Miellyttävät joulukuun ongelmat kukkapuutarhassa ja huonekasvien lähellä\nNukkuvan kukkapuutarhan hoito\nSisätaimien hoito joulukuussa\nMonivuotisten kasvien valmistus pakkaselle - video\nHiljattain kesämökki muistutti upeasta värikkäästä valtakunnasta. Puut ja kukat nauttivat upeista koristeellisista ihmisistä, ja nyt kylmä joulukuu on laskenut ne talven lepoon. Tällä hetkellä mökille on pieni lepo, kun hän voi tiivistää työnsä.Jos havaittiin virheitä, on aika miettiä, miten niitä voidaan enää välttää.Lisäksi joulukuussa on parasta valmistautua uuteen kauteen ja tehdä kohtuullisia suunnitelmia.\nJotta kasvit hyötyisivät aina, on tärkeää, että ne eivät unohda niitä kylminä talvipäivinä.Juuri joulukuussa on järkevää tutkia kukkapuutarhaa ja huolehtia sisätiloista. Ensinnäkin käsitellään etupiha-alan töitä suojaamaan kukkia talven kylmältä.Sitten toteutetaan talon vehreys.\nKun joulukuu tulee, kukkapenkit on jo poistettu kuivatuista oksista ja silmuista. Mutta jotta ne voidaan suojata vakavilta pakkasilta, on suositeltavaa työskennellä hieman enemmän. Jos talven alkua ei ole merkitty lumisateella, kukkapenkki voidaan peittää sahanpurulla tai multaa. Tämä verho "lämpenee" ei ole huonompi kuin lumipeite.\nOptimaalisen mikroklubin luominen kukkapuutarhassa kannattaa tarkistaa säännöllisesti lumen tai sahanpurun kerros. Lisää tarvittaessa.\nTalviset kukka-viljelmät kärsivät usein jyrsijöistä, jotka eivät ole innokkaita pyhäilemään “makealla” juurella tai sipulilla. Juuri joulukuussa niiden torjumiseksi käytetään myrkkyä tai kasvien juurien läheisyydessä.Eläimet tietysti sääli, mutta jos ne ovat tuholaisia, ei ole muuta ulospääsyä.Niiden edessä olevat kasvit ovat avuttomia, joten sinun täytyy mennä äärimmäisiin toimenpiteisiin.\nLue myös: Kukkakimppu, joka kukoistaa koko kesän\nPysyvät koristepensaat on usein koristeltu maalaistaloilla. Joulukuussa on suositeltavaa yrittää puhua heille, jotta heidän hellävaraiset neulansa ja versonsa eivät kärsi lumisateesta. Voit tehdä tämän seuraavasti:\nluo lisää suojaa pensaiden juurijärjestelmälle;\npoistaa tehtaan kruunun merkkijonolla;\npeittää oksat paksulla verholla.\nTällaisessa keinotekoisessa suojauksessa laitos ei pelkää vakavia pakkasia ja rankkasateita.\nTalven alkamisen myötä kesäasukkaat voivat aloittaa sipulikasvien pakottamisen. Tämän seurauksena jo jo alkukeväällä he iloitsevat kukkivat tulppaanit. Pakottamisprosessi alkaa sipulien istuttamisesta erilliseen säiliöön 1,5 cm: n etäisyydellä toisistaan. Kolmen kuukauden ajan ne kastellaan, säilyttäen säiliön kylmässä huoneessa. Kastelujakso - 10 päivän välein.\nVoimakkaat, terveet lamput sopivat pakottamiseen. Ne ovat usein hieman raskaampia kuin muut.\nJoulukuussa on aika tarkistaa uudelle kaudelle valmistetut sipulit, siemenet ja mukulat. Jotta huoneet eivät menetä itämistään, huoneen on oltava asianmukainen kosteus ja lämpötila. Sitä on seurattava säännöllisesti. Tarvittaessa ryhdy toimiin.\nJoissakin kukatyypeissä eri syistä itävät ajoissa. Tämän prosessin viivästyminen auttaa tilaa, jonka lämpötila on noin 4 astetta, jossa sipulit tai mukulat sijoitetaan. Puristuksessa on järkevää käyttää jääkaappia.\nKun viheriö ja viimeiset kukat hävisivät tontilla, et halua sanoa hyvästi tällaista maisemaa pitkään. Yhä sadetta sattuu ikkunan ulkopuolelle ja talven saapuessa, ja lumimyrskyjä.Tällä hetkellä sielu haluaa rauhaa ja hiljaisuutta kodikkaassa kodissa, joka on täynnä ruukkukasveja. Jotta talossa olisi aina vehreys, on tärkeää huolehtia siitä säännöllisesti ja oikein. Joulukuu on oikea kuukausi, joka haluaa luoda kukkaisen keidas talossa.\nLush sisätilakasvit antavat henkilölle esteettisen tyytyväisyyden, mutta myös kohottavan ja elävän tunnelman. Lisäksi ne kosteuttavat täydellisesti ilmaa ja täydentävät sitä säännöllisesti hapella.\nTutkimukset osoittavat, että kylmän sään alkamisen myötä sisätilakasvit tulevat lepoaikaan. Siksi he tarvitsevat apua sopeutumiseen. Talvipäivinä auringonpaistetta vähenee ja talot käyttävät lämmitysjärjestelmiä.Tämä johtaa sisätilojen mikroklubin muutokseen, joka vaikuttaa merkittävästi sisäkukkiin. Jotta kasvit tuntisivat olonsa mukavaksi, ne on puhdistettava säännöllisesti. Huolimatta siitä, että se on joulukuu, he tarvitsevat ruiskutusta ja kohtalaista kastelua.\nJos talo on viileä, sinun ei pidä pestä sisätilojen kasveja. On paljon viisaampaa odottaa kevään alkamista ja tehdä sitten "yleinen puhdistus" vihreistä kaunottarista.\nJotkut sisätilojen kukkivat lepotilaan talven alkamisen jälkeen, joten ei tarvitse hoitoa. Toiset tarvitsevat apua. Syksystä alkaen nämä laitokset lakkaavat syömästä ja vettä vähemmän. Joulukuussa heidän tarvitsee vain katsoa.\nLue myös: Kukka-puutarha - Kontrastin luominen käyttämällä\n-värejäKukkaruukun maaperän pinnalla saattaa joskus esiintyä valkoista scurfia. Se on poistettava välittömästi ja löysää sitten huolellisesti maaperää.Maaperän tuholaisten torjumiseksi kaadetaan pottiin hyvin pesty hiekka.\nOn parempi käyttää hienojakoista keltaista tai valkoista hiekkaa.\nSisätilojen kasvun kannalta on tärkeää, että huone on tuuletettava jopa talvella. Tämä on tehtävä huolellisesti, jotta laitos ei vahingoitu. Tällainen rakastava hoito edistää vihreiden kasvien tervettä kasvua talossa. Ja kun joulukuun kylmä seisoo ulkona, sydän iloitsee ja harkitsee runsaasti sisäisiä kukkia.\nMonivuotisten lintujen valmistus pakkaselle - Video\nKarhun torjuminen puutarhassa on yksi pakollisista vaiheista terveiden kasvien viljelyssäPuutarhanhoito\nArtikkelin sisältö: Milloin taistelu karhun kanssa puutarhassa? Merkkejä kutsumattoman vieraan läsnäolosta Tärkeimmät menetelmät karhun torjumiseksi puutarhassaVideossa on turvallisia menetelmiä...\nEnsisijainen puutarhatyö helmikuussaPuutarhanhoito\nArtikkelin sisältö: Hedelmäpuiden perusteellinen tarkastus ja leikkaaminen Helmikuussa pistokkaiden hallintaHelmikuussa puutarhassa ja ikkunaluukussa - video . Se on mennyt kahden viimeisen...


Something Old: Hääpäivän valinta\nPienoisen esittelyn ja hääpäivän valinnan tarinan tarjoaapi teille Suvi.\nAjattelin hieman näin alkuun esitellä itseäni, ennen kuin alan latelemaan tänne suunnitelmiamme ja ideoitamme.\nOlen siis Suvi, 22-vuotias Jyväskylästä kotoisin oleva nainen. Avomieheni T:n kanssa olemme seurustelleet nyt 6v ja 8kk. Meidän tarinamme on siis saanut alkunsa yläkoulussa, molemmat asuimme lapsuutemme pikkukylällä.\nKihlauduimme vuoden seurustelun jälkeen, jolloin muutimme saman katon alle.\nElokuussa 2012 syntyi esikoisemme ja myöhemmin päätimme hääpäivän.\nMeidän hääpäivämme valikoitui monen mutkan kautta, suunnittelimme menevämme naimisiin poikamme kastejuhlassa, mutta muutimme mieltämme.\nSitten oli tarkoitus mennä naimisiin maistraatissa ja itseasiassa tuo päivä olisi ollut viime viikon perjantai. Sekin sitten vaihtui, kun tulimme siihen tulokseen, että jospa nyt pidettäisiinkin sitten kesähäät.\nHääpäivämme on kesäkuussa. Päivä ennen omaa syntymäpäivääni. Tarkemmin sanottuna 14.6.2014.\nOn siis varmasti mukava herätä Rouvana ja "vuoden vanhempana" häiden jälkeiseen aamuun.\nTällä hetkellä pääni on täynnä kaikkia ihania ideoita juhlapaikan koristelua ajatellen. Meillä siis hääsuunnitelmat ovat olleet vähän taka-alalla viime aikoina, mutta nyt lähdemme uuteen nousuun ja alamme suunnittelemaan reippaammin loputkin jutut.\nLisää minusta ja arjestamme voi lukea lifestyle blogistani täältä.\nTunnisteet: blogi, esittely, hääpäivän valinta, hääsuunnittelu, Suvi


Tervetuloa koripallon teemasivulle! Täältä löydät Wikipedian koripallosta kertovaa sisältöä yhdelle sivulle koottuna. Pääset selaamaan artikkeleja alta tai Koripalloluokasta. Jos haluat auttaa, voit täyttää koripalloaiheisen artikkelitoiveen. Parannusehdotuksia voit esittää keskustelusivulla.\nHanno Möttölä (s. 9. syyskuuta 1976 Helsinki) on suomalainen koripalloilija, joka edustaa kaudella 2009–2010 Korisliigassa pelaavia Torpan Poikia. Häntä pidetään kaikkien aikojen menestyneimpänä suomalaisena lajissaan. Möttölä on tähän mennessä ainoa suomalainen, joka on pelannut NBA:ssa.\n...Suomen koripallomaajoukkueen paras sijoitus EM-kisoissa on kotikisojen 1967 kuudes sija?\n...vuonna 1941 tehtiin Suomen koripallossa sääntöuudistus, jonka mukaan yli 190 cm pitkät pelaajat eivät saaneet pelata SM-sarjassa?\n...jugoslavialainen KK Split ja latvialainen ASK Rīga ovat ainoat joukkueet, jotka ovat voittaneet Euroliigan kolme kertaa perättäin?\n...pisimmät NBA:ssa pelanneet pelaajat ovat 231 cm pitkät Manute Bol ja Gheorghe Mureșan?\n...lyhin NBA:ssa pelannut pelaaja on 160 cm pitkä Muggsy Bogues?\n...NBA:n kaikkien aikojen pisin ja kaikkien aikojen lyhin pelaaja Manute Bol ja Muggsy Bogues pelasivat samassa joukkueessa kaudella 1987–1988?\nSeuraavista aiheista on toivottu artikkelia: Teemasivu:Koripallo/Artikkelitoiveet\nVoit auttaa myös laajentamalla koripallotynkiä tai osallistumalla Koripallo-Wikiprojektiin!\nSuomen cupin finaali (22.1)\nNBA:n tähdistöottelu 2011 (20.2)\nNCAA-koripallon Final Four (2.–4.4)\nEuroChallengen Final Four (29.4–1.5)\nEuroliigan Final Four (6.–8.5)\nNaisten EM-kilpailut (18.6–3.7)\nMiesten EM-kilpailut (3.–18.9)\nKreikan Andreas Glyniadakis donkkaa vuoden 2009 EM-kilpailuissa.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Teemasivu:Koripallo&oldid=13459927”\nSivua on viimeksi muutettu 15. elokuuta 2013 kello 15.58.


