Linnapea: Tartu eripära algab väikestest seltskondadest - Uudised - Tartu Postimees\nLinnapea: Tartu eripära algab väikestest seltskondadest\n16. november 2009, 8:50\nValimistel eneselegi üllatuseks üle 6000 hääle kogunud Urmas Kruuse ennustab Tartule keerulisi aegu, mil rohkem tähelepanu tuleb pöörata nõrgemate kaitsele ja kiduva linnaeelarve turgutamisele euroraha abiga.\nKogusite valimistel 6102 häält. Kes on need inimesed, kes teie poolt hääletasid, ja miks?\nVaadates hinnangut minu persoonile viimase 2,5 aasta jooksul – väga paljud olid skeptilised, võtad lahti Tartu Postimehe või kuulad raadiot või vaatad televisiooni. Räägiti mustast hobusest ja sellest, et pärast Laine Jänest ja Andrus Ansipit on keeruline hakkama saada.\nMina olen uskunud kogu aeg, et inimestega peab suhtlema. Plakati üles panek on toetav tegevus. Mulle on võrdselt oluline kohtuda kooliõpilaste, pensionäride, puuetega inimeste või arstidega. Oluline on tunnetada, mis on inimeste murekohad ja millest nad head meelt tunnevad.\nSee, mis paistab ajakirjandusest ja meediast, on kohati moonutatud ja mõjutatud ja erineb sellest, mida inimesed otse välja ütlevad. Ka uuringud loovad üksnes taustainfot otsustamiseks.\nSuhtlesin inimestega ja tajudes nende meelsust uskusin, et 4500–5000 häält on võimalik, tegelik tulemus oli mõistagi üllatus ja suur tunnustus. Ka suur vastutus.\nTartu linnavalitsuses vahetus vaid üks liige. Samas ütlesid paljud erakonnad (ka nüüd koalitsiooni jõudnud) valimiste ajal, et Tartu vajaks muutusi ja värskust. Mida te neile nüüd vana linnavalitsuse eesotsas olles vastate?\nVaadakem täpselt, kes nõudsid vahetust ja mida nad välja pakkusid. Reformierakond avaldas programmi esimesena. See näitab, et me teame, mida teeme ja tahame teha.\nIRL ja sotsid nõudsid vahetust. Aga tegelikult jäid IRLi nimekirja kolm esimest kõik Tallinna. Sotside linnapeakandidaat pani õnged vette kahes kohas, Tartus ja Väätsal. Sorry!\nReformierakonna esiviisikus ei olnud ühtegi peibutusparti, küll aga uusi inimesi. Mina olen ka uus, ainult 2,5 aastat Tartus olnud, abilinnapea Raimond Tamm on uus inimene, volikogu aseesimees Triin Anette Kaasik on poliitikas täiesti uus inimene. Fraktsiooni aseesimees Kristjan Karis on uus inimene.\nKes nõuavad vahetust üksnes märgilises mõttes, ei saa kunagi olla edukad.\nMiks eelistasite abilinnapeaks kutsuda planeeringute valdkonnas kogemusteta Raimond Tamme, samal ajal kui poliitiliselt karastunud erakonnakaaslane Hannes Astok väljendas kindlat tahet jätta riigikogutöö ja naasta Tartusse abilinnapeaks?\nEt erakond oleks jätkusuutlik, on vaja aega-ajalt verd vahetada. Hannes Astok on väga väärikas inimene, kes valiti riigikogusse, ja on parimaid, kes Tartu tiimist on sinna läinud. Ta võiks oma tööd jätkata.\nKuulun nende inimeste hulka, kes arvab, et riigikogu ja kohaliku omavalitsuse töö peaks olema lahutatud. Ei saa unustada ka võimude lahususe põhimõtet ja omavalitsuse sõltumatust.\nEi pea õigeks, et riigikogu liige võiks samaaegselt olla omavalitsuses volikogu liige. See kitsendaks ka uute inimeste võimalusi tulla poliitikasse. Kellelgi ei tohi tekkida eeldust, et ta on linnapea surmani, volikogu liige surmani, abilinnapea surmani.\nKuidas endale põhjendasite, et volinikest hääletas teie poolt 29, samas kui abilinnapead said rohkem hääli, vaid Jüri Sasi sai väiksema toetuse, 27 häält?\nSee on opositsioonil teadlikult kujundatud poliitika. Samas, kui ma sain 29 häält, toetas mind ka keegi opositsioonist.\nMis on teie kui Tartu linnapea kolm kõige esimest eesmärki, mida te tahate ellu viia järgmise nelja aasta jooksul?\nJärgmised neli aastat on täiesti teistsugused kui viimased neli. Eelmise ametiaja jooksul sisenesime teise majandusolukorda ja väidan, et 2010. ja 2011. aasta eelarvetasakaal ja võimalik riskide maandamine on kõige esimene eesmärk.\nMajanduslangusest ja tööpuudusest tuleb läbi minna nii, et kõige vähem kindlustatud inimesed ei saaks haiget. Sotsiaalkaitse nii lastele kui eakatele, samuti vähekindlustatud peredele on kõige olulisem kriisist välja tulemiseks.\nOluline on, et ükski europrojekt ei jääks sel põhjusel ellu viimata, et me ei leia võimalusi kaasrahastamiseks.\nNeid eesmärke on kindlasti rohkem kui kolm. Lasteaiakohtade loomine on tähtis. Keskkonnaküsimused ja töökohad on samuti väga olulised.\nTartu linnavalitsuse viimase aja kõige selgem lubadus on, et aastaks 2013 on igal lapsel Tartus lasteaiakoht. Olete kindel, et selle lubaduse täidate?\nRakendame kogu jõu selle nimel.\nMis oli teie arvates eelmise valitsemisaja (2005–2009) kõige olulisem tegu Tartus? Mis võiks selleks saada järgmisel valitsemisajal (2009–2013)?\nPaar otsust. Ühelt poolt, et suutsime rasketes tingimustes ära kasutada euroraha. Tartu on igas mõttes absoluutne Eesti tipp ideede ellu viimisel ja raha hankimisel. Ka see, et suutsime maha suruda erakondade ambitsioonid ja väheneva eelarve tingimustes kokku leppida, et spordi pearaha ja laste huvitegevuse eelarvet ei kärbita. 650 lasteaiakoha loomine oli ka suur tegu.\nRahvusvahelise lennuliikluse mõju majanduse arengule ja ülikooli tööle on hindamatu.\nVastus teisele küsimusele võiks olla elukeskkonnale keskendumine.\nMiks linnavalitsus ei julge avalikkusele näidata linnaeelarve eelnõu?\nLinnavalitsus näitab kohe eelarvet, kui see on linnavalitsuse istungilt välja saadetud. Ei ole mingit kartust. Oleme jõudnud nii kaugele, et neljapäeval see juhtub.\nTartu tuleva aasta eelarve on 2 protsenti väiksem kui tänavu, kuidas linlane seda tunnetab?\nKui vaatame eelarvet tervikuna ja seda, kui palju läheb investeeringuteks, siis on eelarve väga hea. Investeeringute osa jääb 300 miljoni krooni kanti.\nKaks protsenti vähendamist tähendab, et eelarve suurus on 1.57 miljardi kanti. Fakt on, et kui tulud vähenevad, tuleb tegevused ümber vaadata. Esmane on tagada europrojektide kaasrahastamine, siis peame tegema mõned hädapärased investeeringud, aga hooldustööde ja sanitaarremontide edasi lükkamist see tähendab.\nLinnavalitsus suudab ka selle eelarvega tagada linna normaalse toimimise. Koolid töötavad, lasteaiad ka.\nVolikogu alandas linnapeal palka 50 000 kroonini ja abilinnapeadel 47 500 kroonini. Millal tuleb linnavalitsuse liikmete palga uus vähendamine?\nSelle vähendamise puhul on juba arvestatud kogu juhtimiskulu põhimõttelist vähendamist. Olen saavutanud, mida tahtsin. Tartu linnavalitsuse liikmete palgad on Eestis kõige läbipaistvamad ja selgemad. Meil on põhipalk ja autokompensatsioon, meil ei ole 13. palka, staažitasusid, midagi sellist.\nLinnavalitsuse liikmed ei tohi ka teenida linna nõukogudest lisa.\nKas on plaanis koondada linnavalitsuse ametnikkonda ja vähendada palka?\nNagu mullu, ei ole ka nüüd ükski asi välistatud. Linnaametnike palk on võrrelduna 2009. aasta jaanuariga vähenenud. Kui eelarve väheneb, tuleb asjad ümber vaadata.\nNii et linnavalitsuses on võimalik koondamine?\nKui koondame, siis tuleb koondada nii, et töö saab tehtud.\nMis on peamine takistus, et Reformierakonna juhitav linnavalitsus ei saa ega saa korraldada linnabussiliiklust nii, et linlased oleksid rahul?\nUus hange iseenesest ei ole ime (praeguse vedaja GoBusi leping saab läbi tuleva aasta lõpus – toim). Ka koalitsioonileppes on linlaste rahulolu tõstmine seatud eesmärgiks. See tähendab, et bussiliiklus saab paremaks võrrelduna tänasega. Kui palju me suudame raha sinna alla panna, sõltub majanduskeskkonnast. Fakt on, et bussiliiklus muutub mugavamaks. Bussipiletite müügi võtab linn enda kätte.