Norra muusika – Vikipeedia\nNorrast on pärit palju maailmatasemel muusikuid ja heliloojaid.\n1 Norra muusika eelmistel sajanditel\n2 Norra muusika tänapäeval\n3 Norra rahvamuusika\nNorra muusika eelmistel sajanditelRedigeeri\nGriegi olulised eelkäijad olid Halfdan Kjerulf (1815–1868), kes saavutas 19. sajandi keskel klaveriteoste, kunstlaulude ja koorimuusika loojana arvestatava tuntuse, ning suur viiulivirtuoos Ole Bull (1810–1880) tegi samal ajal hiilgavat karjääri nii Euroopas kui Ameerika Ühendriikides. Need kaks meest sillutasid teed tänapäeva Norra klassikalise muusika arengule ning nende loomingul on tähtis koht Bergeni Rahvusvahelise Muusikafestivali repertuaaris. Festivalil võib nende loomingust osa saada ka sellistes kontserdipaikades nagu Edvard Griegi muuseum ja Ole Bulli villa Lysøeni saarel.\nNorra muusika tänapäevalRedigeeri\nKuulsamad muusikud ja muusikakollektiivid Norras tänapäeval: Röyksopp, Oslo sümfooniaorkester, Jan Garbarek, Arne Nordheim, Mari Boine, Leif Ove Andsnes, Nils Petter Molvær, Rolf Wallin, Turbonegro, Truls Mørk, Bugge Wesseltoft, Norra kammermuusikaorkester ja Serena Maneesh.\nRajurokiansamblid on Kaizers Orchestra, Big Bang, Madrugada, Amulet, Serena Maneesh, Motorpsycho, Animal Alpha ja JR Ewing. Meloodilisemat rokkmuusikat viljelevad St Thomas, Thomas Dybdahl ja Ane Brun ning bändid nagu Washington, Minor Majority, Salvatore ja The White Birch, kelle väljendusrikas muusika on välismaistelt kriitikutelt rohkesti kiidusõnu pälvinud.\nNorra popmuusika võib tunda uhkust mitmete andekate ja omanäoliste laulukirjutajate ja esinejate üle, kelle hulka kuuluvad Bertine Zetlitz, Sondre Lerche, Maria Mena ja Ephemera. Üks nooremaid ja andekamaid on tüdrukuteduo M2M endine liige Marion Ravn, kes on alustanud oma soolokarjääri ning sõlminud pikaajalise lepingu suure rahvusvahelise plaadifirmaga. Ka M2M teisele liikmele, Marit Larsenile ennustatakse edukat karjääri.\nJätkuvalt näitavad klassi ka veteranmuusikud ansamblist A-ha, kes naudivad suurt populaarsust ligi 20 aastat pärast oma lennukat rahvusvahelist läbimurret, müües praegugi rekordiliselt albumeid ja andes edukaid kontserte. Veel üks norralaste kauaaegne lemmik on Sissel Kyrkjebø, kes praegu töötab oma rahvusvahelise kuulajaskonna suurendamise nimel, keskendudes eriti Ameerika Ühendriikidele.\nNorra elektroonilise muusika lipulaev on norra muusika viimase aja suurim ekspordiartikkel Röyksopp. Kuid see Tromsø/Bergeni duo ei ole kaugeltki ainus sooja, meloodilise, orgaanilise elektroonilise muusika tootja. Teisedki artistid, näiteks Jaga Jazzist, Xploding Plastix, Ralph Myerz & The Jack Herren Band, Lindstrøm & Prins Thomas, Datarock, Flunk, BermudaTriangle, Supersilent, Frost, Sternklang ja Bjørn Torske on salvestanud suure hulga plaate ja annavad sageli kontserte.\nNorra hiphopmuusikas annavad tugevalt tooni norrakeelsed esinejad Tungtvann, Klovner i Kamp ja Karpe Diem, aga samuti noorte tegijate koolkond, mille liikmed saavad inspiratsiooni otse USA idarannikult: Equicez, Paperboys, Warlocks ja Tee Productions.\nHeavy metal on alati olnud üks norra muusika tähtsamaid ekspordiartikleid. Sellistel bändidel nagu Satyricon, Red Harvest, Dimmu Borgir, Enslaved ja Mayhem on palju ustavaid fänne nii kodu- kui välismaal. Rahvusvahelise muusikaajakirjanduse hinnangul kuuluvad norra ansamblid maailma parimate „metallibändide“ hulka.\nJõudsalt areneb ka norra pärimus- ehk rahvamuusika, millest annavad tunnistust suured plaadimüügi- ja kontserditulud, menukad festivalid ja lojaalne austajaskond. Selle žanri edukaimad artistid on norrakeelsed Henning Kvitnes ja Jonas Fjeld, kes võivad uhkust tunda suurepäraste müüginäitajate ja pikkade kontserdireiside üle. Selle laiaulatusliku žanri tähtsamate esindajate hulgas on veel Home Groan, The International Tussler Society ja HGH.\nMuusika produtseerimisega tegelevad ettevõtted ja stuudiod – Trondheimi Stargate ja Oslo Waterfall – on rahvusvahelistes R&B ringkondades hästi tuntud. Muusika remiksimine, produtseerimine ja laulude kirjutamine populaarsetele välismaistele esinejatele ning sellistele tuntud norra R&B artistidele nagu Mira Craig, Samsaya ja Sofian on loonud elava ja aktiivse R&B kogukonna, mida tuntakse ja tunnustatakse ka väljaspool Norra piire.\nNorra popmuusika positsiooni on aidanud tugevdada ka uute noorte ja sõltumatute plaadifirmade esiletõus. Sellised plaadifirmad nagu Tellè Records, Smalltown Supersound, Racing Junior, Black Balloon Records, Moonfog, dBut Records, Beatservice, Rune Grammofon ja Trust Me on toonud avalikkuse ette mitmeid uusi ja energilisi bände, kes on suutnud endale nime teha nii kodu- kui välismaal. Need uued plaadifirmad on peamiselt ekspordisuunitlusega ning on suutnud luua tiheda rahvusvaheliste kontaktide võrgustiku.\nPikemalt artiklis Norra rahvamuusika\nNorra rahvamuusikat, olgu see siis vokaal- või instrumentaalmuusika, esitavad tavaliselt solistid. Instrumentaalmuusikat mängitakse tavaliselt viiulil või Hardangeri viiulil, mida peetakse Norra rahvuspilliks. Hardangeri viiulil on lisaks pealmistele keeltele veel neli või viis resonantskeelt. Pill on rikkalikult kaunistatud ja selle ehitus erineb tavalise viiuli omast. Teised Norra traditsioonilised rahvamuusikainstrumendid on parmupill (munnharpe), mitmesugused flöödid, oinasarv (bukkehorn), puust sarv (lur) ja Norra kannel (langeleik). Mõnda neist instrumentidest mängiti juba iidsetel aegadel.\nEhkki osa Norra rahvamuusikast on samuti väga vana, loodi suur osa repertuaarist 19. sajandil. Instrumentaalpalad jagatakse tavaliselt uuemat tüüpi traditsiooniliseks, Kesk-Euroopa mõjudega tantsumuusikaks (gammaldans) – valsid, reinlenderid ja polkad – ning vanemat tüüpi tantsudeks (bygdedans) nagu springar, gangar ja lyarslått (mida rahvusvaheliselt tuntakse nende norra nimede järgi). Hardangeri viiuli mängimisel on tavaks kasutada põrisevaid keeli ja erinevaid häälestusi, mistõttu muusika on rikas tonaalsete harmooniate poolest. See on inspireerinud mitmeid Norra heliloojaid, sealhulgas maailmakuulsat Edvard Griegi.\nIgal aastal korraldatakse kaks üleriigilist rahvamuusikakonkurssi. Üleriigiline rahvaliku tantsumuusika festival on gammeldansi võistlus, samas kui üleriigilisel rahvamuusikavõistlusel hinnatakse vanemale bygdedansile omast viiuldamist ja laulmist, rahvatantsu ja vanemate rahvamuusikainstrumentide mänguoskust. Muud suuremad üritused, kus rahvamuusikud ja muusikahuvilised kokku saavad, on Førde rahvamuusikafestival, Bøs toimuv Telemargi rahvusvaheline rahvamuusikafestival ja Valdresis peetav Jørn Hilme festival.\nNorra väljapaistvaimad rahvamuusikud on Hardangeri viiuli mängijad Knut Buen, Hallvard T. Bjørgum ja Annbjørg Lien, viiuldaja Susanne Lundeng ning lauljad Agnes Buen Garnås, Kirsten Bråten Berg, Odd Nordstoga ja Øyonn Groven Myhren. Populaarseimad rahvamuusikaansamblid on Majorstuen, Kvarts, Tindra, Dvergmål ja Utla.\nNorra ansamblite loend\nNorra Eurovisiooni lauluvõistlusel\nNorra heliloojate loend\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Norra_muusika&oldid=5526740"\nLehekülje viimane muutmine: 6. jaanuar 2020, 14:23


, Liideste ravi Brovary\nLiideste ravi Brovary.\nNäiteks ASUS-i ja Zyxeli ruuterite puhul piisab, kui juhtpaneelil sisse lülitada pääsupunkti režiim, ühendada seadmed võrgukaabliga ja oletegi valmis. Kui Internet töötab kohe, kui kaabel on ühendatud, võib pakkuja ühendatud seadmete arvu piirata.\nEnne kui te võtate Freestyle pierceriga vereproovi, peate käed põhjalikult Liideste ravi Brovary ja rätikuga kuivatama. Lävistusseadme reguleerimiseks peate otsa veidi nurga alt eemaldama.\nUus Freestyle Lancet sobib kindlalt spetsiaalsesse auku - lansettide hoidikusse. Kui hoiate lancetti ühe käega, teise käega ringikujuliselt, eemaldage lanseti kork.\nToruotsiku otsa tuleb paigutada, kuni see klõpsab. Sel juhul ei saa lanceti serva puudutada.\nReguleerimisseadme abil seadistatakse läbitungimissügavus seni, kuni vajalik väärtus ilmub aknasse. Tume värvi tõmbamismehhanism tõmmatakse tagasi, seejärel tuleb mõõturi reguleerimiseks piercer tühistada.\nPärast mõõturi Liideste ravi Brovary peate uue testriba Freestyle hoolikalt eemaldama ja paigaldama seadme peamise otsaga. On vaja kontrollida, kas seadmes kuvatav kood vastab katseriba viaalis näidatud koodile.\nEnne kui te võtate Freestyle pierceriga vereproovi, peate käed põhjalikult pesta ja rätikuga kuivatama. Lävistusseadme reguleerimiseks peate otsa veidi nurga alt eemaldama. Uus Freestyle Lancet sobib kindlalt spetsiaalsesse auku - lansettide hoidikusse.\nArvuti on kasutamiseks valmis, kui ekraanil on verepilti ja testriba sümbol. Selleks, et aia kogumise ajal parandada nahavoolu verevoolu, on soovitatav tuleviku punktsiooni koht veidi hõõruda.\nLäbistav seade kaldub vereproovikoha poole, läbipaistva otsaga püstises asendis. Pärast katiku nupu mõnda aega vajutamist peate pihustit naha alla suruma, kuni väike tilk verd moodustab läbipaistva otsa.\nJärgmiseks peate seadet õrnalt ülespoole üles tõstma, et vereproovi ära määrida. Samuti võib spetsiaalse otsaga võtta vere käsivarre, reite, käe, jala- või õlgade verd.\nMadala suhkrusisalduse korral on kõige parem võtta proovid palmilt või sõrmelt. Oluline on meeles pidada, et liigseid verejooksu vältimiseks ei tohiks torkeid teha piirkonnas, kus on ilmsed veenid või mutid. Sealhulgas ei tohi luude või kõõluste väljaulatuva ala piirkonnas nahka purustada.\nTe peate veenduma, et testriba paigaldatakse arvesti õigesti ja tihedalt. Kui seade on puudega olekus, peate selle sisse lülitama.\nTestriba viiakse kogutud tilkhaaval väikese nurga all spetsiaalselt märgistatud alal.\nPärast seda peaks testriba automaatselt imendama käsnale sarnase vereproovi. Te ei saa testriba eemaldada, kuni kõlab helisignaal või kui ekraanile ilmub liikuv sümbol. See näitab, et on kasutatud piisavalt verd ja arvesti on alustanud mõõtmist.\nKahekordne piiks näitab, et vereanalüüs on lõpetatud. Testitulemused kuvatakse seadme ekraanil.\nNeid kasvatatakse kasvuhoonetes isegi Arktika ringis. Tänapäeval pakutav suur valik suvikõrvitseritootjaid, sorte ja hübriide on võimalus osta suvikorvitsaseeme just need, mis on teie kasvupiirkonnale kõige sobivamad. Näiteks eelistavad kesk- ja loodepiirkondade elanikud kodumaiselt tootjalt osta suvikorvitsaseeme, sest need on vastupidavad ja annavad varakult kultuure.\nKui testriba ei ole seadmesse sisestatud, on vere kasutamine keelatud. Analüüsi käigus on lubatud kasutada ainult ühte verepiirkonda.\nTuletame meelde, et ribadeta arvesti töötab erineval põhimõttel. Testribasid saab kasutada ainult üks kord, pärast mida nad visatakse ära.\nFreestyle Papilloni testribad FreeStyle Papilloni testribasid kasutatakse vere suhkrusisalduse testimiseks, kasutades FreeStyle Papillon Mini glükomeetrit. Komplekt sisaldab 50 katseriba, mis koosneb kahest osalisest plasttorust.\nTestribadel on järgmised omadused: Analüüsiks on vaja ainult 0,3 µl verd, mis võrdub väikese langusega. Analüüs viiakse läbi ainult siis, kui testriba piirkonda kantakse piisav kogus verd.\nMis on pöörduspunkt?\nKui veres on puudusi, teatab arvesti sellest automaatselt, seejärel saate minuti jooksul lisada puuduva verevaru. Testribal oleval vööndil oleval tsoonil on kaitse juhusliku puudutamise eest.\nTestribasid võib kasutada viaalis näidatud kõlblikkusajaks, olenemata pakendi avamisest.\nMis vahe on APN-il ja ruuteril ning kuidas seda konfigureerida Küsimus on tõesti väga asjakohane ja huvitav. Kuid selleks, et sellele täielikumalt vastata, peaksite kõigepealt aru saama - mis vahe neil kahel seadmel on?\nVere suhkrusisalduse testi läbiviimiseks kasutatakse elektrokeemilist meetodit. Seadme kalibreerimine toimub vereplasma abil. Keskmine uurimisaeg on 7 sekundit.\nEbapiisava vererõhu korral saate lisada veel 60 sekundit täiendavat mahtu. See väldib analüüsitulemuste vigu ja säästab testribasid.