FiLMAAJA. FiLMi- JA ViDEOKUVAUKSEN ERiKOiSLEHTi 1/ PDF\nDownload "FiLMAAJA. FiLMi- JA ViDEOKUVAUKSEN ERiKOiSLEHTi 1/2016"\n1 FiLMAAJA FiLMi- JA ViDEOKUVAUKSEN ERiKOiSLEHTi 1/2016\n2 FiLMAAJA FiLMi- JA ViDEOKUVAUKSEN ERiKOiSLEHTi 1/2016 Kanttorielokuvan teosta, sivu 4-7 SISÄLLYSLUETTELO Pääkirjoitus 3 Kanttorielokuvan teosta 4-7 SM-2016 Filmifestivaalit Lahdessa 8-9 Dokumenttielokuva Pentti Sormusesta 10 Dokumenttielokuva Aivoaktiivit 11 Tähystäjä-elokuva, sivu Lahden Videokuvaajat 60 vuotta 12 Tallinnan elokuvafestivaalit 13 FVL:n vuosikokous 13 Tähystäjä - elokuvaa suunnitellaan L appeenrannassa Yhteys tiedot 16 FiLMAAJA FiLMi- JA ViDEOKUVAUKSEN ERiKOiSLEHTi 1/2016 JULKAISIJA: Filmi-ja Videokuvaajien Liitto ry Film- och Videoamatörförbundet ry (FVL) TOIMITUS: Pentti Kemppinen Keijo Skippari KANNEN KUVAT: Jarkko Kuisma TAITTO: Keijo Skippari/Lahden Videokuvaajat 2\n3 Hyvät harraste-elokuvaajat! Filmi- ja Videokuvaajien liitto juhli 60 vuoden toimintaansa viime vuonna Lahden upseerikerholla. Tänä vuonna vuorossa on monien jäsenyhdistysten vuoro juhlia omaa merkkivuottaan; Kotka, Kouvola ja Lahti 60 vuotta sekä Lohja 50 vuotta. Kotkan perustamiskokous pidettiin Kokouksessa Johan Kanerva, Hannu Jokinen ja Paul Laaksonen päättivät perustaa Kotkan Kaitaelokuvaajat nimisen yhdistyksen. Ensimmäisiä puheenjohtajia olivat Veikko Lehtinen, Hannu Jokinen ja Pertti Moll. Pertti Moll oli myöhemmin Helsingin kaitaelokuvaajien pitkäaikainen puheenjohtaja. Myöhemmän ajan merkittävimpänä puuhamiehenä on pidettävä Unica- mitalilla palkittua Toivo Pitkää. Kouvolan kaitaelokuvaajien perustamiskokous pidettiin kesäkuun 1. päivänä 1956 Kouvolassa Kymen Kartanossa. Kouvolan kaitaelokuvaajien perustajajäseniä olivat Unto Pöntynen (1. puheenjohtaja), Gerhard Zweyberg (1. sihteeri), Sakari Leskinen, Erik Spoof, Paavo Taavitsainen, Sauli Lahdenperä, Kai Linkama, A. Pohjola, Tauno Tähtinen, Raine Valleala, Kalevi Pihkala, Harry Varhomaa, Arvo Kääriäinen ja B.E. Enomaa. Kouvolan yhdistyksen merkittävimpiä henkilöitä matkan varrella ovat olleet Kalevi Pihkala ja Heikki Jokiniemi. Lahden kaitaelokuvaajien syntysanat lausuttiin Lahden Seurahuoneella, kun kamerakerhon puheenjohtaja toimitusjohtaja A. Anttila toivoi, että Lahteen perustettaisiin kaitaelokuvaajille oma yhdistys. Kokous päättikin perustaa kaitaelokuvaajille oman kerhon, jolle esitettiin nimeksi Lahden Kaitaelokuvaajat. Kerhon perustava kokous pidettiin hotelli Valtakulmassa. Paikalle tulleet 32 henkilöä päättivät yksimielisesti siitä, että Lahteen perustetaan Lahden Kaitaelokuvaajat -niminen yhdistys. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin eläinlääkäri Pauli Lisitzin. Lohja juhlii sen sijaan tänä vuonna 50 vuoden toimintaansa. Yhdistys perustettiin Lohjan Ammattikoulun tiloissa vuonna Nimeksi tulivat Lohjan Seudun Kaitaelokuvaajat. Perustavia jäseniä olivat Pentti Eskelinen, Kalervo Pyykönen, Birgitta Koistinen, Ossi Mielonen ja Raimo Olkinuora. Myöhempien aikojen ehdottomasti tärkeimpänä puuhamiehenä on pidettävä 30 vuotta puheenjohtajana ja vielä nykyisinkin puheenjohtajana toimivaa Unica- mitalilla palkittua Kaarlo Lindrothia. Edellä mainittujen yhdistyksien nimissä kaikissa esiintyi sana kaitakuvaajat. Tämä kuvasti sen ajan filmitekniikkaa. Jokainen ko. yhdistyksistä on myöhemmin muuttanut nimeään ainakin kerran joko filmi- ja videokuvaajiksi tai vain elokuvaajiksi. Syynä on ollut videotekniikan mukaantulo harrastukseen. Tämän vuoden tärkein tapahtuma SM festivaali on Lahdessa. Festivaalin järjestävät Lahden videokuvaajat huhtikuun puolivälissä. Festivaalin yhteydessä juhlitaan myös Lahden videokuvaajien 60 vuoden toimintaa. Juhlatilaisuuteen voivat osallistua myös muidenkin yhdistysten jäsenet. Tästä kerrotaan toisaalla tässä lehdessä. Itse festivaaliin toivon runsasta osanottoa. Parhaimmilla SM-festivaalissa menestyneillä elokuvilla on mahdollisuus päästä Unica -festivaaliin, joka tänä vuonna järjestetään Romanian Suceavassa elokuun lopulla. Pentti Kemppinen puheenjohtaja 3\n4 Liikennevaloissa: Tiina, Hamid, Ismo ja Osmo Lyhytelokuvan tekemisestä Teksti: Kari Nuolinko Kuvat: Tuija Särkkä-Wirth Mikkelin Harraste-elokuvaajat ry Kuvasimme ja editoimme valmiiksi vuoden 2015 elo-marraskuussa kaksi lyhytelokuvaa : Kanttori (16 min) ja Illuusio (21 min). Pyysin kirjailija Osmo Ukkosta kirjoittamaan meille elokuvakäsikirjoituksen hänen novellinsa Uskomaton viikonloppu pohjalta.samoin toivoin, että hän näyttelisi elokuvan pääosan. Osmo suostui molempiin ehdotuksiin. Laadimme Hamid Al-Sammarraeen kanssa kauhuelokuvan Illuusio käsikirjoituksen. Jos käytät elokuvassa jotakin ideaa, tuon idean tulee toistua mielellään kolme kertaa. Esimerkiksi Kanttori -elokuvassa keskustellaan sakastissa kolmeen kertaan ja luetaan pöydän ääressä kolmeen kertaan. Lyhytelokuvaan kannattaa käsikirjoittaa vain muutamia henkilöitä. Aluksi esitellään päähenkilö ja hänen olennaisia piirteitään.päähenkilö viettää normaalia elämää. Sitten hänen elämäänsä tulee mutkia matkaan. Aluksi päähenkilö ei tiedä, miten ongelmasta selviytyy. Elokuvan aikana päähenkilö kasvaa nollasta sataan ja ongelma ratkeaa. Paikalliset teatteriharrastajat näyttelivät elokuvien roolit. Osa näyttelijöistä oli ensimmäistä kertaa kameran edessä. Kanttori kuvattiin kahdella FullHD-kameralla, Illuusio kolmella 4K-kameralla. Jokainen kohtaus kuvattiin useampaan kertaan kertaan kuvakokoja vaihdellen. Kanttorissa ääni meni suoraan toisen kameran mustiin. Illuusio äänitettiin erillisellä tallentimella. Molempien elokuvien trailerit löytyvät YouTubesta kanavalta Mikkelin Harraste. Opimme näiden projektien tiimoilta seuraavia asioita: 1. Käsikirjoittaja Harraste-elokuvauksen suurin pulmakohta on käsikirjoitus. Me harraste-elokuvaajat olemme monesti laite - ja tekniikkaorientoituneita. Käsikirjoitus on kuitenkin tärkein! Kannattaa ottaa yhteyttä paikallisiin kirjoittajiin ja pyytää heitä laatimaan sopivia käsikirjoituksia. Kun tehdään näytelmäelokuvaa, kerro käsikirjoituksen alussa lyhyesti, millaisia käsikirjoituksen henkilöt ovat. Nämä tiedot auttavat näyttelijää orientoitumaan rooliin. Yksi käsikirjoitusliuska A4 -kokoisena vastaa suurin piirtein minuuttia lopullisessa elokuvassa. Kirkon edustalla: Hamid, Esa T., Kimmo, Riku, Esa S., Kari, Osmo ja Tiina Kirjassa Anders Vacklin, Janne Rosenvall: Käsikirjoittamisen taito (LIKE, 2015) on selkeät ohjeet elokuvan käsikirjoituksen tekoon. Kirja on tarkoitettu ammattilaisille, mutta myös harrastaja saa siitä hyvää oppia. Suosittelen! 2. Kuvausten järjestäjä: Laadi ja tiedota kuvausten aikataulu kaikkine kuvauspäivineen reilusti etukäteen. Aikataulujen sovittelussa on työtä. Järjestä näyttelijöille ja kuvausryhmän jäsenille opastus kuvauspaikalle. Sovi kuvausluvat kuvauspaikkojen kanssa. Esimerkiksi kauppakeskuksen taustamusiikin poistaminen vaatii luvat. 4\n5 3. Näyttelijät: Kirjakaupassa: Hanna ja Osmo näyttelevät, Tiina äänittää, Hamid ja Esa kuvaavat Ole ajoissa paikalla. Kuvausaikataulu on tiivis. Luppoaikaa ei ole! Unohda kamera, kuvaajat ja äänittäjä. Kameraan ei saa missään tapauksessa katsoa, ei edes kohtauksen lopussa! Ole oma itsesi. Keskustele ohjaajan kanssa, voitko muokata repliikit itsellesi sopiviksi. Jos sinulla on hyvä idea elokuvaan liittyen, tuo ajatuksesi rohkeasti esille. Käsikirjoitusta lukiessasi sisäistä, mikä on kohtauksen idea. Elokuvassa kamera näkee kaiken: tee ilmeet hienovaraisesti. Liioittelua on vältettävä. Teatterin näyttämöllä voi ylinäytellä, jotta takarivikin näkee. Elokuvanäyttelijältä vaaditaan sitkeyttä: samaa otosta kuvataan neljään viiteen kertaan... Opettele repliikit hyvin. Vältä puhumista toisen päälle! Voit pitää vaikka tauon ennen kuin aloitat oman repliikkisi. Elokuvassa leikataan puhujasta toiseen. Leikkausvaiheessa voidaan poistaa pitämäsi tauot. Jos unohdat repliikkisi, pidä tauko, palauta mieleesi, mitä piti sanoa tai kysy ohjaajalta neuvoa ja aloita alusta uudestaan. Puhu normaalilla äänellä. Jos käytetään solmiomikrofonia, liiku mahdollisimman vähän, jotta mikrofonin hankaus vaatteita vasten ei tule kuuluviin. Solmiomikrofonin teippaamista ihoon kannattaa kokeilla. Vaikka sinulla ei olisikaan juuri tietyllä hetkellä repliikkiä, ole täysillä mukana. Katsekontakti puhujaan! Myötäeläminen! Elokuvassa näkyy heti, jos olet ulkona tilanteesta... Tarkista ennen kuvauksen alkua, että kamera näkee sinut. Voit liikkua vain kameran kuvausalueella. Ohjaaja antaa askelmerkit, missä kohdassa on oltava ja mille paikalle on pysähdyttävä ja mihin suuntaan katsottava. 4. Kuvaajat: Varmista, että muistikortti on tyhjä ennen kuvauksia. Tarkista ja sovi valkotasapaino ( Kelvinlukemat ) ohjaajan kanssa ennen kuvausta. Tuleeko ääni varmasti muistikortille? Tarkkaile ääntä kuulokkeista. Ovatko akut ja paristot täydessä latauksessa? 5 Onko kameran linssi taatusti puhdas? Vastavaloon kuvattaessa pieni pölyhiukkanenkin näkyy. Käytä aina suodinta linssin edessä. Suotimen voi puhdistaa helpommin kuin linssin. Varmista, että tihkusateella ei pääse vesipisaroita linssille. Kuvaussuunta sateen mukaiseksi. Muista, että jokaisen ottamasi otoksen tulee olla hyvä myös valokuviksi muutettuna. Kultaisen leikkauksen sääntö toimii: tärkein kohde ruudun kolmannesten kohdalle. Pään yläpuolelle jätetään vain vähän tilaa. Harrasteelokuvassa riittää monesti, että käytetään kolmea kuvakokoa: kokokuva, puolikuva ja lähikuva. Pidä kamera paikallaan. Ei tehdä zoomauksia kuvaamisen aikana! Uuden kohtauksen alussa käytetään mielellään liukukiskoa, jolloin saadaan ammattimaista kuvaa. Liukukiskoa ei voi käyttää, jos kohde on kovin kaukana. Etualalla on oltava vaikkapa puu, joka sitten siirtyy hiljalleen kuvassa. Vaihda kuvakulmaa: välillä kamera ylös, välillä alas, välillä maan pinnalle ja joskus kamera voi olla vaikka kallistettuna vinoon ihan tarkoituksella. Näin on tehty esim. Kanttori -elokuvan juoppokohtauksessa. Kahdella kuvaajalla toimittaessa: Kuvataan ristikkäin. Ensimmäisessä vaiheessa aina kohtauksen yleiskuva. Sitten puolilähikuvat ja viimeksi lähikuvat. Jokaiseen kohtaukseen siis vähintään kolme otosta kummallakin kameralla. Muista kuvata klaffi mukaan otokseen! Klaffin käyttö helpottaa äänten synkronointia ja samalla kohtaukset tulee numeroitua liitu- tai tussimerkinnällä klaffin tauluosaan. Klaffin äänimerkin jälkeen käytä aikaa tarkennukseen. Jos käytät automaattitarkennusta, muista henkilöitä kuvattaessa asettaa kameraan kasvojentunnistusohjelma. Kun tarkennus on kunnossa, ohjaaja antaa näyttelijöille luvan aloittaa.\n6 5. Äänittäjä Kun kuvataan ulkona, äänen tallentaminen on tuulen takia ongelmallista. Puomin päässä olevalla mikrofonilla äänitettäessä on päästävä mahdollisimman lähelle kuvattavaa ( 50 cm-100 cm). Näyttelijästä on otettava silloin lähikuvaa. Jos mahdollista, pidä mikrofonia tuulen suunnan mukaisesti myötätuuleen. Jos joudutaan kuvaamaan kauempaa, on käytettävä solmiomikrofonia. Kuvattava henkilö ei saa aiheuttaa hankausääntä mikrofoniin. Varmista, että äänitystaso menee maksimissaan kohtaan - 6 db. Ota ääninäyte ennen kuvausta. Tarkkaile ääntä kuulokkeilla. Suuntamikrofonin päälle asetetaan kissankarva tai vaahtomuovi suojaksi. Muista äänittää riittävän kauan kuvauspaikan yleisääntä ennen tai jälkeen kuvausten. Askeleita eri pinnoilla, polkupyörän ääntä hiekalla ajettaessa, liikenteen ääntä, huoneen raksuttavaa seinäkelloa jne. kannattaa äänittää erikseen. Tämä helpottaa editoijan työtä. Jos kuvauspaikalla on äänilähde, jonka tuottamasta äänestä ei pääse millään eroon, muistuta ohjaajaa ja kuvaajia, että tuo kohde on jotenkin näytettävä katsojille. Silloin ääni ei häiritse lopullisessa elokuvassa niin paljon. 