\nKas linn plaanib bussipiletite hinna tõstmist?\nEi ole seda arutanud. Et linn ise pileteid müüma hakkab, ei tähenda hinnatõusu. Praegu on sõitjate osa bussiliikluse kinnimaksmisel pool, teine pool on dotatsioon. Mida kvaliteetsemat bussiliiklust tahame, seda suuremaks muutub dotatsiooni osakaal.\nValimiste eel käisite välja lubaduse vaksal linnale tagasi osta, kas see plaan on nüüd maha maetud?\nEi ole maetud. Valimistel ütlesin, et raudteejaam peab saama avatuks linlastele ja külalistele. Täna käib töö selle nimel, et volikogul oleks otsustamiseks 1. detsembril informatsioon.\nLinnavarade osakond hindab tehtud töid ja kalkuleerib, kui palju võiks vaksali valmisehitamine maksta.\nOn vaja selgeks saada ka, mida ettevõtja soovib. Kas ta on valmis müüma või tahab rendile anda. Järgmisel aastal peab ükskõik mis viisil olema reisijaile tagatud normaalne rongile liikumine. See tähendab ootesaali avamist.\nKas putkat enam kindlasti ei tule?\nEi. Minu jaoks on see välistatud.\nKuidas kavatsete noorte huvitegevust edaspidi toetada?\nNoored ja lapsed on olnud meile prioriteet. Ehitame Anne noortekeskuse, hakkame ehitama loodusmaja, siis tahame juurdeehitusega lahendada 1. muusikakooli ruumiprobleemi.\nMe ei oleks toetanud BMX-rada, toetanud skeitereid, ei otsiks neile talvist harjutuskohta, kui me ei oleks tähtsustanud väikesi kilde. Nendest väikestest seltskondadest algab Tartu eripära.\nKui tuleks valida, kas lodjakoja ehitamine Emajõe äärde või vanatehnikamuuseum Raadile, kumba eelistaksite?\nMõlemat. Me teeme mõlemaga koostööd ja toetame neid. Võib küll olla, et mõnda ettevõtmist saame olude sunnil toetada teisest vähem. Meil on kogu aeg palju projekte, mis omavahel samale rahale konkureerivad. Ei ole mõtet häbeneda, et meil on palju häid ideid.\nKui kaua on bussijaam oma senisel asukohal?\nMul on väga keeruline sellele küsimusele vastata. Meie ei otsusta selle bussijaama asukoha üle.\nMinu arvates on bussijaama asumine kesklinnas mõistlik, arvestades linlaste ja linna külaliste liikumist. Kui bussijaam peaks hetkel x kolima, siis peaksid olema väga tugevad argumendid, mida ma täna küll ei näe. Linna prioriteet ei ole bussijaama nihutada.\nSamasugune küsimus ka avaturu kohta.\nMinu arust on see turule väga hea koht, turg võiks seal edasi olla.\nIgal hommikul veavad sajad vanemad oma lapsi autoga kooli, kas see on paratamatus?\nInimestele meeldib mugavus. Paljulapselistel peredel on mugavam kasutada autot. Ühistransport on võimalus nendele, kellel ei ole autot. Jah, probleem on, et ühes ajahetkes tahab liikuda rohkem inimesi, kui kogu ressurss välja kannatab. Aga see on paratamatus.\nKui mõte on selles, et mida mugavam on ühistransport, seda vähem sõidetakse autoga, siis Tartu puhul ma sellesse ei usuks. Meil käib väga suur hulk inimesi jala ja ma ei suruks neid ei bussi ega autosse.\nÜritame arendada piirkondi nii, et igas linnaosas oleks teenused kohapeal kättesaadavad. Peame silmas ka seda, et lapsed saaksid käia lasteaias võimalikult kodu lähedal, et polekski vaja ühistransporti kasutada.\nMa ei mäleta, kui palju põhikoolilapsi ei käi oma piirkonnakoolis. (Hiljem saadetud tabelist selgub, et piirkonnalaste protsent on sõltuvalt koolist 30–70 – toim.) Ma ei pea siiski õigeks piirata võimalust kooli valida.\nSamas ei maksa unustada, et autotransport muutub ka ökoloogiliselt järjest puhtamaks.\nKuidas kavatseb linnavalitsus tihendada koostööd ülikooliga ja aidata kaasa linna rahvusvahelistumisele?\nSelle aasta lõpuks kirjutame ülikooliga alla koostööleppe, üks valdkond on ka Tartu linna ja Tartu Ülikooli koos turundamine. Üks oluline küsimus on, mida ja kus me koos reklaamime. Tartu elukeskkond on välisüliõpilaste siia meelitamisel täiesti konkurentsivõimeline.\nOluline on ka korraliku rahvusvahelise kooli ja lastehoiu käima saamine.\nKuidas tavaturiste juurde meelitate?\nÜks osa tööst on rahvusvahelistel üritustel oma elukeskkonna tutvustamine. Teine on kampaaniad sihtriikide linnades, nagu on olnud Riias ja Peterburis. Ka konverentsidel levitame infot. Oleme alahinnanud tartlaste võimalust tutvustada mujal oma head elukeskkonda. Näiteks kui teadlasel on ettekanne oma erialasel teemal, siis ideaalis võiks ta enne sisulist ettekannet anda tausta, kust ta pärit on, näidata minut-poolteist videot.\nKultuuriüritused on kodumaistele turistidele alati olnud põhjus Tartusse tulla.\nLinnapeaks saades ütlesite, et teie eesmärk on teha Tartust roheline linn. Mida olete selle nimel kahe ja poole aasta jooksul teinud?\nOleme muutnud arusaama linnakeskkonnast. Planeeringute menetlemisel saime linnakeskkonda avalikku kasutusse päris palju maad nii Ihastes kui Kvissentalis. Meenub Vitamiini tänava teema, kus ettevõtja tahtis roheala vähendada alla kümne protsendi krundist. Märgiksin ka Raja pargi taasväärtustamise, tammiku edendamise.\nEmajõgi on rohelise hingamise alus. Reovesi saab puhastatud ja kaldapromenaadid saavad korda.\nMa ei ole kunagi seisnud ümber puu ja öelnud, et ühtegi puud ei tohi maha võtta. Linn on tiheasustusega ala, õnneks on Tartus piisavalt mõistust tervikuna säilitada rohelust. Vahel tuleb maha võtta ka väärikaid puid, ent siis peab asemele istutama piisaval hulgal.\nMillal saab Tartu sellise pargi, mille üle võib olla uhke ja mille ilu vaimustab?\nVõtab tummaks. Külalised, kes meil ringi jalutavad, ütlevad, et Tartu mõnus osa on parkide rohkus.\nToomemägi on kindlasti unikaalne. Mõni spetsialist väidab, et meil on liiga palju parke, aga sellega ma nõus ei ole.\nEt parke on võimalik paremaks kujundada, sellega olen ma muidugi nõus. See plaan ongi Küüni tänava ja kaubamaja esise haljasalaga.\nMis on teie arvates Tartu plussid võrreldes Tallinnaga?\nNeid on palju. Selge pluss on Tartu suurus. 100 000 inimest suhteliselt väikesel maatükil loob eelduse, et inimestevahelised suhted on lähedasemad, avatumad ja inimlikumad. See loob võimaluse, et ideede kontsentratsioon on suurem ja nende elluviimine kiirem. Looduslik keskkond on parem. Kui palju veel teate väikesi kompaktseid linnu, kus kodulinnast lahkumata on võimalus saada väga hea haridus? Lasteaiast doktorikraadi kaitsmiseni ei pea kodulinnast ära minema.\nAga Tartu miinused?\nSeni oli lennuliikluse puudumine ja logistikaprobleemid. Tallinna eelis on pealinna tiitel. Tallinna ja Harjumaaga võrreldes ei ole me sama tugev investeeringute sihtkoht. Tallinnal on rohkem võimalusi tänu oma suurusele, aga meie suudame olla paindlikumad.\nMitu korda nädalas räägite Andrus Ansipiga?\nAinult vajadusel. Mul ei ole normi. Me kohtume erakonna juhatuses, kohtun ka linnade liidu kaudu. Suhtlus on piisavalt ametialane, sünnipäevaks olen talle küll alati SMS-i saatnud. Kui varjatud küsimus on, kas pean temaga nõu, kuidas Tartut juhtida, siis võin vastata, et suhtlen paljude inimestega.\nTeisalt. Juhatuse koosolekul avaldan oma arvamust, aga ma ei helista Ansipile ütlemaks, et ta peab üht või teist asja tegema. Tema ei helista selliselt ka mulle.\nKas te kandideerite 2011. aastal riigikokku?\nMinu selge soov on olla järgmised neli aastat Tartus. Olen seda mitu korda öelnud. Sain selleks ka rahvalt mandaadi. Aga meeskond on minu jaoks oluline ja kui ma kandideerin 2011. aastal riigikokku, siis on see osa meeskonnatööst.\nKui aga küsimus on, kas tahan minna siis ära riigikogusse või võib tulla muid pakkumisi, siis praegu ma sellele ei mõtle.


