läheisensä, kuntoutuksen, auttamisen ja terveyden ammattilaiset sekä esteettömän Suomen puolestapuhujat.\nMissään muualla et pääse samassa paikassa kokeilemaan näin kattavasti erilaisia apuvälineitä, ratkaisuja ja vammaisliikunnan lajeja. Ratkaisut työhön, kotiin ja harrastuksiin. Kerää omia kokemuksia ja ammattitietoa päätösten tueksi.\nApuväline 2017 -tapahtumateemat ovat:\nEsteetön asuminen ja ympäristö\nTerveydenhuollon palvelut ja välineet\nTuki- ja tietopalvelut\nRunsaasti tietoa, nähtävää ja kokeiltavaa.\nVuoden 2015 tapahtumasta inspiraatiota ja ratkaisuja arkeen sai yli 13 700 kävijää. Näytteilleasettajia messuilla oli yli 200.\nMuita artikkeleita tässä kategoriassa: Avustavaa teknologiaa messut liikuntarajoitteisille, Göteborg, Ruotsi, 14-16.4.2015 »


Sen jälkeen voit käydä tarkastelemassa yksittäisiä opintojaksoja. Valitse vasemmanpuoleisesta valikosta Toteutussuunnitelmien haku. Voit käyttää hakuehtoina esim. opintojakson nimeä tai nimen osaa, toteutusajankohtaa, koulutusohjelmaa jne. Kun olet löytänyt mieleisesi opintojakson / -jaksot, ota yhteyttä avoimen ammattikorkeakoulun koordinaattoriin: nina.lang@centria.fi. Varmistamme, että haluamallesi opintojaksolle on mahdollista osallistua ja ryhmässä on tilaa. Kun tämä on tehty, voit täyttää hakulomakkeen ja sinulle voidaan myöntää opinto-oikeus Centrian avoimessa ammattikorkeakoulussa.\nHUOM! Centrian tutkinto-opiskelijat eivät voi olla opiskelijoina Centrian avoimessa ammattikorkeakoulussa. Tutkinto-opiskelijoiden tulee aina ilmoittautua opintojaksoille SoleOpsin kautta.


Sairaanhoitajan myrkytysepäilyvyyhti laajenee - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nSairaanhoitajan myrkytysepäilyvyyhti laajenee\nJulkaistu 15.08.2007 06:38\n(Päivitetty 15.08.2007 09:39)\nNokialla tutkitaan kahden kehitysvammaisen myrkyttämisestä epäillyn sairaanhoitajan osuutta uusiin epäilyttäviin kuolemantapauksiin. Tapaukset sattuivat viime keväänä Nokian terveyskeskuksen vuodeosasto 2:lla. Sairaanhoitaja työskenteli lyhyessä sijaisuudessa vuodeosastolla, jolla hoidetaan pitkäaikaissairaita, lähinnä vanhuksia. Nokian Uutisten saamien tietojen mukaan keskusrikospolisii tutkii naisen osuutta tällä työpaikalla sattuneisiin epäilyttäviin kuolemantapauksiin. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nNaista epäillään kahden kehitysvammaisen myrkyttämisestä työpaikallaan Ylisen kuntoutuskeskuksessa Ylöjärvellä sekä törkeästä pahoinpitelystä ja murhan yrityksestä. Nokian Uutisten ja Iltalehden mukaan naista epäillään myös varkauksista. Keväällä tehdyn rikosilmoituksen mukaan Nokian terveyskeskuksen vuodeosasto 2:lta olisi viety potilaalta rahaa. Tämän lisäksi osastolta oli hävinnyt lääkkeitä. Rikokset ovat selvittämättä ja tutkinta kesken.\nSähköyhtiö korjasi ukkostuhoja Pohjois-Savossa\nSalama iski varusmiesten telttaan


Sisaruksia näkyväksi - Erityinen sisaruus\nBlogi - 01.04.2016\nKuntoutuksessa, kuten sopeutumisvalmennuskursseilla kuntoutujaksi määritellään se perheenjäsen, jolla on jokin sairaus tai vamma. Siinä siivellä tulevat omaiset. Kurssilla saatetaan puhua kuntoutujasta kurssin päähenkilönä tai tähtenä.\nEntäs sitten ne sisarukset, tähtisilmin vieressä napittavat lapset ja nuoret?\nOmassa työssäni olen saanut kohdata monia erityisiä sisaruksia sopeutumisvalmennuskursseilla tai erilaisissa vertaistapaamisissa. Hienoimpia hetkiä itselle ovat olleet ne, kun joku sisarus toteaa, että parasta sisaruksen sairaudessa on se, että pääsee tämmöisille kursseille tai tapaamisiin.\nSisarusten ihan omat tapaamiset\nOlen ollut mukana järjestämässä jo useampia sisarusten ihan omia tapaamisia lapsille tai nuorille, joilla on harvinaista sairautta sairastava sisko tai veli. Sisarustapaamiset kuuluvat ehdottomasti suosituimpien työtehtävieni listalle!\nVuorokauden tai kahden mittaiset tapaamiset ovat yleensä hyvin intensiivisiä ja niiden jälkeen uni maistuu, mutta myös erittäin antoisia, hauskoja, tärkeitä ja koskettavia.\nTapaamisissa on yleensä jokin teema, esim. elokuva tai seikkailu. Teemaa sisällytetään tapaamisen eri toimintoihin, joissa keskustellaan ja puuhastellaan pienryhmissä ja koko porukalla. Mieluisa tekeminen ja mukava yhteinen ajanvietto ovat tapaamisissa myös tärkeitä.\nSe hetki, kun erityisestä sisaruksesta saa kertoa muille, on maaginen\nTilanne rauhoittuu itsestään ja jokainen lapsi tai nuori odottaa suurella jännityksellä niin sitä, että on oma vuoro kertoa kuin sitä, kun kuulee muiden sisaruksista. Toisille lapsille kertominen on luontevampaa ja jokaisessa kodissa puhumiskulttuuri on omanlainen, jota myös lapsi noudattaa. Kenenkään ei tietenkään ole pakko kertoa mitään, jos ei halua. On kuitenkin joskus keskusteluryhmän alkaessa kuultu todettavan "Jes, tää on mun lempiaihe!"\nNoi toiset tietää, millaista mulla on.\nTapaamisissa on vauhtia ja meno samankaltaista kuin missä tahansa leirillä, jossa suunnilleen samanikäiset lapset tai nuoret kohtaavat. Kuitenkin ilmapiirissä on aistittavissa sellaista erilaista yhtenäisyyttä, ymmärrystä ja hyväksyntää: tunnetta siitä, että noi toiset tietää, millaista mulla on. Joku uskaltaa ehkä ensi kerran kertoa uusille kavereille, että oma sisarus on vähän erityinen.\nVanhempien aikaa ja huomiota sisarukselle ei muut pysty korvaamaan\nAmmattihenkilönä, hiukan ulkopuolisena perheen tavallisesta arjesta on toki aina jollakin tapaa erillinen ja ylimääräinen henkilö. Vanhempien aikaa ja huomiota erityislapsen sisarukselle ei muut pysty täysin korvaamaan.\nItse koen kuitenkin tärkeänä, että saan antaa aikaani ja huomiotani lapselle tai nuorelle, joka ei välttämättä saa aivan täyttä annosta niistä kotonaan. Kuunteleminen ja keskittyminen lapseen tai nuoreen, niihin asioihin, joista hän on sillä hetkellä kiinnostunut ja halukas jakamaan jotain. Niitä minä voin tarjota työni puitteissa.\nJokainen meistä kuitenkin tarvitsee saada kokea, että minun asioillani on väliä, että minua kannattaa kuunnella, että minä olen näkyvä.\nElokuvia viimeisimmästä sisaruustapaamisesta\nViimeisimmässä Norio-keskuksen isompien, eli yli 12-vuotiaiden, sisarustapaamisessa sisaruksia ja heidän mielenmaailmojaan tehtiin näkyväksi elokuvan keinoin.\nNuoret käsikirjoittivat, kuvasivat ja editoivat pienryhmissä lyhytelokuvat aiheenaan sisaruus. Elokuvat ovat nuorten täysin itse toteuttama.\nNuorten luvalla elokuvat tullaan julkaisemaan Erityinen sisaruus -nettisivuilla.\nElokuva "Vamman voima" kertoo liikuttavalla ja aika scifimäisellä tavalla sisaruusrakkaudesta ja halusta pelastaa oma rakas sisko taistelemalla vamman voimaa vastaan.\nIso paha isä ja kolme sisarusta\n"Iso paha isä ja kolme sisarusta" kertoo ADD-Akusta ja tämän sisaruksista. Akua kiusataan koulussa ja kotonakin on vaikeaa. Sisarukset lyöttäytyvät yhteen ja päättävät tehdä asialle jotakin.\nMukavia elokuvahetkiä odotellessa!\nTeksti: Katri Lehmuskoski


Liikuta hammasharjaa -kampanja alkaa - YTHS\nAjankohtaista » Liikuta hammasharjaa -kampanja alkaa\nLiikuta hammasharjaa -kampanja alkaa\nLiikuta hammasharjaa kampanja on osa liikuntateemaa, joka on YTHS:n terveydenedistämisen teema vuosina 2021–2022. Tulethan juttelemaan YTHS:läisten kanssa Hyvinvointiviikoilla- ja tapahtumissa, niin saat tietoa YTHS:n suunterveyden palveluista ja suunterveydestä.\nKampanjan avulla kannustamme suun päivittäiseen puhdistamiseen ja lisäämme tietoisuutta suunterveyden omahoidon merkityksestä.\nPienellä arkisella teolla on merkitystä\nHammasharjan liikuttaminen on pieni, mutta sitäkin tärkeämpi ja arkinen suunterveyttä edistävä teko. Kampuksilla jaamme suun puhdistamisen ja omahoidon starttipaketteja.\nKampanjan h-hetki lokakuun lopussa\nOpiskelijakampanja toteutetaan pääsääntöisesti kampuksilla 18.10.–29.10.2021 välisenä aikana Hyvinvointiviikkojen yhteydessä. Kampanjoimme myös palvelupisteissä, verkossa ja somessa.\nLöydät meidät täältä >>