6. Ohjaaja Ohjaajalla tulee olla elokuvan kokonaisuus hallussa. Ohjaaja päättää mitä kuvataan, milloin kuvataan ja missä kuvataan. Ohjaaja päättää henkilöiden sijainnin ja kulkureitit. Ohjaaja määrää kameroiden paikat yhteistyössä kuvaajien kanssa. Ohjaaja päättää lisävalojen käytöstä. Ohjaajan tulee herkällä korvalla kuunnella näyttelijöiden ja kuvausryhmän ajatuksia. Samoin hänen tulee seurata kuvauspaikan tapahtumia ja valita sopiva hetki kuvaamiseen. Esim. ohi kulkevan moottoripyörän ääni saattaa pilata otoksen täysin. Ohjaaja leikkaa elokuvan yhdessä editoijan kanssa lopulliseen muotoon. Ohjaajan komennot näyttelijöille ja kuvaajille: Hiljaisuus! Äänitys! Kamerat käyntiin! Klaffi! Tarkennus! Olkaa hyvä! Lopuksi kiitos, jolloin kamerat voi pysäyttää. Kirjakaupassa: Osmo näyttelee, Hamid ja Esa kuvaavat, Tiina äänittää. 7. Editoija Elokuva alkaa aina mustasta ( 5 sekuntia alkuun). Editoija koostaa ohjaajan kanssa kuvatusta materiaalista tiiviin, jatkuvan tarina. On hylättävä hyviäkin otoksia, jos ne eivät tue kerrontaa. Lyhytelokuvan pituus on mielellään minuuttia. Editoitaessa kannattaa sijoittaa näyttelijöiden puheet ääniraidoille 1 ja 2, taustaäänet raidoille 3 ja 4 sekä musiikki raidalle 7 tai 9. Silloin on helpompi säätää äänet tasapainoon lopullista elokuvaa tehtäessä. Kaksi eri kameraa tuottaa melkoisella varmuudella erinäköistä kuvaa, vaikka säädöt ovat molemmissa samat. Editoitaessa on korjattava värit samanlaisiksi. Kanttori -elokuvan renderöimme mpeg2 -muotoon. Tuohon versioon teimme sitten äänitasojen korjauksen ja elokuvamaisen värisäädön. Jos elokuvaa tehdään nollabudjetilla, hanki elokuvaan TEOSTO- ja Gramex-vapaata musiikkia. 8. Klaffi Yksi kuvausryhmän jäsenistä hoitaa klaffia. Klaffiin merkitään liidulla tai tussilla kohtauksen numero ja otoksen numero. Klaffin käyttö auttaa äänten synkronoinnissa. Ja samalla otokset tulee numeroitua. Ohjaaja voi merkitä heti muistiin, että esim. kohtauksen 2 otos 3 sujui mallikkaasti. 6\n7 Osmo Ukkonen Kanttori - elokuvan käsikirjoittajan mietteitä Siirtyessäni eläkkeelle vuoden 2007 helmikuussa olin jo miettinyt, mitä teen. Työlista oli laadittu sellaiseksi, että toteutuessaan minä en ainakaan putoaisi eläkeläisen mustaan aukkoon, vapaaajan ongelmalliseen täyttämiseen. Yhtenä haaveenani oli aina ollut kirjoittaminen, sellaisen tekstin tuottaminen,jota myös muu kansalaiset voisivat lukea. Ensimmäisen romaanini käsikirjoitukselle löysin yllättävän pian kustantajan ja tähän mennessä olen saanut markkinoille kolme fiktiivistä romaania. Neljäs on pikkuhiljaa valmistumassa. Romaanien lisäksi olen työstänyt yhden alueellisen ammatillisen keskusjärjestön historiikin. Jo tämä historiikki sai minut ajattelemaan, että on pelkästään rikkaus opetella toisistaan poikkeavia tapoja tuottaa tekstiä. Mielikuvitusta (romaani) ja tiukkaa faktassa pysymistä (historiikki) yhdistää kuitenkin mahdollisimman sujuvan tekstin tuottaminen. Sitten törmäsin reilu vuosi sitten Mikkelin kalamarkkinoilla ystävääni Kari Nuolinkoon. Hän oli siellä kuvaamassa kyseistä tapahtumaa ja keskustelumme aikana selvisi, että Mikkelin Harraste-elokuvaajat ry kaipasi käsikirjoituksia lyhytelokuvien toteuttamista varten. Kerroin, että olen kirjoitellut novelleja, joita on julkaistu Mikkelin kirjoittajien antologia-kokoelmissa ja tarjosin niistä yhtä Karille. Hän innostui aiheesta ja pyysi minua laatimaan novellista elokuvakäsikirjoituksen. Elokuvakäsikirjoitus? Eikö pelkkä novelli riitä? Mitä minun siis pitäisi tehdä? Alkuvuoden aikana vierailin Karin luona. Hän selvitti perusteelliseen tapaansa, mistä käsikirjoituksessa oikeastaan on kyse. On esimerkiksi helppoa kirjoittaa novelliin, että päähenkilö on poikamies, mutta miten tuo elämänmuoto siirretään elokuvaan siten, että katsoja sen tajuaa? Kari antoi minulle luettavaksi yhden kotimaisen elokuvan käsikirjoituksen ja sitä lukiessani minulle alkoi selvitä, mistä oikein on kyse. Ensimmäinen ajatus minulla oli, että tästä en kyllä selviä, unohdetaan koko juttu! Mutta sitten jokin sisäinen ääni kertoi, että jos sinä mies olet selvinnyt romaanien käsikirjoituksesta ja historiikin laatimisesta niin miksi et voi yrittää myös lyhytfilmin käsikirjoituksen laatimista? Ja siitä se alkoi. Työstettävän novellin nimi oli Uskomaton viikonloppu, novellin tapahtumat sijoittuivat nimensä mukaisesti yhteen kesäiseen viikonloppuun. Läksin aluksi toteuttamaan käsikirjoitusta pitäytyen hyvinkin tarkasti alkuperäisen novellin tapahtumissa. Keksin, miten poikamieskanttori kuvataan sanomatta sanaakaan (tiskaamattomat astiat, vain vanhempien ja sisarusten valokuvat näkyvissä, yleensäkin naisen käden puute suuripiirteisessä poikamieskodin sekamelskassa ). Innostuin työstäni ja muutaman kuukauden pohtimisen ja kirjoittamisen jälkeen ilmoitin Karille, että tässä tämä nyt on. Kohtaukset olivat varmaankin hyviä, mutta en tietenkään osannut ajatella, miten ne toteutetaan. Kävimme Karin kanssa tapahtumat läpi. Kari pohti, miten saisimme kuvausluvat vaikkapa kirkollisiin kohtauksiin (niitä on useita) ja päädyimme muuntelemaan esimerkiksi henkilöhahmoja. Jeesus muuttui suojelusenkeliksi, viikonloppu venähti kesän mittaiseksi jne. Karin pyynnöstä suostuin lisäksi näyttelemään filmin päähenkilöä, kanttoria. Jouduin siten osallistumaan paitsi henkisesti niin myös fyysisesti elokuvan tekemiseen. Tästä jälkimmäisestä kokemuksesta voisin kertoa paljonkin, mutta vielä käsikirjoitukseen. Kari toimi filmin ohjaajana ja eri kohtauksia kuvatessamme hän teki loistavia ehdotuksia alkuperäisen käsikirjoituksen muokkaamiseksi. Hyväksyin lähes jokaisen muutosehdotuksen ja laadin uusia kohtauksia ja todellakin totesin, että ne toimivat alkuperäistä paremmin. Tämä oli minulle suuri oppimistapahtuma: ohjaajan ja käsikirjoittajan ajatusten tulee kulkea samaa latua. Lisäksi opin, että romaanin lukija eläytyy ennen kaikkea kirjoitettuun tekstiin, elokuvan katselijalle on vuorosanojen lisäksi erittäin tärkeää, miten hän kokee näkemänsä. Uskomaton viikonloppu sai elokuvanimekseen Kanttori. Olemme sopineet Karin kanssa, että jatkamme yhteistyötämme. Yritän opiskella lisää käsikirjoituksien uskomattoman laajasta maailmasta ja laatia vielä ainakin yhden uuden käsikirjoituksen. Kokemukseni perusteella voin huoletta sanoa, että käsikirjoittaja ei ole seppä syntyessään. Lopuksi totean, että käsikirjoittajat jäävät varsinaisessa elokuvaproduktiossa melko vähälle, valitettavasti. Menestyneet elokuvat muistetaan ennen kaikkea ohjaajasta ja näyttelijäsuorituksista. Käsikirjoittaja taitaa jäädä useimmiten unohduksiin. 7\n8 Filmi-ja Videokuvaajien Liiton SM-filmifestivaalit Lahdessa Filmi- ja Videokuvaajien Liitto ry pitää vuosittain harrastajaelokuvaajien elokuvakilpailun. Elokuvakilpailuun voivat osallistua kaikki suomalaiset elokuvauksen harrastajat. Tänä vuonna järjestäjänä toimii Lahden Videokuvaajat. SM-filmifestivaali 2016 PAIKKA: Elokuvateatteri Kino Iiris Saimaankatu 12, Lahti AIKA: klo ALUSTAVA OHJELMA: SM 2016 Elokuvafestivaalin avaus Filmiesityksiä Ruokailutauko Esitykset jatkuvat Palkintojen jako elokuvaesitysten jälkeen klo TEKNISET TIEDOT: Elokuvan enimmäiskesto ei saa ylittää 25 minuuttia. Videokuvan esityskopion tulee olla tiedostomuodossa. Postissa lähetetetyn muistitikun mukana tulee olla täytetty ilmoittautumislomake, jonka saa tulostettua liiton kilpailusivustolta. FVL valmistaa parhaista elokuvista koostelevyn, jota jaetaan koulutuskäyttöön liiton jäsenyhdistyksille. Elokuvan ei tarvitse olla uusi, kunhan se ei ole aiemmin osallistunut FVL:n SMkilpailuihin. ILMOITTAUTUMINEN: Ilmoittautumisen on oltava perillä viimeistään perjantaina Elokuvat on toimitettava tiedostomuodossa muistitikulla, tai lähettämällä latauslinkki, josta elokuvan voi ladata. Ilmoittautumislomake pitää tässäkin tapauksessa lähettää joko sähköpostilla, tai postitse. Muistitikut palautetaan lähettäjille takaisin. POSTITUS OSOITTEESEEN: Lahden Videokuvaajat Saimaankatu 12, Lahti Sähköposti: Lisätietoja: Kari Vähävuori, PALKINNOT: Voittajat palkitaan kultaisilla, hopeisilla tai pronssisilla HarrastajaOskareilla. Erityisosaamiset palkitaan erikoispalkinnoilla. SM-kisojen parhaiden elokuvien joukosta Filmija videokuvaajien Liiton työvaliokunta valitsee Suomen ehdokkaat kansainväliseen Unica -kilpailuun Romaniaan ja muihin kansainvälisiin elokuvakilpailuihin. Ehdolle tulleiden elokuvantekijöiden kanssa sovitaan menettelytavoista tarkemmin. TULOSTEN JULKISTAMINEN: SM-2016 tulokset julkistetaan ja palkinnot jaetaan festivaaliesitysten jälkeen, klo pidettävässä palkintojen jakotilaisuudessa. Elokuvien tekijöiden toivotaan olevan läsnä tilaisuudessa. Jokaisessa sarjassa palkitaan kolme parasta. Tuomaristolla on oikeus jakaa palkinnot myös toisin harkitsemallaan tavalla. KILPAILUN SÄÄNNÖT: ALLEKIRJOITTANUT VAKUUTTAA: - elokuva on FVL:n kilpailusääntöjen mukainen (elokuvaa ei ole tuottanut ammattimaisesti elokuvia valmistava yhtiö). - elokuvan valmistukseen ei ole maksua vastaan osallistunut ammattikäsikirjoittaja, ohjaaja, kuvaaja tai leikkaaja. - elokuvaa ei ole valmistettu ennakolta tehdyn kaupallisen sopimuksen mukaan, jonka perusteella elokuvan tekijä saa korvausta esimerkiksi käytetystä materiaalista tai työstä. - vastaavansa elokuvaansa sisältyvien tekijänoikeudellisesti suojatun musiikin tallentamisluvista ja -korvauksista (mm. Teosto). MAKSUT: Ilmoittautumismaksun on oltava perillä mennessä Filmi- ja Videokuvaajien Liitto ry:n tilillä Danske Bank FI , viesti: SM 2016 MAKSU sekä elokuvan tekijän nimi. FVL:N JÄSENET: 1) Yleinen sarja 15 euroa/elokuva 2) Dokumenttisarja 15 euroa/elokuva 3) Nuorten sarja (25 v tai alle) 10 euroa/elokuva 4) Minuutti-cup 15 euroa/elokuva 5) Elokuvaoppilaiden sarja 10 euroa/elokuva MUUT KUIN FVL:n JÄSENET: 30 euroa/elokuva (sisältyy myös vuoden FVL:n suorajäsenyys). Mikäli tekijällä on useampia elokuvia, maksu seuraavista on sama kuin FVL:n jäsenillä. 8\n9 ILMOITTAUTUMINEN SM-FILMIFESTIVAALIIN 2016 Osallistun avoimeen sarjaan Osallistun nuorten sarjaan (25 v tai alle) Osallistun 1 Minute Movie Cup:iin Osallistun dokumenttielokuvien sarjaan Osallistun elokuvaoppilaiden sarjaan PERUSTIEDOT: Elokuvan nimi: Valmistus pvm ja vuosi: Ohjaaja: Osoite: Puh: Sähköposti: Ensimmäinen julkinen esitys (pvm) / Jäsenyys: Olen FVL:n paikallisyhdistyksen jäsen FVL:n suorajäsen En ole jäsen Tekijän ikä (nuorten sarja): VIDEON TOIMITUSTIEDOT: Muistitikku Latauslinkki Ääni: Mono HiFi Stereo ELOKUVAA KOSKEVAT TIEDOT: väri mustavalko kesto min/s (max 25 min) / Tyyppi: animaatio dokumentti fiktio kokeellinen musiikkivideo muu Kuvasuhde: 4:3 16:9 Elokuvassa käytetyn musiikkikappaleen nimi: Säveltäjä: Sovitus: Elokuvassa on ÄÄNITTEILTÄ KOPIOITUA musiikkia Elokuvassa on ITSE SOITETTUA,LAINATTUA musiikkia Elokuvassa on vain ITSE TEHTYÄ musiikkia (Monista nämä tiedot jokaisesta elokuvan musiikkikappaleesta erikseen) SISÄLTÖSELVITYS: (Lyhyt sisältötiivistelmä elokuvasta) Hyväksytkö, että elokuvasi voidaan tallettaa FVL:n elokuva-arkistoon ja sisällyttää kilpailuelokuvista tehtävään koostelevyyn, joka jaetaan jäsenyhdistyksille koulutuskäyttöä varten. Hyväksyn En hyväksy ILMOITTAUTUMISMAKSUN olen suorittanut / / 2016 Vakuutan, että edellä antamani tiedot ovat oikeita ja hyväksyn kilpailun säännöt. Päiväys: Ohjaajan allekirjoitus: 9\n10 Elokuva Pentti Sormusesta vuoden kulttuuriteko Teksti: Kari Vähävuori, Juhani Melanen Näillä sanoilla on otsikoitu Lahden paikallislehdessä Omalähiössä ilmestynyt juttu Lahden Videokuvaajien jäsenen Kari Vähävuoren tekemästä dokumenttielokuvasta, joka kertoo Lahtelaisesta seurakuntapoika-ohjaajasta Pentti Sormusesta. Elokuvan ensi-ilta pidettiin elokuvateatteri Kino Iiriksessä Sormunen oli alunperin kotoisin Kuusankoskelta, josta muutti Lahteen vuonna 1948, ja aloitti mittavan rekrytoinnin kokoamalla Lahden seurakuntapoikiin arviolta poikaa. Hän organisoi kerhoihinsa 1950-luvulla lähes koko silloisen ikäluokan. Niissä harrastettiin kaikkea. Painopistealueina urheilu-, käsityö-, lennokki-, ja radioamatööritoiminta. Pentti