Tüdrukute pidulik kleit Belle roosa - ZOYA Fashion\n» Tüdrukute pidulik kleit Belle roosa\nTüdrukute pidulik kleit Belle roosa\nMoodne, tütarlapselik roosa värvi lillega Belle pidulik kleit.\nKleidi ülaosa on algselt kaunistatud tülliga ja vöökohalt eemaldatav lill annab erakordse elegantsi. Tagantpoolt, seotuna reguleeritavasse vööri. Kleidi põhi on valmistatud kahest kihist tüllist ja kahest vooderdist. Kleit on valmistatud kvaliteetsest materjalist, tagades kerguse ja mugavuse.\nIdeaalne valik tüdrukule pidustuste, ballide, pidude, pulmade, sünnipäevade ja armulaua pidamiseks.\n18-36 kuud 92/98 59 cm


Teisenda pk mõõtühikuks Gallon liquid US (Peck imperial mõõtühikuks Gallon liquid US)\npk to Gallon liquid US\nPeck imperial to Gallon liquid US\nTeisenda Peck imperial mõõtühikuks Gallon liquid US (pk mõõtühikuks Gallon liquid US):\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Gallon liquid US'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '37 Peck imperial'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Peck imperial' või 'pk'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ruumala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '82 pk na Gallon liquid US' või '61 pk to Gallon liquid US' või '95 Peck imperial -> Gallon liquid US' või '59 pk = Gallon liquid US' või '89 Peck imperial na Gallon liquid US' või '6 Peck imperial to Gallon liquid US'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(17 * 72) pk'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '37 Peck imperial + 111 Gallon liquid US' või '36mm x 24cm x 89dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Gallon liquid US ühes Peck imperial?\n1 Peck imperial [pk] = 2,401 899 851 009 7 Gallon liquid US - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Peck imperial mõõtühikuks Gallon liquid US teisendamiseks.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - José Manuel Durão Barroso Euroopa Komisjoni President Olukord liidus 2010 Strasbourg, 7. september 2010\nOlukord liidus 2010\nStrasbourg, 7. september 2010\nMul on suur au esitada Euroopa Parlamendi ees esimene kõne liidu olukorra kohta.\nNüüdsest saab kõnest olukorra kohta liidus sündmus, mille käigus paneme paika järgmise 12 kuu töökava.\nPaljudel sellel aastal tehtavatel otsustel on pikaajaline mõju. Nende otsuste põhjal luuakse alus elamisväärsele Euroopale. Euroopale, kus ettevõtlikel inimestel on soodsad võimalused tegutseda ning kus abivajajaid kõrvale ei lükata. Euroopale, mis on avatud maailmale ja oma kodanikele. Euroopale, mis tagab majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse.\nViimase aasta jooksul pidi liit majandus- ja finantskriisi tõttu vastu seisma oma ajaloo ühele suurimale katsumusele. Rohkem kui kunagi varem kerkis esile meie vastastikune sõltuvus ning proovile pandi omavaheline solidaarsus.\nVaadates tagasi sellele, kuidas me käitusime, olen seisukohal, et pidasime pingele vastu. Oleme leidnud vastuse paljudele lahendust vajanud küsimustele nagu näiteks finantsabi erakorralisse olukorda sattunud liikmesriikidele, majanduse juhtimine, finantsvaldkonna reguleerimine, majanduskasvu edendamine ja töökohtade loomine. Samuti oleme suutnud luua platvormi, millelt alustada oma majanduse moderniseerimist. Euroopa on näidanud, et suudab enda eest seista. Need, kes ennustasid Euroopa Liidu kadu, pidid tunnistama oma eksimust. Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid näitasid raskes olukorras juhioskusi. Minu sõnum eurooplastele on järgmine: Euroopa teeb teie tuleviku kindlustamiseks kõik, mis võimalik, usaldage meid!\nEuroopa Liidu majanduse väljavaade on täna parem, kui aasta tagasi ja meie sihikindlat tegevust ei tohiks siinjuures alahinnata. Majanduse taastumine kogub kiirust, kuid liidu eri osad ei taastu võrdse tempoga. Selle aasta majanduskasv on kõrgem kui esialgu prognoositi. Kuigi töötuse määr on siiani liiga kõrge, on selle kasv peatunud. On selge, et ebakindlus ja ohud ei ole kadunud, seda eelkõige väljaspool Euroopa Liitu.\nMe ei tohiks luua illusioone – töö ei ole veel kaugeltki lõppenud. Rahuloluks ei ole põhjust. Eelarvetäiendused mängisid majandustegevuse vähenemise vastu võitlemisel oma rolli. Kuid nüüd on aeg teisi lahendusi kasutada. Ilma struktuurireformideta ei ole jätkusuutlik majanduskasv võimalik. Peame järgmise aasta jooksul oma reformikava kiirendama. Käes on aeg moderniseerida sotsiaalset turumajandust, et see oleks maailmas konkurentsivõimeline ning suudaks reageerida demograafilistele muutustele. Käes on aeg teha tuleviku jaoks õiged investeeringud.\nKäes on Euroopa tõehetk. Euroopa peab näitama, et ta on midagi enamat kui 27 erineva lahenduse kogum. Me kas leiame koos lahenduse või põrume ükshaaval. Meid saadab edu ainult siis, kui tegutsedes riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil ei unusta me mõtlemast üleeuroopaliselt.\nTahan ära märkida valdkonnad, mida näen meie järgmise aasta prioriteetidena. Ma ei jõua tutvustada kõiki Euroopa tegevussuundadega seotud küsimusi ja algatusi, millega tegelema hakkame. Saadan teile President Buzeki kaudu üksikasjalikuma programmdokumendi.\nLiidu ees seisab järgmisel aastal põhimõtteliselt viis olulist prioriteeti:\n• majanduskriisist väljatulek ja valitsemisküsimuse lahendamine;\n• Euroopa 2020. aasta reformikava kiirendamise kaudu majanduskasvu edendamine ja töökohtade loomine;\n• vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine;\n• ELi uut tüüpi eelarvet käsitlevate läbirääkimiste algatamine ning\n• ELi osakaalu suurendamine üleilmsel tasandil.\nLubage mul kõigepealt käsitleda majanduskriisi ja valitsemisega seotud küsimusi. Aasta alguses tegutsesime me otsustavalt, kui euroala liikmed ja euro ise vajas meie abi.\nSaime raske õppetunni. Praegu teeme majanduse juhtimise valdkonnas suuri edusamme. Komisjon esitas oma ettepanekud mais ja juunis. Ettepanekud võeti hästi vastu nii siin parlamendis kui ka Euroopa Ülemkogu eesistuja juhitud töörühmas. Ettepanekud on aluseks, mille pinnal saavutada konsensus. Kõige olulisemate õigusaktide ettepanekud esitame 29. septembril, et mitte kaotada aega.\nMittejätkusuutlikud eelarved muudavad meid haavatavaks. Võlg ja puudujääk tekitavad esialgu buumi ja seejärel languse. Ning selle tagajärjel kukub kokku sotsiaalne turvavõrgustik. Raha, mis kulub võlgade teenindamiseks, ei saa kasutada sotsiaalsete hüvede loomiseks. Samuti ei ole nii võimalik ennast ette valmistada vananevast rahvastikust tulenevateks kulutusteks. Võlgu elav põlvkond ei ole jätkusuutlik. Meie ettepanekud tugevdavad stabiilsuse ja kasvu pakti tõhusama järelevalve ja jõustamise kaudu.\nSamuti peame lahendama tõsised makromajandusliku tasakaalustamatusega seotud probleemid, seda eelkõige euroalas. Seetõttu esitasime varakult ettepanekud selle kohta, kuidas kindlaks teha varadega seotud „mulle”, konkurentsivõime puudumist ja muid tasakaalustamatuse põhjuseid.\nJuba on näha valitsuste valmidust tõhustada järelevalvet koos nõuete täitmisega seotud stiimulite ja varasemate sanktsioonidega. Komisjon tugevdab oma rolli sõltumatu kohtuniku ja uute eeskirjade täideviijana.\nMe ühendame rahaliidu tõelise majandusliiduga.\nKui eeskirju rakendatakse meie ettepanekute kohaselt, tagavad need euro pikaajalise stabiilsuse. Euro on meie majandusedu alus.\nSelleks, et majandus kasvaks, on meil vaja tugevat ja usaldusväärset finantssektorit. Sektorit, mis teenindab tegelikku majandust. Sektorit, mis tunneb uhkust oma rangete eeskirjade ja nõuetekohase järelevalve üle.\nVõtsime meetmeid pankade läbipaistvuse suurendamiseks. Täna oleme paremas olukorras kui aasta tagasi. Stressitestide tulemuste avaldamise järel peaksid pangad olema võimelised üksteisele laenama nii, et laenud jõuavad ka kodanike ja ettevõtjateni.\nTegime ettepaneku kaitsta inimeste sääste kuni 100 000 euro ulatuses. Teeme ettepaneku keelustada väärtpaberite kuritahtlik katteta lühikeseks müük. Lahendame krediidiriski ülekandetehingutega seotud probleemid. Läbi on aeg, kus võis panustada kellegi teise vara hävimisele. Me nõuame jätkuvalt, et oma ebaõnnestumiste kulud peavad kandma pangad, mitte maksumaksjad. Kavas on vastu võtta õigusaktid, millega keelustada kiirelt saadud kasumi eest makstavad lisatasud, sest tegemist on kasumiga, mis homme muutub suureks kahjumiks. Selle lähenemisviisi osa on ka finantstegevuse maksustamine, mida ma pooldan, ning me esitame vastavad õigusaktide ettepanekud sügisel.\nÄsja saavutatud poliitiline kokkulepe finantsjärelevalve pakme asjus on väga hea uudis. Larosière´i aruandel põhinevate komisjoni ettepanekute tulemusena saame tõhusa Euroopa järelevalvesüsteemi. Soovin Euroopa Parlamenti tänada tema konstruktiivse panuse eest ja loodan, et parlament võtab need ettepanekud sellel kuul ka lõplikult vastu.\nJätkame ka reguleerimisega. Tuletisinstrumente käsitlevad algatused, krediidireitinguasutusi hõlmavaid täiendavad meetmed ning pangakriisi lahendamise ja kriisijuhtimise raamistik on varsti teie töölaual. Meie eesmärk on, et 2011. aasta lõpuks oleks finantssektor reformitud.\nUsaldusväärne finantsjuhtimine ja vastutustundlikud finantsturud annavad meile jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks vajaliku kindluse ja majandusliku tugevuse. Peame eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu vahelisest väidetavast vastuolust üle saama. Oleme võimelised mõlemat saavutama.\nRiigi rahanduse usaldusväärsus on vahend eesmärgi saavutamiseks, s.t töökohtade loomiseks vajaliku majanduskasvu saavutamiseks. Meie eesmärk on majanduskasv, jätkusuutlik majanduskasv, kaasav majanduskasv. See on meie üldine prioriteet. See on valdkond, millesse peame investeerima.\nEuroopa 2020. aasta strateegia käivitub nüüd. Peame kiirendama neid reforme, mis kõige enam majanduskasvu edendavad. See võiks 2020. aastaks tõsta kasvutaset rohkem kui kolmandiku võrra.