Rae valla fotokonkursil tegid ilma loomafotod\nKõige enam pääses žürii poolt koondhindena paremate hulka loomade fotosid. Looduse kategoorias hinnati esimese koha vääriliseks Aarne Vesi jäädvustust rebasest ja teisele kohale jõudis Kaido Siigi fotokaamera ette jäänud põdravasikas, mis osutus Facebookis kõige enam meeldimisi kogunud fotoks.\nLoomade fotod saavutasid kõrgemaid kohti ka vaba teema kategoorias. Ott Katteli fotod kitsest ja kassist jõudsid mõlemad vaba teema esikolmikusse. “ Konkursile esitatud fotode hulgas on äratuntav looduse poolt pakutavate erilisemate hetkede märkamine ja jäädvustamine,” kõneles töid hinnanud žüriiliige Elvo Jakobson, kelle arvates on foto emotsioon olulisem kui meisterlik tehniline vormistus.\nJakobson leidis, et mitmed fotod oleksid võinud saavutada konkurentsis parema positsiooni ja jõudnud laiema vaatajaskonnani, kui autor oleks kategooriavalikule suuremat tähelepanu pööranud. “ Kuid olulisemaks pean fotode esitamist ennast ja soovi ümbritsevat märgata,” kõneles Jakobson.\nKultuurispetsialist Kristi Aru teatel esitati Rae valla 2016. aasta fotokonkursile kokku 157 fotot ja seda 4 kategooriasse, milleks olid loodus, inimene, Rae vald ja vaba teema. Paremate tööde autoreid tunnustati vabariigi aastapäeva tähistamise üritusel Rae kultuurikeskuses 24.veebruaril.\nŽüriisse kuulusid fotograafid Gunnar Lilles, Ilona Leppik, Elvo Jakobson ning vallavalitsuse esindajana Martin Minn, kelle hobiks on samuti fotograafia.\nKategooria Rae vald\nI-II koht Ethel Madalik foto “Lehmja tammik”\nI-II koht Kadri Kruus foto “ Külamehed Kurna pargis”\nIII koht Annabel Joakit foto “Lehmja tammik õõnes puu”\nKategooria Vaba teema\nI koht Ott Kattel foto kitsest\nII koht Ott Kattel foto kassist\nIII koht Aarne Vesi foto “Ajamuster”\nI koht Aarne Vesi foto “Sina ka siin”\nII koht Kaido Siig foto “Põdravasikas” (rahva lemmik Fb-s)\nI koht Iris Laanearu must- valge foto tüdrukust\nII koht Kaido Parv - naine vaatab kaamerasse\nIII koht Kaido Parv must-valge foto stseen tüdruk starti vaatamas\nAuhinnatud fotod vabas järjekorras\n“Põdravasikas”, autor Kaido Siig. Kategooria loodus II koht\nFoto kitsest, autor Ott Kattel. Kategooria vaba teema I koht\nFoto kassist, autor Ott Kattel. Kategooria vaba teema II koht\n“Sina ka siin”, autor Aarne Vesi. Kategooria loodus I koht\nNaine vaatab kaamerasse, autor Kaido Parv. Kategooria inimene II koht\nTüdruk starti vaatamas, autor Kaido Parv. Kategooria inimene III koht\n“Lehmja tammik”, autor Ethel Madalik. Kategooria Rae vald I- II koht\n“Lehmja tammik õõnes puu”, autor Annabel Joakit. Kategooria Rae vald I- II koht\n“ Külamehed Kurna pargis”, autor Kadri Kruus. Kategooria Rae vald III koht\n“Ajamuster”, autor Aarne Vesi. Kategooria vaba teema III koht\nMust- valge foto tüdrukust, autor Iris Laanearu. Kategooria inimene I koht.


energeetika ja maavarad, maavarad ja loodusressursid, vesi, kanalisatsioon, kaugküte, ehitustegevus, ehitusjärelevalve, remont, paigaldustööd, kaevude puurimine\nE - VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON; JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS\nLeia sihtkliendid 172 firma hulgast!.\nOLDEST CAPITAL OÜ: Tegevuslugu 28.05.2022\nOLDEST CAPITAL OÜ alustas peaaegu 16 aastat tagasi, mil juhatuse liige R. V. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 9 aastat. OLDEST CAPITAL OÜ valdkond on muu kinnisvarahaldus või haldusega seotud tegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 68329) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 880 tükki, kes annavad tööd kokku 3375-le...\nVIIMSI VESI AS: Tegevuslugu 27.05.2022\nVIIMSI VESI AS alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liige V. N. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. VIIMSI VESI AS valdkond on ehituslik insener-tehniline projekteerimine ja nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 71121) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 1589 tükki, kes annavad tööd kokku 5856-le inimesele ja kogu valdkonna...\nSAARE KULD OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nSAARE KULD OÜ alustas peaaegu 10 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, R. V. ja P. P. , seda juhtima hakkasid. R. V. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 15 aastat ja P. P. 10 aastat. SAARE KULD OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta...\n2022 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 64 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 1 623 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 198 493 €, tööjõumaksud 130 730 € ja maksustatav käive 1 033 402 €.\nTelefon (+372) 5100034\nTelefon (+372) 6066848\nSoovituslik krediidilimiit 89 600 €\nKäibed kokku (2022) 4 062 289 €\nBilansimaht (2022) 38 285 537 €\nVIIMSI VESI AS Juhatuse liige Logi sisse\nOLDEST CAPITAL OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nSAARE KULD OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nOLDEST CAPITAL OÜ Logi sisse\nERW OÜ Logi sisse\nSAARE KULD OÜ Logi sisse


FennoUgria: Hõimupäevad 2013\nMuud üritused Tallinnas\nHõimupäevade põhiüritused on 14.–20. oktoobrini\nPidu hakkab! Pivād īrgõbõd! Praaznikka algab!\nKui 1980. aastate lõpul hakkasid puhuma soodsamad ajalootuuled, said hoogsa alguse mitmed kodanikualgatused: muinsuskaitse-päevad, roheliste liikumine, rahvarinne.\n25 aastat tagasi tekkis ka mõte taastada kahe maailmasõja vaheline traditsioon tähistada hõimupäevi, mis on pühendatud omariiklusega soome-ugri rahvaste koostööle ning meie Venemaal elavate väiksemate hõimurahvaste tutvustamisele ja toetamisele.\nEsialgu vaid eesti folklooriansambleid ja mõningaid entusiaste hõlmanud üritustest on välja kasvanud liikumine, mis toob Eestimaa erinevatesse paikadesse kümneid erinevaid soome-ugri rahvaste kultuuripärandi kandjaid ja elushoidjaid ka tänapäevases kultuurikontekstis.\nSeekordsetele hõimupäevadele oleme kutsunud lisaks ehedatele folklooritundjatele udmurdi, mari ja mokša küladest ka rahvamuusikat kaasaegsesse helikeelde sulandavaid folkansambleid Petroskoist: karjala rikkalikku pärandit tõlgendab ansambel Sattuma, vepsa rahvamuusikale püüab uut elu sisse puhuda noorteansambel Noid.\nHõimupäevade peakülaliseks on lummava häälega saami lauljatar Ulla Pirttijärvi oma ansambliga Ulda, kes esineb kontsertidega Sügisjazzi raames Kumus ja Tartus Athena keskuses. Soome-ugri rahvaste folkloori sarnasustest ja erinevustest saab aimu hõimupäevade peakontsertidel Tartus, Viljandis ja Tallinnas Mustpeade majas, kus astuvad üles pea kõik külalised.\nVähemusrahvusena suurema kultuuri mõjuvallas elavatel inimestel tekib sageli identiteedikõhklusi – kes ma olen, kelle hulka kuulun, kust leian rohtu pidetusele. Väikerahvaste identiteedi ja kokkukuuluvustunde turgutamiseks on tõhusaks vahendiks rahvuskeelne filmikunst, viimasel ajal on see tärkamas ka omariikluseta soome-ugri rahvastel.\nMaride tavad ja vaimuilm on aineseks Venemaa nimeka režissööri Aleksandr Fedortšenko filmile „Niidumari taevased naised“, mis linastus Rooma filmifestivalil ja pälvis Venemaa festivalil Kinotavr mitu auhinda, nende seas parima stsenaariumi eest. Marikeelse filmi mari rahvusest stsenarist Denis Ossokin on külas hõimupäevadel ja juhatab sisse filmi linastused kinos Artis ning Tartus Eesti Rahva Muuseumis. Hõimupäevade filmiprogramm esitleb ka eesti autorite dokumentalistikat soome-ugri rahvastest.\nSeda, et meie rahva juured asuvad hoopis sügavamal kui ülemöödunud sajandil alguse saanud laulupeotraditsioonis, hakkasid 1970. aastatel teadvustama kolm suurkuju: kunstnik Kaljo Põllu, helilooja Veljo Tormis ning filmilooja Lennart Meri. Omal kombel on nad kõik kohal ka hõimupäevade juubeliprogrammis.\nOktoobrikuu alguses on Kumus veel üleval Kaljo Põllu graafikanäitus „Eesti maastikud“, Viljandi Pärimusmuusika Aidas on näitus Lennart Meri filmirännakutest, kus näidatakse ka filme. Hõimupäevade lõpetuseks kannab kammerkoor Collegium Musicale esmakordselt ajaloos tervikuna ette Veljo Tormise läänemeresoome rahvalauludel põhineva tsükli „Unustatud rahvad“. Kontsertlavastused etenduvad Tallinnas Hobuveskis ja Tartu ülikooli ajaloo muuseumis.\nAlates 2011. aastast on hõimupäev Eestis riiklik tähtpäev. Fenno-Ugria heiskab sel puhul lipud Tallinna trollidele ja trammidele ning kutsub oma teekaaslased rahvusraamatukokku konverentsile, et meenutada veerandsaja aasta taguseid meeleolusid, milles said uue ärkamise ka hõimupäevad. Külalisesinejatelt kuuleme, millised lootused tärkasid eestlaste taasiseseisvumise ajal meie hõimurahvastes Venemaal ning kuidas Soomes ja Ungaris on toetatud keelesugulaste püüdlusi.\n„Ei ole üksi ükski maa!“ laulsid eestlased taasiseseisvumise ajal. Kuigi soome-ugri maailmas on murettekitavaid arenguid palju enam kui rõõmu, on siiski tore kord aastas kokku tulla ja seda koosolemise tunnet kogeda. Sest ükski rahvas ei taha ju üksi olla, saati kui tal on sugulasi.