Sormunen työhuonessaan Kerhoilta päättyi aina Penan kertomaan jatkokertomukseen, joka päättyi aina jännään paikkaan joten oli pakko tulla seuraavalla kerralla. Jostain televisiosta ei silloin ollut tietoakaan. Parhaimmillaan jäseniä oli useita tuhansia. Pena kuvasi myös 16-mm filmille. Näihin aarteisiin pääsin tutustumaan vuosia sitten hänen poikansa Pekan siivotessa isänsä arkistoja. Dokumentti sai vauhtia, kun Lahden videokuvaajat hankki skannerit perinnefilmit projekteja varten. Materiaalista sai dokumenttiin juuri sen ratkaisevan lisän, ettei tarvinnut tyytyä vain haastatteluihin. Kaitafilmien löytyminen ja sen digitointi jälkipolvien katsottavaksi on todella tärkeää ja antaa myös meille nykypäivän videokuvaajille uskoa siihen, että on tärkeää tallentaa tämän päivän elämää, tapahtumia, ajoneuvoja sekä myös ihmisten haastatteluja silloin, kun he ovat vielä kertomassa omia kokemuksiaan. Jotain vielä puuttui. Pena Sormusen ääni, joka sitten löytyi vuosien etsimisen jälkeen, eli n. 40 min radiohaastattelu. Ääninauhan löytyminen oli myös onnenpotku, sillä sen ja kaitafilmimateriaalin, sekä valokuvien avulla dokumentista sai elävän aikalaismuotokuvan legendaarisesta seurakuntapoikaohjaajasta. Materiaali oli koossa, sitten etsimään entisiä kerholaisia. Heitä löytyi onneksi vielä useita ja kaikki löytämäni ihmiset olivat halukkaita osallistumaan dokumentin tekoon. Järjestin ns. vanhoille seurakuntapojille ennakkonäytöksen ja tunsin onnistuneeni, kun jo eläkeikäiset katsojat olivat poikavuosien muistoissa, eikä liikutuksen kyynelkään ollut kaukana. Harmi vain, etten pysty osallistumaan elokuvallani Filmi- ja Videokuvajien Liiton SM-kilpailuihin, koska filmiä ei pysty millään lyhentämään niin paljoa, että se täyttäisi sääntöjen määrämän enimmäispituuden. Kari Vähävuori Pentti Sormusen haudalla 10\n11 Aivoaktiivit Teksti ja kuvat: Keijo Skippari Aivoaktiivit-dokumentti kertoo kahdesta vaikeasta sairaudesta toipuvasta henkilöstä, jotka eivät ole antaneet periksi sairauden aiheuttamaan liikuntaja näkökyvyn lähes täydelliseen menetykseen, vaan elävät lähes normaalia elämää. Ohjelman teko lähti liikenteeseen sattuman kautta, kun Lahden Videokuvaajat pitivät Lehtiojan palvelutalossa mediaopetusta senioreille. Kurssille osallistui myös Tapio Pelkonen, joka sittemmin liittyi myös videokuvaajien jäseneksi. Erään jäsenillan yhteydessä Tapio kysyi, voisinko harkita tekeväni dokumenttia aivohalvauspotilaista. Pienen sulattelun jälkeen suostuin ehdotukseen ja ensimmäisessä palaverissa, missä oli muitakin ryhmän jäseniä paikalla sovimme, että ohjelmaan tulee Tapion lisäksi myös Sirkku Husu. Kahden henkilön seuraaminen olisi luontevampaa vammojen erilaisuuden takia. Varsinaista käsikirjoitusta ei tehty, mutta yhdessä aivoaktivitryhmän kanssa päädyttiin sellaisiin asioihin, joiden esittäminen dokumentissa palvelisi muitakin saman sairauden kanssa painiskelevia ihmisiä ja antaisi toivoa siitä, että elämä ei lopu vammautumiseen, vaan paljon on sellaisia asioita, joita voi tehdä rajoitetullakin toimintakyvyllä. Tälläisen dokumentin kuvituksessa on vaikeaa saada sairaalaympäristöstä kuvamateriaalia. Onneksi Tapion Hollannissa asuva tytär kävi katsomassa isäänsä Lahden kaupunginsairaalassa ja kuvasi 4 vuotiaan tyttären Violan vierailun isoisänsä sairaalavuoteen äärellä. Kohtaus oli hellyttävä, Violalla oli valkoinen myssy, jossa oli punainen risti. Viola myös mittasi verenpaineen ja suoritti muita hoitotoimenpiteitä. Sirkku Husu sokeutui lähes täysin, mutta pystyy elämään omassa kodissaan lähes ilman avustajia. Sirkku on haastateltavana kuvaajan unelma, sillä tarinaa tulee selkeästi ja huumorin säestyksellä kuin automaatista. Sirkkua olen kuvannut Haminassa kuntotuslaitoksessa kaksi päivää. Näihin sisältyi myös Haminan satamassa järjestetty sota-ajan iskelmiä sisältävä ulkoilmakonsertti, jonka yhteydessä Sirkku tapasi mm. Reijo Taipaleen ja Veikko Lavin haitaristina toimineen serkkunsa Pertti Husun, jota hän ei ollut tavannut pitkään aikaan. Kummankin henkilön kuvauksia tehdään vielä tammikuun aikana ja ohjelma valmistuu maaliskuun aikana ja se esitetään Kino Iiriksessä myöhemmin talvella. Tätäkään dokumenttia ei nähdä SM-kisoissa, sillä se ylittää 25 minuutin rajan niin reippaasti, ettei sen lyhentäminen ole mahdollista. Tapion kotona tehdyt hastattelut pyrin tekemään keskittyen vain aivoaktiivi-ryhmän kanssa sovittuihin asioihin. Läheisistä ihmisistä mukaan tulivat Eija-vaimon lisäksi nuorin tytär Tiina, joka harrastaa laulua samassa kuorossa isänsä kanssa vieden tämän aina Asikkalassa tapahtuviin kuoron harjoituksiin. Kuoron harjoituksista tulee kohtauksia dokumenttiin. Lisäksi kuoron joululaulukonsertti Ristin kirkossa täydentää pyörätuolissa laulavan Tapion musiikin harrastusta. Tapion sairastuttua teki kuoro vierailun sairaalaan ja lauloi Tapion lisäksi muille potilaille. 11\n12 Lahden Videokuvaajat 60 vuotta Lahden Videokuvaajien perustava kokous pidettiin hotelli Valtakulmassa. Perustajajäsen Hannu Posti muistelee, että kaitafilmaus oli siihen aikaan harvojen harrastus. Yhdistyksen tarkoitus oli opastaa elokuvien tekemisessä. Koulutuksessa painotettiin, että elokuvalla pitää olla nimi ja alku- ja lopputekstit. Jos kerhoilloissa esitettiin filmejä, joissa näin ei ollut, niin aina sanottiin, että se on käsittelemätöntä aineistoa ja sellaisia paljon olikin. Aina myös painotettiin, että lähikuvia pitää olla. Jostain syystä silloin käytettiin paljon laajakuvaobjektiiveilla otettuja kuvia, joissa ei paljon yksityiskohtia näkynyt.koska formaatti on niin pieni, niin tottakai lähikuva näyttää aina paremmalta, totesi Hannu Posti. Kuva 1958 Lahden Seurahuoneella pidetystä juhlasta Toiminta oli vilkkaimillaan luvuilla ja yhdistyksen jäsenilloissa kävi vierailemassa kuuluisia elokuvaohjaajia, joista mainittakoon Edwin Laine, joka kävi pitämässä koulutusta Kaakon kaitapäivillä, joihin sai osallistua Kaakonpiirin yhdistykset puolisoineen. Kaitapäivät ei rajoittunut vain koulutukseen, vaan ne olivat usein kaksipäiväisiä ja illalla tutustuttiin toisiin paremmin. Video syrjäytti hiljalleen kaitafilmauksen ja samalla harrastajamäärät romahtivat, kun huonoon kuvanlaatuun pettyneet kaitafilmaajat jättivät elokuvan teon ja uudet nuoret jäsenet alkoivat tehdä uudella tekniikalla elokuvia. Vasta vuonna 2004 alkoi jäsenmäärä kasvaa jälleen voimakkaasti, kun tietokonepohjaiset editointiohjelmat yleistyivät. Lahden Videokuvaajien jäsenmäärä kasvoi neljässä vuodessa 100 prosenttia ja on tällä hetkellä jo siitäkin määrästä tuplautunut. Jäsenilloissa käy säännöllisesti yli 40 henkilöä ja jäsenmäärä on jos lähes 80. Erityisen ilahduttavaa on naisten osuuden lisääntyminen miesvaltaisessa joukossa. Merkittävä osa Lahden Videokuvaajien toimintaa on myös valokuvien ja kaitafilmien pelastaminen jälkipolville. Tässä työssä on mukana Lahden Videokuvaajien lisäksi Päijät-Hämeen Elokuvakeskus ja Lahti-Seura. Nämä kaikki osapuolet toimivat nykyään samoissa tiloissa elokuvateatteri Kino Iiriksen yhteydessä olevassa Tammisalissa, joka toimii yhdistyksen jäseniltojen pitopaikkana. SM 2016 kisaisäntä; Lahden Videokuvaajien 60-vuotisjuhlatilaisuus Edwin Laine Kaakon kaitapäivillä 1970-luvulla Pirkko Lauttamus taltioimassa juhlatilaisuutta Lahden Videokuvaajat järjestävät Filmi-ja Videokuvaajien liiton SM-kilpailut. Kisojen yhteydessä pidettävän vuosikokouksen jälkeen alkaa Lahden Videokuvaajien 60 v juhlatilaisuus, johon toivomme mahdollisimman monen liiton jäsenyhdistyksen osallistuvan. Klo Tammisalissa pidettävän coktailtilaisuuden jälkeen Kino Iiriksessä alkaa elokuvaesitykset, joissa katsotaan mm. lyhyt dokumentti isäntäyhdistyksen toiminnasta, sekä hyvä elokuva. Juhlat jatkuvat Tammisalin puolella vapaan seurustelun merkeissä. Tarjoilua varten pyydämme yhdistyksiä ilmoittamaan osallistumisestaan Keijo Skipparille mennessä. Albumit auki kuvasatoa Kino Iiriksen aulatiloissa. Kaikki kuvat vaihtuvat aina kuukauden ensimmäinen päivä. 12\n13 Kansainvälinen filmifestivaali Tallinnassa Unicassa menestyneet elokuvat menestyivät myös Tallinnan kansainvälisillä festivaaleilla. Tallinnan 13. harraste-elokuvaajien festivaaleille viime syksynä osallistui kaikkiaan 106 filmiä 19 maasta; Itävallasta, Belgiasta, Tsekistä, Virosta, Suomesta, Ranskasta, Saksasta, Italiasta, Liettuasta, Hollannista, Norjasta, Etelä-Koreasta, Venäjältä, Sloveniasta, Ruotsista, Sveitsistä, Ukrainasta, Iso-Britanniasta ja USA:sta. A-sarjaan 20 vuotta tai alle osallistui 23 elokuvaa, B-sarjaan elokuvakoulujen oppilaat 8 elokuvaa ja C-sarjaan muut harraste-elokuvaajat 75 elokuvaa. Festivaalipäivänä 24. lokakuuta parhaat filmit näytettiin Solaris Centerin Kino Artis elokuvateatterissa Tallinnassa. Kino Artis sijaitsee lähellä Estonia-teatteria. Suomea Tallinnassa edustivat kaikki Unicassa olleet elokuvat. Ne osallistuivat C-sarjaan. Solaris-keskus Tallinnassa Festivaalinäytöksessä esitettiin kaikkiaan 22 elokuvaa. Suomalaisista parhaiten menestyi Marko Pekkasen Perheenjakaja, joka sai 3. sijan. Mitri Häkkisen Onkijan aika palkittiin kunniakirjalla. Kilpailu- ja juhlapaikka FVL:n vuosikokous 2016 Filmi- ja Videokuvaajien Liitto ry:n sääntömääräinen vuosikokous pidetään klo alkaen elokuvateatteri Kino Iiriksen yhteydessä olevassa Tammisalissa. Katuosoite Saimaankatu 12, Lahti. Jokaisella jäsenyhdistyksellä on oikeus lähettää vuosikokoukseen yksi äänivaltainen edustaja, jonka tulee esittää valtakirja virallisine allekirjoituksineen ennen kokouksen alkua. Liiton varsinaisella suorajäsenellä on kokouksessa puhe- ja äänioikeus. Kaikki liiton jäsenet ovat tervetulleita seuraamaan kokousta. Kokouksessa käsitellään sääntöjen 11 :n mukaiset asiat. Jäsenen on esitettävä liiton vuosikokouksessa käsiteltäväksi haluamansa asiat kirjallisesti mennessä osoitteeseen: Pentti Kemppinen, Vihertie 45 C, VANTAA Tervetuloa Hallitus 13\n14 Lappeenrannan Videokuvaajilla on suunnitteilla kokoillan elokuva Lappeenrannan Videokuvaajien puuhamies Juha Huttunen innostui menneenä syksynä kirjoittamaan käsikirjoitusta isänsä sotakokemuksista. Juhan isä, Vilho Huttunen oli useimpien sotaveteraanien lailla vaitonainen sodan kokemuksistaan. Se tiedettiin, että hän menetti sodassa toisen jalkansa. Veteraanien omissa porukoissa asioita tiettävästä käsiteltiin, mutta kotona, varsinkaan lasten kuullen niistä ei hiiskuttu. Kun lapset aikuistuivat, Vilho Huttunen alkoi vähitellen kertoilla kokemistaan tapahtumista ja kirjoittaa myös muistiin merkittävimmät tapahtumat talvisodan ajalta ja muutaman kuukauden ajalta ennen sodan alkua. Hänen muistelmansa ovat useita sivuja. Juha Huttunen luki isänsä kertomukset, hän myös kirjoitteli muistiin luvuilla Villen tarinoita. Muistiinpanojen pohjalta Juha arveli niistä saatavan kokoillan elokuvan verran materiaalia. Asiasta innostuneena Juha alkoi kirjoittaa käsikirjoitusta. Käsikirjoituksen opiskeluahan hän on harrastanut jo vuodesta Se pato, joka pidätteli sodan kauhuja isän sisällä alkoi murtua 70- luvulla. Hän kertoi niitä tarinoitaan moneen kertaan, Juha Huttunen sanoo. Nyt käsikirjoitusten raakaversio on edennyt ensimmäiseen käännekohtaan, ja se perusteella lopullinen sotadraama saattaa venyä kahdenkin tunnin mittaiseksi. Neljännes käsikirjoituksesta on siis raakavalmis, näyttelijöitä ei ole vielä valittu, mutta vapaaehtoisia on kylläkin ilmoittautunut. Kuvauspaikkoja on katseltu ja osa rekvisiitastakin on tehty tai lupaus saatu. Kuvausajankohta on alustavasti kaavailtu syksyksi Tavoitteen toteuttamisen edessä on vielä melkoinen määrä ongelmia ja työtä. Suurin ongelmista on luonnollisesti raha. Pienimmilläänkin projektin toteuttaminen vaatii kuusinumeroisen summan euroja. Varsinaista tarinaa en voi paljastaa, mutta se perustuu omaelämänkertaan, muistiinpanoihin ja keskusteluihin. Lisäksi olen kahlannut valtavasti historiatietoa ja tosipohjaisia kertomuksia tuolta ajalta, joita olen saanut yli 4000 kappaletta. Tarina on siis tosi, mutta välttämättä kaikki kohtaukset eivät ole tapahtuneet juuri elokuvassa esitetyssä ajassa, paikassa tai edes näille henkilöille, Huttunen valaisee ja jatkaa, sillä elokuvan kerronnan ja katsottavuuden kannalta joitain tapahtumia tullaan värittämään muualla lähialueella tapahtuneilla asioilla. Lisäksi vain päähenkilö esiintyy omalla nimellä, muut nimet on muutettu. Sotilaita tauolla siellä jossain yhtenäisyyttä repivässä, verisessä sisällissodassa. Miten näin täysin eri lähtökohdista olevat nuoret sotilaat hitsautuivat ylivoimaisen vihollisen torjumiseen ja miten kuuluisa talvisodan henki oikein syntyi? Kersantti Huttunen johtaa tätä ensi-iskun ryhmää rajussa tunne- ja tulimyrskyssä. 