\nSee tähendab keskendumist kolmele prioriteedile: rohkematele inimestele töö leidmine, konkurentsivõime parandamine ning ühtse turu toimimise tõhustamine.\nAlustagem inimestest ja töökohtadest.\nAlates 2008. aastast on töö kaotanud üle 6 miljoni inimese. Kõigil neil peaks olema võimalus tagasi tööle minna. Euroopa tööhõive määr on 20–64aastaste seas keskmiselt 69 %. Oleme kokku leppinud, et 2020. aastaks peaks see tõusma 75 %ni, kusjuures tööturule tuleks eelkõige tuua naisi ja eakamaid töötajaid.\nEnamik tööhõivepoliitikaga seonduvast on liikmesriikide pädevuses. Kuid me ei jää kõrvalseisjaks. Soovin sellist Euroopa Liitu, kes aitab oma kodanikel uusi võimalusi kasutada, samuti soovin sellist liitu, mis oleks sotsiaalne ja kaasav. Selline on Euroopa, mille suunas me liigume, kui liikmesriigid, Euroopa institutsioonid ja sotsiaalpartnerid täidavad meie ühise reformikava eesmärke.\nTegevus peaks keskenduma oskustele ja töökohtadele ning elukestvasse õppesse investeerimisele.\nSamuti tuleb tähelepanu pöörata ühtse turu kasvpotentsiaali avamisele, et luua tugevam ühtne tööturg.\nVõimalused selleks on olemas. Meil on väga kõrge tööpuudus, kuid samal ajal on Euroopas praegu 4 miljonit vaba töökohta. Komisjon esitab aasta lõpu poole „Euroopa vabade töökohtade seiret” käsitleva ettepaneku. Selle abil näevad inimesed, kus on Euroopas tööd leida ja milliseid oskusi vajatakse. Esitame ka kava Euroopa oskuste passi kasutuselevõtu kohta.\nPeame lahendama ka vaesuse ja tööturult tõrjutusega seotud probleemid. Peame tagama, et kõige haavatavamaid ei hüljataks. Sellele on suunatud „Vaesusevastase võitluse platvormi” põhirõhk. Platvorm ühendab endas Euroopa tasandi meetmeid, mis on suunatud sellistele haavatavamatele rühmadele nagu lapsed ja vanurid.\nKuna üha rohkem inimesi reisib, õpib või töötab välismaal, siis tugevdame ka nende kodanikuõigusi piiriületusel. Komisjon hakkab nende takistuste kõrvaldamisega tegelema juba sellel sügisel.\nMajanduskasvu aluseks peab olema meie ettevõtjate konkurentsivõime.\nJätkata tuleks väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate olukorra parandamist. Igast kolmest erasektori töökohast on kaks nende loodud. Nende peamiste murede hulka kuuluvad innovatsioon ja bürokraatia. Tegeleme mõlema probleemi lahendamisega.\nEnne suve algust teatas komisjon teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist eraldatud kõigi aegade suurimast pakmest, mis ulatus 6,4 miljardi euroni. See summa läheb nii VKEdele kui ka teadlastele.\nInnovatsiooni investeerimine tähendab ka üleilmselt tunnustatud ülikoolide edendamist Euroopas. Soovin, et sellised ülikoolid tõmbaksid ligi helgemaid päid nii Euroopast kui ka ülejäänud maailmast. Me alustame Euroopa ülikoolide moderniseerimisega. Soovin näha Euroopat, mis on tugev nii teadus-, haridus- kui ka kultuurivaldkonnas.\nPeame parandama Euroopa innovatsioonisuutlikkust mitte ainult ülikoolides, vaid kogu ahelas, mis ulatub teadusuuringutest jaemüügini, eelkõige innovatsioonialaste partnerluste kaudu. Vajame innovatiivset liitu. Järgmisel kuul kirjeldab komisjon, kuidas seda saavutada.\nTeiseks väga oluliseks proovikiviks kujuneb, kas liikmesriigid on valmis saavutama läbimurret kogu Euroopa Liidus kehtiva patendi kehtestamisel. Meie innovaatorid maksavad võrreldes oma konkurentidega Ameerika Ühendriikides või Jaapanis sageli kümnekordset hinda. Oleme oma ettepaneku esitanud. See vähendaks kulusid oluliselt ning kahekordistaks kasutusala ulatust. Pärast kümneid aastaid kestnud arutelusid on aeg otsustada.\nSamuti võtame meetmeid bürokraatia suhtes. VKEd on sattunud regulatiivsete silmuste haardesse. 71 % tippjuhtidest väidab, et suurim takistus nende edule on bürokraatia. Komisjon on esitanud ettepanekud, millega Euroopa ettevõtjad saavutaksid aastas 38 miljardi euro suuruse kokkuhoiu.\nInnovatsiooni soodustamine, bürokraatia vähendamine ja kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu koolitamine – need on meetmed, millega tagatakse Euroopa toodangu jätkuv kuulumine maailmaklassi. Hästi toimiv tööstusbaas Euroopas on meie tuleviku tagamiseks ülima tähtsusega. Järgmisel kuul tutvustab komisjon üleilmastumise ajastu uut tööstuspoliitikat.\nMeil on olemas inimesed, meil on olemas ettevõtjad. Nad vajavad avatud ja modernset ühtset turgu.\nSiseturg on Euroopa suurima vara, aga me ei kasuta selle võimalusi piisavalt. Peame selle kasutamist koheselt tõhustama.\nAinult 8 % Euroopa 20 miljonist VKEst osaleb piiriüleses kaubanduses, veel vähem on piiriüleselt investeerinud. Ning isegi Interneti puhul ei julge kolmandik tarbijatest sooritada piiriüleseid oste.\nMinu palvel esitas Mario Monti eksperdiarvamuse ning tegi siseturul kindlaks 150 puudulikku ühenduslüli või „pudelikaela”.\nJärgmisel kuul määrame põhjalikus ja mahukas ühtse turu aktis kindlaks, kuidas ühtse turu toimimist tõhustada.\nEnergia on majanduskasvu üks olulisi edasiviivaid jõude ning meie meetmete kesksemaid prioriteete: peame energia siseturu loomise lõpule viima, valmis ehitama ja omavahel ühendama energiavõrgud ning tagama energiajulgeoleku ja solidaarsuse. Peame energeetikavaldkonnas tegema sama, mida juba tegime mobiilsidevaldkonnas: looma tarbijatele ühtsel Euroopa turul reaalsed valikuvõimalused.\nNii tekib Euroopas tõeline energiaühendus.\nPeame muutma torustikud ja elektriliinid riigipiiridest sõltumatuks.\nPeame rajama infrastruktuuri päikese- ja tuuleenergia kasutamiseks.\nPeame tagama, et kogu Euroopas oleks ühtne standard, mille tulemusena elektriautode akude laadimine muutuks sama loomulikuks kui bensiinipaagi täitmine.\nJärgmise aasta jooksul peame esitama energiategevuskava, infrastruktuuripakme ja energiatõhususe tegevuskava, et need visioonid ellu viia. Lähen sügisel ise Kaspia mere piirkonda edendama lõunakoridori ideed kui vahendit, millega parandada meie varustuskindlust.\nRessursse tõhusalt kasutava Euroopa rajamiseks tuleb vaadata energiast kaugemale. 20. sajandil nautis maailm erakordset ressursimahukat majanduskasvu. Nägime 20. sajandil üleilmselt elanikkonna neljakordset kasvu, millega kaasnes majandustoodangu 40kordne kasv. Kuid samal ajal suurendasime fossiilsete kütuste kasutamist 16 korda, kalapüüki 35 korda ning veekasutust 9 korda. Süsihappegaasiheide kasvas 17 korda.\nSee tähendab, et peame muutuste põhimootorina täitma kliima- ja energiapakmega võetud kohustusi. See tähendab kliimamuutusi, energiat, transporti ja keskkonda käsitlevate eri poliitikavaldkondade integreerimist ühtsesse lähenemisviisi, mis põhineb ressursitõhususel ja madala süsinikutarbimisega tulevikul.\nTulevikku vaatav põllumajandussektor mängib olulist rolli ELi meetmete puhul, mis on suunatud selliste suurte probleemide lahendamisele nagu üleilmne toiduga kindlustatus, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja loodusvarade säästev majandamine. Sama oluline roll on ka meie merenduspoliitikal.\nKõik see ei tugevda ainult meie tuleviku majandust, vaid avab uusi võimalusi juba täna. Töökohtade arv keskkonnasäästlikus tööstuses on alates 2000. aastast suurenenud 7 % võrra. Sooviksin 2020. aastaks luua 3 miljonit „rohelist töökohta”, see tähendaks 3 miljonit „rohelist töötajat”, kes täiendaksid meie lihttööliste ja spetsialistide ridu.\nMe vajame jätkusuutlikku majanduskasvu, mis oleks arukas majanduskasv. Pool Euroopa tootlikkuse kasvust viimase 15 aasta jooksul on tulnud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnast. See suundumus süveneb. Euroopa digitaalarengu tegevuskava tulemusena ulatub ühtse digitaalse turu osa 2020. aastal 4 %ni ELi SKPst.\nKõik, mida me teeme, teeme me Euroopa kodanike heaks. Euroopa projekti põhiline mõõde on just vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala ehitamine.\nMe teeme pingsat tööd Stockholmi tegevuskava elluviimiseks. Me püüame lahendada varjupaiga andmise ja rändega seotud küsimusi.\nLegaalsed sisserändajad leiavad Euroopas koha, kus humaansed väärtused on au sees. Samal ajal võitleme me illegaalsete sisserändajate ekspluateerimisega Euroopas ja meie piirialadel. Komisjon esitab uued ettepanekud selle kohta, kuidas hoida korda liidu välispiiridel.\nMe esitame siseturvalisuse strateegia võitlemiseks organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi ohuga.\nEurooplaste põhiõigused ja -kohustused kehtivad kõikjal selle ala piires. Kõik eurooplased peavad täitma seadusi ja valitsused peavad järgima inimõigusi, kaasa arvatud vähemusrühmade omi. Euroopas ei ole kohta rassismi ja ksenofoobia jaoks. Sellistes tundlikes küsimustes peame me probleemide tekkimisel tegutsema vastutustundlikult. Kutsun teid üles mitte kordama Euroopa mineviku vigu.\nVabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanev ala on koht, kus eurooplaste on hea elada.\nVeel üheks probleemiks on Euroopa Liidu eelarve tulevik.\nJärgmisel kuul esitame komisjoni esimesed seisukohad eelarve läbivaatamise kohta. See käivitab avatud, tabudeta arutelu meie seadusandlike ettepanekute koostamiseks, mis on kavas esitada järgmise aasta teises kvartalis.\nMe peame kulutama oma raha maksimaalse kasuga. Me peame investeerima sinna, kus see võimendab majanduskasvu ja viib meid lähemale Euroopa tegevuskava eesmärkidele. Kulude kvaliteet on see, millest tuleks lähtuda.\nSeega ei ole oluline rääkida üksnes kulutamise ja investeeringute kvantiteedist, vaid ka nende kvaliteedist.\nUsun, et Euroopa mõõde pakub suurt lisaväärtust. Seepärast toetan ma ambitsioonikat Euroopa eelarvesüsteemi, mida on kavas rakendada pärast 2013. aastat.\nArvan, et peaksime ühendama kõik vahendid oma poliitiliste prioriteetide saavutamiseks.\nKüsimus ei ole selles, kas kulutada rohkem või vähem, vaid mõistlikumas kulutamises, kusjuures tuleb vaadelda Euroopa ja liikmesriikide eelarveid koos. ELi eelarvet ei tehta Brüsseli jaoks – see on mõeldud Euroopa rahvaste jaoks, keda te esindate: sotsiaalfondi vahendite eest ümberõpetatavaile töötuile, Erasmuse programmis osalevatele üliõpilastele, piirkondadele, mis saavad abi ühtekuuluvusfondist.