Viikonloppuna osa pummeista osallistui pienimuotoiseen ahven mittelöön. | Kalastus.com\nViikonloppuna osa pummeista osallistui pienimuotoiseen ahven mittelöön.\nViikonloppuna osa pummeista osallistui pienimuotoiseen ahven mittelöön. Kisaan olikin asetettu suht kova alamitta (35cm)\nPerjantaina pakattiin kamat ja lähdettiin kohti kisapaikkaa. Perille päästyä laitettiin perusleiri pystyyn ja kovalla kiireellä harkkaamaan järveä. Tony ja Janne lähtivätkin haravoimaan kaijulla järveä. Ville ja Keitto-oja perässä.\nIllan tulos oli muutama pannukarkea.\nLauantaina aamu alkoi tukevalla aamupalalla ja siitä pikainen siirtyminen järvelle. Kuten perjantaina huomattiin, mitään kappalerallia ei ollut luvassa. Tuulikin alkoi puhaltamaan suht navakasti, mutta Janne sai tästä huolimatta kaiveltua ennen safkaa mitattavaksi 42cm ja 38cm. Keittistäkin onnisti ja veneeseen nousi komea 37cm abbore.\nTauon jälkeen jatkoimme kalastusta ja Ville sai lumpeikosta narrattua 38cm listoille.\nLauantai illan kruunasi Tonyn enkka ahven 47cm ja 1300g. Aivan jäätävä mölli.\nJannen ja Tonyn tiimi sai vielä neljännen mittakalan (35cm) listalle päivän päätteeksi.\nLauantai päivän tulokset\nJanne ja Tony 4 mitta-ahventa 161cm\nKeittis Ja Ville 2 mitta-ahventa 75 cm\nSunnuntaina alkoi taas tutulla kaavalla eväät naamariin ja järvelle.\nKeittis ja Ville lähti samantien matalalle kivikolle naputtamaan . Muutaman heiton jälkeen villellä nasahtaa komea ahven kiinni ja mitaksi saadaan 39,5cm ja heti seuraavalla heitolla nousi samasta muotista tullut 39cm. Tästä alkoi kaamea heittäminen, että saataisiin lappu täyteen. Viimein Keittis varmistaa viimeisen mitta-ahvenen listalle 36cm. Loppupäivä olikin hiljaisempi.\nJannelle ja Tonylle sunnuntai tuotti vaikeuksia, eikä parannusta tullut.\nKisa päättyi tuloksiin\nKeittis Ja Ville 5 mitta-ahventa 189,5 cm\nKisan aikana kappaleet olivat todella harvassa, mutta kova takominen palkittiin hyvillä kaloilla.\nIncredible Fishing with H..\nMihin syvyyteen iskukouku..\nTimo Kokkonen 06:56:24


Vihapuhe vaikeuttaa yhteiskunnallista keskustelua | avain\nJulkaistu 11/04/2016 by avainlehti\tJätä kommentti\nVihapuhe on luonut internetin keskustelualustoista gladiaattoreiden taisteluareenoita. Euroopan historia antaa viitteitä vihapuheesta vuosikymmenien takaa, mutta nyt se on rantautunut myös tavallisten ihmisten arkeen. Kuka enää uskaltaa olla mukana politiikassa tai yleisessä keskustelussa?\nVihapuhe on Euroopan neuvoston ministerikomitean määritelmän mukaan ilmaisua, jolla levitetään, yllytetään, edistetään tai oikeutetaan rotuvihaa, muukalaisvihaa, antisemitismiä tai muunlaista vihaa, joka perustuu suvaitsemattomuuteen.\nSuomalainen lainsäädäntö ei ole ainakaan toistaiseksi määritellyt vihapuhetta. Rangaistava vihapuhe loukkaa kunniaa, kiihottaa kansanryhmää vastaan tai sisältää laittoman uhkauksen.\n-Vihapuhe on liukuva käsite ja sitä esiintyy tietoverkossa ja verkon ulkopuolella. Useimmiten se kohdistuu rodullisiin vähemmistöihin, sukupuoleen, seksuaalivähemmistöihin ja enemmän naisiin kuin miehiin, sanoo yhteiskuntatieteiden tohtori, tutkija Reeta Pöyhtäri.\nPöyhtäri julkaisi kolme vuotta sitten yhdessä Paula Haaralan ja Pentti Raittilan kanssa kirjan Vihapuhe sananvapautta kaventamassa.\n-Tuolloin vihapuheen kasvamisesta oli olemassa heikkoja signaaleja. Aikaisemmin kaikki vihapuhe ei päätynyt julkisuuteen, eikä siitä jäänyt mitään jälkiä.\nHelsingin poliisilaitoksella henkilösuojauksen toimintayksikössä työskentelevän ylikomisario Marko Pokan mukaan vihapuhe alentaa kynnystä viharikoksen tekemiseen.\n-Vihapuheen kohteen kannattaa tehdä rikosilmoitus, vinkkaa Pokka.\nPokka laskee, että vuonna 2014 poliisille tehtiin hyvän maun rajat ylittävästä internetkäyttäytymisestä 14 000 ilmoitusta.\n-Erilaisten keskustelupalstojen ylläpitäjillä on mahdollisuus nähdä, mistä ip-osoitteista viestit tulevat. Osalla kirjoittajista on mielenterveysongelmia, joihin pitäisi puuttua toista kautta. Jotkut taas kirjoittavat huvikseen, miettimättä kirjoittamisen mahdollisia seuraamuksia.\n-Toivon, että myös poliitikot ja kansanedustajalaitos miettivät, miten asian kanssa lähdetään eteenpäin. Tulevaisuudessa vihapuheella voi olla oma rikoslaki, arvioi Marko Pokka.\nPolitiikka on vahvojen ihmisten laji\nTahdon 2013-kampanjaa vetänyt ja viime eduskuntavaaleissa Vihreiden kansanedustajaksi valitun Ozan Yanarin kampanjapäällikkönä toiminut Milla Halme on kokenut omakohtaisesti, kuinka vihapuhe vaikuttaa poliittiseen toimintaan.\n-Tahdon-kampanja sai hyvin vähän vihapalautetta. Kampanjaan liittyneiden julkisten esiintymisteni jälkeen sain henkilökohtaista palautetta, joka kohdistui muun muassa rintoihini.\nEnnen kampanjan käynnistymistä Halme laittoi kotiosoitteensa ja oman puhelinnumeronsa salaisiksi. Kampanjan aikana hän sai esimerkiksi Raamatun lauseita työpaikalleen.\nVuoden 2015 eduskuntavaalien aikaan MV-lehti teki artikkelin Ozan Yanarista. Artikkeli tukki Facebookin ja Yanaria ja hänen puolisoaan uhkailtiin.\n14-vuotiaana Suomeen muuttanut Yanar on syntynyt Turkissa.\n-Suomessa saa olla homo, kunhan ei ole ulkomaalaistaustainen, summaa Halme kokemuksiaan.\nHalme kysyykin, että kuka saa käyttää ääntään yhteiskunnassa tai pitää vaikkapa blogia.\n-Mikäli haluaa toimia politiikassa, pitää olla hirveän rohkea luonne. Herkät ihmiset vaiennetaan ja huonompaa suomea kirjoittavien ja puhuvien yhdyssanavirheet saattavat ärsyttää muita.\nVihapuhetta voi joutua vastaanottamaan monien eri foorumeiden välityksellä aivan tuntemattomilta ihmisiltä.\n-Yanarin eduskuntavaalikampanjan aikana saimme loppumetreillä tuhansia viestejä päivässä. Vastaavissa tilanteissa ihminen saattaa ryhtyä pelkäämään tosielämän kohtaamisia, kun hän ei tiedä, onko tilaisuuteen tullut henkilö sama, joka on esittänyt uhkauksia internetin välityksellä, sanoo Milla Halme.\nVihapuhe vaarantaa oikeuden mielipiteisiin\nSinebrychoff latasi toukokuussa 2015 Suomi-Venäjä jääkiekko-ottelun alla yhteisöpalvelu Facebookiin kuvan, ballerina-asuisesta Venäjän jääkiekkomaajoukkueen pelaajasta Jevgeni Malkinista. Kuvan alaosassa oli teksti: Tervetuloa tytöt! Kohta nähdään!\nSini Korpinen ja Samuli Suonpää kritisoivat kuvaa yhteisöpalvelu Twitterissä. Kritiikki kohdistui siihen, että tyttöä käytettiin kuvassa heikkouden synonyyminä.\nSinebrychoff pahoitteli kuvaa ja poisti sen. Sini Korpinen joutui vihakampanjan kohteeksi.\nEmmi Nuorgam kritisoi blogissaan joulukuussa 2015, kuinka Anttila mainostaa internetsivuillaan tytöille suunnattuja leluja.\nNourgam joutui nettivihan kohteeksi ja vihaviestejä tulvi muun muassa Facebookilla, tekstiviesteillä ja sähköpostilla. Läski, idiootti ja mielisairas olivat Nuorgamiin kohdistuneista nimityksistä lievimpiä.\nSosialidemokraattiset opiskelijat (SONK ry) julkaisi avoimen kirjeen, jossa kehotettiin MV-lehden ja Uberuutisten sivustoilla mainostavia yrityksiä luopumaan mainonnastaan. Kirjeen seurauksena erityisesti SONKin puheenjohtaja Hanna Huumonen joutui nettivihan kohteeksi.\nValtiovarainministeri Alexander Stubb sai kolajuomaa päälleen tamperelaisessa kauppakeskuksessa marraskuussa 2015. Tapaus kirvoitti kommentteja myös sosiaalisessa mediassa. Kommenteissa toivottiin muun muassa, että kolajuoman tilalla olisi ollut ulostetta.\nVihapuhe on loukkaavaa puhetta tai ilmaisua, joka rajoittaa kohteensa oikeutta olla, tulla kuulluksi ja kuulla sellaisena kuin on.\nVihapuhe ei ole sama asia kuin vihainen puhe. Vihapuhe voi olla rauhalliseen ja asialliseen sävyyn jäsenneltyjä yleistäviä mielipiteitä tai ilmaisua, joilla pyritään antamaan alentava, stereotyyppinen tai uhkaava kuva tietystä ryhmästä.\nVihapuhe loukkaa ja satuttaa kohdettaan, myös toisintaa ja vahvistaa yhteiskunnassa vallitsevaa eriarvoisuutta. Vihapuheilla luodaan pelkoa ja pelon ilmapiiri.\nVihapuhe voi olla myös suoranaista uhkailua tai väkivaltaan ja vihaan yllyttävää ilmaisua, joka vakavimmillaan on rikoksena tuomittava teko.\nTekstit perustuvat Keskustan politiikka- ja toimintapäivillä 7. helmikuuta järjestettyyn Keskustanaisten pääsihteeri Kirsi Marttisen vetämään keskusteluun Politiikan käytöstavat: vihapuhe ja – teot hallintaan. Keskustelijoina olivat YTT, tutkija Reeta Pöyhtäri, poliittisen vaikuttamisen koordinaattori Milla Halme ja ylikomisario Marko Pokka.\nTEKSTIT: Mervi Mäki-Neste\nPrevious post ← Tulisiko perheenyhdistämisen ehtoja tiukentaa hallituksen esityksen mukaisesti?\nNext post Saamelaiset peräävät ihmisoikeuksiaan →