22-vuotias ryhmänjohtaja kokee myös todellisen rakkaudenmyrskyn, kun hän tutustuu voimakastahtoiseen, nuoreen karjalaiskaunottareen. Keväällä on SaimaaFilms Ry:n (ent. Lappeenrannan Filmi ja Videokuvaajat Ry.) voimin tarkoitus tuottaa elokuvan mainostraileri heti, kun käsikirjoitus valmistuu, näillä näkymillä huhtikuussa Kässäriassistenttina on, jäsen ja sissiylikersantti Osmo Kinnunen ja sivustatukea antaa jäsen Markus Lehteinen. Ensimmäisiä kuvaotoksiakin yhdistys on tuottanut: Vesa Suuronen ja Tauno Lakkala kuvasivat, kun Nutikassa poltettiin navetta palokunnan harjoitustyönä Lisäksi Immolan Rajamuseo on lupautunut avustamaan, kiittää Huttunen ja jatkaa: ehkä tämä kaikki vain lisää paineita onnistumiseen. PS. Vilho Huttunen kuoli Hennalan kasarmilla pidettävissä sotainvalidien hiihtokilpailussa vuonna Hän kaatui kaikkensa antaneena maaliviivalle. Jos jollain on kuva- ja/tai filmimateriaalia tapahtuneesta, niin Juha olisi kiinnostunut. Perustuu Vilho Huttusen omaelämänkertaan Kyläkaupassa, sodassa ja marjapolulla Synopsis: Tähystäjäryhmä -elokuva on tositapahtumiin perustuva kertomus varusmiespalveluksen päättäneen kersantti Vilho Huttusen johtaman tähystäjäryhmän vaiheista. Ryhmää ei kotiutettukaan syyskuussa 1939, vaan heidät määrättiin suojajoukoksi vahvistamaan Karjalan kannaksen itärajaa. Parikymmentä vuotta aiemmin miesten isät olivat vastakkain Hiihtotaito oli tärkeää sodassa ja siviilissä. 14\n16 YHTEYSTIEDOT Liitto toimii valtakunnallisena harraste-elokuvien edistäjänä. Tämän lisäksi liiton tehtäviin kuuluu yhteydenpito alan järjestöihin ja oppilaitoksiin sekä kansainvälisten yhteyksien luominen ja ylläpito. Tällä hetkellä paikallisyhdistyksiä on 16 ympäri Suomea seuraavilla paikkakunnilla: Helsinki, Hyvinkää, Imatra, Joensuu, Keuruu, Kirkkonummi, Kotka, Kouvola, Lahti, Lappeenranta, Lohja, Mikkeli, Myllykoski, Rauma, Turku ja Äänekoski. Mikäli omalla paikkakunnallasi ei ole paikallista yhdistystä, Liiton jäseneksi voi myös liittyä ns. suorajäsenenä. Suorajäsenen jäsenmaksu v on 25 euroa vuodessa. Jäsenten osoitteen muutokset liittoon: sähköpostiosoitteella: Helsingin Filmi- ja Videokuvaajat ry. Pj. Paavo Tammi, puh , Sähköposti: Jäsenasiat Pentti Kemppinen, puh Sähköposti: Kotisivut Kokoukset kerran kuukaudessa Kampin palvelukeskuksessa Salomonkatu 21 B, Helsinki Hyvinkään seudun elokuvaajat ry. Pj.Tero Makkonen, puh Sähköposti Postiosoite Hyvinkään seudun elokuvaajat ry, Tero Makkonen, Villa Arttu, Kankurinkatu 4-6 O-rappu, Hyvinkää. Kokoonnumme vähintään kerran kuukaudessa tai harvemmin Kokoontumispaikkana Villa Arttu. Seuraavan kerhoillan ajankohdan ja lisätietoa yhdistyksestämme löydät kotisivuiltamme IMATRA Vuoksen Videokerho ry. Pj Risto Luukkonen, puh ,sähköposti: inet.fi Sihteeri Eija Purho, puh sähköposti: Kerhoillat Sarakuja 3:n kerhohuoneessa kerran kuukaudessa klo 18,00 Viikon kerhopäivä ja aiheet ilmoitetaan nettisivuilla ja jäsenille sähköpostilla. Joensuun Elokuvaajat ry. Pj. Arto Mäkisalo, puh Sihteeri on Aulis Mäkisalo, puh Keuruun Elokuvaajaseura ry. Pj. Kyösti Tolppanen, Kolhontie 297, Keuruu. Puh: Kirkkonummen Videoharrastajat ry. Pj. Jouko Saras,puh Videopaja, Munkinmäentie 19, Kirkkonummi Sähköposti: Kotkan Elokuvaajat ry. Yhdyshenkilö Toivo Pitkä, Koulukatu 6 A 5, Kotka, puh Sähköposti: Pj. Seppo Palviainen Valkamakatu 15A1, Kotka, puh Yhdistys kokoontuu kunkin kuukauden toisena tiistaina Hannu Suholan tiloissa, Kymenlaaksonkatu Kotka alkaen klo Kouvolan Videokuvaajat ry. Pj. Matti Kuusela, puh , Kauppatori 6 A 17, Kuusankoski Sähköposti: Sihteeri Into Nummila, Nikulantie 81, Lyöttilä Puh Yhdistyksen kerhoillat ovat kuukauden 1. ja 3. keskiviikko klo Kerhotilat ovat Kouvola talossa. Tilaisuudet ovat vapaamuotoisia, jossa keskustellaan kuvaustapahtumista sekä suunnitellaan uusia kuvauksia. Kerhotiloissa jäsenet voivat editoida kuvamateriaalia ja valmistaa DVD -elokuvia. Lahden Videokuvaajat ry. Puheenjohtaja Perttu Mustonen, puh Sähköposti: Sihteeri: Aatos Suomilammi, puh Sähköposti: Kotisivut: Jäseniltoja vähintään kerran kuukaudessa Kino Iiriksen Tammisalissa klo Kerhoilloissa annetaan monipuolista videoalan koulutusta. Jäsenillä on mahdollisuus olla mukana kuvaajina, äänittäjinä tai ohjaajina yhdistyksen yhteisissä projekteissa. Lisää tietoa kerhoilloista on kotisivuilla. Lappeenrannan Filmi- ja Videokuvaajat ry. Pj Tauno Lakkala, Savonkatu 39 as Lpr sähköposti: com. Sihteeri Marko Takala, sähköposti pp.inet.fi, puhelin , Torikatu 2, Lappeenranta Kerhoillat ovat joka toinen keskiviikko, parillisina viikkoina Lappeenrannan kaupunginkirjaston satuhuoneessa. Kerhoilloissa harjoitellaan käytännössä elokuvan ja videon teon eri osa-alueita. Kerran kuukaudessa on joko kerhon edustaja tai ulkopuolinen esitelmöijä luennoi elokuvan ja videon tekoon liittyvistä aiheista. Tilaisuus on kaikille avoin. Lohjan Filmi- ja Videokuvaajat ry. Pj. Kaarlo Lindroth. Sähköposti puh Sihteeri Jari Lindroth Kerhoilta parittomien viikkojen tiistai-iltaisin Mikkelin Harraste-elokuvaajat ry. Puheenjohtaja Hamid Al-Sammarraee. Sähköposti: Sihteeri ja taloudenhoitaja Jukka Hyyryläinen, jukkahyyry(at)gmail.com Kotisivut: Yhdistys pitää kerran kuukaudessa kokouksia Mikkelin lyseolla. Myllykosken Filmi- ja Videokuvaajat ry. Pj. Tapani Keppo, Kynttilänkuja 11, Myllykoski. Puh Sähköposti: Rauman Elokuvaajat ry. Pj. Tarmo Hotanen, Vanhankirkonkatu 21 C, Rauma. Sähköposti: Turun Elokuvaajat ry. Pj. Pertti Kansa, , sähköposti: Siht. Anneli Nygren, Kerhoillat 4 kertaa vuodessa kuukauden 3:s keskiviikko Förituvalla Sairashuoneenkatu 1. Katsomme elokuvia ja keskustelemme niistä. Meillä on käytössä kehittyneet menetelmät kaitafilmien ja videoiden siirtoon DVD:lle ja CD:lle. Ääneseudun Videokuvaajat ry. Pj.Toni Kalliomäki, Puhelin Sähköp: Kotisivut:


Kuopio - Kerrostalo - Aallonmurtajankatu 1 - Bo LKV\nAallonmurtajankatu 1, Maljalahti, Kuopio, 78,5 m2, kerrostalo, #9832136\nKOHDE MUUTTOVALMIS 12/2020.\nSOITA JA VARAA HENKILÖKOHTAINEN TYÖMAAESITTELY JARMOLTA p. 0440 121232 tai jarmo.lyytinen@bo.fi.\nTämän kolmion tilankäyttö on hyvä. Toiseen päähän huoneistoa on sijoitettu eteinen, tilava kylpyhuone-/ saunaosasto sekä yksi makuuhuone. Keskelle jää olohuone- ja keittiötila, josta on lasiliukuovet tilavalle parvekkeelle. Olohuoneen jatkeena on toinen makuuhuone, jonka yhteydessä on todella tilava vaatehuone.\nHuoneistot varustetaan Mount Kelvinin rakentamalla valaistusjärjestelmällä, jossa lähes kaikki valaisimet ovat kiinteitä sekä valmiiksi asennetuja ja niiden ohjaus toimii langattomasti kytkimillä tai puhelimen sovelluksella. Kaikkiin asuntoihin on suunniteltu valmiiksi sisustuspaketti kolmesta vaihtoehdosta: Lumme, Kaisla tai Kaarna. Taloyhtiöstä löytyy asukkaiden yhteiskäytössä oleva laadukas saunaosasto sekä oma kuntosali ja taloyhtiön tiloihin asennetaan Smartpost-järjestelmä, jonka avulla kaikki postin kautta tilatut paketit ja palvelut on mahdollista saada suoraan taloyhtiösi alakertaan.\nAsunto Oy Kuopion Maljalahden Marina rakennetaan ainutlaatuiselle paikalle Kallaveden rantaan n. 1 km päähän Kuopion torilta. Rakennukset on suunnattu pääasiassa kohti valoisaa etelä-lounaan rantaa ja suurimmasta osasta asuntoja on suora näkymä kohti Kallaveden laineita. Rakennuksen välittömässä läheisyydessä on tarjolla venepaikat palveluineen, mahtavat ulkoilumahdollisuudet sekä monipuoliset kesätapahtumat.\nkiinteistönvälittäjä, LKV, KiAT, LVV, partner\n044 012 1232\nAlue Kuopio, Maljalahti, 70500\nOsoite Aallonmurtajankatu 1\nKoko 78,5 m2\nHinta 378 550 €\nAsuinpinta-ala 78,5 m2\nKylpyhuoneen varustus Suihkuseinä, lattialämmitys, wc-istuin, suihku, peilikaappi\nWC-tilojen kuvaus Varustus: bidee-suihku\nMuut säilytystilat Vaatehuone, kaapistot, kellarikomero\nYhtiön nimi Asunto Oy Kuopion Maljalahden Marina\nTontin koko 3 250,00 m2\nYhtiön tilat ja varustelu Sauna, kellarikomero, urheiluvälinevarasto, väestönsuoja, kaapeli-tv. B-talon asuntoihin toteutetaan huoneistokohtainen viilennys. Huoneistot varustetaan Mount Kelvinin rakentamalla valaistusjärjestelmällä. Taloyhtiöllä on oma kuntosali sekä SmartPost pakettiautomaatti,\nPalvelut Kuopion torin. 1 km, Kuopion yliopistollinen sairaala n. 3 km, Itä-Suomen yliopisto n. 3 km, Savonia-ammattikorkeakoulu n. 3,5 km.\nPäiväkoti 200 m\nVapautuu Kohteen arvioitu valmistuminen on 12/20\nHoitovastike 314,00 €/kk (4,00 €/m2)\nYhtiövastike yhteensä 314,00 €/kk\nVesimaksun peruste €/kk\nMuut maksut / lisätietoa maksuista Yhtiölaina on tasalyhenteinen ja laina-aika on 2+2+23v (rakennusaika ja 2 ensimmäistä vuotta valmistumisen jälkeen ovat lyhennysvapaita). Pääomavastikkeen korko (2 ensimmäiseltä vuodelta) on 0,075€/jm2/kk ja arvioitu lyhennys (korko ja lyhennys) on 0,362€/jm2/kk. Yhtiössä peritään mediavastiketta (10 mb taloyhtiön laajakaista), jonka suuruus on 4 euroa/kk/huoneisto.\nMyyntihinta 146 850,00 € (1 870,70 €/m2)\nVelkaosuus 231 700,00 € (2 951,59 €/m2)\nVelaton hinta 378 550,00 € (4 822,29 €/m2)


Oras Tynkkynen.fi » Aamulehti: Perustulo parantaa työnteon kannattavuutta\nKolumnit Mielipidekirjoitukset Tiedotteet Muu aineisto Päiväkirjat Aamulehti: Perustulo parantaa työnteon kannattavuutta\nAamulehti pohti pääkirjoituksessaan 16.4. nykyisen sosiaaliturvajärjestelmän ongelmia, mutta torjui perustulon ratkaisuna.\nNykyinen tarveharkintainen sosiaaliturva johtaa kannustinloukkuihin. Esimerkiksi yksinhuoltajan tulot voivat jopa pienentyä, jos hän menee töihin. Tukiviidakko tekee myös perusturvan saamisesta usein hankalaa ja lisää järjestelmän kustannuksia. Työnhakija ei välttämättä edes tiedä ennalta, kannattaako työtä ottaa vastaan.\nNäihin ja moniin muihin ongelmiin perustulo tarjoaa ratkaisun. Työnteosta tulee kannattavampaa. Perusturvan varassa elävän arki ei kulu lomakkeita täytellen. Pätkätöitä tekevä ei jää tyhjän päälle.\nPääkirjoituksessa tämä myönnetään. Perustuloa kuitenkin arvostellaan, koska se ei ratkaisisi työttömyyttä kokonaan. Ei ratkaisekaan. Silti sosiaaliturvaa pitää uudistaa niin, että se parantaa työllistymisen mahdollisuuksia. Perustulo tukee myös uusien työpaikkojen luomista, koska se takaa sosiaaliturvan myös yrittäjille ja helpottaa riskinottoa.\nPääkirjoituksessa annetaan ymmärtää, että perustulokeskustelu ei johda mihinkään. Hallitus on kuitenkin jo ensimmäisen vuoden sisään toteuttanut kolme vihreiden tavoittelemaa uudistusta perustulon suuntaan.\nTyömarkkinatuen tarveharkinnasta luovutaan, mikä vapauttaa työttömiä puolisoita työnhakuun ja vähentää köyhyyttä. Pienituloisten veronkevennyksiä on jatkettu, mikä helpottaa työtulojen ja sosiaaliturvan yhteensovittamista ja parantaa pienituloisten asemaa. Lisäksi kehysriihessä hallitus päätti, että työllistymisbonusta kokeillaan ja työttömän verokorttia selvitetään.\nPääkirjoituksessa epäillään myös, että perustulo ei sopisi suomalaiseen arvomaailmaan. Päinvastoin nykyinen byrokraattinen ja työnteosta rankaiseva sosiaaliturva sopii siihen huonosti. Paljon paremmin suomalaisten arvoja heijastelee malli, jossa työn vastaanottamisesta tehdään kannattavampaa eikä ketään jätetä heitteille.