Eile domineerinud norrakad piirdusid täna pronksiga - OM 2018\n16.veebruar 2018 05:38\nKahekordne olümpiavõitja Matthias Mayer\n24 tundi tagasi meeste kiirlaskumises kulla ja hõbeda võitnud norralased Aksel Lund Svindal ja Kjetil Jansrud täna ülisuurslaalomit domineerida ei suutnund ning kirkamad medalid läksid Kesk-Euroopasse.\nFinišisse jõudes oli Jansrudil ja Svindalil küll kaksikjuhtimine, kuid mitmed ässad olid veel tulemata. Esmalt tuli nende vahele prantslane Blaise Giezendanner, kes lõpuks esimesena medalita jäi. Siis tuli aga üle joone Sotši kiirlaskumise olümpiavõitja Matthias Meyer ja järgmisena kohe hõbeda võitnud šveitslane Beat Feuz.\nÜlehomme teeb mäesuusatamises olümpiadebüüdi Tormis Laine, kui kavas on suurslaalom.\nTulemused: 1. Matthias Meyer (Austria), 2. Beat Feuz (Šveits, +0.13), 3. Kjetil Jansrud (Norra, 0.18), 4. Blaise Giezendanner (Prantsusmaa, +0.38), 5. Aksel Lund Svindal (Norra, 0.49), 6. Vincent Kriechmayr (Austria, 0.69)\nMÄRKSÕNAD Aksel Lund Svindal\nVõimas! Aksel Lund Svindal tegi olümpiavõiduga ajalugu, norralastele kiirlaskumises kaksikvõit (1) 15.02.2018\nIlm andis lõpuks armu ja mäesuusakuningas Marcel Hirscher sai oma esimese kulla kätte 13.02.2018


Tänane kuupäev 06 Dets, 2021 17:35\nPostitatud: 17 Mär, 2019 14:38\nVabalt võiks teha uue referendumi:\n1) lahkuda no dealiga\n2) lahkuda xxx tingimustel\nSest eelnevalt polnud ju teada, mis tingimustel lahkumine toimuks.\nSamas on ka täiesti selge, et jäämine oleks tunduvalt kehvematel tingimustel, kui enne esimest referendumit.\nJärgmise viie aasta jooksul on kavas suurendada Venemaa kodanike arvu 5-10 miljoni inimese võrra. Doonorina käsitletakse riike, kus on palju vene keelt kõnelevat elanikkonda: Ukraina, Kasahstan, Usbekistan, Moldova. https://lenta.ru/news/2019/03/14/demography/ Meie võiks näidata omapoolset initsiat...\nOma rühmaülema ajast mäletan kahte väga erinevat rühma. Esineses oli venelasi ca veerand, rühm ise päris suur. Vististi kolmandik mu energiast kulus nende sigaduste klaarimiseks ja ennetamiseks. Kompaniiülemal veel rohkem, sest teised rühmad olid samasugused ja kambakesti nad neid asju korraldasid. ...\nPostitatud: 17 Veebr, 2019 13:03\nJuba poolteist aastakümmet tagasi ilmus mitmeid artikleid, mis osundasid Venemaa taristu kehvale olukorrale. Süstemaatiline hooldus lõppes ära 80ndate esimeses pooles, sealt edasi tehti hädaremonti, uusi objekte valmis vähe ning nende kvaliteet oli kohutav. 90ndatel ei tehtud üldse mingit remonti eg...\nEi ole see lätu sele ajaga mitte grammigi praktilisemaks muutunud. Minule isiklikult tegi rõõmu teade USA armee vormivahetusest, mis seal selle baretinduse tõenäoliselt ajaloo prügikasti saadab. Lõplik disain pole veel muidugi paigas, siiski paistab, et suund on sinnapoole. Meil leidub tegelasi, kes...\nUued gaasimaskid on hankimisel. Rootsi gaasimaskid saabusid meile sajandi alguses Rootsi brigaadi varustusega, koos AK-4 jms mudruga. Laias plaanis on need omadega läbi. GP-5 ja GP-7 maske loeme veel viiekohaliste numbritega, suur osa neist on tehasepakendites, lisaks on eraldi filtrite varu. Kuna t...\nPostitatud: 16 Aug, 2018 22:08\nSee on juba väga OT (minupärast võib teha taktika alla teema- pioneerinduse nipid ja nõksud vms) aga olgu öeldud: - on tõsi, et Rootsi m46 lõhkeaine on tervisele ohutu, kuigi väidetavalt olla siiski kõhulahtisust põhjustanud; - 15 aasta jooksul ei ole ma kuulnud ega näinud, et keegi seda soojendamis...\nMõned märkused minu enda ja Borja arvutuste kohta. Borja 6 kompaniid pataljoni kohta – räägi meile Borja, mis pataljonid meil keskmiselt nii suure koosseisuga on? Pakun, et nii palju kompaniisid võib ehk olla vaid Staabi- ja sidepataljoni SA-koosseisus, mujal on ikka 3-5 – sellest ka minu „keskmine...\n3. leht 66-st [ Otsing leidis 987 vastet ]


golfirajaga Barbados | Hotels.com\ngolfirajaga hotellid linnas Barbados\ngolfirajaga hotellid Barbados\nOtsing golfirajaga Barbados\nJärgmine peatus Barbados?\ngolfirajaga hotellid Bridgetown\nMoonshine 316 Rockley Golf Club3 tärni\nPlum Tree Club3 tärni\nVäga hea45 arvustust\ngolfirajaga hotellid Worthing\ngolfirajaga hotellid Maxwell\nZenBreak - Golf Lookout at El Sol Sureño3,5 tärni\ngolfirajaga hotellid Holetown\nGolden View Apartments3 tärni\nBluff House by Altman4,5 tärni\nBon Vivant Villa4,5 tärni\nRoyal Westmoreland - Mahogany Drive by Island Villas4 tärni\nRoyal Westmoreland - Royal Apartment 234 by Island Villas.4 tärni\nBarbados, populaarsemad linnad\nBridgetownBridgetown on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu rannad ning söögikohad. Lisaks leiduvad siin Brownesi rand ja Carlisle Bay.\nFoto: Carlos Parra, Trover\nWorthingWorthing on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu rannad ning söögikohad. Lisaks leiduvad siin Worthingi rand ja Graeme Halli looduskaitseala.\nMaxwellMaxwell on romantilise atmosfääriga linn, kus igal juhul väärib külastamist Maxwelli rand. Kindlasti pakuvad huvi ka siinsed rannad ning meelelahutus.\nFoto: andrew smith, Trover\nHoletownHoletown on romantilise atmosfääriga linn, kus leidub palju vaatamisväärset nagu Sandy Lane'i rand ja St. Jamesi kogukonnakirik. Kindlasti pakuvad külastajatele huvi ka rannad ning klubid.\nPaynes BayPaynes Bay on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu rannad ning mereandide restoranid. Lisaks leiduvad siin Paynes Bay Beach ja Barbados Polo Club.\nFoto: Marcelo Lopes, Trover\nSpeightstownSpeightstown on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu rannad ning söögikohad. Lisaks leiduvad siin Heywoods Beach ja Port St. Charlesi jahisadam.\nBarbados – populaarsemad vaatamisväärsused\nAmeerika Ühendriikide saatkondKeda huvitab, milline näeb välja Ameerika Ühendriikide saatkond, leiab selle vaid 2 km) kaugusel südalinnast. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset romantilist atmosfääri ja kohalikke randu. Kohalikud poed ja mereandide restoranid võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nSandy Lane'i randSandy Lane ja kesklinnast vaid 0,6 km kaugusele jääv populaarne Sandy Lane'i rand sobivad suurepäraselt neile, kes armastavad paljajalu rannal uitamist ja värsket õhku. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobib hästi läheduses asuv Paynes Bay Beach.\nFoto: Burundushka, Trover\nDoveri randKui sa ei jõua ära oodata päikest ja sooja ilma, siis tea, et Dover ja otse südalinnas asuv populaarne päevituskoht Doveri rand ootavad just sind. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobivad hästi Turtle Beachi rand ja St. Lawrence Bay rand, mis asuvad samas lähedal.\nFoto: Al G, Trover\nSt. Lawrence Bay randSt. Lawrence Gap ja kesklinnapiirkonnast vaid 0,6 km kaugusele jääv populaarne St. Lawrence Bay rand sobivad hästi neile, kes armastavad paljajalu rannal uitamist ja värsket õhku. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud Doveri rand, mis jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele.\nRockley randRockley ja otse südalinnas asuv populaarne Rockley rand sobivad suurepäraselt neile, kes armastavad paljajalu rannal uitamist ja värsket õhku. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobivad hästi Worthingi rand ja Allamanda Beach Boardwalk, mis asuvad samas lähedal.\nCarlisle BayBridgetown, sealne hästi populaarne Carlisle Bay ja kaldaala vaid 2 km kaugusel kesklinnapiirkonnast on just õige koht ilusate vaadete nautimiseks ja pildistamiseks. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sõbralikku atmosfääri ja kohalikke randu.\nBarbados – rohkem teavet\nHotels.com otsinguga on lihtne leida golfirajaga Barbados. Kui teie sihtkoht on Barbados, aitab meie kiire otsingusüsteem leida just teile sobiva majutuse. Hotels.com võimaldab\nvõrrelda, sortida ja järjestada golfirajaga Barbados majutuskohti tärnide arvu, pakutavate teenuste ja mugavuste, teema, asukoha, piirkonna ja hotelliketi järgi,


Parim lihaveisekasvataja on Aldo Vaan - Põllumajandusuudised\nMaaelu Edendamise Sihtasutus valis 2012. aasta parimaks lihaveisekarjakasvatajaks Aldo Vaani Topi Mõis OÜst.\nParima lihaveisekarjakasvataja juures hinnatakse karja suurust, puhtatõulisust, samuti söötmis- ja pidamistingimuste nõuetele vastavust ning ka näitustel osalemist. Aunimetuse andmise puhul jälgitakse tootmisüksuse heakorda, ettevõtte jätkusuutlikkust ja majandustulemusi.\nMES valib parimaid piimakarjakasvatajaid koostöös Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu, Jõudluskontrolli Keskuse, Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi, Põllumajandusministeeriumi ja Veterinaar- ja Toiduametiga.\nParimat lihaveisekarjakasvatajat on valitud alates 2006. aastast.\nParima karjakasvataja aunimetused koos skulptor Vergo Verniku teosega „Vasikas“ anti üle täna põllumajandusministeeriumis Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud aktusel.


Tarmo Neemelo: jäime tagaajajaks, parem oleks ees olla - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n06. OKTOOBER 2019, 15:33 PREMIUM LIIGA\nPaide Linnameeskonna ründaja Tarmo Neemelo tõdes pärast Premium liiga 32. voorus koduväljakul Nõmme Kalju käest saadud 0:1 kaotust, et kuigi esikolmikusse jõudmine muutus nüüd keerulisemaks, pole see kaugeltki võimatu.\n"Eriti teisel poolajal oli surve kogu aega Kalju poolel. Võimalusi meil oli, aga täna ei läinud pall sisse. Üks peataolek kaitses tähendas, et Kalju sai nurgalöögist värava. Muidu nad eriti ohtlikuks ei muutunud," võttis Neemelo väljakul toimunu kokku.\n"Palliga mäng oli okei ja võimalusi me tekitasime, aga sattus üks väheseid mänge, kus oleme ise nulli peale jäänud. Kahju, et ei saanud ise väravat löödud," märkis Neemelo, kellel avanes 76. minutil soodne võimalus, ent Martin Kase pika diagonaalsöödu järel sooritatud pealöök lendas küljevõrku.\nEnne kohtumise algust Kaljut ühe punktiga edestanud Paide jääb nüüd nõmmekatest kahe punktiga maha ning on tabelis neli vooru enne tšempionaadi lõppu neljas. "Kindlasti pole midagi kadunud, sest vahed on väikesed ja võitleme lõpuni. Nüüd oleme lihtsalt ise tagaajaja rollis, parem oleks olnud ees olla," sõnas Neemelo.\nLuup peale | Kaljule ülimagus võit! Üle elati punane kaart ja Paide totaalne surve (0)