Arvosana perustuu 1166 asiakkaamme vastaukseen kysymykseen "Kuinka tyytyväinen olit hotelliin kokonaisuudessaan?".\n"Ihan kiva syysloma"\nTodella siistiä ja ystävällinen henkilökunta.Huoneet olivat oikein hienot ja oma terassi tarpeen.Allasalue verrattain pieni, mutta soveltuu pikkulapsille hyvin. Alkoholinhuuruiset brittituristit täyttivät allasalueen.Ruoka oli aika kehnoa ja samaa joka päivä. Myös levotonta ja sellainen laivabuffa tunnelma.Iltaohjelma vyöryi huoneisiin myöhään yöhön.Ei siis herkkäunisille tai rauhaa rakastaville.Sijainti oli kiva ja varsinkin golfareille varmaankin hyvä.\nSajanik, ti 26.10.2021Matkusti ilman lapsia\nHyvä sijainti, mukavat tilavat huoneet, rauhallinen alue. Meidän kohdalla huone oli varjossa, kuitenkin altaalle päin, edes mukavalle ja tilavalta terassille ei tullut auringon paiste. Rakennukset varjostivat. Helteinen ilma kun oli niin oli vain plussaa vaan plussaa meille, koska emme ole himo auringonpalvojia,\nRaili, ke 11.3.2020Matkusti ilman lapsia\nIhana, siisti hotelli, kohtuullisen kävelymatkan päässä kaikesta. Vastapäätä monipuolinen kauppakeskus ja lähirannoille kävelee n 20min. Henkilökunta sydämellistä, ystävällistä ja kielitaitoista. Erityisesti ravintolan henkilökunta jäi mieleen, tosi kivoja :) Ruoka oli herkullista (meillä puolihoito) ja juomat (nämä ostettiin erikseen) hyviä. Hotellin altaassa oli myös kiva käydä aamupalan jälkeen ottamassa aurinkoa ja uimassa :)Lämmin suositus!\nKirsi M, ma 9.3.2020Matkusti ilman lapsia\n"Hyvä valinta "\nHotelli oli hyvällä paikalla pois melusta, mutta silti kohtuumatkan päässä rannasta. Vastapäätä ostoskeskus, jossa mm. suurehko ruokakauppa. Huoneisto (kaksio) oli tilava ja siisteystaso oli hyvä. Ihana tilava patio ilta-aurinkoon. Altaalla oli aina vapaita aurinkotuoleja. Miinusta torakasta huoneessa.\nNJ , pe 28.2.2020Matkusti ilman lapsia\nHenkilökunta oli loistava kaikin puolin, siistijät piti pakkoja siistinä koko ajan, ruoka oli hyvää ja vaihtelevaa. Ja juomatarjoilukin toimi. Lyhyt matka kaupoille ja merenrannalle..\nVeno, ke 26.2.2020Matkusti ilman lapsia


Koronaepidemia Suomen kunnissa ja selittävät taustatekijät – Robonomist\nKoronaepidemia Suomen kunnissa ja selittävät taustatekijät\nJuha Itkonen / 11.8.2020 11.8.2020\nKoronavirustartuntoja väkilukuun suhteutettuna on enemmän suurissa kunnissa.\nTartuntoja on vähemmän korkean huoltosuhteen kunnissa, joissa on paljon nuoria ja vanhuksia suhteessa työikäisiin.\nKesämökkien tai -asukkaiden määrä ei ennakoi suurempia tartuntamääriä.\nTarkempi kuva kuntien tilanteesta koronavirustilastoa rikastamalla\nKoronavirus on levinnyt laajasti Suomessa. Tartunnat ovat keskittyneet väkirikkaisiin kuntiin, mutta mitkä muut kuntien piirteet ennakoivat korkeita tartuntalukuja? Olisiko epidemian ensimmäisestä aallosta datan avulla mahdollista ennustaa, minkä tyyppiset kunnat ovat erityisessä vaarassa nyt, kun toinen uhkaa yltyä?\nNäihin kysymyksiin etsin vastausta yhdistämällä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen julkaisemia kuntatason tartuntatietoja ja Tilastokeskuksen kuntatilastoja. Tätä tarkastelua varten kävin läpi kymmeniä erilaisia kuntia kuvaavia tilastoja ja pyrin etsimään tartuntamäärien kanssa korreloituneita muuttujia. Tarkastelin eri muuttujien selitysvoimaa lineaaristen regressiomallien avulla ja raportoin seuraavassa joitain mielenkiintoisimpia havaintoja.\nEniten varmistettuja tartuntoja on raportoinut Helsinki, Vantaa ja Espoo, joiden yhteenlaskettu osuus kaikista tartunnoista on 60,9 prosenttia. Varmennettuja tartuntoja on raportoitu yhteensä 96 kunnassa.\nTodellisuudessa koronavirus on levinnyt huomattavasti useampaan kuntaan. Tietoturvasyistä THL on julkaissut kuntatason tartuntatilastoja vain niiden kuntien osalta, joissa varmistettuja tartuntoja on alle 5. Tämä vaikeuttaa tarkastelua, mutta dataa on mahdollista täydentää, jotta kokonaisuudesta saadaan kattavampi kuva. Tartuntamäärät ovat julkaistu sairaanhoitopiireittäin, ja näitä tietoja hyödyntämällä on mahdollista arvioida tartuntamääriä myös muissa kunnissa. Seuraavissa laskelmissa kuntatiedoista puuttuvat 207 havaintoa on jyvitetty laskennallisesti sairaanhoitopiireittäin väkiluvun perustella niille kunnille, joiden tietoa ei ole julkistettu.\nKuten jo alussa todettiin, väkirikkaissa kunnissa tartuntoja on todettu enemmän. Tämä johtuu yksinkertaisesti siitä, että suurempaan väestöön mahtuu enemmän sairastuneita.\nTämän lisäksi näyttäisi, että kunnan suuri väkiluku ennustaa myös korkeampaa väkilukuun suhteutettua tartuntamäärä. Seuraavassa kuviossa on piirrettynä pystyakselille tartuntojen määrä suhteessa väkilukuun eli ilmaantuvuus ja vaaka-akselille väkiluku. Kuviosta nähdään, että suurissa kunnissa tartuntoja on ollut enemmän kuin pelkän väkiluvun perusteella olisi pääteltävissä.\nKuviossa kuntia edustavat pallot ja pallojen väritys kertoo, onko kyseessä THL:n julkaisema havainto vai puuttuvien havaintojen perusteella laskettu estimaatti. Pienempiin kuntiin on kertynyt vähemmän tartuntoja ja monessa niistä havainnot ovat jääneet alle viiden, jolloin tartuntamäärä on jouduttu estimoimaan.\nTartuntojen määrää selittäviä taustateijöitä\nTilastokeskus tuottaa laajan joukon erilaisia tilastoja Suomen kunnista, ja näiden tietojen avulla on mahdollista arvioida, mitkä taustatekijät selittävät kuntien tartuntalukuja. Parhaiten tartuntamääriä näyttäisi selittävän kuntien väestörakenteesta kertovat tilastot.\nTartuntamäärät ovat vähäisempiä kunnissa, joissa on paljon nuoria ja vanhuksia suhteessa työikäisiin. Toisin sanoen korkea väestöllinen huoltosuhde näyttää suojanneen tartunnoilta. Havaintoa saattaa selittää työikäisten suurempi liikkuvuus ja sosiaalisten kontaktien laajuus.\nTulosta tukee myös THL:n tartuntatilasto, jonka mukaan tartunnan saaneiden ikäjakauma on keskittynyt työikäiseen väestöön.\nVäestörakennetta kuvaavista muuttujista löytyi myös hieman merkillisempi havainto: koronaviruksen ilmaantuvuus näyttäisi olevan korkeampi kunnissa, joissa väestöstä suurempi osuus on naisia. Naisten osuus on suurempi kaupungeissa, mikä osaltaan selittää korrelaatiota. Mutta regressioanalyysi osoittaa, että selitysvoima säilyy heikosti tilastollisesti merkitsevänä, vaikka tarkastelussa huomioidaan kunnan väkiluku ja ikärakenne. Havainto on myös sikäli yllättävä, että THL:n tilastossa tartunnat jakautuvat miesten ja naisten kesken melko tasan.\nTälle havainnolle on vaikea löytää yksinkertaista selitystä. Korrelaatio saattaa selittyä esimerkiksi miesten ja naisten erilaisella sosiaalisella käyttäytymisellä tai ammattijakaumalla. Voi myös olla, että naiset hakeutuvat miehiä herkemmin koronavirustesteihin. Selvää vastausta ei kuitenkaan tämän datan avulla löytynyt.\nKoronaviruksen on arvioitu leviävän helpommin sisätiloissa, ja ahdas asuminen näyttäisi selittävän myös kuntien välisiä eroja. Ahtaasti asuvien asuntokuntien isompi osuus ennustaa suurempi tartuntojen määriä, vaikka huomioidaan edellä mainitut väestölliset piirteet. Tilastoissa ahtaalla asumisella tarkoitetaan asunnon pientä huonelukua suhteessa asuntokunnan kokoon. Alla olevasta kuvasta kuitenkin näkyy, että on myös kourallinen kuntia, joissa tartunnat ovat toistaiseksi pysyneet vähäisinä ahtaasta asumisesta huolimatta.\nHieman yllättäen kunnan taajama-aste (eli taajamissa asuvien osuus) tai kerrostaloissa asuvien asuntokuntien osuus eivät samalla tavalla selitä tartuntojen määriä, eikä näiden lisääminen malliin poista ahtaan asumisen selitysvoimaa.\nMökkeily ei näytä lisänneen tartuntoja\nKeväällä ja kesällä monet suomalaiset vetäytyivät kesämökeilleen pakoon epidemiaa, ja heräsi huoli, että tämä lisäisi tartuntoja kunnissa, joissa on paljon kesämökkejä. Aineiston perusteella näyttäisi, että kesämökkivaltaisissa kunnissa on verrattain vähän tartuntoja.\nVähäisiä tartuntoja mökkikunnissa selittää se, että kesämökit sijaitsevat pääosin kaukana kaupungeista. Kun lisäksi huomioidaan kunnan väkiluku, kesämökkien suhteellinen määrä ei ennakoi suurempaa tai vähäisempää sairastavuutta. Samaan tulokseen päädytään, jos kesämökkien sijaan tarkastellaan kesäasukkaiden suhdetta vakituisiin asukkaisiin.\nMyös pendelöinnillä voisi kuvitella olevan vastaa vaikutus koronaviruksen leviämiseen, mutta tällaista riippuvuutta ei datassa näy. Vaikka suuri osa kunnan työllisistä työskentelisi toisessa kunnassa (ulospendelöinti) tai suuri osa kunnan työllisistä asuisi muualla (sisäänpendelöinti), se ei näytä ennakoivan tartuntoja, kun huomioidaan muut taustatekijät.\n10 parhaiten ja huonoiten selvinnyttä kuntaa\nMiten eri kunnat ovat selvinnyt koronakriisistä, kun huomioidaan kuntien erilaiset olosuhteet? Suurissa kaupungeissa ja kunnissa, joissa runsaasti työikäistä väestöä, on perusteltua odottaa suurta suhteellista tartuntamäärää, mutta miten hyvin ne ovat käytännössä pärjänneet?\nEdellä mainittujen muuttujien avulla on mahdollista muodostaa malli, joka ennustaa kuntien tartuntamääriä. Näin voidaan tuottaa ennuste kullekin kunnalle ja verrata ennustetta toteutuneeseen. Jos tartuntamäärät ylittävät ennusteen, voidaan sanoa, että kunta on olosuhteisiinsa nähden kärsinyt epidemiasta verrattain pahasti. Jos taas tartunnat ovat jääneet alle ennusteen, on kunta säästynyt koronavirukselta paremmin kuin verrokkinsa. Toisaalta alle ennusteensa jääneiden kuntien kohdalla riskit taudin leviämisestä toisen aallon myötä ovat suuremmat.\nArvioissa on syytä huomioida, että viruksen leviämiseen liittyy myös paljon satunnaisuutta, joten yksittäisen kunnan korkea tartuntamäärä saattaa johtua myös huonosta tuurista.\n10 parhaiten selvinnyttä kuntaa\n10 huonoiten selvinnyttä kuntaa\nVarmistetut ja estimoidut tartuntaluvut kunnittain\nLopuksi vielä seuraavasta taulukosta löytyy kaikki tartuntaluvut, joita tässä analyysissä käytettiin. Estimoituja ovat kaikki tartuntaluvut, jotka ovat alle viiden.\nAnalyysi perustuu THL:n dataa, joka on julkaistu elokuun 11. päivänä.