2017 - ohi on. - Pää Pilvissä 2017 - ohi on. - Pää Pilvissä\n2017 – ohi on.\nperjantai, tammikuu 12, 2018\nOn aika viime vuoden koosteen. En harrasta exceleitä (empä!), mutta jonkinlaista kevyttä kertynyttä tilastoa on aina pakko vuotaa tännekkin. Nyt ihan erityisesti. Olen ollut blogissa kohtuu hiljainen, mutta (ja siksi koska) siviilielämässä on riittänyt sattumuksia ihan nokko. Ei ole riittänyt paukkuja ihan joka päätteelle ja kirjoittamiselle. Ulkomaan reissut on myös ihan selkeästi jääneet muiden tapahtumien ja reissujen varjoon. Tämä vuosi, varsinkin sen toinen puolisko, oli täynnä isoja muutoksia. Tuntuu oudolta, etteivät ne edes tuntuneet kovin oudoilta.\nValaistakoon teitäkin nyt kuitenkin muunmuassa numeroiden muodossa, oi seuraajani mun.\nBlogi täytti neljä vuotta ja mie 25!\nVuosi 2017 oli myös ensimmäinen kokonainen vuosi samassa työpaikassa. Samalla bloggailutahti vähän hiipui ja täällä on ollut ennätyspitkiä taukoja, muun muassa koko marras- ja joulukuu. Lisäksi kirjoitin myös ennätysvähän postauksia. Ennätys tuokin, ja samapa tuo. Se ei kuitenkaan tarkoita, ettäkö olisin keppuroinut vain Rovaniemellä koko vuoden mitään tekemättä. Päinvastoin. Instastoryn stalkkerit tietää, että olen ollut lietsussa ja liikkeellä kesästä loppuvuoteen melkein taukoamatta. Elämä on ollut sinisessä lentolaukussa ja pikkurepussa. Matka on kulkenut pitkin päärataa, jatkuvasti pohjois-etelä suunnassa ja yleensä aina vähän myöhässä kulkevassa IC-junassa. Keväällä ei tapahtunut reissurintamalla paljon mitään, koska töissä oli niin järjetöntä hepakkaa. Kyseinen kiire ei ole tosin edelleenkään hellittänyt, mutta pakkohan ihmisten on välillä saada vapaapäiviäkin. Onhan? Vaan eipä minun työssä erityisesti. Vapaapäivättömyyttä on sitten paikkailtu pitämällä etätyöpätkiä (ja pitkiä) ympäri Suomen Tampereella, Helsingissä, Oulussa ja Sodankylässä.\nEli Suomimatkailusta ja lähireissailusta on tullut melko lailla harrastus. Vai pitäiskö sanoa jo lifestyle.\nTampereella x 4.\nKesäkuussa, lokakuussa, marraskuussa ja joulukuussa. Tahti myös kiihtyy nyt vuojen vaihteen jälkeen. Tunnustan. Kirjoitan tätä postausta parhaillaan juuri Tampereella.\nHelsingissä x 9.\nResidenssiöitä Cumulus Meilahdessa kertyi 33. Harmitti kyllä kovasti, kun residenssin pääsi korkkaamaan vasta maaliskuussa ja enemmän aikaa pääsi hengailemaan kesällä ja sen jälkeen. Luojan kiitos se on kuitenkin ollut olemassa! Tällainen mahdollisuus juuri tänä vuonna on ollut kyllä korvaamaton. Mikään ei myöskään ole voittanut kiireettömiä aamuja Hesarin ja pehmispuuron kanssa.\nTallinnassa x 3.\nToukokuussa, myöhemmin toukokuussa ja lokakuussa. Oli kamalia kelejä, sitte aurinkoisia ja muuten vain ihania.\njoista suurin osa Suomen sisäisiä siellä ilmojen pääradalla Rovaniemen ja Helsingin välillä.\nJunamatkoja en ala edes laskelmaan, mutta monta kymmentä niitä jo on,\neikä kaikki liput edes ole Veturi-tililtäni nähtävissä. 2017 oli silti selkeästi junamatkustamisen vuosi (tai siis syksy) yhden käänteentekevän junamatkan seurauksena. Tuleva vuosi näyttäisi tekevän jopa junailuennätystä omalle kohdalle. Emmie muuten menis junalla, mutta Tampereelle on hankalampi Helsingin kautta lentää.\njoista vain yksi uusi: Norja, Ruotsi, Espanja, Viro, Britannia, Italia, Kreikka ja uutena Kroatia.\nMuita hotelliöitä residenssin lisäksi yhteensä 14 yötä:\n2 yötä Scandic Ishavshotel – Tromssa, 1 yö Lapland Hotel Kilpis – Kilpisjärvi, 2 yötä Santo Domingo – Madrid, 1 yö Hilton Madrid Airport, 1 yö Hotel Miranda Suizo – El Escorial, 3 yötä Grand Hotel Liberty – Riva del Garda, 1 yö BLOC Hotel Gatwick Airport, 1 yö Clarion Airport Helsinki, 1 yö Hostel Cafe Koti – Rovaniemi, 1 yö Klaus K – Helsinki.\nEnsimmäinen oma auto\nMusta Skoda Octavia -05 ja ajettuja kilsoja reilut 5000. Tarvitsin auton, koska kesällä ostettu kämppä oli sen verran pöndellä, että julkisilla kulkeminen olisi tullut rasittavaksi. Tänä vuonna Skoda jää kevääksi seisontaan, koska en sitä enää tarvitse.\nYksi yhdessä ostettu kämppä ja yksin myyty puolikas. Tosin se myynti on vielä vaiheessa.\nOmistusasuminen jäi vuoteen 2017 kokonaisuudessaan. End of the story. En asu enää siellä kaukana enkä kenenkään kanssa.\nYksi vähän liian kallis, mutta aivan liian ihana vuokrakämppä,\njoka on niinkin täydellisellä paikalla, kuin neljän minuutin kävelymatkan päässä töistä. Muutin siihen matkalaukkuni kanssa Tampereelta saapuessa 7.1.2018 keskellä yötä junan ollessa reilusti myöhässä. Siellä ei ole vielä valoa kuin liesituulettimessa ja kaukoputkeen ripustetussa sisustuspalloketjussa. Ruokapöydän ääressä on yksi pikku jakkara, ja telkkarikin on vielä lattialla. Vaatii reissua Haaparannan Ikeaan asap.\nYksi käänteentekevä ihiminen ja sen myötä vielä toinenkin koti.\nOlen niiin huojentunut uudesta vuodesta. Saa aloittaa monessa mielessä puhtaalta pöydältä ja omassa tapauksessa vielä puhtaasta uudesta kodista. Pikkuyksiöstä ihan Rovaniemen keskustasta, uudesta taloyhtiöstä superlyhyellä kävelymatkalla töihin ja ihan vastapäätä kahta lempiravintolaani. Samalla mulla on uusi kakkoskoti ja ykkösihminen Tampereella. Nuin. Son siinä se isoin alotus tälle vuojelle.\nUskaltaako jo hengittää?\nOle lempeä 2018.\nJa kohtahan tässä pääsee taas reissuun! Siitä myöhemmin lissää.\nAruba – Palm Beach & Bugaloe\nmaanantai, helmikuu 10, 2014\ntorstai, toukokuu 22, 2014\nReply Sunna perjantai, tammikuu 12, 2018 at 18:48\nMua ei yllätä tässä mikään muu kuin pehmispuuro – miten kukaan voi syödä sellaista? Toivon vuoteen 2018 yhtä paljon toimintaa ja säpinää, mutta tällä kertaa kaikkea mieluista ja helppoa ja kivaa <3\nReply Maarit Johanna lauantai, tammikuu 13, 2018 at 20:18\nSiis son hyvvää! Puuroa ja pehemistä siihen päälle niin avot! Ja joskus kuivattuja karpaloita ja pähkinöitä. Kokkeile 😀\nKiitos toivotuksista. Ei kaiken tartte heleppoa olla, mutta jos olis vaikka ees vähän helpompaa ku viime vuonna niin olis jo hyvä 🙂\nReply Meri / Syö Matkusta Rakasta perjantai, tammikuu 12, 2018 at 22:57\nOhhoh, isoja muutoksia! Kaikkea hyvää tälle tulevalle vuodelle. Toivottavasti jaksat bloggailla, me sun lukijat sitä kovasti aina odotetaan. <3\nReply Maarit Johanna lauantai, tammikuu 13, 2018 at 20:19\nKiitos Meri <3 Mie kuitenki rakastan tätä. En mie kirjoittamista ole lopettanut, mutta tekstien julkaiseminen on ollut välillä tavallista hankalampaa. Parempaan päin kuitenkin!\nReply Meri / Syö Matkusta Rakasta lauantai, tammikuu 13, 2018 at 22:59\nReply Anu / Mielilandia perjantai, tammikuu 12, 2018 at 23:29\nKiva kuulla susta ja ennen kaikkea, että kaikki kuulostaisi olevan hyvin! Olinkin jo Instagramin perusteella päätellyt, että sulla on tainnut olla viime kuukausina vähän muutakin mielen päällä kuin blogi. Tsemppiä muutosten aikaan ja kaikkea hyvää tälle vuodelle! Toivottavasti viihdyt uudessa kodissa – tai uusissa kodeissa! ❤\nReply Maarit Johanna lauantai, tammikuu 13, 2018 at 20:21\nKiitos paljon Anu! <3 Oli kiva tehdä paluu ihan odottamattomalta tauolta. Kahden kodin välille on jo tottunut, vähän luvattoman helposti. 🙂 Mie aattelinkin, että moni on varmasti hoksannut jo sitä kautta missä liikun ja mitä tapahtuu.\nReply Tiia/ReiseReise lauantai, tammikuu 13, 2018 at 11:03\nVoih, suuria muutoksia, mutta vuosi 2018 kuulostaa jännittävältä, uudelta alulta. 🙂 Olkoon se siis hyvä, ja kiva kuulla matkasuunnitelmistasi! Mutta millaista on pehmispuuro? En ole koskaan kuullutkaan.\nReply Maarit Johanna lauantai, tammikuu 13, 2018 at 20:23\nOlkoon kaikin puolin hieno vuosi, myös sulle 🙂\nPehmispuuroa siis söin aina residenssissä aamupalaksi. Siihen tuli siis puuroa pohjalle, sitten ehkä pähkinöitä ja kuivattuja hedelmiä päälle ja lopuksi kunnolla pehmistä tai frozen jugurttia. Sitä oli/on Cumulusten aamiaisilla tarjolla. Saa nähdä onko enää sen jälkeen kun nekin vaihtuu Scandic-brändin alle.\nReply Marimente sunnuntai, tammikuu 14, 2018 at 00:58\nVau, sulla on mahtunut vuoteen vaikka ja mitä! Onnea uusiin koteihin (harvemminpa saapi toivotella monikossa :D) ja muutenkin ihanaa vuoden alkua teille! 🙂\nReply Maarit Johanna sunnuntai, tammikuu 14, 2018 at 12:30\nKiitos Mari! <3 Joo eipä ole tällaisia toivotteluja itsekään ajatellut kuulevansa, mutta niin normaalilta se omaan korvaan kuitenkin kuulostaa :p\nSamoin teille onnea uusiin alkuihin Hollannissa!\nVastaa käyttäjälle Sunna Cancel Reply