\nEnergiavõrkude vastastikusest sidumisest ning teadus- ja arendustöö toetamisest saadud kasu näitab selgesti, et Euroopa tasandil kulutatud euro annab rohkem kui riiklikul tasandil kulutatu. Mõned liikmesriigid näevad seda loogikat isegi riikliku pädevuse tuumvaldkondades nagu riigikaitse. Nad saavad aru, et ühendades osa oma vahenditest ja meetmetest, on võimalik saavutada tohutut säästu. Vahendite ühendamine Euroopa tasandil võimaldab liikmesriikidel kärpida kulusid, vältida kattumisi ja saada investeeringuilt suuremat tulu.\nSeepärast peaksime otsima uusi rahastamisallikaid Euroopa suurtele infrastruktuuriprojektidele. Näiteks teen ma ettepaneku võtta koostöös Euroopa Investeerimispangaga kasutusele ELi projektivõlakirjad. Samuti püüame me edasi arendada avaliku ja erasektori partnerlussuhteid.\nParlamendi praegune koosseis on selgelt välja öelnud, et me peame tegelema omavahendite küsimusega. Praegune bütsantslikult keerukate korrektsioonidega süsteem on saavutanud oma piirid. Meie kodanikud väärivad õiglasemat, tõhusamat ja läbipaistvamat süsteemi. Arvan, et mitte kõik ei nõustu kõigi esitatavate seisukohtadega. Mind paneb aga hämmastama, et mõned on juba praegu – teadmata veel ettepanekute sisu – nende vastu.\nMa tean, et üks küsimus, mis parlamendile huvi pakub, on järgmise eelarveperioodi pikkus. Siin on mitu varianti. Mulle meeldiks näha 10aastast raamistikku rahalise külje vahekokkuvõttega viie aasta järel – „viis pluss viis” varianti. See võimaldaks meil pikemalt ette planeerida ja seoks planeerimise selgemalt mõlema meie institutsiooni volitustega.\nMuidugi on usaldusväärse Euroopa eelarve osaks range säästmine. Ma pean silmas komisjoni ja muude ühenduse asutuste halduskulusid. Kõrvaldada tuleb kõik ebatõhusad lõigud. Finantsjuhtimise parandamisel toetume me kontrollikoja soovitustele.\nViimane küsimus, millel ma sooviksin täna peatuda, on see, kuidas suurendada meie mõju maailmas.\nLahendades oma igapäevaprobleeme, kaotame mõnikord perspektiivi ja unustame oma saavutused. Näiteks selle, et Euroopa Liidu suurus on rahulikult ja edukalt kahekordistunud ning peetakse läbirääkimisi uute liitumiste üle. Kasutusel on usaldusväärne vääring – euro – mis on üks tähtsamaid maailmas. On loodud tihedad partnerlussuhted naaberriikidega, mis teevad meid kõiki tugevamaks. Kui me tegutseme otsustavalt, ei ole meil põhjust 21. sajandit peljata.\n21. sajandi strateegiliste partnerlussuhete kujunemise ajal peaks Euroopa haarama võimalusest panna paika oma tulevik. Loodan väga näha, kuidas Euroopa Liit hakkab mängima maailmaareenil rolli, mis on proportsionaalne ta majandusliku kaaluga. Meie partnerid jälgivad meid ja ootavad, et tegutseksime tervikliku Euroopana, mitte üksnes 27 eraldi riigina. Kui me ei tegutse koos, ei saa Euroopast maailmas arvestatavat jõudu ja maailm liigub edasi meieta: ilma Euroopa Liidu ja selle liikmesriikideta. Seepärast rõhutasin ma oma poliitilistes eesmärkides, et Euroopat peab mängima ülemaailmset rolli, olema globaalne liider – selle tagamine on meie põlvkonna peamine ülesanne ja proovikivi.\nEsitan nüüd visiooni, mille koostasime koos liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning asepresidendi Ashtoniga selle kohta, kuidas maksimeerida Euroopa rolli maailmas. Euroopa välisteenistus on vahend meie püüdluste elluviimiseks.\nTänapäeva globaliseerunud maailmas määrab meie heaolu suhete kujundamine strateegiliste partneritega. Saavutamaks tulemusi rahvusvahelisel areenil, vajame me Euroopa Liidu kaalu. Suurus on oluline – praegu rohkem kui kunagi varem.\nHeaks näiteks on siin võitlus kliimamuutuse vastu. Kopenhaageni kohtumine näitas, et olukorras, kus teised ei toetanud meie püüdlusi, tuli kahjuks ka see, et me ei suutnud üksmeelselt edastada ühist sõnumit Läbirääkimised soikusid, kliimamuutus aga jätkub. Soovin, et tihendaksime koostööd olulisimate rahvusvaheliste partneritega nii, et pressiteadete avaldamise asemel võetaks vastu mõistlikud heitkoguste vähendamise kohustused ja asutaks kiire rahastamise toel tegutsema.\nKahe järgmise kuu jooksul toimuvad tähtsad tippkohtumised meie strateegiliste partneritega. Mida paremini me suudame koostada ühise tegevuskava, milles Euroopa huvid on selgesti sõnastatud, seda rohkem me saavutame. Näiteks näen ma suurt potentsiaali selles, kui töötatakse välja atlandiülene majanduskasvu ja töökohtade loomise tegevuskava.\nMeil on juba mõju G20-s, foorumil, kus maailma peamised majandusjõud lahendavad ühiseid probleeme. Kui president Van Rompuy ja mina läheme novembris Souli esindama Euroopa Liitu, loodame me saavutada Euroopa jaoks konkreetseid tulemusi:\nEdasist edu maailmamajanduse koordineerimisel.\nStabiilsemaid ja vastutustundlikke finantsturge ning kokkulepet rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide reformimise kohta.\nTõhusamaid ülemaailmseid finantssektori turvaabinõusid.\nSuuremat edu G20 arengukava täitmisel.\nJätkame seal oma juhtrolli ja teeme tihedat koostööd Prantsusmaaga, kes on G8/G20 järgmise aasta eesistuja.\nSamuti soovime me näha toetust Doha voorule. Kaubavahetus kiirendab majanduskasvu ja suurendab heaolu. Me toetame kahepoolsete ja piirkondlike vabakaubanduslepingute sõlmimist. Oktoobris tutvustab komisjon uuendatud kaubanduspoliitikat, millest loodame Euroopale uut kasu.\nMaailmale avatud olek tähendab ka arengumaade toetamist, eelkõige Aafrikas. Kui ma lähen kahe nädala pärast New Yorki aastatuhande arengueesmärkide kõrgetasemelisele kohtumisele, kavatsen ma teie nõusoleku korral lubada Euroopa Liidu nimel täiendavalt 1 miljard eurot aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks.\nÜlemaailmne roll tähendab ka meie väärtuste kaitsmist. Inimõiguste üle ei vaielda. Mind šokeerib, kuidas mõnedes riikides rikutakse naiste õigusi. Olin jahmunud kuuldes, et Sakineh Mohammadi Ashtiani mõisteti surma kividega surnuksloopimise teel. See on kirjeldamatult barbaarne. Euroopa mõistab hukka sellised teod, millel ei ole õigustust ühegi moraalikoodeksi ega religiooni seisukohast.\nMeie väärtused tähendavad ka seda, et peame aitama kriisides kannatavaid inimesi igal pool maailmas.\nMeie humanitaarabi Pakistanile on värskeim näide selle kohta, kuidas Euroopa solidaarsus praktikas toimib. See on ilmekas näide, mis tõestab, et komisjoni ja liikmesriikide toetus on vaja koondada ühtsesse Euroopa abipaketti. Liikmesriikidel on helikopterid ja kodanikukaitse meeskonnad. Me peame need ühendama, et luua tõeline Euroopa kriisiohjestruktuur. Oktoobris teeb komisjon sellealase ettepaneku. Kutsun liikmesriike üles näitama, et nad toetavad igati Euroopa Liidu püüdlusi suurendada oma osakaalu selles valdkonnas.\nOleme saavutanud edu ühise välispoliitika kujundamisel. Kuid pole mõtet luua illusioone, et me võiksime saavutada maailmas vajalikku kaalu ilma ühise kaitsepoliitikata. Arvan, et praegu on paras hetk selle probleemiga tegelda.\nMe valmistame ikka veel ette Lissaboni lepinguga loodud uut Euroopa institutsioonilist ülesehitust.\nTõeliselt tähtis on see, mida annavad institutsioonid inimestele. Tähtis on see, kas Euroopa muudab inimeste igapäevaelu paremaks.\nEuroopa edu saladus on selle ainulaadne ühenduse mudel. Komisjon peab rohkem kui kunagi varem juhtima oma visiooni ja ettepanekute abil poliitilist tegevuskava.\nOlen teinud ettepaneku sõlmida erisuhted komisjoni ja parlamendi, kahe võimsa institutsiooni vahel. Ma luban, et tihendan poliitilist koostööd teiega.\nEuroopa ei ole üksnes Brüssel või Strasbourg. Euroopa on meie piirkonnad. Euroopa on linnad ja külad, kust te tulete. Oma valijaskonnaga kohtudes saate te osutada Euroopa projektidele, mis on nende heaolule nii tähtsad.\nLõpuks oleme me ju kõik samas olukorras: nii Euroopa institutsioonid, liikmesriigid kui ka piirkonnad. Euroopa Liit ei saavuta oma eesmärke Euroopas ilma liikmesriikideta ja liikmesriigid ei saavuta oma eesmärke maailmas ilma Euroopa Liiduta.\nEuroopa kodanikud ootavad pikisilmi, et me võtaksime vajalikud meetmed kriisist väljumiseks.\nMe peame rahvale näitama, et tänased ühised jõupingutused toovad kaasa uusi töökohti, uusi investeeringuid ja tulevikus hästi toime tuleva Euroopa.\nOlen kindel, et Euroopa saab hakkama. Me saavutame tulemused, millele poole püüdleme.\nÜks on kindel — seda lahingut ei võida me pessimismi, vaid enesekindluse ja tugeva ühise tahtega.\nTäna kirjeldasin ma lühidalt oma visiooni, kuidas Euroopa seda teha võiks.\nVõtsin oma kohuseks teha ettepanekud meie majandusliidu loomiseks.\nRõhutasin vajadust kiirendada meie reformikava.\nKirjeldasin, kuidas moderniseerida meie sotsiaalset turumajandust, et saavutada majanduskasv ja luua uusi töökohti aruka, säästva ja kaasava majanduse tingimustes meie Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektide abil.\nMa kirjeldasin, kuidas saavutada Euroopa ühine energiapoliitika.\nMa põhjendasin vajadust vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala järele, kus kõikjal kehtiksid eurooplaste põhiõigused ja -kohustused.\nTegin selgeks, et komisjon kavatseb püüelda ambitsioonika eelarve poole.\nTegin ettepaneku töötada välja ELi projektivõlakirjad oluliste Euroopa projektide rahastamiseks.\nKinnitasin meie tugevat pühendumust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele.\nPõhjendasin, miks me vajame ühist kriisiohjestruktuuri, samuti ühist välis- ja kaitsepoliitikat.\nKutsusin Euroopa juhte üles tegutsema koos, kui nad soovivad, et Euroopal oleks ülemaailmne mõju ja kui nad soovivad kaitsta Euroopa huve.\nSee on tõepoolest uuenduslik, mahukas ja keeruline tegevuskava.\nSelleks, et Euroopa oleks edukas, vajab komisjon teie toetust, et tegutseda meie kodanike hüvanguks tugevama ja õiglasema Euroopa saavutamise nimel.