PalikkaVille: Paluu vanhaan\nTänään olen keräillyt jo muutaman alkuperäisen kokoelmani setin osat, myös pari pienkonesettiä jotka ovat odottaneet jo vuosia puoliksi kerättyinä. Päätin jatkaa urakkaa keräämällä ne setit, jotka köntässä ostin syksyllä 2001.\nOsoittautuikin yllättävän hankalaksi saada järjestettyä vanha kokoelma kätevästi ulottuville. Käytännössä laarit ovat aivan ympäri huonetta - tuleepahan ainakin hyötyliikuntaa runsaasti. Sen on huomannut vanhoista lajittelutavoista parantamista että enemmän kannattaisi keskittyä pelkästään palikan mallin mukaan lajittelemiseen, eri väriset samassa laatikossa. Poikkeuksena peruspalikat, joita kuitenkin varmaan enemmän tulee käytettyä isoina samanvärisinä määrinä (etenkin 2x-palikat).\nSiivoilin täänään myös hyllyiltä koottuja settejä purkulaatikoihin sekä ylemmille hyllyille - lisätilaa tarvitaan koko ajan tuhottomia määriä. Ylähyllylle sain raivattua pari hyllymetriä tyhjää, mutta sehän jo melkein täyttyi muutamasta paikkaa vaille olleesta setistä...\nLähettänyt Jvvv klo 0.38\nRajapaalut ja varastohyllyt paukkuvat ja kaatuvat