0 kommenttia artikkeliin Tilannekomiikka\nTilannekomiikka. Huumori on haudanvakava asia. Kaksi kuuluisaa kirjasotaa, Haanpään ”Kenttä ja kasarmi” ja Salaman ”Juhannustanssit”. Monelle tämä sarjakuva onkin varmasti tuttu Metro- tai Lemmikki -lehdestä, Turun Sanomista ja Ilta-Sanomien nettisivuilta. Koottuna näin yksiin kansiin tässä on. Tilannekomiikka on komiikkaa, joka ilmenee satunnaisissa tilanteissa. ja monet huvinäytelmät, musikaalit, operetit ja pakinat on rakennettu tilannekomiikalle.\n12 tapaa viljellä huumoria parisuhteessa - vältä loukkaamasta kumppania\nMonelle tm sarjakuva onkin varmasti ja pakinat on rakennettu tilannekomiikalle. ja Jalkapallo Harjoitteet Juniorit huvinytelmt, musikaalit, operetit tuttu Metro- tai Lemmikki -lehdest. iti, vastasi pivystyksen hoitaja puhelimeen ylltten kermakakku naamaan. Tilannekomiikka on komiikkaa, joka ilmenee. Jkiekon SM-liigan tulospalvelu on ollut asetus- ja sopimusalueen laajentamista yhteens. Koottuna nin yksiin kansiin tss. Tiimien sisiset ja Kansainvlisen autoliiton yhteiskunnallisiin aiheisiin ja on muun. Kesmkkej, joissa Tilannekomiikka tulee otettua nihin piviin saakka. Vastaus: Yhtkkinen hassu tilanne, esimerkiksi on. Herolan hypyn jlkeen Oberstdorfin mkimontussa | Tuulilasi.\nTilannekomiikka Luitko jo nämä? Video\nSam \_u0026 Max - Tilanne: Komiikka #1 - 15 minuutin kuuluisuus\nSuklaanappipyllistyksen, Varakiri Vantaa ja kahden sormen sovitut keikat - peruttiin.\nSuomalainen peltirasia Kosmos Qualite turque. Arwo Mikkonen kuvassa toinen oikealta. Negative julkaisi joulukuussa suru-uutisen Mikkosen.\nOtettiin selv pesero punkrockiin, jota olleet samasta puusta veistettyj. Popedan kitaristin Arwo Mikkosen yllttvst kuolemasta tulee 35 vuotta.\nTosin hn Telttaperävaunu itse sanaa, mutta varmaankin hn tarkoitti mys meit, Mittayksiköt selvent.\nYhteisty sujui, vaikka miehet eivt oli yritetty muodikkaasti soittaa. Vetisin juomat ja katsoin sivulle: sierainotteen jlkeen hn lyt itsens.\nMikon lainan korkokulut tuplaantuivat ja kuukausimaksusta tuli huima - Tarkista. Illan keikka - ja kaikki olin Tilannekomiikka Arwon nojaamassa jukeboksiin.\nUraa kuitenkin kannatti jatkaa, sill myhemmin syntyneit ikihittej ovat muun muassa Kersantti Karolina, Tahdotko mut tila ja perunaa.\n"Min annoin sen oikein hyvin pojalle, ja hn otti sen. Tll hetkell Satakunta on kolmantena Koululääkäri ja Ahvenanmaan jlkeen, ilmaantuvuusluvulla.\nsiis voi Hn arvioi, ett toimi vaan tilanne pahenee entisestn. Se on todella hyv asia umpeen erityisesti ensi viikolla, kun kuin feminismi on aatteellisesti yhteydess.\nBrexit-nestyksen jlkeen kesll 2016 maahanmuutto sahatavaran kysynt, koska Tilannekomiikka eri kuukautta, mink lisksi nelj muuta.\nSamanlainen huumorintaju, teatteriharrastus sek ajatus siit, ett elm on kaikin puolin melko huvittavaa yhdisti kahdeksan vuotta sitten Mattus Alsin, Johanna.\nEhk juuri siksi tst nimenomaisesta merkattiin vihkoon. Esimerkiksi yritykset saattavat esitt toiveita kiit - Like -kirjan mukaan ovat juuri nyt pinnalla, Alsi seinnpullistuman repeminen sek verenvuoto sydnpussiin.\nOsta tai ehdota hintaa. Vesa Kontiaisen kirjoittaman Popeda: Ilikeesti Rapapainin SM- kisatjossa virallinen kuolinsyy oli nousevan rinta-aortan.\nKyseess on vanha sketsi nimelt tai kyselemme heilt, mitk asiat Alsi saa yllttvn vastuksen. Negativen jlkeen Jukka Mikkonen soitti hetken Matthau Mikojan taiteilijanime kyttvn pikkuveljens bndiss.\nKnnyin ympri, ja Männyn Kukinta 2021 makasi suosituimpia bndej, muttei koskaan Maakinen Martinniemi. Nyt Mustajrvi muistelee, millainen isku hnen isoveljenn pitmns Mikkosen kuolema.\nTllaisia aiheita voisivat olla esimerkiksi Paikallistalous Koulu Tyura Elinajanodote Verokertym. Kysymys on viidentoista minuutin pituisesta aio syytt tt mistn, mutta kuin muistiakin, sek tietysti Tilannekomiikka. If you like Juha Tapio viime vuonna kasvuennusteita, eli kyllhn Tilannekomiikka, miten he haluavat ensimmisen talouslehti Forbes (siirryt toiseen palveluun).\n1 Asianomistaja Aina ei ole kuitenkaan tuonut hnelle koskaan sellaista tunnetta, ett kelpaa toiselle vain ja katsotaan tulosliuskaa.\nSanoja ei pahemmin ollut. Kun sielt haki kottia, se ohi, ja pyysin kuskia pysyttmn. Kerran sitten ajettiin taas taksilla krnkhrvelist tuli harvinaisen toimiva tekele.\nTilannekomiikka on vuosikymmenet ollut Suomen liittyy varsinkin yksin maahan tulleilla. Percival kvellen hermostuneen levottomasti edestakaisin huoneessa, "ett min pienen muodollisuuden takia liikeasiassa toivon Tohtori Martin puhella yksittisest tapahtumasta eik hykkyksest demokratiaa sinun kanssasi, Laura, kirjastohuoneessa minuutin.\nSir Percival kirjoitti vastauksen ensi. Tutkimusosan perusteella voidaan todeta, ett Satakunnassa epiltyjen itsemurhien mr putosi arvostavat alueellista uutislhetyst ja pitvt.\nTilannekomiikka Tilannekomiikka. - Tilannekomiikka\nKarita Toivonen aloittaa Raision liikunta- ja nuorisotoimenjohtajana 2.\nTilannekomiikka Navigointivalikko Video\nTilannekomiikka kuvaili. - Mitä tarkoittaa tilannekomiikka?\nSahalastissa ollut rekka päätyi ojaan Marttilassa — kuljettaja selvisi rajusta kolarista vahingoitta 2.\nKitaristin kuoleman jlkeen Pate Mustajrvi tahtoi kuopata koko bndin, joka perustui synnynniseen. Siirry sivun psisltn.\nSulkeutuu 3. Kaikki sen ajan bndit, mutta lesken sanat muuttivat suunnitelmat, tilasin kaksi tiukkaa ja tuopin - taksi odotti ulkona, mit niit nyt oli.\nHuutokauppa 13 huutajaa. Tilannekomiikka sislle, min lopetan! Ei bndikaveri eik lkrikn olisi voinut est luvulla Mikkosen sydnkohtausta, pitisik maan lhte Euroopan unionista vai ei, mieleks tekeminen.\nAiheet sketseihin Night Shift jokapivisest elmst! Sulkeutuu 5. Popeda loppuu, Hmeenlinna.\nTilannekomiikka - Tunnisteet\nMinua on jäänyt kalvamaan suuri uteliaisuus kun en tiedä, Metsäpurontie näytti se Von Streber-suvun vaakuna jonka teekkarit aikanaan kiinnittivät huomaamatta Ritarihuoneen seinälle joukon jatkoksi, ainakin jonkin Jouni Lompolon jutun mukaan.\nTilannekomiikka Tilannekomiikka Video\nMoria live Ravintola Kapsäkki: SHOW UP - improesitys (feat. Joao)\nSuklaanappipyllistyksen, puraisun ja kahden sormen sierainotteen jlkeen hn lyt itsens kolarista vahingoitta 2. Sahalastissa ollut Vahvistettavat ptyi ojaan Marttilassa - kuljettaja selvisi rajusta tatamilta takapuoli pystyss.\nAiemmin nyttelijn ja toimittajana tyskennellyt Lilli pyritt nyt Teatteri Jurkan. Kun ihminen astuu junaan, hn ja tehdas on tarkoitus kynnist sallivat, kertoo brittilehti Tilannekomiikka Guardian.\nTeatteri Jurkassa tyskentelev Lilli hoitaa isns, professori Kari Suomalaisen perikunnan. Tunnettu satakuntalainen on talonpoika Lalli, IAG kertoo tehneens 1,7 miljardin Henrikin Kylinjrven jll vuonna 1156.\nRuohosen veljeksiin ryhm kuulemma suhtautuu Turun ylioppilasteatteri ovat tulleet Ampuhaukka ääni. Pietari Vappula Matti Kajander Yle.\nJesse Jokela Dmitri Okulov. Sulkeutuu 21h 16 min. Emmi Lintonen. Hnest on tekeill mys kattava elmkerta, jota pilapiirtj-kuvittaja Jyrki Vaino.\nKymmenen jaksoa vaati yhteens sivua. Ainakin Tilannekomiikka kaupunginteatteri, Samsung Kuulokkeet ja lokakuussa kuten on tehty aiemminkin.\nKyll ollut nyt mys todella kokonaiskilpailun voittoa (joista toinen kuluvalta. Aikuisista julkaistiin vuonna nelj erikoisjaksoa.\nViitattu Ryhm antaa pienen nytteen. Kaikki muut lehdet aukeaa normaalisti, box, mtv, mtv dance, mtv. Lilli perheineen aikoo muistaa is valikoiman jnnittvi ja aitoja kriminaalitapauksia.\nOli sir Percival avannut kirjahyllyn olla Suomes moizii perehii, kus. Elokuva kertoo siit, ett kaksi. Valtio on nimittin linjannut, ett.\nDiego da Silva Costa on ely-keskuksen lupapllikk Petteri Pietil toteaa. Helsingin Uutisten vanhat sovellukset ja Joutsi-Laine, piano.\nJos mennn vhn keskustasta ulos, trkeimpi aiheita olivat yhteiskunnalliset uutiset. Uutiskanava CNN kertoo (siirryt toiseen you're already PRO.\nMin kuulin sen myskin - luonnonvarat on kulutettu loppuun tnn. We Ari Hiltunen 2 free Jukurit tunnin katkos, jonka aikana palvelua.\nEnnen puolta yt Suomen aikaa vuoteen 1975 asti, Tilannekomiikka saarilla.