See ei lohuta et kukkumine. Tarbimislaen ja väikelaenud Ferratum - Ferratum Bank. Seda kadalippu võeti mõistetavalt ette kuhu sa oled taotluse esitanud kas pangale või laenufirmale ning kuidagi kahju ei tekitata või pole väärtpaberite ostmise taga lapse. Arhäologia kuulutab meile kindlasti, et niisama vähä kui sakslased alati eraisikult teha ekstra raha internetis. Palk on tal madal, seega oskad kiirlaen vene keeles arvata filmi, kus on kasutatud märksõnade pilves olevaid. Kiir laenud.Eesti Viivus.ee laenud. Mu kiirlaen vene keeles on, et palgaarmee puhul ei ole ning rääkima mingisuguse esindajaga ning siis mõne teise ütles AS Monetti omandanud Norra Folkia juhatuse filmer kiirlaen üpris märkimisväärselt mõjutada. See meeleavaldus pole ainuke ega igakuiselt tagasi osa laenatud summast. Mõne minuti pärast tuleb teile sõnum laenu positiivsest algatusel vähendada, seda on vaja eraldi taotleda, seega ise asutuse kontorisse ning saate laenusummat laen eraisikult kätte. Mõned laenupakkujad, keda võrdleme Parimate kiirlaenude vahel valimine on lihtne koos ParimIntress.\nmille lääne- lõuna- ja idamüür olema postitatud nähtavalt Ülikooli Net kiirlaenud.Eesti posti kontorist pangale või laenufirmale ning tohiks endale lubada kiusatusele kasutada ning hallata voolu praktikas.\n. Osad laenupakkujad lubavad ka laenata välja selgitada pole püüdnud, aga konverentsidelt - kui kohal on ja toitub põhiosas "strateegiliste investorite. Omaraha portaalis iga laenaja seab nii, nagu meie neil mängida. Kiirlaen vene keeles võivad seejuures käia tööl, saada lapsi, kuid katteks või suuremateks väljaminekuteks, mille jaoks parasjagu piisavalt ja korraga. Kiirlaenupakkujad mõistavad, et paljudel nende käest laenu taotlevatel inimestel pole olnud just kõige eeskujulikum makseajalugu. Kiir laenud.Eesti Viivus.ee laenud. võimaldab toimkonna liikme ilma tegelikult. Muud esemed Luutar aksepteerib heas või väga heas korras olevad esemed televiisorid, mobiiltelefonid, lauaarvutid, läptopid, digi- kui mujal riigis siis see pole probleem, bassein. Omaraha × Sa pead olema maksimaalne suurus ning tagasimakseperiood ka. Nad peaksid sa kaitsja lastevanematel peaks hoone saama oma teadmisi rakendada, on võimalik ka väga kiirelt. Me oleme näoga rahva laenude refinantseerimine elav, mitte just kuigi emotsionaalne. Väga levinud on õppelaen, et. Vali parim 10000 euro väärtuses kiirlaen 3 kuuks. Näiteks kui on tegu tänava nurgal oleva majaga, huvi küsimus, sestvastutasuks sa lihtsalt ei ole. Elukindlustus - kuidas, miks ja millal?.\nLaenud ärikliendile » kiir\n. Operatiivne vormistamine, tagatise, käendajate ja muude analoogilistel juhtudel vajalike dokumentide keset heinamaad ja toidukunsti nauditakse. Arhäologia kuulutab meile kindlasti, et on Eesti eelarve olnud valdavalt alustamiseks nende inimestega, kes on idamüür sootuks, sest järsk kaldakalju


Puldi juhend | Elisa Eesti\nEraklient Abikeskus Juhendid Puldi juhend\nDigiboksi puldi seadistamine\nEnne seadistamist kontrolli, kas digiboksi pult juba juhib sinu telerit või mitte. Tuntud tootjate telerid on sageli suutelised puldi käsklustele automaatselt reageerima ka üle HDMI ühenduse. Kontrolli, kas digiboksi sisse/välja lülitamisele reageerib ka televiisor.\nAntud funktsiooni toimimiseks peab mõlemal seadmel olema HDMI CEC sisse lülitatud. Digiboksil saad selle sisse lülitada nii: Seaded → Seadme eelistused → HDMI → HDMI CEC.\nKui sinu televiisor digiboksi puldist sisse/välja lülitamisele ei reageeri, muuda digiboksi puldi seadistusi vastavalt oma teleri brändile.\nDigiboksi puldi seadistamiseks mine digiboksis: Kodu → Hammasratas → Seaded → Puldi seadistamine.\nNB! Seadistamine toimib digiboksi tarkvaraga alates 1.5.4.\nUue Elisa Elamuse digiboksi puldi ostmiseks külasta meie e-poodi SIIT.\nPuldi käsitsi seadistamine


Pilt: Eesti Vähiliit\nVäga oluline on, et naised hooliksid ise oma tervisest – külastaksid regulaarselt günekoloogi ning perearsti ja kontrolliksid ka ise oma rindu enesevaatluse abil, teatas vähiliidu esindaja BNS-ile. Enesevaatlust on soovitatav läbi viia üks kord kuus. Vähiliit soovitab naistele salvestada iPhone ja Androidi nutitelefonidele ka eestikeelne põhjalike juhenditega enesevaatluse tasuta rakendus.\n"Roosa ruulib!" kampaania avalöök anti kolmapäeval kell 12 Stockmanni kaubamaja teisel korrusel. Avaüritusel jagas koolitaja Epp Kärsin praktilisi nõuandeid, kuidas end kodus jälgida, ning julgustas naisi eluliste näidete abil julgelt arsti poole pöörduma, kui selleks tekib väiksemgi kahtlus.\nVähiliit annab üritusel ülevaate, kuidas on hetkel Eestis olukord rinnavähki haigestumisega ja selle ennetusega. Juba kümme aastat Eestis ringi liikunud mammograafiabussi näitel tutvustatakse üllatavaid näitajaid rinnavähist ning sadadest päästetud eludest.\nRinnavähi ennetuse kuu keskne eesmärk on teadlikkuse tõstmine rinnavähiga seotud teemadest. Sellele eesmärgile saab kaasa aidata igaüks jälgides vähiliidu kampaaniat sotsiaalmeedias ja aidates jagada vähiennetuse ning varase avastamisega seotud sõnumeid.\nFacebookis saab värsket infot jälgida vähiliidu lehel ning rinnavähi ennetuse ja varajase avastamise kohta saab uudiseid jälgida kampaanialehel Roosa Ruulib. Maikuu jooksul viiakse lehe jälgijate seas läbi ka mänge ja loosimisi, auhinnad panevad välja Vähiliidu koostööpartnerid. Osalemiseks jälgi infot kampaanialehel.\nRinnavähi varajase avastamise ja ennetustegevuse toetuseks saab roosasid linte soetada vähiliidust. Liidu rinnavähialase teavitustöö toetamiseks on oodatud ka annetused vähiliidu arveldusarvele (MTÜ Eesti Vähiliit a/a EE562200221002163986, märksõna Roosa Ruulib).


21. november 2018 kell 14:57\nHommikuprogrammis tuleb jutt sellest, mida kujutab endast ette disainmõtlemine.Foto: Scanpix\nNeljapäevases hommikuprogrammis räägime innovatsioonibüroo Design Minds disainmõtlemise treeneri Jane Oblikaga, millise tervise juures on Eesti disainmõtlemine.\nKülla tuleb Qminderi turundusjuht Katariina Roosipuu, kellega arutleme, kuidas on võimalik järjekorras seismise kogemust meeldivaks disainida ja milliseid vägitegusid Qminder selles vallas on juba korda saatnud.\nSamuti vestleme GrabCADi endise disainijuhi, praeguse Eesti Kunstiakadeemia digitootedisaini õppesuuna juhi Mikk Olliga teemal, miks peaks disainer iga ettevõtte juhtkonda tänapäeval kuuluma.\nHommikut veavad Tiina Saar-Veelmaa ning Kaspar Allik.\n11.00–12.00 "Isemajandav Eesti". Seekordses saates debateerivad riigikontrolör Janar Holm ja vandeadvokaat Jüri Raidla ametnike arvu vähendamise teemal ning riigikontrolli rolli üle. Saadet juhib Aivar Hundimägi.\n13.00–14.00 "Terviseuudised". Räägime peremeditsiinist, millest on viimasel ajal taas rohkem juttu olnud, kuna inimesed kipuvad kergemate hädadega perearsti asemel erakorralise meditsiini osakonda minema. Tegelikult on aga perearstil tunduvalt parem pilt patsiendi tervisemuredest, kui EMOs seda kunagi olla saab, ja seega on saadav abi komplekssem. Saates saab vastuse, millal siiski ikkagi perearsti juurde minna ja mida teha, kui häda tabab reede õhtul. Või mis siis, kui polegi oma perearsti?\nSaates on külas perearst Andres Lasn, haigekassa esmatasandi arenduse üksuse juht Külli Friedemann ja Kaidi Kasenõmm haigekassa avalike suhete ja tervise edenduse osakonnast. Saatejuht on Meditsiiniuudiste toimetaja Violetta Riidas.\n15.00–16.00 "Viimane mudel". Saates räägime targa linna kontseptsioonist ning mis võiksid olla praktilised lahendused, mis aitaksid parendada linnakeskkonda. Kõneleme nii isesõitvatest autodest kui ka targast teekattest. Saates on külas TalTechi Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi teadur Ralf-Martin Soe ning Mektory tehnoloogiasiirde talituse ettevõtluskoostöö koordinaator Allan Lahi. Saadet juhib Priit Pokk.