Vaata tutvustust | 60 sek:\nÕpi teiste ettevõtjate edulugudest ja pööra oma uued teadmised rahaks\nSinu email on 110% hoitud\nKümne aasta tagused lähenemised ja vana turundusstrateegia on kindel tee keskpärasuse suunas ja ei vii sind soovitud sihile. Ettevõtjad räägivad sellest mis on viimaste aastate jooksul turunduses ja müügis muutunud ja kuidas neil on õnnestunud need muutused oma ettevõtte jaoks reaalseks kasumiks konverteerida.\nIga ettevõtja käest saad ühe hea lugemissoovituse ja top 3 pingerea parimatest äriraamatutest.\nLisaks ettevõtjate abistamisele on need intervjuud ka suureks julgustuseks hakkajatele noortele, kelle peas keerlevad mõtted oma äri alustamisest, kuid ei ole julgenud veel esimest sammu teha.\nKuna selle saidi autorite igapäevane põhitöö on ettevõtete nõustamine ja neile turundusfilmide tootmine, siis võib kindel olla, et kõik intervjuud on korralikult ette valmistatud, ilusti filmitud ja monteeritud ning kvaliteetse heliga.\nTänapäevased tehnilised lahendused võimaldavad täiesti vabalt kuulata neid intervjuusid ka autos (korraliku internetiühendusega nutitelefon ühendatuna auto helisüsteemiga AUX). Pane korraks Sky Plus kinni ja kuula midagi asjalikku. Kuna tegemist on “rääkivate peadega”, siis pildiliselt väga palju uut infot ei lisandu ja saad rahulikult kuulata ning silmad tee peal hoida.\nKõikidest intervjuudest teeme lühikokkuvõtted ja lisame ka slideshow põhipunktidest mida ettevõtjad räägitud teemadel oluliseks peavad. Lisaks sellele on sul veel võimalus alla laadida audiofail, et oma lemmikintervjuusid kuulata seal kus sa ise soovid.\nVigadest õppimine on üle hinnatud. Nutikas õpib teiste ettevõtjate positiivsetest kogemustest ja reaalsetest sammudest mis on neid suurte võitudeni viinud.\nVaata, kuula, õpi!\n| Vain & Partnerid\n...on Baltikumi juhtiva ärikoolitusfirma Vain & Partnerid asutaja ja juht. Alustanud oma karjääri müügimehe ja müügijuhina, on temast tänaseks saanud Eesti koolitusturu elav legend, kelle mõju ulatub juba ka kaugemalegi.\n| US Invest\n...on tohutu töövõimega mees ja tema ettevõtmised on mastaapsed. „Kui sellise jõuga töötada, siis kasvabki firma suureks,“ ütleb ta ise.\n“Sa pead sõna pidama ”\n“Kaadrid otsustavad kõik”\n“Lollide kätte raha anda ei tohi”\n| Overall Eesti\n...vastutab juhatuse liikmena Overall Eestis Canoni foto- ja video- tehnika ning ettevōtetele suunatud tarkvaralahenduste müügi ja turunduse eest.\n“Tunnetusel põhinevad otsused on alati õigeks osutunud”\n“Suurim nauding on jälgida oma inimesi firma vaateid ja hoiakuid teistele edasi andmas.”\n...on endine tippmüügimees, kes on müügitööga raha teeninud 1993.a. alates. Hetkel on ta praeguste ja tulevaste müügiproffide koolitajana tegutsenud 11 aastat ja tänaseks on Lainsalu teenuseid kasutanud paljud nimekad Eesti ettevõtted.\n“ilma closinguoskuseta olete oma konkurentidele lihtsalt soojenduseks!”\n| Tööandjate Keskliit\n...juhib mitmeid europrojekte, mis aitavad tööd ja rakendust leida sadadel eesti noortel.\n“Noored inimesed sageli ei tea, millist tööd nad teha tahaksid ja mis neile sobida võiks.”\n...on internetiturunduse agentuuri Dreamgrow asutaja ja tegevjuht. Priit on internetiturunduse alal aidanud selliseid ettevõtteid nagu EMT, Elion, Eesti Energia, Nordea pank, EBS, Palmatin, Delfi, Viru Hotell. Tema 16 aastat kogemust suudab raha teha igale ettevõttele.\nKuidas viia keskpärane ettevõte mõne aastaga oma valdkonna tippu?\nMille järgi valida parimad töötajad. Miks oskused ja töökogemus ei ole prioriteet nr.1\nKas peaks oma äriidee endale hoidma ja seda kaitsma või pigem levitama.\nKolm kõige olulisemat nurgakivi eduka ettevõtte rajamiseks.\nParimad äriblogid millel igapäevaselt silma peal tasub hoida.\nKuidas suhtuda ettevõtetesse kellel on vaid 2-3 suuremat klienti.\nMilline on kõige kuluefektiivsem reklaamikanal.\nMillise konkreetse strateegia abil suurendada jõudsalt huviliste ja klientide arvu.\nKas ja kuidas on tänane turundamine muutunud?\nMida tuleb täna teha teisiti kui näiteks 10 aastat tagasi ?\nKui tähtsaks tuleb pidada internetiturundust ning kuidas ja kui palju sinna investeerida?\nKuidas eesmärke seada, mida silmas pidada. Pikaajalised ja lühiajalised eesmärgid.\nKas ettevõtte veebileht peaks olema pigem brändi tutvustav vahend või müügikanal?\nKui oluliseks tuleb pidada video kasutamist veebis?\nKuidas genereerida rohkem müügikontakte?\nMis popp sõna see elukestev õpe on ? :)\nRatsa rikkaks | Müüt või tegelikkus?\nMillised on parimad praktilised äriraamatud mida kindlasti tasuks lugeda?\nMilliseid konkreetseid e-kursuseid ning audioraamatuid kuulata?\nMillist kasu annab seminaridel osalemine - nii kuulajana kui ka esinejana?\nVäga avatud olek vs. konkurentide teravad silmad/kõrvad. Kas siin on ohukoht?\n© intervjuu.eu 2013


Teine visiit – Blogistaja\n7. okt. 2015 Blogistaja\nTeine perearstikülastus Anniga tehtud! Mis siis selgus. Selgus, et meil on keskmisest pikem, keskmisest kaalukam ja keskmisest imenatuke suurema peaümbermõõduga piiga ehk siis kuna kõik on keskmisest suurem, siis on kõik lihtsalt suurepäraselt tasakaalus ja üldse superluks. Aktiivne pidi meie beebi ka veel olema. No ei ole üllatus. Ta on nii aktiivne, et on lausa päevade kaupa üleval ju. Päevad on mul siin sada korda väsitavamad kui ööd.\nTäna, tuleb tõdeda, on küll erand. Anni sai arstitädilt vaktsiiniga süstlasuraka kintsu, mis tundub, oli niivõrd suur šokk, et nüüd ei aita muu, kui tuleb ennast traumeerivast kogemusest korralikult välja magada.\nKahjuks me ei võtnud süstisaamisele lutti kaasa, nii et piiga huilgas korralikult. Lutti ei võtnud seepärast kaasa, et Anni ei armasta lutti, vähemalt seda konkreetset mitte. Viskab suust välja. Arst arvas, et niivõrd äärmuslikus olukorras, nagu süstisaamine, oleks ta kindlasti lutti ikkagi imenud. No ei tea. Eks järgmine kord ole näha. Tahaks talle mingisuguse muu luti osta, midagi millega ta parema meelega sõbrustaks.\nMuide see, et ma rääkisin eelmises postituses, kuidas Anni on võimeline terve öö magama, ainult mina ei ole, siis noh, kiida veel kedagi, kohe tuli 180 kraadi teistsugune öö otsa. Õudne-õudne! Ma ei ole enam tükil ajal nii väsitavat ööd kogenud…\nTäna on aga päev nii rahulik olnud, et lausa imelik hakkab. Vahin seda tuduvat, aeg-ajalt piiksuvat titte ja näe ei julge ikka midagi asisemat teha, sest hirm ja ootus – äkki ta ärkab kohe üles? – on niivõrd tugevalt sees. Aga ma olen saanud tervelt 100 lk-d raamatut lugeda! Rõõm-rõõm-rõõm!\nEelmine postitusUnekool ja ujutamine\nJärgmine postitusHead rahvusvahelist tüdrukutepäeva! (11.10)


VIDEO | Nolani meeskonna luksuslik taevatõld: õnnenumbritega Boeingu tippmudel - Forte\nVIDEO | Nolani meeskonna luksuslik taevatõld: õnnenumbritega Boeingu tippmudel\nTäna saabusid Tallinnasse Christopher Nolani uue mängufilmi staarid. Tähtedele kohaselt reisiti eksklusiivse lennuki pardal, mille pardal mugavustest puudust ei ole.\nLuksuskruiiside ja tšarterlendudega tegelevale Crystal Airile kuuluv lennuk põhineb Boeing 777-l, maailma kõige suuremal kahemootorisel reaktiivlennukil. Eriline tšartermudel kannab mudelinime BBJ 777-LR, kuid ettevõte on lennukile ka nime andnud - Crystal Skye.\nKui tavakonfiguratsioonis on tegemist parajat portsu reisijaid mahutava lennukiga, millega saab korraga reisida kuni 300 inimest siis VIP-idele mõeldud erimudeli puhul on rõhk loomulikult hoopis mujal kui reisijate mahutamisel. Kokku mahub lennukisse 84 tähtsat reisijat ning ülejäänud ruum on ära kasutatud lennukile avaruse andmiseks ning lõõgastumisalade loomiseks.\nLR mudelinimes tähistab ingliskeelset sõnapaari long range, mis tähendab spetsiaalselt väga kaugete lendude opereerimiseks mõeldud mudelit. Boeing ise on öelnud, et lennuk on võimeline omavahel ühendama ükskõik millist kaht Maal asuvat lennujaama. Maksimaalne lennukaugus on tootja sõnul 15 844 kilomeetrit või 18 järjestikust lennutundi.\nKuna tegemist on ka kõige laiema reisijateruumiga kahemootorilise lennukiga maailmas, on lennufirmal olnud võimalik luua kõikide reisijate jaoks mugavad tingimused, palju jalaruumi ning loomulikult saavad reisijad vabalt voodiks lahti käivates toolides magada või veeta aega ainulaadsel baarialal. Kui reisijad parajasti ei maga või sotsialiseeru, saavad nad meelelahutust otsida oma toolide ees olevatest 24-tollise ekraaniga meelelahutusüsteemidest.\nUuring: lennukite taevasse jäetud “sabad” ei olegi nii süütud kui arvame (77) 06.07.2019\nDoktoritöö pakub lahenduse, mis vähendab lennuki kütusekulu kümnendiku jagu (52) 06.07.2019\nLennuk valmis Boeingu, Crystal Airi ja Greenpoint Technologiese koostöös. Viimane on vastutav lennuki ainulaadse sisedisainilahenduse eest. Lennuk sai lõplikult valmis eelmise aasta alguses. Crystal Air on sama lennuki pardal korraldanud ka pea kuu aja pikkuseid kruiise, mille hinnaks on inimese kohta umbes 150 000 USA dollarit.\nVaata ka videot, et näha milline luksuslik lennuk seestpoolt välja näeb!


Mäng Armastus tunnel. Play online tasuta\nMäng Armastus tunnel Online\nMängu kirjeldus: Noored valida koht kuupäev, valis tunnel armastuse, kus paljud paarid sageli veeta romantiline õhtu.Muidugi, ilma õige riietus ei lähe kohtumine kellegagi, keda sa armastad.Aita paar otsima ilus oma päevast, see on väga oluline.\nNoored valida koht kuupäev, valis tunnel armastuse, kus paljud paarid sageli veeta romantiline õhtu.Muidugi, ilma õige riietus ei lähe kohtumine kellegagi, keda sa armastad.\n© playgame24.com - free online mängu Armastus tunnel ().\nPlay online flash mäng Armastus tunnel tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Armastus tunnel ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Nõmme Nädalavõistlus Talv 15/16 — Eesti Discgolfi Liit\n10.10.2015 @ 11:00 - 14:00\nToimumisaeg: 10.10.2015 – 02.04.2016 laupäeva hommikuti 11.00 (koha peal lõppeb mängjate kirjapanek 10.45 – hilinejad võistlusele ei pääse)\n4eur(ei märgi mobiiliga + holari pott)\n3eur (märgin mobiiliga + holari pott)\n2eur(Draiv IN liige, märgin mobiiliga + holari pott)\n50 senti holaripotti on kohustuslik ja asendab talvisel hooajal CTP mängu. Märkimine mobiiliga tähendab registreerudes Skoorinis oma soovist mobiiliga märkida teada andmine ja rajal ka selleks valmis olemine.\nMängitakse PDGA reeglite järgi üks 19 korvine ilma OB-edeta ring.\nAutasustakse Eliidi kahte parimat, parimat naist ja harrastajate kahte parimat. Auhinnafond on vähemalt 50% osavõtumaksudest. Drive IN toetab Skoorini kasutades tasulist versiooni ja hakkame ka toetama neid, kes talvisel ajal enne nädalavõistlust rada lumest ja jääst puhtaks teevad. Näitena 80 inimest, kus on 25 Drive In mängjat on auhinnad Eliidis 25 ja 15, Harrastajates 20 ja 10 ja Naistes 20.\nAprilli teisel laupäeval peetavale lõppvõistlusele saavad 16 parimat võistlejat mõlemast klassist 3 parima nädalavõistluse ringi alusel. Samuti TOP4 naised. Lõppvõistlus mängitakse augumängu play-off formaadis ehk et esimene asetus kohtub 16ndaga, teine 15ndaga jne kuni finaalini välja. Ja võitjad selgitatakse kõigis kolmes klassis. Auhinnad klasside esikolmikutele. Harrastajates osalevad lõppvõistlusel need, kes on osalenud enamus oma nädalavõistlustest Harrastajate klassis ja omavad 1.03.2016 Skoorini B reitingut alla 850.