Palvelevan johtamisen periaatteella parempiin tuloksiin - Evento\nPalvelevan johtamisen periaatteella parempiin tuloksiin\nHyvässä työyhteisössä on voitava olla rehellinen omille arvoilleen. Toisten toiveiden tynnyriksi ei pidä, eikä ole tarve lähteä. Tietoisuus siitä, mihin lähtee ja mihin ei, on oltava kirkkaana jokaisen mielessä. Erilaisista näkemyksistä on voitava keskustella.\nTeksti Heli Koivuniemi Kuvat Scandic ja Timo Porthan\nKun on mahdollisuus toteuttaa itselle merkityksellisiä asioita, päästään huipputuloksiin. Tähän uskoo Scandic Hotelsin henkilöstöjohtaja Riikka Mattila.\nBe You, Be Caring, Be a Pro ja Be Bold ovat Scandic Hotelsin arvot. Yrityksessä uskotaan, että työntekijöiden on helppo sitoutua organisaatioon, jossa on vahva, uudenlainen, yhdessä työstetty arvopohja.\nScandic Hotels on pitkäjänteisellä työllään yltänyt useamman kerran Great Place to Work -kilpailussa kultasijalle. Töitä menestyksen eteen on tehty johdonmukaisesti jo seitsemän vuotta. Vuonna 2012 henkilöstön tyytyväisyyslukemat olivat pohjalukemissa. Siitä alkoi muutostyö, joka on vähitellen tuottanut tulosta. Viime vuosina viisarit ovat hiponeet toista äärilaitaa.\nArvopohja luodaan esimiestyöllä\nMutta miten arvopohjaa luodaan ja muokataan? Muutostyön alussa voimavarat kohdistettiin ketjun alkupäähän: esimiestyöhön, henkilöstökokemukseen ja sitä myöten jälleen kerran asiakaskokemukseen. Mattilan mukaan kyse on muun muassa siitä, että kaikki tietävät, mikä heidän roolinsa on työyhteisössä, ja mitä varten he tekevät työtään. Pelkistetysti hän kuvailee sen näin: olemme kaikki luomassa ylivertaisia asiakaskokemuksia.\nResurssit kohdennetaan niin, että ne tukevat valitun tavoitteen toteutumista. Mattilan mukaan sellaisten töiden tekeminen on lupa lopettaa, mitkä eivät edistä yrityksen määrittelemää missiota ja valittuja fokusalueita.\nTämä on tuottanut tulosta. Henkilöstöjohtaja toteaa, että tyytyväisyystulokset ovat valuneet myös taloudelliseen tulokseen. Vertailukelpoinen tulos vuonna 2018 oli jälleen parempi kuin edellisvuonna, vaikka samaan aikaan integroitiin vuoden 2017 lopussa ostettu Restel Hotellit osaksi Scandic-ketjua. Kaikki Restelit brändättiin Scandic-hotelleiksi.\nToinen toistensa mentoreina\nMattila kertoo, että ratkaisevaa on se, mikä merkitys arvoilla on päivittäisessä arjessa: miten niistä keskustellaan ja miten luottamusta, psykologista turvallisuutta, rakennetaan. Työntekijöiden on koettava olonsa hyväksi, tulevansa hyväksytyiksi omana itsenään. Moninaisuutta ja erilaisia elämäntilanteita ei tarvitse peitellä eikä pelätä. Päinvastoin. Niitä arvostetaan, ja ne saavat näkyä työn tekemisessä.\nTyöntekijät toimivat toistensa mentoreina ja valmentajina – ja oppivat toisiltaan. He jakavat kokemuksiaan yli osasto- ja yksikkörajojenkin, kehuvatkin toisiaan. Tuntuu hyvältä, kun kollega näkee tehdyn työn ja osoittaa arvostustaan. Ja on joku, jolta oppia ja oivaltaa uutta.\n– Osaamattomuuden kokemus luo stressiä. Olennaista on, että voi vertailla parhaita käytäntöjä ja jakaa onnistumisia. Siihen työntekijät käyttävät esimerkiksi Scandicin sisäistä Facebook-ryhmää.\nHenkilöstöä ei Mattilan mukaan voi ohjeistaa, miten asiakasta ilahdutetaan kaikissa tilanteissa. On osattava tarttua hetkeen. Aidot teot kertovat yrityksen todellisesta kulttuurista.\n– Kun fiilis on hyvä ja leikkisäkin, lopputulos vyöryy asiakkaalle, Mattila uskoo.\nRohkeus, mitä se scandiclaisille merkitsee?\n– Se on esimerkiksi sitä, että uskalletaan yllättää asiakas hetkessä. On oltava pelisilmää ja toimittava, kun sen paikka on. Syntymäpäiväsankari saattaa saada osakseen onnittelulaulun vastaanotossa, lemmikkipupu voi saada huoneeseen porkkanayllätyksen, flunssaiselle matkaajalle viedään huoneeseen teetä ja kurkkupastilleja, kanta-asiakkaan lempiolut muistetaan valmiiksi, festarivieraat huomioidaan koko hotellin esillepanossa.\nPalvelun merkitys näkyy Mattilan mukaan kaikkialla.\n– Sen on elettävä kaikissa prosesseissa. Myös rekrytointipäätöksissä. Esimiehissä pyritään vahvistamaan ominaisuuksia, jotka rakentuvat palvelevan johtamisen periaatteelle.\nPalkitsemisjärjestelmäkin poikkeaa kylmäverisestä tuloshakuisesta tyylistä.\n– Palkitsemme muun muassa hyvästä työtoveruudesta ja asiakaspalvelusta. Emme pelkästään tuloksesta, Mattila kiteyttää. Asiakaspalautteita hyödynnetään palkitsemisen tukena, mutta myös jokaisen tiimiläisen vastuulla on tuoda esiin tiimikaverin ja työyhteisönsä onnistumisia ja kertoa niistä esimiehelle, joka huolehtii jatkuvasta palkitsemisesta. Vuosittain palkitsemme vuoden tiimikavereita ja esimiehiä sekä asiakaspalvelussa erityisesti onnistuneita yksiköitä.\nOlemme kaikki luomassa ylivertaisia asiakaskokemuksia.”\nKeskusteleva ja välittävä työyhteisö\nYhteisölliset keskustelut luovat ja muovaavat Mattilan kokemuksen perusteella yrityksen yhteistä toimintakulttuuria parhaiten. Mutta miten yrityksen kulttuuri on tunnistettavissa? Mattila toteaa, että työyhteisön kulttuuri on yksinkertaisesti se, mitä työyhteisössä tapahtuu, kun esimies ei ole paikalla. Kulttuuri näkyy tekemisessä.\n– Ihmisellä on lopulta mahdollisuus valita, miten toimii ja käyttäytyy – myös olleessaan yksin töissä. Valmiita ratkaisuja ei ole, suurin osa arvopohjaisista toimintatavoista syntyy keskustelujen kautta. Mikä minussa herättää luottamusta? Miten voisin ilahduttaa asiakasta? Mitkä asiat tekevät minusta ammattilaisen?\nVälittäminen on Mattilan mukaan osa pohjoismaisen Scandic-hotelliketjun kulttuuria.\n– Ruotsin kielen sana omtanke vaikuttaa kulttuurimme taustalla.\nSanan varsinaista merkitystä on Mattilan mielestä vaikea edes kääntää suomeksi. Hän myöntää, että konsernissa esiintyvät myös eri Pohjoismaiden kulttuurierot.\n– Olemme yllättäen hyvin erilaisia. Mutta missio, visio ja arvot yhdistävät. Otamme oppia toinen toisiltamme.\nTavoitteena monimuotoisuus ja tasavertaisuus\nTyöpaikkana Scandic-ketju pyrkii tukemaan työntekijöiden monimuotoisuutta, syrjimätöntä kulttuuria ja tasavertaisia mahdollisuuksia. Henkilöstötutkimuksen mukaan 90 prosenttia on sitä mieltä, että eri taustoja omaavilla henkilöillä on samat mahdollisuudet kehittyä Scandicissa. Johtamisen ja henkilöstökokemuksen kehittäminen on osa jokaisen esimiehen ja tiimin päivittäistä työtä. Tavoitteet on tänäkin vuonna asetettu edellisvuotta korkeammalle.\nYksilöllinen palkitseminen motivoi\nTampereen Yliopistossa tehdyn pro gradu -tutkielman mukaan kaikkia työntekijöitä motivoivia palkitsemistapoja ei ole, sillä niihin liitetään erilaisia merkityksiä.\nSanna Honkasen pro gradu -tutkielman tavoitteena oli analysoida kokonaispalkitsemisen roolia työntekijöiden motivaatiotekijänä. Tutkimuksen perusteella palkitseminen ja motivaatio ovat yksilöllisiä ja henkilökohtaisia asioita.\nPalkitsemistapoja, jotka motivoisivat kaikkia työntekijöitä tai eivät motivoisi ketään, ei tutkimuksessa löydetty. Honkanen havaitsi, että yksilöllisyys oli yksi merkittävimmistä seikoista, joka korostui sekä teoriassa että haastatteluissa.\nRahallisella palkitsemisella voidaan selkeästi motivoida osaa työntekijöitä, mutta osa ei koe rahan motivoivan lainkaan. Työn sisältöön liittyvät palkitsemistavat olivat myös yksilöllistä. Esimiestyö, työjärjestelyt ja työympäristö, arvostus ja palaute, työsuhteen pysyvyys, vaikuttamis- ja osallistumismahdollisuudet merkitsivät joillekin työntekijöille paljon, osalle vähemmän.\nKehittymismahdollisuuksien merkitys vaihteli myös työntekijöiden välillä. Erityisesti nuoremmille työntekijöille kehittymismahdollisuuksilla vaikutti olevan suurempi merkitys. Iällä oli erityisesti vaikutusta uralla etenemisen merkitykseen. Osaamisen kehittämisen merkitykseen iällä ei ollut niin suurta vaikutusta ja osaamisen kehittäminen koettiinkin useimmiten motivoivaksi tekijäksi.\nTutkielman mukaan palkitsemisen pitäisi mennä yksilöllisempään suuntaan, mikäli sitä halutaan tehostaa. Tulevaisuuden suuntana voitaisiin nähdä ennemmin palkitsemisen yksilöllistäminen kuin yksinkertaistuminen. Honkasen mukaan on syytä pohtia, luodaanko palkitsemisstrategia tietoisesti resursseja säästäen, vaikka se ei motivoisi kaikkia. Palkitsemisen yksilöllistäminen vaatii resursseja ja vaivannäköä.\nLähde: Sanna Honkanen, Tampereen Yliopisto, Johtamiskorkeakoulu:\nKokonaispalkitseminen ja työmotivaatio – miten palkitseminen motivoi?


Sain jostain Elisan "nettikilpailusta" koodin vuokraukseen. Luulin, että se käy myös tuolla boxilla. Valitsin boxilla leffan, annoin pin-koodin ja leffa lähti maksullisena pyörimään. Kiitos! Jotenkin huijattu olo. Oletin, että pin-koodin kyselyn jälkeen tulee mahdollisuus antaa mahdollinen etukood...\nNo juuri sama vika oli tosiaan mulla, ja boxi oli rikki. Suosittelen soittaan vaikka nyt heti aspaan... Sieltä se menee tähän aikaan päivästä vikapalveluun, joka voi etänä todeta onko vika boxissa tai jossain muualla.\nJoo, ei näekkään MTV Sport tilaajat, mutta onko minun mahdollista vaihtaa tuota Sportia Totaliin kesken määräaikaisuuden?\nKiva että toimii. Noita boxeja saa olla samalla tunnarilla viisi kappaletta. Meillä on, ja nyt on joka kamarissa kahen viikon tallenteet.\nMulla on MTV Total Sport (ei siis se kalliimpi Total) määräaikaisena vielä syyskuuhun asti. Mitä mahdollisuuksia mulla on saada 24/7 näkymään?\nTorstaina soitin vikapalveluun ja eilen perjantaina hain uuden boxin postista. Nyt Viihde taas toimii! Kiitokset nopeasta ja mutkattomasta palvelusta.\nRikki on Netgemi. Ei vaihda näyttötilaa paremmaksi missää hdmi paikassa. Lukeeko joku aspalainen tätä? Tarttisin uuden boxin mahollisimman pian.\nKyllä. Hdmi-näyttötila on kyseessä. Olen tosiaan tehdasasetuksetkin palauttanut. Kaikki elisaviihteen valikotkin näkyy huonolla resoluutiolla. Tuo Netgem menee Yamahan vahvistimeen ja sieltä telkkariin. Täytynee vielä illalla testiä eri paikkaan tökkiä sitä johtoa.\nhttp://www.speedtest.net/my-result/3661770487 Tommosta tuli pienellä kuormalla. Eli pitäs kai ton riitää... Eilen kyllä ilmeisesti ukkonen hajotti modeemin (inteno) ja jouduin vaihtamaan tilalle Asuksen DSL-N12U modeemin.\nperuskanavat lopettivat toiminnan\nOnko se boxi netissä? Eli asetuksista näkee, onko internet boxille ok.\nhttps://www.watson.fi/pctv/Info?page=info__16_ Tuossa ohjeet. Oon ite modannu muutaman boxin ja hyvin toimii.\nViihde + ASUS DSL-N12U B1\nMoi! Palataanpa vanhaan aiheseen... Vieläkö tuo ko. Modeemi sulla toimii? Itselläni olis tuo sama modeemi ylimääräisenä ja ajattelin sitä kokeilla tuon bewanin tilalle.\nMitä muita modeemeja jengi käyttää Elisan Vihde palvelussa? Ja ADSL puolella. Ei tuo uus bewan rupea meinaan toimimaan millään meikäläisellä.\nHävettää pyytää taas apua, mutta haluaisin sen 11 firmiksen tohon kotiboxiin takaisin. Ei nimittäin toimi HD kanavat enää... Tai näkyy ne, mutta ei HD:nä. Ja se on varsin ikävää näin lätkän MM-kisojen aikaan. Eli jos Raspi tai joku nakkais sen uusimman päivityksen tohon modeemin, niin olisin kii...