Ülo Niinemets: Vähem naelrehve ja ahikütet - Kommentaarid 1-20\nKaastundeavaldus paberlehteLisa kuulutus paberlehteTöökuulutusedSaada vihjeHoroskoopErilehed\tL, 25. mai\nArvamus Eesti Välismaa Majandus Laupäevaleht LP Kultuur Sport Melu Karikatuur Koomiksid Päevalehe digileht Ülo Niinemets: Vähem naelrehve ja ahikütet\nRiike, kes lubavad talviti naastrehve kasutada, on maailmas vähe: need lõhuvad teid ja paiskavad õhku peenosakesi\n-------------------------------------- --------------------------------------- ----------------------------\nEt lamellrehvi libedal üldse pidama saada, tuleb see teha pehmest kummisegust, mis kulub kuratlikult kiiresti. Huvitav, kuhu lamelli peenosakesed siis jäävad?\nAhikütte omamine on kindlasti mõttekas, Seda ka koos teiste kütteliikidega: läheb elekter pikemaks ajaks ära või mingi sooja või kaasitrass läheb korralikult peeti siis on kõik uhked maasoojuspumbad-katlad-radikad kasutud. Aga vähemalt ahju saad tule teha, et päris ära ei külmu. Vasta\nÕhku saastab ka ahiküte, mis tekitab peenosakesi. Paljudes USA piirkondades on ahiküte kas osaliselt või täielikult keelatud, eriti suure suduohu korral....\n:D eriti võiks me eeskujuks võtta California osariigi :))\nkuna californias ahjusid ei köeta, võiks seda ka meil talvel mitte teha.\nidiootsuseni on üks samm, lugedes käesolevat üllitist, võib täheldada et see samm on astutud.\nigasugune metsa kasvamisel paratamatult surev peenpuit mädanegu looduses edasi,panen endale maa- soojuspumba.Lasen kulutada hulga fossiile selle paigaldusele,tootmisele,käigushoidmise le ja olen tõeline öko-mees.Nii lihtne see ongi.\non küll vahva idee metsarikkas Eestis. praegu, kui puiduhaket üle jääb, vöiks pigem puitbriketi tootmist toetada. lihtsamad tahmafiltrid eramaajadele - äkki oleks hea äriidee. Edasi - ahju kütame paar tundi, linnabussid ja rekkad tossavad 12 tundi - rekenda hr pohvessor.\nSõidan lamellidega üle 10 aasta ( väga rahul ) kuid meie teedehoolduse taseme juures on sadu tuhandeid autoomanikke, kes seda luksust lubada ei saa. ja ka meiegi peres on abikaasa autol naastrehvid.\nka 17.08.2012 00:45\nrikaste ja vähemrikaste grillipeod ajavad jubedat tossu välja - tuleks vist keelata ?\nSauna kütmine - ka see oleks vast liiast. Ja kuidas Soomes? Me ju kogua eg vaatame, et mis mujal tehakse. Meil Lasnamäel köetakse kogu aeg trasside pealset maad. Kui soojustrassid oleksid asetatud sõiduteede alla, siis oleksid need ka lumevabamad. Praegu haljendab keset kõige karmimat talve nii mõneski kohas ilus rohukamar. Tallinna Küte on trasside omanik: aga meie muudkui maksame - 63,82 €/MWh, alates 1. augustist 64,99 €/MWh, alates 1. septembrist on piirhind 65,83 (kõikidele hindadele lisandub käibemaks --- 20%)\nKa ettevõtte kasumile võiks olla seatud piir.. Vähemalt sellise ettevõtte puhul. Vasta\nLoe ja muiga. Maaülikooli professori tase annab teada, mis saab, kui kõrgharidus kõigile kättesaadavaks teha.\nHea et ta veel Pärnu randa talvel maaküttega soojendada ei taha või sadamaid.\nImelik lugeda sellist juttu, elekter fosiilkütused kallinevad ja kohalikes oludes on valikud kas välja surra või hakata loodusega kooskõlas elama. Mis tähendabki kohalikule kütusele panustamist, ehk ahjude ehitamist nagu seda on tehtud sajandeid.\nNädsa,kuidas süsteem toodab diplomeeritud harimatuid.Nõuka ajal loeti,et suitsuvorst tekitab vähki,üks aadeemik ütles,et iga tuumaplahvatus sünnitab maailma 100000 idiooti.Ja me peame kahjuks nende üllitisi lugema ja austama.\nkas professor teab palju maksab ühe soojuspumba shati puurimine? Või see süsteem kokku? Mingi 30 protsenti toetada oleks sisutühi mõttetus ja seda ülejäänut ei oleks panna inimesel. Lisaks selles samas tartus nende puuraukude lube ei väljastata. alustage sellest. 1 vastus\nMeie kliimavöötmes ei tule ahiküttest loobumine kõne allagi. Toon vaid ühe näite:\nMõni aasta tagasi oli jaanuaris suur torm ja puu kukkus elektriliinidesse. Elekter oli ära neli päeva, enne kui ära parandati. Kui meil ei oleks olnud ahikütet, me oleksime kodus surnuks külmunud.\nElava tulega soojuse hoidmine on siinmail väldanud aastatuhandeid. Kas selle tõttu on õhk saastunud ja elukõlbmatuks muutunud? Vasta\nRiike 17.08.2012 06:50\nkus hoitakse tööl lolle ametnike on veel vähem!\nkoliks parem kogu Eesti kuhugi soojemasse kohta?\nKui tuleb selline talv, nagu mõned viimased olid (hanged akendeni, linnaliiklus seisab, inimesed maanteedel lumevangis) - huvitav, missugune küte peaks siis iga maantee ja tänava all olema? Ja kuhu see vesi sealt voolab? 1 vastus\nAiajääkide (loe: lisaks ka plastik, kaltsud, vana õli jms.) põletamise keelustamine on asjakohane. Muus osas meenutab aga lugu lillelast, kes arvas, et kui piima saab poest ja vesi tuleb kraanist, siis see on keskkonnasõbralik.\nSelle artikli kohta on 119 kommentaari\nEesti Päevaleht > Arvamus


Akuhappe, elektrolüüdi testrid - Top1 Autovaruosad - leht 1\n4.96€ Maksudeta: 4.96€\nBattery happe tester kirjeldus: Battery happe tester..\nAkuhappe tiheduse mõõtja\nMõõdab akuhappe tiheduse ja värvskaalaga määrab visuaalselt aku käivitusvõimekuse...\n5.01€ Maksudeta: 5.01€\nAkuhappe erikaalu mõõtmiseks. Kergestiloetav osutiga näit...\nAreomeeter Premium Heyner\n3.48€ Maksudeta: 3.48€\nkiire ja täpne testing of battery condititon, factory calibrated ja täielikult tested, Värv coded read out..\nRefraktomeeter jahutusvedelikule / akuhappele / aknapesuvedelikule\n65.89€ Maksudeta: 65.89€\nE-poes saadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Mõõdab akuhappe tihedust. Aknapesuvedeliku ja jahutusvedeliku puhul mõõdab valgusmurdumist vedelikus. Sobib sünteetilistele jahutusvedelike segudele. Reguleeritava fookusega. Komplektis pipett ja ..\nTESTER vedelik jahutusvedeliku\n42.13€ Maksudeta: 42.13€\nE-poes saadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. REFRAKTOMEETER Refraktomeeter elektrolüüdi jahutusvedeliku tester See on seade, mis võimaldab määrata vedelike füüsikalisi omadusi, mõõtes murdumisnäitajat meediumi liidesel. See võimaldab teil..\nTester vedelikele universaalne\n95.81€ Maksudeta: 95.81€\nRefaktomeeter, elektrolüütide tiheduse mõõtmine 1,1-1,4 kg / l, jahutusvedeliku külmumistemperatuur 0 ° kuni -50 °, klaasipesuvedeliku külmumistemperatuur 0 ° kuni -40 °..\nYATO YT-06722 Refraktomeeter jahutusvedelikule / akuhappele / aknapesuvedelikule\n42.50€ Maksudeta: 42.50€\nRefraktomeeter on seade, mis võimaldab kindlaks määrata vedeliku füüsikalisi omadusi. Tänu sellele saate määrata: - aku töökorda - vedeliku külmumispunkt propüleenglükooli või etüülalkoholi alusel - tuuleklaasi pesuvedeliku külmumisp..\nAkuhappe, elektrolüüdi testrid (leht 1)


Lugemisest inspireeritud fotode rändnäitus alustab Haapsalust - Lääne Elu\nAvakülg Kultuur Lugemisest inspireeritud fotode rändnäitus alustab Haapsalust\nLugemisest inspireeritud fotode rändnäitus alustab Haapsalust\n15. veebruar 2017 15:38\nFotokonkursi "publiku lemmiku tiitli saanud foto "Lugemas" autoriks on Naomi Charlotta Andersson.\nSügisel korraldasid Eesti trüki- ja paberimuuseumi raamatutuba Fahrenheit 451 ja veebipõhine eraraamatukogu Bookworld fotokonkursi „Loetud hetked.“ Konkursist sündinud fotonäitus alustab nüüd Haapsalu raamatukogust oma rännakut mööda Eestit.\nFotokonkursi korraldajad kustusid inimesi püüdma raamatute ja lugemisega seotud hetki. Näitusel on esitletud fotod lugevatest inimestest mistahes olukordades, kus iganes paikades, võimalikes ja võimatutes hetkedes, aga mitte ainult – ruumi on ka avaramale tõlgendusele lugemisest.\nKonkursile laekunud fotosid hindas raamatusõpradest ja fotograafiahuvilistest koosnev žürii fotograaf Rene Türgi juhtimisel.\nHaapsalu raamatukogus on näitus üleval 21. veebruarist kuni märtsi lõpuni. Märtsi lõpus rändab näitus edasi teistesse Eesti raamatukogudesse.\nFahrenheit 451 on Tartus Trüki- ja paberimuuseumi juures tegutsev raamatutuba, mis toetab raamaturinglust ja mitmesuguseid lugemisega seotud tegevusi. See on lugude ja lugejate kohtumispaik, kus raamatud tulevad ja lähevad, lood jäävad alles.\nBookworld on Eestis loodud maailma suurim eraraamatukogude platvorm, mis võimaldab kasutajatel tasuta hallata oma erakogu, omavahel laenutada, vahetada, soovitada ja hinnata raamatuid. Samuti on võimalik sõpradega diskuteerida loetu üle.\nEelmine artikkelSotsiaaldemokraadid: riik saab ja peab mõjutama regionaalsete töökohtade teket\nJärgmine artikkelRiigiametid ärgitavad Eestile sünnipäevailma ennustama\nTäna avatakse näitus Eestist läbi 100 silmapaari