Uudised - LameLeibLameLeib\nLameLeiva Täistera Lavash, Classic Lavash ja Mini Lavash nüüd saadaval ka Maksimarketites, Konsumites ja A ja O kauplustes värske saia- ja leivaletis.\nMis on kurkum? Kurkum (Curcuma longa) ehk kollajuur on ingveri sugulane ja laialt kasutatav maitseaine. Tegemist on üllatavate omadustega vürtsiga. Teadmised selle vürtsi kohta tulevad Aasiast. Kurkumi keedetud, kuivatatud ja pulbriks peenestatud kollane juur kuulub maitseaine karripulbri koostisesse.\nNüüd LameLeiva Täistera lavash ja Classic lavash saadaval ka Grossi Toidukaupades värske saia- ja leivaletis.\nKalamaja Päevad 2016\nLameLeib tegi kalamaja päevadel midagi tõeliselt põnevat!\nTäistera lavash ja Pizza lavash nüüd saadaval ka värske saia ja leiva letis järgmistes Rimides: Ülemiste Haabersti Mustakivi Norde Magistrali Kaubahall Nurmenuku Sõpruse Tasku Põhja Sõle Postimaja Telliskivi Laagri Tabasalu Viimsi Lõunakeskus Rebase 10 Sepa Narva Rakvere Viljandi Kuressaare\nLameLeiva Täistera, Classic, Mini ja Pizza lavash on nüüd jõudnud ka Prismade värske saia ja leiva lettidele !\nTänases Naistelehes (18.09.14) on test: Millisest lavashist saab parimad suupisted? LameLeib OÜ Täistera lavash saavutas testis parima tulemuse hindega 5+ ja on Naistelehe lemmik.\nLameLeiva tooted nüüd saadaval ka Stockmannis värske saia ja leiva letis !\nLameLeiva tooted nüüd saadaval 25-s Selveris värske saia ja leiva letis! Vaata kas LameLeiva tooted on saadaval ka sinu kodukoha Selveris: 1. MAI SELVER 2. KADAKASELVER 3. PIRITA SELVER 4. JÄRVE SELVER 5. TONDI SELVER 6. ANNE SELVER 7. SÕBRA SELVER 8. MUSTAKIVI SELVER 9. MARIENTHALI SELVER 10. SAKU SELVER 11. AARDLA SELVER 12. ASTRI SELVER 13. KROONI SELVER 14. Continue Reading\nLameLeiva tooted on nüüd saadaval ka Tallinna Kaubamaja Toidumaailmas värske saia ja leiva letis!\nLameLeib OÜ on kiirestiarenev kaasaegne pagaritööstus, kes valmistab Lavashe ja Tortillasid Eesti - ja lähiturgudele.\nÕhukestest ja kergesti töödeldavatest lameleibadest saab valmistada nii suupisteid, pearoogasid, kui ka magustoite.


Neandertallane elab edasi — Sirp\nNeandertallane elab edasi\nTäna esineb Tartus geenifoorumil ajakirja Time poolt 2007. aastal maailma saja mõjukama inimese hulka valitud Eesti juurtega Svante Pääbo (pildil), kellel õnnestus sekveneerida nii egiptuse muumia kui ka neandertallase genoom. Sellega pani ta nurgakivi paleogeneetika rajamisse. See teadusharu annab muu hulgas vihjeid inimese mineviku ja olemuse kohta. Kuna tegemist on väga värske teadusega, siis vaevalt suudetakse veel midagi kindlat väita, küll aga kõigutada või kinnitada varasemaid seisukohti ning pakkuda välja uusi hüpoteese.\nPaleogeneetika näitab, et ei kütid-korilased ega isegi mitte vaaraod olnud geneetiliselt sarnased tänapäeva inimestega. Inimsugu on vahepeal agraarühiskonnaga paremini kohastunud. Hüpoteetiliselt võivad paikne eluviis, tihe asustus ja varade akumulatsiooni potentsiaal olla meis välja kujundanud erakordse töökuse, kuulekuse, ihnsuse, vastupanu nakkushaigustele, aga ka innovatiivsuse. Stabiilses keskkonnas ei tarvitse bioevolutsioon edeneda, kuid meie liigil pole stabiilsust viimasel ajal olnud. Kuna kultuur on geenide loodusliku valiku keskkonda tohutult muutnud, siis on valiku surve viimase 10 000 aasta jooksul olnud erakordselt tugev. Sel perioodil on inimkond suure kiirusega fikseerinud või fikseerimas mutatsioone, mis küttimise ja koriluse ajastul oleksid olnud kahjulikud või vähem kasulikud. Tänu rahvaarvu meeletule kasvule on ka mutatsioonide tekkesagedus paljukordistunud. Seega, inimese evolutsioon on seoses tsiviliseerumisega edenenud enneolematu kiirusega.\nPääbo, kes juhib praegu Leipzigis Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituuti, keskendub Tartus aga neandertallase rollile nüüdisinimese geneetikas. Tänapäeva inimese kujunemise mõistmise seisukohast on neandertallase genoomi sekveneerimine suursaavutus, milleks tuli ületada tohutuid väljakutseid. Leitud rohkem kui 70 neandertallase fossiliseerunud luude jäänustel oli palju rohkem roisubakterite ja seente DNA d kui neandertallase oma. Viimane omakorda oli lagunenud väga lühikesteks segmentideks ja keemiliselt moondunud. Töötati aga välja tarkvara, millega segmendid kokku panna ja keemilised muundumised tagasi arvutada. Ehkki tegemist on esimese mustandiga, millesse oodatakse suuri parandusi ja mida on veel vähe analüüsitud, on tänaseks enam-vähem välja selgitatud neandertallase genoomi 3,2 miljardi DNA aluspaari järjestus. Teadlased peavad neandertallast mitte eraldi loomaliigiks, vaid pigem inimese alamliigiks Homo sapiens neanderthalensis, kes divergeerus meie esivanematest umbes pool miljonit aastat tagasi, nii et kahe alamliigi evolutsioon jätkus teineteisest üsna isoleeritult.\nNeandertallase eellased migreerusid Aafrikast Euraasiasse, kus kohastusid külma kliimaga. Kaudsed tõendid viitavad, et neandertallased olid puhtalt lihatoidulised kütid, saagi tabamisse kaasati loomulikult ka jõulise kehaehitusega naissugu. Üksnes Gibraltaril elanud neandertallased õppisid tõenäoliselt ka mereande toiduks tarvitama. Stephen Mitheni arvates rääkisid neandertallased laulvat hmmmmmmm-keelt, mis polnud muusikast eristunud. Tsivilisatsioonini nad ometi ei jõudnud ja surid umbes 28 000 aastat tagasi teadmata põhjustel välja. Paralleelselt neandertallase arenguga evolutsioneerusid meie esivanemad Aafrikas „anatoomiliselt moodsaks inimeseks“ Homo sapiens sapiens, ehkki pole täiesti kindel, kas ja mille poolest nad „arhailiste inimeste“ hulka arvatud neandertallastest moodsamad olid. Moodsad inimesed olid tõenäoliselt paremad korilased, eriti naised. Nii naiste kui meeste keha oli sihvakam, mis lubas teha pikemaid matku ega nõudnud nii palju toitu. Umbes 40 000 aastat tagasi õnnestus väiksel moodsate inimeste grupil pääseda Aafrikast Euraasiasse, kus paljuneti ja kohtuti ka neandertallastega.\nTänavu mais näitas Pääbo, et üks kuni neli protsenti tänapäeva euraaslase genoomist on pärit neandertallaselt. Samas ei leitud neandertali geenide alleele Musta Mandri päritolu moodsa inimese genoomist. Seega pidi Euraasias toimuma neandertallase ja moodsa inimese geneetiline ristumine. Esialgu sobitub see ristumise hüpotees hästi senisesse maailmapilti. Näiteks Cochran ja Harpending* juhivad tähelepanu, et kuna osa tänapäeva inimestest seksib teadaolevalt ka delfiinide, kumminukkude ja tolmuimejatega, siis võidi ka neandertallasest partnerit sobivaks pidada. Teiseks, moodsa inimese ja neandertallase levikualad kattusid osaliselt jämedalt 10 000 aasta jooksul, ajavahemikul 30 000 – 40 000 aastat tagasi, ning see võimaldas kahe alamliigi sugupoolte kohtumisi. Kolmandaks, kuna ühine esivanem Heidelbergi inimene elas vaid pool miljonit aastat tagasi, on ebatõenäoline, et selle ajaga oleks tekkinud probleeme elu- ja sigimisvõimeliste hübriidide sünnitamisega.\nSeega polnud mingit põhimõttelist takistust: moodne inimene ja neandertallane võisid vabalt kohtuda, paaruda ja järglasi saada. Pole küll veel välja selgitatud, kas me saime uued geenid neandertali meestelt või naistelt ehk kas tõi moodne mees karja neandertali naise või oli moodsal naisel suhe neandertali mehega. Need hübriidsed järglased, kes jäid moodsa inimese karja, andsidki meile need mõnisada neandertallase geeni, mida tänapäeval oma rakkudes kanname. Seega pakub Pääbo, et neandertallane ei surnud välja, vaid elab osaliselt enamikus maailma inimestest edasi. Kahjulikud või neutraalsed neandertali alleelid pidid, arvestades ristumisjuhtumite madalat esinemissagedust, loodusliku valiku ja geenitriivi tulemusena välja surema. Alles jäid vaid kasulikud, mis fikseerusid tänu mingile valikueelisele. Millised eelised neandertallane meile pärandas? Teadlased vaidlevad, kas neandertallaselt pärinevad muu hulgas rääkimist determineeriv geen FOXP2 ja aju mahtu reguleeriv mikrotsefaliini geen. Kui neandertali geenid omandati 30 000 – 40 000 aastat tagasi, siis langeb see kokku suure arenguhüppe ajaga, mil uuendati tööriistu, hakati riideid õmblema, ehteid valmistama, kindlustusi ehitama, figuure maalima ja skulptuure tegema, rituaalselt surnuid matma. Hõimud moodustasid suuri alliansse, torkerelvadele lisandusid viskerelvad. Siit omakorda tekib kiusatus spekuleerida, et suur hüpe toimuski tänu neandertali geenidele. Kas neandertallane tõstis anatoomiliselt moodsa inimese ka käitumuslikult moodsaks? Värskemad geneetilised analüüsid ja statistilised arvutused viivad selle ristumise hüpoteesi aga arheoloogiliste tõenditega parajasse vastuollu. Pääbo ja tema kolleegid väidavad, et ristumine toimus palju varem – juba 60 000 kuni 100 000 aastat tagasi Lähis-Idas. Väljakaevamistelt pole aga moodsa inimese ja neandertallase kooseksisteerimisest sel ajal ja kohas eriti tõendeid leitud. Seega, Pääbol tuleb täna Tartus vastata rasketele küsimustele.\n* Utah’ ülikooli õpetlased Gregory Cochran ja Henry Harpending avaldasid 2009. aastal laia kõlapinda tekitanud raamatu „The 10,000 Year Explosion“ (Basic Books), mille põhiväiteks on, et tsivilisatsiooni teke ja areng on inimese evolutsiooni ja geneetilist muutumist kiirendanud. – Toim.