toukokuu 2017 – Annamulleaikaa.fi\ntoukokuu 31, 2017 Toni\nTyöuupumus on yhä useamman suomalaisen ongelma ja jo burn outin ensioireisiin kannattaa suhtautua vakavasti. Työuupumus ei häviä itsekseen, ellei elämässä jokin muutu. Työn kuuluu tuntua muultakin kuin raskaalta, se on kuitenkin todella suuri osa elämää. Erityisesti työuupumukseen ovat vaarassa sairastua sellaiset henkilöt, jotka haluavat tehdä työnsä tunnollisesti, ovat sitoutuneita työhönsä ja tuntevat motivaatiota sitä kohtaan. Suomessa tehtyjen tutkimusten mukaan noin neljännes kärsii lievempiasteisesta työuupumuksesta ja vakava työuupumus vaivaa muutamaa prosenttia.\ntoukokuu 20, 2017 Toni\nPitkän ja rakastavan parisuhteen salaisuus kiinnostaa kaikkia ja tämä onkin yleinen kysymys vuosikymmeniä naimisissa olleille pariskunnille. Lehdet ovat pullollaan vinkkejä parisuhteen parantamiseksi ja vaikka perinteinen kumppanin huomioiminen onkin aina paikallaan, parisuhteissa on loppujen lopuksi kysymys paljon syvemmästä. Lue lisää\nSosiaalinen media koukuttaa, sen tietävät kaikki. Toisaalta sosiaalisuudessa on paljon hyvääkin, vaikka se tapahtuisikin verkossa. Useimmat meistä käyttävät sosiaalista mediaa päivittäin sekä työn ohessa että vapaa-ajalla. Yhä useamman aamu alkaa Facebookin, Twitterin, Snapchatin tai Instagramin tarkistamisella. Lue lisää


Rauno Hurmalaisen esikoisteos Hoopholic kokoaa muistoja koripallokentän laidalta Suomesta, Euroopasta ja lajin ykkösmaasta Amerikan Yhdysvalloista – rakkaimmat muistot Porvoosta ja Tarmosta | Urheilu | Uusimaa\nUrheilu 17.3.2021 13:49\nRauno Hurmalainen kirjoitti hienon tarinan elämästään. Hurmalaisen kotialbumi\nKoripallon monitoimimies Rauno Hurmalainen kirjoitti kirjan Hoopholic. Porvoolaislähtöinen "Rauski" Hurmalainen käy kirjassaan läpi oman elämänsä kautta porvoolaista koripalloa. Keskuskoulun ala-asteen hämyisestä jumppasalista aina uutuuttaan kiiltävään urheiluhalliin. Hän käy läpi Tarmon koripallon matkaa maakuntasarjasta aina koripallon SM-sarjaan eli korisliigaan saakka.\nRaunon isä Leo "Lexa" Hurmalainen oli perustamassa Porvooseen vuonna 1950 urheiluseuraa nimeltä PTU. Seuran lopullinen nimi Porvoon Tarmo r.y. otettiin käyttöön vuonna 1959.\nNuori Rauno näki keskeiseltä paikalta Tarmon toiminnan kehittymisen kun Keskuskoulu oli seuran toiminan keskus. Kirjassa Rauno Hurmalainen tunnustaa, että hänestä ei ollut pelaajaksi, lopulta tuomaritoiminta kiinnosti ja hän tuomaroi jopa kolmea eri lajia. Hän ryhtyi Tarmon koripallon taustajoukkoihin ja vaikutti näin porvoolaiseen palloilukulttuuriin.\nKautta aikain ensimmäinen Tarmon amerikkalaisvahvistus John Stege on Hurmalaisen löytö. Hän kertoo, että ajautui puolivahingossa Tarmon pelaaja-agentin rooliin. Samalla Tarmo oli aloittanut vahvan nousun kotimaisen koripallon taivaalle. Jeff Hawes oli seuraava Tarmon amerikkalainen ja kirjassa kerrotaan myös hänen poikansa tarinaa. Poika Spencer Hawes on NBA-pelaaja ja Hawesin perhe on edelleen yhteyksissä Hurmalaiseen.\nHurmalaisen tarinointi porvoolaisista Tarmon koripalloilijoista on mukavaa luettavaa. Kirjassa käydään läpi myös seuran edustusjoukkueen valmentajia ja nimilista on todella kova, Yhden Tarmon kasvatin voi nostaa esiin ja hän on Lars Ekström. Hän pelasi kaikki junioritasot Tarmossa ja siirtyi HNMKY:n riveihin SM-sarjaan ja sitä kautta A-maajoukkueen luottopelaajiin. "Lasse" palasi vielä Tarmoon valmentajaksi, joten ympyrä sulkeutui hänen osaltaan.\nKanadalainen opettaja James Naismith (1861-1939), joka keksi koripallon säännöt vuonna 1891 toimiessaan opettajana paikallisessa NMKY:ssä Springfieldissä, Massachusettsissa, tuskin osasi aavistaa millaisen maailmanlaajuisen pallopelin tuli keksineeksi.


Halonen: Maahanmuuttajien työllisyydestä huolehdittava - Keskisuomalainen\nKotimaa 01.02.2009 15:58\nHalonen: Maahanmuuttajien työllisyydestä huolehdittava\nPresidentti Tarja Halonen kehottaa huolehtimaan maahanmuuttajien työllistymisestä.\nPresidentti muistutti sunnuntaina avatessaan Yhteisvastuukeräyksen, että työ on ihmisen perusoikeus. Se ei noin joka viidennen maahanmuuttajan kohdalla kuitenkaan toteudu. Maahanmuuttajien työttömyysaste on noin kolminkertainen kantaväestöön verrattuna.\n– Ennakkoluulot ja asenteet saattavat edelleen olla esteenä näiden ihmisten palkkaamiseen. Heidän työllistymiseensä Suomessa vaikuttavat myös korkeat kielitaitovaatimukset.\nHalosen mukaan nykyisessä vaikeassa työllisyystilanteessa maahanmuuttajien pääsy työmarkkinoille on entistä haasteellisempaa. Myös heidän työllisyytensä on tässäkin tilanteessa yhteiskuntamme eheyden kannalta tärkeää, presidentti painotti.\n– Kaikista on pidettävä hyvää huolta. Ihmiselle on annettava mahdollisuus lisätä työpanoksellaan omaa ja yhteistä hyvää, hän opasti.\nLuterilaisen kirkon vuosittainen Yhteisvastuukeräys kerää varoja maahanmuuttajien työllistämiseen Suomessa sekä Kirkon Ulkomaanavun kehitysyhteistyöhön ja katastrofiapuun.


NHL 2017 Tournament / Säännöt – Kavala esports\nKavala esports & Saint Kukko / NHL Tournament 2.9.2017\nTurnaussäännöt - NHL 17\nPelaaja ilmoittaa ilmoittautumisen yhteydessä 2 joukkuetta, joita hän käyttää turnauksessa. Pelissä pelaaja, joka on ilmoittautunut turnaukseen aiemmin, saa valita oman pelattavan joukkueensa ensin. Ottelussa ei voi olla samaa joukkuetta vastakkain.\nKotijoukkueen valinta: Kotietu määräytyy turnaukseen ilmoittautumisjärjestyksen mukaan.\nTurnauksen kulku ja pisteet:\nOsallistujat arvotaan 4 hengen lohkoihin. Lohkoissa jokainen pelaaja pelaa kerran jokaista muuta lohkon pelaajaa vastaan (3 peliä). Pelaaja saa jokaisesta voitetusta pelistä 3 pistettä. Jatkoajalle mentäessä molemmat pelaajat saavat +1 pistettä ja jatkoajan voittaja lisäksi +1. Jatkoaika pelataan 5 vs. 5, ensimmäinen maalin tehnyt voittaa. Lohkon voittaa pelaaja, jolla on eniten pisteitä. Pisteiden mennessä tasan, ratkaisee 1) maaliero, 2) keskinäisen ottelun tulos. Lohkojen voittajat siirtyvät pudotuspeli-vaiheeseen.\nPudotuspeli-vaiheesssa käytetään samoja sääntöjä koskien kotijoukkueen valintaa. Pudotuspeleissä aina voittanut pelaaja jatkaa kohti finaaliottelua.\nPelaajien tulee olla paikalla hyvissä ajoin ennen omaa otteluaan. Tarkempi otteluaikataulu lähetetään osallistujille sähköpostitse. Jos pelaaja ei ole paikalla ja valmiina kun pelin on määrä alkaa, tulkitaan tämä luovutukseksi.\nTurnausformaatti: Paras kolmesta\nTasatilanteessa: 5 vs. 5\nRangaistukset: Varoitus, ottelun häviäminen, diskaus, pelikielto.\nKavala esports ry 2018