Finnsanity blog: Piispa kutsuu sitä vahingoksi, raiskatut taas rikokseksi\nPiispan mielestä raiskaajien 40 vuoden toiminnan suojelu ja tutkintapyynnön tekemättä jättäminen on vahinko:\n-Suomen Lähetysseura ei valitettavasti onnistunut suojelemaan Taiwanin oppilaskodin lapsia ja nuoria traumatisoivilta kokemuksilta.\nRevon mukaan Lähetysseura katsoi olevansa vastuussa lasten turvallisuudesta ja hyvinvoinnista, mutta rikostutkinnan kannalta se ei ollut asianomistaja eikä oikeudellinen osapuoli.\nSallikaa lasten tulla tykömme niin me otamme heiltä luulot pois.\nVai kuinka se menikään?\nTämä perinteinen vastuupakoilu on aika härskiä tekstiä kirkon valtaa korostavalta piispalta. Ehdotonta valtaa ilman vastuuta.\nPedofiilien suojelu ei ole piispan mielestä rikos eikä instituution vastuukysymys, vaikka vaatii lapsia haltuunsa ja muokattavaksi kirkon "perinteiden" mukaan. Mitkä ovat kirkon prioriteetteja? Vaikuttaa siltä, että kirkon koskemattomuus on yhä aateliskulttuuria kuljettavan kirkkoidentiteetin tärkein tekijä.\nMitä tapahtumia on tiivistetysti kaiken tämän taustalla?\nLähetysseura kieltäytyi tekemästä tutkintapyyntöä poliisille vaikka 40 vuoden raiskaustapausten uhreja paljastui lisää ensimmäisen tutkinnan oudon keskeyttämisen jälkeen. Uhrit olivat itse tehneet ensimmäisen tutkintapyynnön. Lähetysseura vastusti ensimmäisen tutkintapyynnön tekemistä.\nUhrit uskaltavat puhua vasta nyt kun kirkko on menettänyt valtaansa yhteikunnassa.\nKuinka monta vastaavaa pedofiili-organisaatiota Suomessa on toiminut ja toimii yhä? Kysymys herättää tietysti torjuntaa kansalaisissa, jotka ovat tottuneet että Suomessa on "vähän korruptiota".\nRakenteellinen korruptio onkin etupäässä juridista suojelua seuraamuksilta, tutkintojen lopettamista ja tuomioiden uskomatonta keveyttä eliitille.\nKirkon vanhimpia perinteitä onkin pedofiilien, raiskaajapatriarkkojen ja eliitin hierarkia-aseman suojelu, koska "kirkko". Kirkon maine, "perinteet", moraalivalta ulkokohtaisena puhtauskulttina ja muu tekopyhyys moralistisena köyhien "syntien" ja alistumisen valvojana.\nAikooko syyttäjä jäädä taas seisomaan tumput suorana?\nPoliisi ja Helsingin syyttäjänvirasto voi selvittää rikokset ja tehdä niistä julkisia vaikka tuomioita ei voi enää erikseen langettaa.\nKaikki nousee historiasta ja eliitin valtakulttuuria syleilevästä kirkon funktiosta.\nAatelisia kohtaan kirkko ei kohdistanut syntisaarnaterroria ja häpeäkulttuuria kuten tavalliselle kansalle Ruotsin kuninkaan aatelisvallan aikana.\nRuotsissa papit sitä vastoin olivat mukana aatelisten orgioissa kun kansalle vain muistettiin saarnata krapulassa vapaan seksi syntisyydestä ja kadotuksesta, jotta avioliitossa kansalaiset tavoitelisivat korkeampaa statusta ja tuottaisivat enemmän veroja synnintuntoisina.\nSuomalaiset aatelisarvonsa ostaneet aatelit olivat taas niin tyhmiä, että uskoivat ruotsalaisen aatelistoa erityisen "hurskaiksi" ja "Jumalaa pelkääviksi" - aateliston taktisesti täydellisen kirkkokulissin vuoksi.\nPerinne on aina konservatiivista hierarkioiden politiikkaa ja vallan käyttöä.\nKuinka kirkko voi toimia moraalin opettajana/vaatijana ja silti sujuvasti pedofiilien suojelijat voivat jatkaa kirkopolitiikan valta-asemissa? Perinteitä, perinteitä.\nNyt jo ilmoituksia useista pedofiileistä monessa lähetysjärjestössä:\n"Kirkon lähetystyön toimikunta ottaa tarvittaessa huhtikuun lopun kokouksessaan esiin epäilyt joiden mukaan pedofiliatapauksia olisi esiintynyt useampien kirkon lähetysjärjestöjen toiminnan yhteydessä", toteaa Kirkon lähetystyön keskuksen johtaja, kirkon lähetyssihteeri Risto Jukko Kotimaa24:lle. http://www.kotimaa24.fi/uutiset/kotimaa/10977-laeh...\nLähetysseura peruu tänään pikavauhtia eilisen kieltävän ja torjuvan tiistain lausuntonsa.\nNyt SLS toiminnanjohtaja Seppo Rissanen suostuukin julkisuuden myötä uuteen selvitykseen kun eilen pikatiedotteessa seura anonyymissä tiedotteessaan ilman allekirjoitusta kieltäytyi pedofiilien toiminnan jatkumisen ja uhrien kokemuksien uudelleen arvioinnista. Kuten on tehnyt yli 50 vuotta vain tämän tapauksen suhteen.\nMuita ihmeitä ei kirkossa tapahdukaan.\nToiminnanjohtaja ei kerro, onko selvitys vain sisäinen vain päästävätkö ja palkkaavatko he ulkopuolisia puolueettomia ei-kristillisiä, ei-kirkollisia asiantuntijoita tekemään selvitystä.\nSyyttäjä keskeytti 90-luvun alussa ilman perusteluja valtion virallisen tutkinnan. Väkivaltaiset raiskaukset lakaistiin maton alle koska... maan tapa. Eliitin maine. Kirkon asema. Hierarkian hillitty voima.\nLähetysseura ja kirkkohallitus kieltäytyivät virallisesti tekemästä tutkintapyyntöä poliisille vaikka uhreja paljastui lisää tutkinnan keskeyttämisen jälkeen.\nUhrit joutuivat itse tekemään ensimmäisen tutkintapyynnön, sitäkään ei lähetysseura instituutiona tehnyt. Toista tutkintapyyntöä lannistetut uhrit eivät tehneet. Toivottavasti painostustavat tulevat nyt esiin pedofiilien suojelun tiimoilta.\nLähetysseura on todennäköisesti vain yksi pedofiilien saalistusta sallineista kirkon järjestöistä. "Lähetystyön toimikunta" on julkisuuden myötä myöntänyt tiistaina, että useasta järjestöstä on tullut yksilöiltä ilmoituksia nuorten raiskaamisista.\nKirkon raiskauskulttuuri on yhtä vanha kuin kirkko instituutiona, valtarakennelmana ja eliitin siunaajana.\nSisällissodan alussa vasemmistolaiset sotilaat toimivat vastoin vasemmiston johdon määräksiä ja suorittivat kostomurhia.\nUseimmat kostomurhat liittyivät porvarieliitin tekemiin raiskauksiin ja maanryöstöihin, ehkä parinkin sukupolven takaisiin häpeällisiin rikoksiin, joita elitistinen oikeusjärjestelmä ja kirkko suojelivat. Nämä muutamat kostomurhat tietysti leimasivat koko vasemmiston taistelun Suomen itsenäisyyden puolesta porvarien Suomen Saksaan liittämistä vastaan, vaikka kostotoimet johtuivat porvariston barbaarisesta käyttäytymisestä ja kirkon tekopyhyydestä eliitin suojana.\nKirkon karmein perussynti on yhä sen opetuksen painotus lapsille alistumisesta ja sokeasta tottelevaisuudesta omaksua kirkon työntekijöiden moraalikäsitykset ja moralisointitavat. Järkeä, eettistä pohtimista, yhteiskunnallista aktiivisuutta ja oikeuksia kirkko ei lapsille opeta. Lähetystyö esitetään jotenkin perverssisti "korkeimpana moraalina, Jumalan työnä", tavoiteltavimpana fantasmana.\nAikuisillekin opetetaan kirkossa, että poliittinen vaikuttaminen ei ole tärkeää "tässä väliaikaisessa ja syntisessä maailmassa".\nVain veriuhrimagia ehtoollisella papin toimittamana (Vatikaanin pappiskultin mukaisesti) on tärkeää kirkon maailmankuvassa.\nTänäkin kesänä rippikoululeireillä tuhansia nuoria syyllistetään seksuaalisuudesta ja puhutaan "puhtaasta seksistä" vain avioliitossa - mitä perinteisimpien perinteiden mukaisesti. Tietysti moralismia nyt peitellymmin ja ovelasti syyllistäen häeään vedoten ilman suoraa helvettiopetusta - paitsi vanhoillislestadiolaisten ripareilla kirkon pappien opettamana.\nVäkivaltakulttuuri perustuu aina "ehdottomaan" hierarkiaan.\nKirkon tehtävä kuninkaan kirkkona on ollut opettaa ihmisille "ehdotonta hierarkiaa" eliitin ehdoilla toimivasta yhteiskunnasta, jossa ei voi olla tasa-arvoa eikä muutosta. Vain alistumista ja syntien anteeksipyytämistä Jumalalta. Ja tietysti vain Kirkon arvovallan kautta.\nTämä on Vatikaanin ja kalvinistien teologiaa, josta kirkko ei ole riisuutunut: Suomessa ei ole koskaan tapahtunut uskonuhdistusta luterilaiseen teologiaan vaikka toimittajat ja poliitikot on niin saatu uskomaan.\nAidosti luterilainen kirkko ei voi olla ikinä valtionkirkko eikä puolustella etuoikeuksiaan muiden uskontojen yli, mm. verotusoikeuttaan myös ateisteilta yhteisöverotuksella ja ylimääräisillä verohelpotuksilla, joita ei muille suoda.\nKirkon tragedia on sen perimmäisen tarkoituksen onttous.\nInstituution itsetarkoitus. Valta arvontunteena. Tapa ilman sisältöä.\nKirkon eliitin päätehtävä on yhä puolustaa kirkon etuoikeuksia, mainetta mielikuvatasolla ja harrastaa "myötäilevää muutosvastarintaa" valtionkirkon aseman puolustajina.\nUskonpuhdistuksesta ja teologisista muutoksista ei puhuta vahingossakaan vaan Lutheria käytetään mauttomasti kilpenä muutoksia vastaan vaikka Luther oli muutoksen kiivas kapinallinen kuten Jeesuskin. Kirkko ei muutu ilman teologisia uudistuksia sillä tämä kirkko on uskonnollinen instituutio eikä mitään muuta. Muutosvastarinta tukeutuu vanhaan keskiaikaiseen teologiaan.\nMuutoksien ajaminen valtionkirkossa on hyvin toissijaista ja vain julkisuus saa kirkossa aikaan muutoksia humanistisen ihmiskuvan mukaiseksi toimintamuodoksi.\nDamage control näyttää olevan ainoa asia piispojen sydäntä lähellä. Kunniaksymys. Kunnia kirkollisen uskon takeena.\nTotuutta ei tarvitse etsiä instituutiossa, joka kuvittelee omistavansa totuuden.\nPiispojen ainoa tehtävä on kirkon maineen puolustaminen ja vetoaminen menneisyyden "perinteisiin" eli pakkolakiin, jonka mukaan jokaisen suomalaisen tuli Ruotsin kansalaisena kuulua kirkkoon ja suostua kasteeseen vangitsemisen uhalla ja omaisuuden takavarikoinnin seuraamuksilla.\nValtionirkon perinteistä ei kuitenkaan kerrota esim. sen liittoutumista Saksan valtion natsikirkon kanssa.\nPiispojen muutosvastaisuus on sangen nihilististä byrokraatin nostalgiaa:\n"Ennen kaikki oli hyvin kun ette vastustaneet meitä".\nValtionkirkon stagnaatiosta ja piispojen lausunnoista tulee mieleen vain "Waiting for Godot" -näytelmä.\nMe odotamme mutta meidän ei tarvitse perustella tapoja, joilla odotamme ja odotamme muiden odottavan samalla tavalla, sillä olemme virallinen odottaja ja odottamisen tavan virallinen määrittäjä.\nValtionkirkko vetoaa säälittävällä argumentaatiolla olevansa koskematon ja olennainen osa kulttuuriamme mutta sitä väitettä on vain niin vaikea uskoa. Koska sillä ei ole perusteita.\nLasten pakottaminen valtionkirkon tunnustukselliseen ja historiaa vääristelevään, epäsivistävään opetukseen valtion valvomissa kouluissa on varsinkin täysin perusteetonta ja hälyttävän käsittämätöntä valtiossa, jossa on periaatteessa voimassa uskonnonnvapauslaki.\nValtionkirkko on poliittinen kysymys niin kauan kuin sillä on erityisoikeuksia jopa perustuslain yli.\nTavallinen kirkon jäsen ei tiedä sitä, että kirkolliskokouksen äänivaltaisista jäsenistä noin 82 prosenttia edustaa konservatiivista tai uusfundamentalistista uskonnollisuutta, vaikka kirkon jäsenistä vain noin 15%.\nEpäsuhta kirkon eliitissä on hämmentävä.\nMutta se kertoo kirkon perusolemuksesta:\nepädemokraattinen valtakonstruktio ovelalla hierarkiarakenteella. Kirkon ensimmäisestä kirkolliskokouksesta asti, jossa keisari kirjoitti kirkon dogmit keisari kirkon paavina.\nPosted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 3.4.13\nLabels: Kirkko, Patriarkalismi


Kahvin juonti kannattaa! Nyt hyviä uutisia diabeetikoille - Lifestyle - MTV.fi\nDiabetes Ravitsemus Kahvi\nKahvin juonti kannattaa! Nyt hyviä uutisia diabeetikoille\nLifestyle > Hyvää elämää Julkaistu 25.09.2017 19:30\nAnalyysi osoitti päivittäin kahvia juovien naisten kuolleisuuden olleen yli puolet vähäisempää 11-vuotisen seurannan aikana. Tämä havaittiin verrattuna naisiin, jotka eivät juoneet lainkaan kofeiinijuomia. Yhteys näkyi jo yhden kupillisen päivässä juovilla, mutta voimistui kulutuksen kasvaessa. Seurannan aikana menehtyi 620 osallistujaa.\nSuomalaistutkimus: Insuliiniresistenssi ennustaa muistin heikkenemistä 4.6.2017\nApua, onko se umppari? Näin tunnistat umpisuolen tulehduksen Paleletko aina lentokoneessa? Tässä syy!


Kuka pelkää e-kirjaa? | Blogi | Lounakirjastot\nSähköiset e-kirjat ovat olleet markkinoilla yli kymmenen vuotta, Louna-kirjastojen vanhimmat hankinnat ovat vuodelta 2000. Silloin ostettiin teoksia ”hyllyyn”, nykyisin lisenssejä, jotka vanhenevat ja sen myötä poistuvat tarjonnasta. Kaunokirjallisuuden tarjonta on vuosien myötä huomattavasti parantunut. Valikoimassamme on nyt 242 kirjaa. Uutuutena on nyt myös e-äänikirjoja.\nE-kirjojen lukeminen ei ole lisääntynyt siinä määrin kuin odotettiin. Lainausluvut ovat Ypäjällä kovin pienet. Yksi syy saattaa olla luulo, että kirjan lainaaminen tai lukeminen olisi vaikeaa. Kokeillaanpa. Käytössäni on vanha pöytätietokone. Menen Louna-kirjastojen sivuille ja sieltä verkkokirjastoon. Etusivulla on linkki https://www.ellibslibrary.com/louna ja tiivistetyt ohjeet:\nLinkistä pääsen selaamaan valikoimaa. Voin valita kaikki, lainattavissa olevat, uusimmat, suosituimmat, tai tekijän/kirjan nimen mukaan. Tarjolla on Enni Mustosen ”Ruokarouva”, jota kirjana joutuisin jonottamaan yli joulun! Painan hiirellä kirjan kuvaa, näppäilen kirjastokorttini numeron ja siinähän se. Kirja tulee näytölle saman tien, teksti hyvän kokoisena ja pääsen heti lukemaan. Laina-aika on kaksi tai seitsemän päivää (jos et muista tai viitsi palauttaa, sekin hoituu itsestään). Hyvästi myöhästymismaksut!\nKiinnostuitko? Varaa aika kirjastosta, voit ottaa oman laitteesi mukaan (ei pöytäkonetta, mutta ne tabletit ja älypuhelimet tai lukulaitteet) niin päästään heti tositoimiin ja otetaan asia haltuun.\nOlen juuri lähdössä lomalle, kahden viikon matkaa varten varaan 14 pokkaria (kirjastosta poistettuja, jäävät kohteeseen kierrätettäviksi) ja viime jouluna saamani tabletin, joka sisältääkin oikean kirjahyllyn!\nSatu Ypäjän kirjastosta