📄 Organisatsioonikäitumise kordamisküsimused | Sotsioloogia - Organisatsioonikäitumine - Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor\nOrganisatsioonikäitumise kordamisküsimused (11)\nEesti Ettevõtluskõrgkool Mainor - Sotsioloogia - Organisatsioonikäitumine\nOrganisatsiooni tegevust mõjutavad sisekeskkonna ja väliskeskkonna tegurid (organisatsiooni mudel)\nVäliskeskkond – hõlmab kõik seda, mis asetseb väljaspool org. piire ja mis organisatsiooni otseselt või kaudselt mõjutab. Mikrokeskkond , makrokeskkond. Organisatsiooni huvigrupid – inimesed või nende grupid, kes mõjutavad või keda mõjutab org. eesmärkide saavutamine.\nKultuur ehk organisatsiooni sisekeskkond – väärtuste, arusaamade ja mõtlemisviiside kogum, mida org. liikmed jagavad ja aktsepteerivad ning õpetavad uutele liikmetele .\nEesmärk ehk org. sisuline mõte – tulemused milleni organisatsioon tahab jõuda. Oluline nende teadmine kõigi töötajate poolt. Oluline on esmalt tähelepanu pöörata keskkonna tingimustele ja alles seejärel määrata org. missioon ning sellest tulenevad eesmärgid ja tegevussuunad. Plaanid jaotuvad: pikaajalised e. strateegilised plaanid – millistes tegevusvaldkondades org jätkab oma põhitegevust. Vahepealse kestusega e taktikalised plaanid (1-2 aastat) lühiajalised e operatiivplaanid – suunatud konkreetsele tegevusperioodile. Eesmärgid peavad olema konkreetselt sõnastatud, mõõdetavad, realistlikud ja ajastatud.\nInimesed – kujundavad organisatsiooni sotsiaalse süsteemi. Oluline arvestada: inimeste teadmised ja oskused; tegelikkuse tajumine ja väärtused + hoiakud. Org. sõltub seal töötavatest inimestest. Kui töötaja tuleb tööle, sõlmivad org. ja töötaja omavahel psühholoogilise lepingu, milles kumbki pool kohustub andma ühise eesmägi nimel teatud panuse.\nTehnoloogia – eesmärgi saavutamiseks kasutatavad vahendid (materiaalne külg)\nStruktuur – määratlev inimeste jaotumise org. hierarhias , rollid ja rollisuhted. Org struktuur peaks lähtuma org eesmärkidest. See millist org. struktuuri kasutada, sõltub org. küpsusastmest ja keskkonnast. Oluline on, et struktuur sobiks kokku situatsiooniliste faktoritega (suurus, vanus, tehnoloogia) ja koskkonnateguritega.\nHuvigruppide olemus, kahepoolse panustamise mudel.\nOotused on oluline selgeks rääkida, kes kellelt mida ootab.\nTöötajapoolne panus: jõupingutus, võimed, oskused ja kompetentsid , lojaalsus, aeg, loovus ja uuenduslikus.\nOrg. poolne panus: töötasu, soodustused, turvatunne , karjäärivõimalused, staatus, tuntus.\nMissioon ja visioon .\nMissioon – on org. eksisteerimise põhjus ning ta kirjeldab väärtusi, püüdlusi, kliente ja turuosa, kellele tegevuse tulem on suunatud.\nVisioon – ideaal, mille poole org püüdleb. Visioon kirjeldab tegevuskeskkonda pikemas perspektiivis ja oma org. kohta selles.\nStrateegia – tegevuskava, millele tuginedes saavutatakse eesmärk.\nKõrge ja laia organisatsioonistruktuuri eelised ja puudused.\nJuhtimisulatuseks (lai/ kitsas ) nimetatakse ühe ülemuse alluvuses olevate nende inimeste arvu, kes talle otseselt peavad aru andma.\nOrganisatsiooni põhikarakteristikud (sh struktuuri elementide sisu ja olemus)\nStruktuuri täpsemaks kirjeldamiseks kasutatakse kolme elementi: komplitseeritus, formaliseeritus ja tsentraliseeritus.\nEristuvus/komplitseeritus – näitab, millised võrdsus- ja alluvussuhted toimivad ülesande täitmisel. Mida komplitseeritum on org. seda olulisemaks muutub tegevuste koordineerimine ja juhtimise efektiivsus. Komplitseeritus hõlmab eristumise kolme vormi: horisontaalset, vertikaalset ja ruumilist.\nHorisontaalne eristuvus – näitab, millised liikmed asuvad võrdsel positsioonil ja jagavad võrdselt vastutust ning otsustamisõigust. Kaks liiki horisontaalset eristuvust on lai spetsialiseeritus ja kitsas spetsialiseeritus. Spetsialiseeritus näitab, mil määral on ülesanne osadeks jaotatud ja inimeste vahel ära jagatud. Seega inimene tegeleb vaid kitsa osaga tehnoloogilisest protsessist.\nVertikaalne eristuvus – näitab võimu ja vastutuse erinevusi, organisatsiooni hierarhias. Vertikaalse eristuvuse määra alusel jagatakse org. kõrgeteks organisatsioonideks (palju horisontaaltasandeid) ning madalateks organisatsioonideks.\nRuumiline eristuvus – näitab kuivõrd on org. osad füüsiliselt (geograafiliselt) eristatud. Ruumiliselt eristunud allüksustega org. on suur tähtusus vahenditel ja võtete.\nFormaliseeritus ja standardiseeritus – töö, tegevuse ja käitumise reguleeritus, mis tagatakse dokumentide ja eeskirjadega. Selle abil püütakse muuta erinevate inimeste tegevus sarnaseks, teatud nõuetele vastavaks. Formaliseeritust vajatakse seda enam, mida kitsam on spetsialiseerituse aste. See võimaldab vähendada juhtide ja töötajate otsese suhtlemise intensiivsust, kuna reeglid määravad, kuidas erinevates situatsioonides käituda e otsuseid langetada.\nStandardiseerituse eesmärk on samuti kontrolli tagamine. Standardiseerimine on normatiivide väljatöötamine, millega tegevusi, tulemusi või oskusi võrrelda.\nTsentraliseeritus – näitab, mil määral on formaalne otsustusõigus organisatsioonis koondunud ühe inimese, üksuse või tasandi kätte. Suuresti mõjutavad aga detsentraliseerimist juhtide isiklikud arusaamad ja käitumismustrid, ka kultuurinormid.\nOrganisatsioonikäitumine on õpetus käitumise seaduspärasuste rakendamisest org.-s, nende seostamine org. struktuuri, tehnoloogia ja väliskeskkonnaga. Org. käitumine on teadus organisatsiooniliikmete tegevusest, hoiakutest, väärtustest ning käitumisreeglitest. Org. käitumist on defineeritud ka kui teadust, mis uurib indiviide, gruppide ja struktuuride käitumise mõju organisatsioonidele. Org. käitumine tegeleb peamiselt sisekeskkonna uurimise ja kirjeldamisega.\nModernistlik ja postmodernistlik organisatsioonikäsitlus\nModernistlik lähenemine – Org. peab suutma konkureerida\n603 laadimist Kokku alla laetud\nkyts1 Õppematerjali autor\njuhi ja liidri erinevused , juhtimise võrkmudel , ametlik ja mitteametlik suhtlemine , enesehinnang , väärtused ja hoiakud , rühmatöö eelised/ puudused , sotsialiseerumine , grupitunnused , rollid grupis , grupiprotsessid , grupi normid , adamsi võrdsuse teooria , vroomi ootuste teooria , herzberg , org , kultuuri kujundamine , õppiv org , mcgregori x ja y teooria\norganisatsiooni huvigrupid, strateegilised plaanid, operatiivplaanid, tehnoloogia, missioon, visioon, horisontaalne eristuvus, vertikaalne eristuvus, ruumiline eristuvus, standardiseerimine, tsentraliseeritus, organisatsioonikäitumine, modernistlik lähenemine, x teooria, y teooria, käsitlus, organisatsiooniline õppimine, tehistasand, baas eeldused, kultuuri eluiga, tajumine, sotsiaalne hõlbustamine, sotsiaalne looderdamine, sünergia, ülesandespetsialistile, suhterollid grupis, grupi struktuur, rooliootus, rollikujutlus, rollikäitumine, rollitaju, rollikonflikt, sotsialiseerumine, otsustamine grupis, ajurünnak, 635 meetod, konformism, üksmeelsuse illusioon, enesetsensuur, väärtushinnangud, enesehinnang, ametlik suhtlemine, ülalt alla, alt üles, horisontaalne suhtlemine, võrkmudel, mõnevõrra, formaalsed liidrid\nbelladonnakillz: teeme esmaspäeval eksami ära ;) või mis ?\nreinap: Materjal on väga asjalik ja kokkuvõtlik.\npaberrostsai: materjal on põhjalik ja arusaadav !\nOrganisatsioonikäitumise kordamisküsimused 1. Organisatsiooni tegevust mõjutavad sisekeskkonna ja väliskeskkonna tegurid Sisekeskkond: · Eesmärk o...\n1. Organisatsioonikäitumise ajalooline kujunemisprotsess. Organisatsioonikäitumise ajalugu on väga tihedalt seotud juhtimise kui teaduse arenguga. Organisatsioonikäitumine kujunes seoses ajalooliste a...\nOrganisatsioonikäitumise olemus ja organisatsioonid 1. Organisatsioonikäitumine  mõiste ja olemus OK on teadus, mis uurib süsteemselt ja rakendab teadmisi indiviidide ja gruppide käitumisest organisatsio...\n1. Organisatsiooni mõiste Kindla inimrühma ühiste eesmärkide taotlemiseks moodustatud ja terviklikult korraldatud ühendus. Teadlikult koordineeritud sotsiaalne ühendus, mis koosneb kahest v...\nEKSAMIKÜSIMUSTE VASTUSED ORGANISATSIOONIKÄITUMISEST 1. Organisatsiooni mõiste. Organisatsioonikäitumise mõiste. Organisatsioon on teadlikult koordineeritud sotsiaalne ühendus, mis koosneb kahest ...\nKORDAMISEKS kevad 2018 Kontrolltöö nr 1 1. Millised on organisatsioonikäitumise uurimismeetodid?  Vaatlused, juhtumite (situatsioonide) analüüsid, küsitlused, eriuurimused, eksperimentaalsed uurimused, la...\nTMO3170 Organisatsiooni ja juhtimise teooriad ja meetodid kordamisküsimused Organisatsiooni definitsioon + Juhtimise definitsioon + Organisatsiooni edukuse eeldused + Organisatsiooni sise- ja väl...


RMK kutsub metsa kuusele - Põllumajandusuudised\nKui mõni aasta tagasi oli samal ajal lund nii palju, et metsa jõudminegi oli raskendatud, siis praegune ilm muudab sobiva puu leidmise RMK metsakasvatuse peaspetsialist Toomas Väädi sõnul isegi lihtsamaks. „Nii ei pea iga võimalikku kuuske enne lumest puhtaks raputama, et veenduda, kas on ikka ilus puu,“ selgitas ta ning tuletas meelde, et kuuske tohib võtta sealt, kus tal pole lootust suureks kasvada. „Teede ja kraavide servadest, elektriliinide ja vana metsa alt,“ loetles Väät sobivaid kohti. Kuuski ei tohi raiuda metsanoorendikest, kuhu nad on inimese poolt istutatud või kus neist on sirgumas palgipuud.\nKuuse eest tuleb tasuda enne selle raiumist või saagimist. Jõulupuude hinnad on samad, mis eelmistel aastatel – kuni 1meetrine kuusk maksab 3 eurot, 1-2meetrine 8 eurot ja 2-3meetrine 13 eurot. Maksta saab mobiilimaksega või pangaülekandega, makset tõendav SMS või panga väljavõte peab metsas kaasas olema.\nKüsimuste korral aitab [email protected] või RMK kuuseabi telefon 676 7500, mis töötab 1.-31. detsembrini iga päev kell 9-18, v-a 24.-27. detsembril.\nEelmisel aastal toodi RMK metsast 9600 kuusepuud. Nagu paljudel varasematelgi aastatel, kingib RMK ka tänavu asenduskodudele üle Eesti sadakond tasuta jõulupuud.