27.8.2007 : mr. MK 22 kommenttia\nMicrosoft Surface -pöytäkonsepti on esitelty jo pitkän aikaa sitten, mutta viimein siitä on esitelty myös valmiiksi tuotteistettu myytävä malli. Tuote on 30″ tuuman näytöllä varustettu “pöytä” jonka sisuksista löytyy todellinen teknologiamylly. Kone pyörii Windows Vista käyttöjärjestelmällä joka kommunikoi muiden laitteiden kanssa mm. Bluetooth, WiFi:n sekä Ethernet -yhteyksien avulla. Tuote on suunniteltu ensisijaisesti julkisiin tiloihin, kuten kauppohin, ravintoloihin ja baareihin. Surface on tulevaisuudessa ostettavissa myös koteihin. Hinnaksi pöydälle tulee arvioiden mukaan 5000-10 000 Dollaria.\nPöydän ominaisuuksiin kuuluu mm. muotojen tunnistus, joka osaa automattisesti tunnistaa eri tyyppisiä esineitä. Esimerkiksi kun pöydälle asetetaan digikamera, niin tällä kuvatut kuvat voisivat latautua näytölle automaattisesti jatkokäsittelyä varten. Ravintoloissa pöytä saattaisi toimia esimerkiksi “baarimikkona” jolta tuotteet on helppo tilata kosketusnäytön kautta.\nMicrosoft kehitti älykkäämmän version kosketuskynästä\nKategoriassa: Tietokoneet ja ohjelmointi, Videot Avainsanoilla: Bluetooth, kosketusnäyttö, Microsoft, multi-touch, pöytä\n27.8.2007 : 1:12\nPahuksen siistiltä vaikuttaa, mikäli se sitten lopulta toimiikin noin kuin demossa, ja sitten toisaalta taas “siisti” ei ole aina kätevää taikka toimivaa.\nSaapa nähdä ottaako tuo yleistyäkseen millään alalla missään maassa, mutta ihan mielellään kyllä kokeilis tollasta\n27.8.2007 : 5:49\nihan käsittämättömän paksu tuo jos on 30″ näyttö nii vertaa sitä paksuutee se on melkee yhtä paksu ku levee, ku miettii läppäreitä nii kyl mikki$oftan ois pitäny ohuempaa saada\n27.8.2007 : 6:20\nTuon sisällä on video projektori, ja ir antureita joilla liike tunnistetaan. Tuossa on etuna että se on kestävämpi ja yksinkertaisempi kuin läppäri tekniikka.\n27.8.2007 : 7:33\nIhan mielenkiintoinen idea. Mutta jos vierekkäin on tuota tarjoilijana käyttävä ravintola ja perinteinen, niin perinteiseen menisin. Asiakaspalveluhenkilöstöä ei mielestäni koneet saa koskaan syrjäyttää.\n27.8.2007 : 7:50\nVihdoinkin joku uskaltaa tuoda markkinoille kosketusnäyttövempeleen! Tuosta kun joku toinen yrittäjä/valmistaja ottaa mallia niin eiköhän pian synny sen verran kilpailua että lähivuosina Meikäläinen Matti pystyy ilman lainaa ostamaan tuollaisen!\n27.8.2007 : 11:07\nselvästi vapaaehtoisia oikolukijoita havaittavissa. Tässäkin viestissä yksi kirjotus vihre?\n27.8.2007 : 12:04\n“selvästi vapaaehtoisia oikolukijoita havaittavissa. Tässäkin viestissä yksi kirjotus vihre?”\ntodella vihreä vihre\n27.8.2007 : 13:14\nKirjoitusvirheitä sattuu kaikille. Esimerkiksi Hesarissa julkaistussa blogijutussa, jossa Hilavitkutin oli mukana, oli useita kirjoitusvirheitä. Mm. Oma nimeni vaihtui jossakin vaiheessa juttua Erkista Petriksi 😉\nLuulen, että olisi kaikkien kannalta kuitenkin antoisampaa keskittyä täällä kommenteissa itse aiheesta keskustelemiseen. Yksi huomautus kirjoitusvirheestä riittää. Kiitos!\n27.8.2007 : 15:57\nMicrosoft, tarviiko sanoa mitään muuta?\n27.8.2007 : 16:51\nTulihan se sieltä, ajattelinkin, että joku tulee kuitenkin tänne laittamaan jonkun noinkin tyhmän kommentin kuin “Microsoft, tarviiko sanoa mitään muuta?” Aivan, koska se on microsoftin niin ajattelet, että se ei voi toimia ja kaatuilee ja heittää bluescreeniä koko ajan..\n27.8.2007 : 18:25\n“Tuntematon sanoi, Tulihan se sieltä, ajattelinkin, että joku tulee kuitenkin tänne laittamaan jonkun noinkin tyhmän kommentin kuin “Microsoft, tarviiko sanoa mitään muuta?” Aivan, koska se on microsoftin niin ajattelet, että se ei voi toimia ja kaatuilee ja heittää bluescreeniä koko ajan..”\nOmistan kaksi tietokonetta, Macin ja PC. Totta jos puhutaan, niin Kyllä tuo PC Win XP:llä vie voiton 100-0 toimivuudellaan\n27.8.2007 : 18:59\nZeus sen sanoi! PC sen olla pitää! Mieluiten windowsilla!\n27.8.2007 : 19:59\nVaikka sitä windowssia dissataan aina ja kaikkialla, niin helppokäyttöisyydellä on hintansa mikä pitää maksaa paikoittaisella bugisuudella. Jos linux olisi yhtä helppokäyttöinen ( mitä se ei todellakaan ole! ) niin eiköhän se olisi huomattavasti yleisemmässä käytössä.\n27.8.2007 : 21:08\nMahtavaa, kerrassaan mahtavaa.\n27.8.2007 : 21:18\n“Vaikka sitä windowssia dissataan aina ja kaikkialla, niin helppokäyttöisyydellä on hintansa mikä pitää maksaa paikoittaisella bugisuudella. Jos linux olisi yhtä helppokäyttöinen ( mitä se ei todellakaan ole! ) niin eiköhän se olisi huomattavasti yleisemmässä käytössä.”\nAivan 🙂 Tätä mie yritän m$ dissaaja kavereillenikin toitottaa, mutta ei voi tajuta.. Ja sit ei kuitenkaan edes viitsitä käyttää linuxia, koska ei osaa sitä käyttää.\n27.8.2007 : 23:15\nIhan sama vaikka olisi mikä käyttis, niin haluan päästä leikkimään tällaisella=) Kunhan tarjonta kasvaa ja hinnat laskee, niin tulee varmasti hankintalistalle=)\n28.8.2007 : 14:44\nlinux on paras!\n28.8.2007 : 22:59\n29.8.2007 : 9:32\nAivan loistava muuten tuo hehpään postaama parodiavideo!\n29.8.2007 : 19:07\nOn kyllä hieno video, mutta itse laite kohtuu vanha. Milloinkas olikaan ensimmäinen malli…\n30.8.2007 : 19:04\nJuu onhan tuo siisti mutta onhan se paljon mukavampaa keskustella elävän tarjoilijan kanssa.Niin ja sitten tulis muutama työtön taas lisää…


VATER-assosiaatio | AH-potilaat ry.\nLisätietoa VATER-assosiaatiosta (Rinnekotisäätiö)\nLyhyt yleistajuinen tiivistelmä on tarkoitettu johdatteluksi aiheeseen. Kaikki diagnostiikkaa, hoitoa, seurantaa ja kuntoutusta koskevat ratkaisut tehdään aina yksilöllisesti hoitavien lääkäreiden ja työryhmien toimesta.\nEero Palolampi, lastenlääkäri\nVATER on akronyymilyhenne. Jokainen kirjain merkitsee elintä tai kudosta, jossa havaitaan synnynnäinen rakennepoikkeavuus. Se ei ole varsinainen diagnoosi. Se on eräänlainen diagnostinen työkalu. Kokemus on osoittanut, että tietyt synnynnäiset elinepämuodostumat ja rakennepoikkeavuudet "kulkevat yhdessä". Niinpä kun todetaan tiettyjä rakennepoikkeavuuksia, osataan yllä mainitun tilastollisen tiedon ja kokemuksen perusteella hakea mahdollisia muita. Assosiaation taustatekijät ovat kirjavat, eikä kaikkia syitä suinkaan tunneta.\nVATER-assosiaation kirjaimet merkitsevät seuraavaa\nV =\tvertebra (selkänikama)\nV merkitsee sitä, että lapsella voidaan todeta synnynnäisiä nikamien rakennepoikkeavuuksia, joiden laatu ja laajuus vaihtelevat. Tyypillinen esimerkki on yksi tai useampi perhosnikama.\nA = anus (peräaukko)\nA merkitsee sitä, että lapsella todetaan synnynnäinen peräaukon tai peräsuolen rakennepoikkeavuus kuten anusatresia (puuttuva peräaukko). Rakennepoikkeavuuden laajuus ja vaikeusaste voi olla kovin erilainen eri lapsilla.\nT = trachea (henkitorvi)\nHenkitorvessa voi esiintyä rustorenkaiden rakenteellista poikkeavuutta tai esimerkiksi avanne henkitorven ja ruokatorven välillä (trakeo-esofageaalinen fistula).\nE = esofagus (ruokatorvi)\nRuokatorven synnynnäisistä rakennepoikkeavuuksista tyyppiesimerkki on esofagusatresia, jossa ruokatorven alin osa on jäänyt kehittymättä. Tästä umpipussista on tavallisesti avanneyhteys henkitorveen.\nR = radius (kyynärvarren peukalonpuoleinen luu)\nEsimerkkinä voidaan mainita vaikkapa peukalon puuttuminen, johon saattaa liittyä myös peukalonpuoleisen kyynärvarren luun osittainen puutos.\nR = ren (munuainen)\nEsimerkkinä mainittakoon erilaiset munuaisten synnynnäiset rakennepoikkeavuudet.\nJoskus tähän akronyymilyhenteeseen lisätään myös kirjaimet C, L ja/tai S, jolloin lyhenne saa muodon VACTERLS, VATERS tai VACTERL. Näissä tapauksissa kirjaimet merkitsevät seuraavaa\nC = cor (sydän)\nSydämessä voi esiintyä hyvin erilaisia synnynnäisiä rakennepoikkeavuuksia, esimerkkinä vaikkapa kammioiden välisen seinämän aukko (VSD), mutta mahdollisuuksia on runsaasti.\nL = limb (englantia, tarkoittaa raajaa)\nKysymykseen voivat tulla monet erilaiset raaja-anomaliat, kuten ylimääräiset tai yhteenkasvaneet sormet tai varpaat.\nS =\tsingle umbilical artery\nEnglantia, tarkoittaa sitä, että napanuorassa on vain kaksi verisuonta kolmen sijasta.\nViimeistä S-kirjainta käytetään Suomessa harvoin. Rinnakkain kulkevat yleensä joko VATER tai VACTERL.\nRakennepoikkeavuuksien lista on epätäydellinen ja vain suuntaa antava. Esimerkiksi myös keskushermoston alueella voidaan tässä yhteydessä tavata synnynnäisiä epämuodostumia, joihin akronyymilyhenteissä ei varsinaisesti viitata. Erilaisten rakennepoikkeavuuksien yhdistelmät ovat myös varsin kirjavia.\nTällaisten assosiaatioiden tuntemisen ja havaitsemisen hyöty on nähtävä siinä, että ne johdattelevat tutkivan lääkärin etsimään myös muita mahdollisia rakennepoikkeavuuksia, milloin edellä kuvatuista on havaittu yksi tai useampia. Kysymyksessä on tavallaan eräänlainen apulista. Se ei kerro assosiaation syistä tai syntymekanismeista mitään. Etiologisia tekijöitä (mistä assosiaation rakennepoikkeavuudet johtuvat?) joudutaan aina mietiskelemään erikseen.\nHoito riippuu kokonaan poikkeavuuksien laadusta ja laajuudesta. Hyvin usein joudutaan rakennepoikkeavuuksia korjaamaan erilaisin kirurgisin keinoin ja varsin usein moneen otteeseen.\nTutustu myös Rinnekoti-säätiön julkaisemaan yhteenvetoon VATER/VACTERL -assosiaatiosta.