Minu nurgake: oktoober 2010\nTäna hommikul pistsin kotti veidi paberit, hariliku pliiatsi, mõned pintslid ning eile kapist valmis vaadatud lapse t-särgi, millel mõned õrnad plekid peal.\nSandra viisin te ma soovi kohaselt minu vanaemale külla. Ta teatas, et tuleb koju alles homme õhtul. No mis saab mul selle vastu olla, et 1,5 päeva veidi omaette olla. Nii harva kui seda saab.\nIse sõitsin tekstiili maalimise kursusele. Väga vahva oli. Alguses veidi kuulasime targa ja kogenud Viki õpetussõnu ning siis palus ta meil maalima hakata. Istusin veidi, valge särk laual ja ... pelgasin. Kuidagi ebalev tunne, ei ole ju enne t-särke maalinud. Aga kui pintsliga sai esimene kaunis punane joon tõmmatud, sain julgust juurde. Nii hea tunne oli, tõesti. Absoluutselt ei kahetse, et selle käigu ette võtsin ja suurimad tänud julgustuse ja näpunäidete eest Vikile!!!\n(Bloggeri palvel kallutame pildi vaatamiseks pead...)\nTäna sai veel ära käidud maal. Kuna mu meespool ja mu isa sõitsid sinna juba varahommikul, siis selleks ajaks kui mina jõudsin, oli palju asju juba tehtud. Maa oli märg ja osalise lumekatte all ja seekord seal pikalt ei viibinud. Lehed on riisumata aga täna olid nad liiga märjad ja rasked, et seda teha. Ootan paremaid aegu, eks näis, kas mahuvad need veel selle aasta sisse või jäävad järgmiseks aastaks.\nNüüd vaatasin aga telekast filmi, mis tekitas minus üle tüki aja filmielamuse. Vaatasin ja vahepeal kohe tundsin,et film läheb mu sisse. Filmiks oli ''Finding Forrester'', USA 2000. Peaosades Sean Connery ja Rob Brown. Milline sisu ja millised väljendused, sõnad. Ajendas kohe kirjutama, sest see oli ka üks põhiteemasid seal. Mõnus. Nüüd istun ja mõtlen, et peaks veel tegema seda ja seda, samas tahaks kohe täiesti niisama olla, sest hetkel kodus täiesti üksinda, kohvitass kõrval. Vahel on õnneks nii vähe vaja.\nPostitaja: Gixy kell 17:32 Kommentaare ei ole:\nSee nädal olen pidanud võitlema pisarate ja kurbustundega. Teisipäeval tuli justkui ämbritäis vett kaela- nimelt teatas minu esimese lapse esimene õpetaja, et ta lahkub töölt. See kõik toimus peale seda kui meile(st lapsevanematele) oli koosolekul sisse süstitud positiivsust ja lõpuks ometi rahu ja häid õpetajaid, mis toovad kaasa stabiilsuse. Olgu öeldud, et aasta tagasi lahkus lapse teine esimene õpetaja ja see mõjus rusuvalt teisele õpetajale, kuna nende koostöö oli ideaalne nii omavahel kui ka meie kui lapsevanemate silmis. Järgnev aasta oli suht ebastabiilne, sest teine õpetaja oli pievalt oma lapsega haiguslehel ja iga päev kohtas rühmas nö võõrast nägu. See aga salaja mõjub ka lastele ja loomulikult meie allesjäänud heale õpetajale. Septembri alguses õnnestus meie rühmale leida uus ja hea, tugev õpetaja. Kõik olid täis lootust ja saabumas oli ometi kord nö rahu ja siis lendas see kõik taas kildudeks. Oleme (nii lapsed kui ka vanemad) kuidagi kokku kasvanud selle õpetajaga ja paljude jaoks on ta enamat kui lihtsalt lapse õpetaja. Meil selline hea seltskond, ajame vanematega koos nö rühma asju jne. Mul oli ausalt öeldes tunne, nagu mind oleks maha jäetud ja vägisi kipuvad pisarad silma kui selle peale mõtlen... ka praegu. Kuidas siis see veel lastele mõjub... Ohh, raske on ja mis nüüd siis taas saama hakkab. Lapsed juba sellises vanuses, et vajaksid rahu ja stabiilsust ning see omakorda aitaks neil juba ka vajalikke teadmisi omandada, mis edaspidi vajalikud.\nJa nüüd tuli uudis, et meie seast lahkus( ses karmimas tähenduses) noor muusik Julia Botvina, kes ühtlasi oli ka meie lasteaias suht värskelt muusikaõpetajaks. Ma ei osanud kohe paralleele tõmmata, teine lapsevanem ütles. Ja ise veel mõtlesin uudist lugedes, et kuidas ta mulle nii tuttav nagu on. Sandra käest küsisin ja ta ütles,et ta suri ära ju. See lahkuv õpetaja oli neile rääkinud. Palusin ka meie armsal õpetajal ise oma äraminekust Sandrale rääkida, kuna pidasin seda õigeks. Ta oli rääkinud lastele ja peale seda vestlust oli Sandra läinud teiste taha, oli kuidagi eemalolev ja uinus ka otsekoheselt(tavaliselt pidi ikka kaaslastega susserdama jne). Kui aga mina küsisin Sandralt,et mis uudist, siis ütles,et ei midagi. Ju neile jõuab see kohale alles siis kui õpetajat ei ole ja ei tule ja kes teab, mis tagajärjed sel on ja mis reaktsioone esile kutsub. Kui teda septembri alguses 2 nädalat polnud, siis terve 1 nädala jäi Sandra lasteaeda hommikuti südamest nuttes, mida ta ei ole ammu teinud. Ta kusjuures tahab ise nii väga minna lasteaeda kogu aeg ja siis niiviisi kui ma hakkasin ära minema.\nMinu süda on igatahes katki rebitud. Teised vanemad läksid ka rühma ja nutsid. Õpetaja muidugi ei osanud sellist reakstsiooni oodata, et lapsevanemad on shokis. Seda me tõesti oleme...\nPostitaja: Gixy kell 12:59 1 kommentaar:\nTempo ja tegemised\nMinu käsitöölised tegevused on ikka õige harvaks jäänud. Mina ei tea , aga reaalses elus tempo aina tõuseb. Tahaks maha istuda ja puhata ja mängida a no kus sa sellega.\nKodus teen jooksvalt ikka korrastust, et ruumi saada, väikseid ümberkorraldusi. Otsisin siin vahepeal meie kaubandusest endale kummutit. Teadsin täpselt, millist tahan- no ei ole. Lõpuks leidsin just selline ON24-st ja ära ma sealt tellisin. Oleks siis nagu lapsele veidi sünnipäevaks, kuigi tegelikult mul ikka kingid ka talle olemas. See nagu rohkem endale, et tuba oleks korrektsem ja juba suuremale lapsele sobilik. Pipi majast oli neiuke lõpuks nõus loobuma ja maha ma selle müüsin.\nKuna aga olen ju kogu aeg tööl, siis edeneb see asjatamine tasapisi.\nEelmisel nädalavahetusel võtsin plaani maal ära käia. Mõeldud, tehtud. Riisusin veidi lehti ja vaatasin,et seda ma siin tegema jäängi. Võtsin muruniiduki ning lasin kõik üle, muru oli jälle parajalt kasvanud. Sai kohe kõik kenamaks ja korda. Nüüd seal muidugi jälle suur kiht lehti peal niikuinii. Kuna isa oli ka maal ja tegi peale tööd sauna, siis sain minagi varbad ja ennast peale tööd sooja pista, mõnus oli. Sandra jooksis ka ringi ja tegutses ning nautis maal olemist ja mõnusat ilma.\nÕhtul tuli mul muidugi meelde, et me peame esmaspäevaks lasteaeda mereteemalise kompositsiooni viima. Pühap hommikul panime soojalt riidesse ning jalutasime tuulise mere äärde. Korjasime igast looduslikku nodi ja kodus siis asusime tegutsema.\nSandra nõudis laevukese tegemist. Valmis esimene töö, mis sai nimeks ''Vana karile sõitnud purjekas''. Ja tal oli kindel nõudmine- puri peab olema punane.\n(häh, blogger keerab jälle seda pilti niiviisi).\nKuna hoog oli sees, siis tegi Sandra veel teise ja kolmandagi lihtsama seade.\nPakkisime nad siis kasti ja tormisel esmaspäeva hommikul toimetasime lasteaeda.\nVahepeal sai siiski ka 1 müts valmis tehtud:\nJa siis tegin ma eile enda jaoks paar tunnikest. Nimelt registreerisin Fimo kursusele. Väga mõnus tegemine oli. Valmisid sellised ehted:\nÄäretult vahvad, peaks seda teemat nö edasi arendama aga kust võetakse see aeg???\nJärgmise nädala laupäeval igatahes on plaanis veel väike paartund endale. Siis lähen Viki tekstiili maalimise kursusele.\nKel huvi, tulge ka !\nTEKSTIILI MAALIMISE KURSUS\nPostitaja: Gixy kell 21:18 Kommentaare ei ole:


Banaani vahukooretort – Suhkrusai\nSelle retsepti leidsin ühest väga vanast vihikust 🙂 Õige natukene tegin muudatusi.\n• 150 g nisujahu\n• 30 g purustatud mandleid või mandlilaaste\n• 1 dl piima maitsestada vanillsuhkruga (võib ka Amarettoga)\n• 3-4 banaani\n• 3 pakki vahukoort à 2dl , millest võta ära 1,5 dl iiriseglasuuri jaoks\n• 60 g suhkrut\n• 3/4 dl suhkrut\n• 3/4 dl fariinisuhkrut\n• 2 tl võid\nVahusta munad suhkruga kohevaks vahuks. Lisa omavahel segatud jahu, küpsetuspulber ja purustatud mandlid. Sega tasakesi ühtlaseks ja kalla Ø 24cm võitatud ja jahuga üle puistatud vormi. Küpseta 175°C ahju alumisel siinil 30-40 minutit. Kui põhi hakkab tumenema, kata see küpsetuspaberiga. Tõsta ahjust välja ja jahuta. Kummuta vormist ja lõika kolmeks osaks.\nImmuta maitsestatud piimaga. Vahusta koor ja maitsesta suhkruga. Viiluta banaanid. Kihtide vahele pane vahukoor ja banaaniviilud. Glasuuri jaoks sega potis rõõsk koor, suhkur ja fariinisuhkur. Lase keema tõusta ja keeda madalal kuumusel aeg-ajalt segades 20-30 minutit, kuni külma vette tilgutatud iiris tardub. Sega või iirise segusse ja vala segu tordile. Tordi küljed kata vahukoorega.\nLusikapannkoogid rohelise sibulaga


Päike – millal saab sõbrast vaenlane? - Terviseuudised\nPäike – millal saab sõbrast vaenlane?\nPõhjamaade suved on tihtipeale hallid ja sombused. Säravast päikesest võibki mõnel aastal ainult unistama jääda. Nii üritame piskustki maksimumi võtta ja võimalikult palju aega päikese käes veeta, et veel pimedamaks ja hallimaks talveks energiavarusid koguda.\nKahjuks toob geograafiline eripära kaasa mitmeid ohutegureid, mille peale alati ei oskagi mõelda. Aga alustame algusest... Päike mitte ainult ei valgusta ja soojenda, vaid ka kiirgab.\nPäikesekiirgust on kolme liiki – UVA, UVB ja UVC\nUVC kiirgusest me väga palju ei kuule, sest see meieni ei jõua, vaid neeldub osoonikihis. 95% maale saabuvast päikesekiirgusest on UVA- ja ca 5% on UVB-kiirgus.\nUVA-kiirgus on meile oluline, sest tänu sellele sünteesib meie organism eluvajalikku D-vitamiini, ainet, mida meie immuunsüsteem pika ja pimeda talveperioodi üle elamiseks hädasti vajab. Kuid ei saa head ilma halvata – UVAkiirgus on ka põhiline süüdlane, mille toimel meie nahas algab enneaegne vananemise protsess: tekivad naha kuivus, kortsud ja hullematel juhtudel ka pigmendilaigud.\nUVB-kiirgus on ohtlikum ja tugevam, tekitades päikesepõ-letust ning tõstes nahavähi ja melanoomide tekke riski.\nSeega vajame kaitset\nEsimeste soojade ilmadega tekib alati hirmus tahtmine paksud üleriided nurka visata ja randa joosta. Olgu see siis kontoris läbi akna päikest nautides, autoga sõites, või rannas päevitades, nii UVA- kui ka UVB-kiirgus ohustavad igal hetkel. Eriti lõunasel ajal.\nUVA-kiirguse eest ei kaitse ka näiteks pilved või aknaklaas. Seda on oluline teada, et olla võimeline ennast teadlikult nahakahjustuste eest kaitsma. Ning seetõttu võiks igal inimesel tegelikult juba kevadkuudest alates kotis olla hea abimees päikesekaitsekreem.\nPäikesekaitsekreemi tõhusust UVA- ja UVB-kiirguse tõkestamisel tähistatakse rahvusvahelise lühendiga SPF (Sun Protection Filter).\nNumber tähekombinatsiooni SPF järel näitab seda, kui kauaks me võime päikese kätte jääda ilma, et tekiks päikesepõletus.\nNäiteks kui teie nahk kipub ära põlema 10 minutiga, siis võite arvutada, et SPF-kaitsefaktor 15 tähendab, et päikese käes võib viibida 15 korda kauem kui ilma kreemita, ehk 150 minutit.\nMida heledam on inimese nahk, seda kõrgema SPFi numbriga toode tuleks omale varuda.\nPäikesele ligipääsetavatele kehaosadele võiks päikesekaitsekreem olla kantud igal ajal. Muudele kehaosadele peaks päikesekaitsekreemi kandma umbes pool tundi enne päikese kätte minekut.\nPäeva jooksul tuleb kreemi kindlasti uuesti peale kanda, et kaitse oleks pidev. Selleks, et säilitada nooruslik välimus ja vältida naha kahjustuste ning kortsude teket, peaks näole igal hommikul enne kodust väljumist kandma kas kõrge SPFfaktoriga näokreemi või päikesekaitsekreemi. Siis saab muretult meigi kaitsekreemi peale kanda, ning ei pea muretsema päeva jooksul kreemi juurde kandmise pärast.\nAga kui ma kasutan kõrge SPF faktoriga kaitsekreemi, siis ma ju ei päevitu....?\nTegemist on üsna levinud valearusaamaga, et kõrge SPFi numbriga päikesekaitsekreem pärsib päevituse teket. See ei ole päris tõsi.\nNagu eespool mainitud, näitab SPF-faktor aega, mille võib päikese käes turvaliselt veeta ilma nahapõletuse tekkimiseta.\nJah, päevituse teke võtab kauem aega, kuid tänu sellele päevitub nahk turvaliselt ja tulemus jääb püsivam. Samas väheneb oluliselt nahavähi ning naha enneaegse vananemise risk.\nTasub teada, et päike on meile kasulik, kuid ainult mõõdukas koguses. Päevitamisega ei tohi mingil juhul liiale minna. Iga kord, kui tekib päikesepõletus, tõuseb oluliselt nahavähi oht. Kindlasti võiks teadvustada ka seda, et kaitse kreem ei ole imevahend. Ükski päikesekaitsetoode ei kaitse UV-kiirte eest sada protsenti. Seega võiks intensiivse päikese käes olemise aega piirata ning kaitsta kergesti ära põlevaid kehaosasid ka näiteks riietega. Eriti oluline on kaitsta laste õrna nahka.\n25. November 2015, 14:14\nUV-kiirguse tase Eesti solaariumites ületab norme\nEnamikes solaariumites ületab UV-kiirguse tase standardiga soovitatud väärtusi, leidis terviseamet solaariumisalongides läbi viidud sihtuuringute..\nEnamikes solaariumites ületab UV-kiirguse tase standardiga soovitatud väärtusi, leidis terviseamet..