Myynti/toimistotyöntekijä, Eezy Oyj\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1415565\nHaemme Kariplastin Riihimäen toimipisteeseen myynti-/toimistoassistenttia määräaikaiseen sijaisuuteen ajalle 12.3.2021-24.1.2022. Työtehtävät koostuvat yleisistä toimistotöistä, kuten laskutuksesta ja tilauksien sekä tarjouksien käsittelystä.\nOma-aloitteisuutta ja aktiivista työskentelyotetta\nMenestyäksesi työssä tarvitset myös hyvät sosiaaliset- ja tietotekniset taidot\nMikäli kiinnostuit laita hakemuksesi CV:n ja palkkatoiveen kera, joko tämän ilmoituksen kautta tai sähköpostilla riikka.makinen@eezy.fi tai marika.ranta@eezy.fi. Hae paikkaa kuitenkin viimeistään 31.1.2021 mennessä. Tehtävä täytetään sopivan henkilön löytyessä.\nEezy VMP Riihimäki\nEezy VMP Hyvinkää


Oikeustiede:julkinen luotettavuus - Tieteen termipankki\nDefinition kirjaamisjärjestelmään tehtyjen merkintöjen oikeellisuuteen luottanutta suojataan ottamalla rekisterin tietosisältö oikeudellisen ratkaisun perustaksi\nExplanation Kirjaamismerkintöjen julkisella luotettavuudella rajoitetaan varallisuusoikeudellisia määräämistoimia suunnittelevien tarvetta itsenäisesti selvittää toisen osapuolen oikeudellista määräämisvaltaa eli kompetenssia. Niinpä julkiseen luotettavuuteen voi vedota ainoastaan vilpittömässä mielessä ollut osapuoli. Jos asianomainen sen sijaan tiesi kirjaamismerkintöjen virheellisyydestä tai vajavaisuudesta tai hänellä oli ainakin riittävät perusteet epäillä sitä, kirjaamistietojen virheisiin tai puutteisiin voidaan vedota häntä vastaan.\nJulkista luetettavuutta eivät nauti kaikki julkisetkaan kirjaamisjärjestelmät, vaan tuollaisen ominaisuuden edellytyksenä on vilpittömän mielen suojaamista koskeva normi. Jos tuollainen normi suojaa merkinnän oikeellisuuteen luottanutta, järjestelmän sanotaan nauttivan positiivista julkista luotettavuutta. Jos suojaa saa taas kirjaamistietojen kattavuuteen luottanut, järjestelmän sanotaan nauttivan negatiivista julkista luotettavuutta.\nJulkinen luotettavuus merkitsee, että vilpittömässä mielessä ollutta vastaan ei voida vedota tietojen virheellisyyteen tai puutteellisuuteen vaan hänen oikeusasemansa muodostuu sellaiseksi, kuin se olisi ollut merkintöjen vastatessa todellista oikeustilaa. Pelkkä mahdollisuus vaatia rekisteritietojen virheellisyyden perusteella vahingonkorvausta esimerkiksi kirjaamisjärjestelmää hoitavalta viranomaiselta ei tarkoita, että kirjaamismerkinnät nauttisivat julkista luotettavuutta.\nTieteen termipankki 24.1.2021: Oikeustiede:julkinen luotettavuus. (Tarkka osoite: https://tieteentermipankki.fi/wiki/Oikeustiede:julkinen luotettavuus.)\nRetrieved from "https://tieteentermipankki.fi/w/index.php?title=Oikeustiede:julkinen_luotettavuus&oldid=492580"\nThis page was last edited on 14 October 2019, at 09:22.


Linnea borealis: heinäkuuta 2021\nViikkokaupalla on nyt ollut hellettä, joka päivä yli 30 astetta. Järvi on melko tyynikin, joten se ei juurikaan ole tuonut helpotusta tukalaan oloon, melkein päin vastoin, aurinko porottaa jörvellä sekä ylhäältä että alhaalta.\nLinturintamalla alkaa olla hiljaista. Poikaset alkavat olla niin isoja, että emojen ei tarvitse enää kiukustua ohikulkijoille. Kohtasimme haapanapoikueen, kuusi poikasta ja emon, vaikka alempaan kuvaan ei ole osunut kuin viisi poikasta. Kuvaa suurennettaessa näkyy poikasten selässä vielä vauvauntuvaa. Vähän hämmästelin näitä suurella Saimaalla, tavallisesti olen nähnyt haapanoita vain pienillä lammilla.\nIsokoskeloitahan nyt aina näkee, ne ovat joutuneet sopeutumaan kesämökkien lisääntymiseen ja pesimärantojen vähentymiseen. Ne uskaltavat tulla ihan ihmisten melskauspaikoille. Tällä emolla ei ollut enää kuin kaksi poikasta.\nTiirat tekivät jossain vaiheessa hyökkäyksiä ja luulimme, että ne yrittivät siepata kuikilta poikasia. Mutta kun pääsimme lähemmäksi, kuikat olivatkin aikuisia, ei hätää.\nNämä olivat ne tiirojen hyökkäyksen kohteena olevat kuikat.\nLokitkin näyttävät menettävän suuren osan poikasistaan. Edellisenä päivänä tälläkin oli vielä kaksi pojua, nyt enää yksi.\nSatamassa näytti olevan lokeilla myös ihan untuvaisia poikasia ja emot tosi vihaisia.\nJa kaikkea muutakin ihmeellistä sattuu aina nenän eteen. Kallion koloon oli jäänyt vettä ja siellä oli tällainen tikku.\nMutta kuinka ollakaan, tikku alkoi lyhetä ihan pieneksi möykyksi ja taas piteni vaikka kuinka pitkäksi. Taisi olla iilimato.\nLähettänyt Kirlah klo maanantaina, heinäkuuta 19, 2021 2 kommenttia:\nVaikka en jaksa näillä helteillä millekään lenkille lähteä, pienille perhosretkille kuitenkin, vaikka hiki valuu virtanaan aina jälkeen päin. Hämmästyttävän paljon oli tänään liikkeellä loistokultasiipiä. Vain yhden naaraan näin, ja senkin siivet olivat ihan ruttuiset. Ei raukka ollut onnistunut kuoriutumisessa ihan extra priimasti.\nSitruunaperhosia lentää jo toinen sukupolvi tänä kesänä. Vieläköhän tänä vuonna ehtii kolmas sukupolvi. Kaikki kasvit ja perhoset näyttävät olevan tänä vuonna 1-2 viikkoa etuajassa.\nLauhahiipijä hiippaili toisen taakse, haisteli aikansa toisen peräpäätä ja lähti kiireesti pois.\nLähettänyt Kirlah klo perjantaina, heinäkuuta 09, 2021 2 kommenttia:\nHarakanpojatkin ovat keksineet kivan kesäleikin.\nLähettänyt Kirlah klo perjantaina, heinäkuuta 02, 2021 3 kommenttia:


Alko-johtaja "viinapaketista": Oli aika arvioida uudestaan\nKeskiviikko 5.6.2013 klo 09.30\nAlkon hallitus on päättänyt, että hallintoneuvostossa istuvien kansanedustajien ilmaisia viinapaketteja supistetaan huomattavasti.\nAlko karsii kansanedustajien ilmaisia viinapaketteja\nAlkon viestintä- ja markkinointijohtaja Mika-Pekka Miettinen myöntää, että päätös kumpusi keväällä heränneestä keskustelusta, jolloin kansanedustaja Pauli Kiuru (kok) kummasteli julkisuudessa alkon ilmaisia alkoholilähetyksiä kansanedustajille.\n- Alkon hallitus katsoi, että nyt on oikea aika arvioida uutuustuotepakettia uudelleen, Miettinen sanoo.\nAiemmin Alkon hallintoneuvostossa istuva kansanedustaja sai uutuustuotepaketteja kolme kertaa vuodessa ja yhden paketin arvo oli noin 170-180 euroa. Uudistuksen myötä paketteja lähetetään vuodessa enää kaksi ja yhden paketin arvo jää alle 100 euroon. Pakettien arvoa supistetaan siis yli puolella.\nMiettinen ei osaa vielä kertoa, mihin vuodenaikaan alkoholia lähetetään tai mitä paketit tulevat tarkalleen sisältämään. Miettinen kuitenkin painottaa, että kansanedustajille lähetetään jatkossakin vain mietoja alkoholijuomia sekä kokonaan alkoholittomia juomia.\n- Paketissa on kattaus olut- ja viinimaailman uutuustuotteita. Pyrimme antamaan hallitusneuvoston ja hallituksen jäsenille kattavan kuvan uutuustuotteista.\nTuotepaketeilla on pitkä historia ja niitä on lähetetty jo 1980-luvulta lähtien.\n- Kansanedustajat ovat saaneet tuotteita pitkään ja tulevat saamaan niitä jatkossakin, Miettinen toteaa.