18. aug. 2019 - Reakt Füsioteraapia | Füsioterapeut Tallinnas\nEelmises postituses oli pikalt kirjutatud, mis on õlaliigese pitsumissündroom, kuidas see tekib ning millised variandid on sellest vabanemiseks. Käesolevas artiklis tuleb juttu samast sündroomist spordis. Kuna tegemist on sageda probleemiga selliste spordialade harrastajatel, kus on vaja sooritada viskeliigutust või rakendada suurt jõudu käed üle pea asendis.\nSpordialad, kus seda sündroomi tavaliselt esineb, on pesapall, ragbi, odavise, disc-golf, tennis, ujumine, võrkpall, raskejõustik jpt.\nÕlaliigese pitsumissündroom (kui ka teiste sündroomide) kategoriseeritakse kahte alarühma tekkepõhjuste järgi : strukturaalne ja funktsionaalne pitsumissündroom.\nStruktuuraalse patoloogia korral on tegemist subakromiaalse ruumi mahu vähenemisega, mida põhjustavad näiteks õlanuki-rangluu liigese artroos, osteofüütide teke õlaliigeses, traumad jt. Strukturaalset pitsumist esineb rohkem keskeas.\nFunktsionaalse pitsumise puhul on sageli tegemist lihastasakaalu häiretega mis on põhjustatud korduvatest repetatiivsetest liigutustest. Tihti esineb sportlastlel (eriti noorematel) funktsionaalset õlaliigese pitsumissündroomi.\nÕlakompleks tugineb lihastele, et tagada suure liikuvuse juures dünaamiline stabiilsus. Ühtlane tasakaal õlga ümbritsevate lihaste vahel on vajalik jõu arendamiseks ja liikuvuse säilitamiseks. Kui ühelt poolt tekib lihastöös või liikuvuses defitsiit, tuleb seda kompenseerida teiste lihastega, mille tagajärjeks on lihastasakaalu häired. Lihastasakaalu häired põhjustavad liikumismustrite ja lihasaktivatsiooni muutust, mis võivad viia strukturaalsete kahjustusteni.\nÕlaliigese pitsumissündroomi teke on näiteks suurema riskiga, kui esineb lihaste nõrkust trapetslihase ülaosas (m. trapezius), eesmises saaglihases (m. serratus anterior), harjaülises lihases (m. supraspinatus) ja deltalihases (m. deltoideus) ning lihaste liigset pinget rinnalihases (m. pectoralis major) ning abaluutõsturis (m. levator scapulae), seda kõike tuntakse ka kui ülemine ristsündroom (upper crossed syndrome). Riskiks on ka eelnev vigastus. Õlalihaste normaalse funktsioneerimise tagamiseks on vaja süsteemselt treeninda kogu keha, siis ei lange sportides ühele piirkonnale liigset koormust.\nKoormates õlga korduvate ühetaoliste liigutustega, avaldab see liigselt survet erinevatele anatoomilisitele struktuuridele, mis hoiavad õlavarreluud vastu glenoidi. Kui anatoomiliste struktuuride vahel esineb tasakaaluhäireid või kui käsi ei ole piisavalt liikuv, võib tekkida õlaliigese pitsumissündroom. Näiteks viske puhul, kui käsi on viidud maksimaalselt taha asendisse, kitseneb subakriomiaalne ruum ning sealsed struktuurid pitsuvad õlavarreluu ja õlanuki vahele.\nHarjaülise lihase pitsumise viskel\nVise või löök, mida tehakse peast kõrgemal maksimaalse jõuga, on inimkehas üks kiiremaid ja jõulisemaid manöövreid mida ühes liigeses võib esile kutsuda. Seetõttu on ülimalt oluline, et treeningud oleks täpse koormusega ning taastusmiseks jäetakse piisavalt palju aega. Liigse ühetaolise õlaliigese koormamise tulemusena võib subakriomiaalses ruumis tekkida struktuurilisi kahjustusi.\nEsimene etapp, mis on sageli sportlaste jaoks kõige raskem, on koormuse vähendamine. Vältida soovitatakse selliseid treeninguid ja liigutusi, mis tekitavad õlaliigeses valu. Teiseks tuleks leppida aeg kokku füsioterapeudiga (BRONEERI AEG VASTUVÕTULE SIIT), kellega koos töötatakse välja sobilik treeningu-puhkuse skeem. Füsioterapeut teeb esialgu vajalikud testid, et välja selgitada, kas tegemist võib olla õlaliigese pitsumissündroomi või millegi muuga. Seejärel analüüsitakse eelnevaid vigastusi, treeningute plaani ja muud probleemiga seonduvat. Töötatakse välja plaan, mis hõlmab:\nabaluu liikuvuse korrektsiooni\nrotaatormanseti lihaste kvaliteedi parandamist\nõla liigeskapsli liikuvuse parandamist jt.\nFüsioterapeutilised harjutused ei tohiks õlas esile kutsuda valuaistingut. Sportlastel soovitatkse individuaalsest treeningplaanist kinni pidada 2-3 kuud (võib kesta ka kauem) ning selle aja sees järk-järgult vastavalt arengule lülitada treeningusse sisse spordispetsiifilisi elemente.\nValu tuleb taastusravi jooksul kontrolli all hoida. Selleks kasutatakse kindlaid valuvaigisteid ning vajadusel ka kortikosteroid süsti. Süst aitab leevendada subakromiaalse bursa põletikku ning vähendab valu, see on siiski ainult ajutine lahendus, pikaajalisem efekt saavutatakse koos harjutustega. Valu kontroll aitab mugavamalt taastusravi protsessist osa võtta.\nKui konservatiivne ravi ei aita, siis jätkatakse (ainult pärast arsti hinnangut) enamasti operatiivse raviga. Sageli noorematel sportlastel piisab ainult subakromiaalse ruumi vabastamisest (subakromiaalne dekompressioon), kui muid tõsiseid näidustusi ei ole. Vanemaealistel tehakse tihti ka õlanuki osalist eemaldamist (akromioplastika) ning katkiste pehmete kudede (nt. harjaülise lihase kõõluse) kirurgilist korrektsiooni. Strukturaalse pitsumissündroomi korral on ravi enamasti kirurgiline. Funktsionaalse patoloogia korral on tähtis täpne ja reguleeritud treening ja taastumine eesmärgiga taastada normaalset neuromuskulaarset funktsiooni õlas.\nKuidas ennetada pitsumissündroomi teket spordis?\nKõige lihtsam viis vältida õlaliigese pitsumissündroomi spordis on treenida õige koormusega ning tähele panna väsimuse tundemärke. Kui alustad treeninguga, siis oluline on teha spordispetsiifilisi liigutusi õla üles soojendamiseks. On olemas mitmeid abivahendeid (kummilint, hantlid jt.), mis aitavad sportlasel sooritusteks valmistuda vähendades vigastus- või ülekoormusriski.\nTreeningud peavad olema süsteemsed ning vastavad füüsilisele võimekusele. Kui on tegemist alles alustajaga, siis on oluline hakata pihta madalamatest koormustest ning lühematest treeningutest. Samuti tuleb alustada esialgu liigutuste tehnika arendamist, halb tehnika võib sarnaselt lihaste tasakaalu häirumisele põhjustada ülekoormusvigastusi või traumasid. Treeningu intensiivsuse tõstmise jaoks tuleks konsulteerida spetsialistiga, nt. füsioterapeudiga, kuna lähenemine peab olema vigastuste ennetamiseks individuaalne.\nKui treeningu ajal või pärast treeningut on tunda ebamugavat väsimustunnet, „klõpsumist“ või valu õlas, siis tuleb koheselt vähendada koormust ning anda õlgadele puhkust. Harrastussportlastel võiks puhkuse vahemik peale treeningut jääda 24-48h. Kui ebameeldivad sümptomid on järgmiseks treeninguks kadunud, siis võib treeningutega jätkata, kuid vähendatud koormusega.\nMuud keha lihased peavad olema tugevad ja hea koordinatsiooniga, et toetada tehtavat tööd ülajäsemetes. Näiteks viskel esineb jõu ülekandmise kineetiline ahel alajäsemetest kehatüvelihastesse ja ülajäsemetesse; võrkpallilöögi tugevust määravad suures osas kõhulihased; ujumises on tugevaks tõmbeks vaja jõulisi selja- ja rinnalihaseid jne. Kõige tähtsam on hoida heas toonuses õla rotaatormanseti lihased ennetamaks õlaliigese pitsumissündroomi.\nNoorsportlaste puhul tuleb pöörata tõsist rõhku treeningute intensiivsusele (sportlase ja treeneri vaheline koostöö). Sageli tegelevad noored meelsa spordialaga ka väljaspool treeninguid, mis jätab puhkuseks vähem aega. Näiteks Soomes lubatakse sealset kohalikku pesapalli harrastavatel 10-14 aastastel noortel teha ainult 100 viset päevas, vanuse kasvades visete arv treeningul suureneb. See seab hästi näite, kuidas koormuste reguleerimine aitab saada paremaks ja tugevamaks oma eelistatud spordialal ning vältida ebameeldivaid vigastusi.\nPõhjalikum lugemine õlavalu ennetamiseks: http://www.scielo.br/pdf/rbfis/2015nahead/1413-3555-rbfis-20140109.pdf\nÕlaliigese pitsumissündroom ei pruugi siiski olla ainukene põhjus, miks Sinu õlg võib sportides valulik olla. Selle ning võimalike muude probleemide väljaselgitamiseks otsi abi spetsialistilt.\nReakt Füsioteraapia - broneeri aeg vastuvõtule


Kommentaarid: Riigikogulane päästis oma koera elu\nRiigikogulane päästis oma koera elu\nSiim Randla, 20. mai 2015 07:00\n***/ 20. jaanuar 2016 14:31\nKas ei oleks võinud kirjutada lihtsalt nimepidi? Jüri Jaanson päästis oma koera elu.\nAga ei, sel juhul oleks sopalehel mõni klikk saamata jäänud.\nMuide, vähemalt võrguväljaande kujul on "päris" lehed sama sopased.\nOLEKS----muidugi oleks !/ 22. jaanuar 2016 06:48\nSiis aga ei sümboliseeriks juhtum enam Eestipärast tegelikkust. Nagu meil kõigil on olnud võimalus veenduda, võivad valitsejad ja riigikogujad oma lemmikloomade poputamise nimel kas-või elu kaalule panna, aga et eesti INIMESTE heaks midagi tehtaks, jääb vaid unistuseks.\nkalev/ 21. mai 2015 01:21\nSee,et suur artikkel sellest,pisut jama,Koer siiski pere liige.normaalne.Kes oleks oma koera päästmiseks ainult küüsi närinud.Väga tubli Jüri\nVirk ja tragi/ 20. mai 2015 17:58\nOma pajalapile viskub või elu hinnaga järele, aga invaliididest ja pensionäridest laseb laialt laulu lüües teerulliga üle. Vot niisugune riigilt koguja meil siis.\nVikatimees/ 20. mai 2015 17:19\njube kangelane ,lase või püksi,kohe nii armas....\nIndrek2/ 20. mai 2015 13:08\nOh sa issake, ei tea kas riigikoguja kutsu päästmise käigus veest ka mõned paar tuhat aastat vanad amforad ka välja tõmbas???\nirw/ 20. mai 2015 10:59\nMõttetute kujude ja mõttetu erakonna promomise kinnimakstud kirjatükk.\nKolja Kadakalt/ 20. mai 2015 10:32\nMinu naabrinaine on päästnud sadade koerte ja kasside ja muude pudulojuste elusid aga ma pole küll näinud ainumastki artikklit temast (isegi kohalikus lehes mitte) ega aumärki pole rinda saanud. Mis eriline tõug see riigikogulane on....sa vaata vaid...isegi Arto Aasa uksel käis kassipoeg süüa küsimas...ja näe andiski...nüüd võiks küll medali anda mõlemale elue päästmise eest\nAlar1/ 20. mai 2015 10:04\nMina sain lugedes niimoodi aru: Riigikogulane jättis oma koera järelvalveta ja koerakene oleks tänu peremehe hoolimatusele äärepealt ära uppunud. Seega oleks õige pealkiri:"Riigikogulane oleks äärepealt oma koera tapnud".\nGerda/ 20. mai 2015 09:45\nMul ükskõik mingist riigikogulasest, lihtsalt hea meel, et koeraga kõik korras on :)\npäästja/ 20. mai 2015 09:11\nteen ettepaneku härral palkka tõsta\nsiim/ 20. mai 2015 09:07\nmiks ära kustutasid, au pihta käis või?\njummal/ 20. mai 2015 09:03\nmida kõike ei kuulutata, jura\nvähe tähelepanu, proovi veel korra/ 20. mai 2015 08:23\nJoss./ 20. mai 2015 07:53\nIlus tegu.Kas hüppad ka Eesti rahvast päästes jäisesse vette.Pole hoiakut ja kavatsustki.Võiksin ka panna artiklisse,et päästsin naabri KIRBU näljasurmastÕilis,eks.\nkuulge/ 20. mai 2015 07:26\nkõik inimesed päästaks oma koera, kui nad ise süüdi. miks vead oma krantsi sellisesse kohta kaasa, kui sa ei kuule ja ei näe mõhkugi?\nKae riigikogulast.../ 20. mai 2015 07:20\nJa milles selle artikli iba on?\nhillar/ 20. mai 2015 07:43\nIba on selles, et kõik saaksid aru kui tublid ja abivalmid on meie valitud rahvaasemikud.