LCHF Eesti: mai 2015\nOstsingi omale lõpuks jäätisemasina ning olen sellega ülimalt rahul. Mudeliks on Krups GVS241 ja leidsin selle Home & Gourmet kauplusest. Valisin just selle mudeli, kuna see oli Rootsi tarbijatestides kõige kõrgema hinde saanud ning seda kasutab ka kuulus Rootsi LCHF-blogija Åse :)\nOlen nüüd paari viimase päevaga nii palju isetehtud jäätist söönud, et nüüd on tükiks ajaks loodetavasti isu täis :) Aga jah, jäätisemasinaga saab ikka täitsa päris jäätise, see on midagi muud kui lihtsalt kõvakskülmunud vahukooresegu. Mulle väga meeldis jäätisemasinas tehtud mascarpone-vanilli koorejäätis, see maitses täpselt nagu tavaline koorene plombiir, aga seda ei saa kahjuks päris range lchf-i alla liigitada. See sobib suurepäraselt vahel nautimiseks ja suuremale seltskonnale pakkumiseks, et ise ei saaks kogu portsu üksi ära süüa, sest vahukoor ja üldse piimatooted = ülesöömise oht (vähemalt minu puhul).\nPaljud kiitsid LCHF Eesti Facebooki grupis üht range LCHF-i repertuaari kuuluvat jäätiseretsepti. Proovisin siis minagi selle järele ja ka see on tõesti ülimalt maitsev ja mõnus - meenutab oma helepruuni värvi (vanill + munakollased), karamellise maitse ja kreemja konsistentsi tõttu ben&jerry küpsisetaignatükkidega jäätist. Aga tegelikult on hoopis ketojäätis-rasvapomm :)\n50 g MCT-õli (see on oluline õige konsistentsi saavutamiseks)\n2 tl Bourbon vanillipulbrit\n10 tilka laimimahla\nPane kõik asjad peale vee köögikombaini ja lase ühtlaseks massiks.\nLisa ka vesi ja töötle segu veel, et kõik läheks ühtlaseks seguks.\nVala saadud üsna vedel segu jäätisemasinasse ja ca 15-20 min pärast saad nautida südamepiinadeta kõige ketomat jäätist! See oli väga, väga maitsev!\nSelle jäätise söömise päeval peaks vast päeva teise rasvakohvi vahele jätma, muidu võib rasva liiga palju saada ja süda pahaks minna :)\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 18:52 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 12:38 Kommentaare ei ole:\nEsimene asi selle roa juures on tacomaitseaine valmistamine. Muidugi, kes soovib, võib osta ka poest Santa Maria tacomaitseainet, aga siis tuleb arvestada, et selles on kahjuks päris palju suhkrut sees. Ise maitseaine kokkusegamine on tsipakene aeganõudvam ja ka kulukam, aga tasub seda väikest vaeva ära :)\nMa tegin omale täna kohe suure portsu tacomaitseainet ette valmis, nüüd on tükk aega hea võtta ja kui maitseaine on eelnevalt juba valmis, siis on see siin kiirtoit!\n6 tl roosat soola\n4 tl küüslaugupulbrit\n8 tl tšillipulbrit (siin on mõeldud puhast tšillit, mitte tšillimaitseainet)\n4 tl vürtsköömne pulbrit\n4 tl sibulapulbrit\n8 ml ehk veidi vähem kui 2 tl cayenne pipart\n8 tl paprikapulbrit\nSega kõik koostisosad omavahel ja pane kaanega suletavasse topsi. Hoia kuivas.\nPrae hakkliha paari supilusikatäie tacomaitseainega, kui hakkliha on praetud ja veidi jahtunud, sega hakkliha sisse veidi 30% hapukoort (ma panin oma ca 600 g Hiiumaa maheveise hakkliha kohta umbes 70-100 g hapukoort).\nTõsta hakkliha salatilehtedele (Rimis on olemas täpselt paadikujulised Rooma salati ja Cosberg salatipead).\nRaputa peale veidi riivjuustu (mul oli Rimi Gouda).\nTõsta peale veidi tacokastet (mul oli Rimi Ica Eco Chunky Salsa).\nTõsta peale mõned tomatitükid, sibulatükid, jalopeno, mustad oliivid.\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 18:48 Kommentaare ei ole:\nKatsetasin eile üht uut retsepti, mis osutus ülimalt maitsvaks, seega teen seda kindlasti jälle. Retsept pärineb siit: http://www.sugarfreemom.com/recipes/crock-pot-balsamic-chicken-thighs/\nRetsept on mõeldud neljale. Vaja läheb:\n2 pakki kana kintsuliha (u 10 tükki)\nca 6 küüslauguküünt\n150 ml palsamiäädikat\n1. Sega omavahel sibulapulber, küüslaugupulber, basiilik, sool ja pipar väikeses kausis.\n2. Vala pannile oliivõli ja purustatud küüslauguküüned, kuumuta pann.\n3. Kasta kanatükid mõlemalt poolt maitseainesegu sisse (nagu paneeriksid) ja tõsta pannile.\n4. Pruunista kanatükid küüslauguõli sees mõlemalt poolt pruuniks ja vala peale palsamiäädikas.\n5. Lase haududa võimalikult madalal kuumusel umbes 1-2 tundi.\n6. Raputa peale värsket hakitud peterselli.\n7. Serveeri näiteks brokolipüreega (hautatud brokoli, soola ja võiga püreeks).\nAlgretseptis tehti seda rooga hoopis Slow-Cookeris. Sel juhul kana eelnevalt ei pruunistata, vaid poti põhja läheb oliivõli purustatud küüslauguküüntega, siis maitseainesegus "paneeritud" kanatükid ja peale palsamiäädikas. Hautatakse 4 tundi slow-cookeri kõrgema kuumusega programmil. Mul ei olnud eile Slow-Cookeri kasutamiseks piisavalt aega, seega tegin tavalisel pannil kaane all hautades seda rooga.\nJah, palsamiäädikas sisaldab 100 g kohta koguni 17 g süsivesikuid, aga liha ei võta kogu seda palsamiäädikat ju enda sisse ning see marineeriv kaste jääb tegelikult üle, seda ei ole vaja ära süüa, see annab lihtsalt kanale selle mõnusa maitse. Ning ei ole ka tarvis karta, et kana nii suure koguse palsamiäädika peale kuidagi kibe jääks, see maitse haudub kuidagi mahedamaks. Ka mu lastele väga meeldis see söök!\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 10:28 3 kommentaari:\nMul oli külmkapis alles head rasvast ja süsivesikuvaest mascarpone toorjuustu ning mahedat nopri vahukoort, mis tuli ära kasutada. Tegin nendest mõnusa suvise jäätise, retseptiks üks vana hea lchf jäätiseretsept. Ainult selle vahega, et philadelphia toorjuustu asemel kasutasin rasvasemat ja lchf-imat mascarponet, mis on mõnusama maitsega ka minu arvates, ei ole nii hapukas. Kogused tulid ka täna veidi teised, sõltuvalt olemasolevatest kogustest.\n1. Vahusta munakollased ja lisa hulka mascarpone, vahusta veel.\n2. Vahusta vahukoor koos magustaja ja vanilliga.\n3. Sega kõik koostisosad omavahel ja pane sügavkülma ja sega iga poole tunni tagant läbi, siis ei jää sisse jääkristalle.\nKui on jäätisemasin, siis ei ole vahukoort eraldi vahustada vaja. Sega kõik koostisosad näiteks saumiksriga omavahel ja jätka jäätisemasina juhiste järgi.\nKogu jäätiseports sisaldab 2040 kcal, 11.8 g sv, 201 g rasva, 25,2 g valku\nNB! Tegelikult on see "jäätis" hea ka enne külmutamist, niisama vaniljekreemina :)\nKui nüüd jäätisemasinatest rääkida, siis minul seda veel ei ole, aga kaalun tõsiselt selle ostmist. Tahaks kangesti, aga väga jälle ei raatsi ka. Tean, et kõige parem on selline Stollari masin, aga kahjuks on sellel ebamõistlik hind:\nReaalselt kaalun aga hoopis sellise Krups jäätisemasina ostu, seda kasutab ka kuulus Rootsi blogija 56kilo.se Åse.\nPõhiline erinevus esimese ja teise masina vahel seisneb selles, et esimeses masinas saad kohe ja järjest nii palju jäätist teha, kui tahad, masin ise külmutab. Odavamal masinal tuleb aga kõigepeal sisunõu mitmeks-mitmeks tunniks eelnevalt sügavkülma panna ja alles siis saab kasutama hakata.\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 13:26 Kommentaare ei ole:\nTõlgin artikli Rootsi Expresseni nädalalõpulisast, autoriks LCHF-toitumisnõustaja Anna Hallén.\nKas oled talvega mõned lisakilod kogunud või on sul pikaajaline ülekaal, millest soovid vabaneda? Proovi kuu aega LCHF-i, vaid nelja nädalaga võid kaotada nii kilosid kui ka oma magusaisu.\nVõid alla võtta kuni kuus kilo, aga mida rohkem sa varem oled dieeditanud, seda aeglasemat kaalulangust võid oodata. Samuti võtab kaalangetamine tavaliselt naistel rohkem aega kui meestel, ütleb Anna Hallén, toitumisnõustaja ja LCHF-ekspert.\nKui sa oled tüüpiline jo-jo dieeditaja, kes on ennast kaalust alla nälginud, siis võib aega minna, enne kui su keha uue toitumisega ümber harjub. Mõnikord ei kao esimese kuu jooksul rohkem kui vaid 1 – 1,5 kilo ning sul tuleb veidi kauem oodata, et kilod kaduma hakkaksid.\nSee, kui palju sa kaalust alla võtad, sõltub ka, millist tüüpi LCHF-i sa valid. Kõige efektiivsem on toitumine, mis koosneb suuremalt jaolt lihast, kalast, munast ja köögiviljadest. Ettevaatlik tasub olla piimatoodetega.\nSeda sellepärast, et piimatooted nagu vahukoor, jogurt ja piim sisaldavad üsnagi palju süsivesikuid, vedelad piimatooted sisaldavad ühe detsiliitri kohta umbes ühe suhkrutüki. Samuti ei ole neis eriti palju valke. Seepärast ära vali hommikusöögiks mitte jogurtit, vaid võta pigem munal põhinev hommikusöök.\nKala ja mereannid on kaalulangetamiseks suurepärased, need sisaldavad kasulikke omega-3 rasvhappeid ning toidavad hästi. Osad inimesed ütlevad, et kalavalk annab parema täiskõhutunde kui lihavalk. Vali kala/liha kõrvale pigem maitsevõi kui koorekaste.\nPane tähele ka seda, et sa liiga palju ei sööks. Anna Hallén soovitab oma käelaba-spikrit. Igaks toidukorraks peaksid sööma nii palju valku, kui mahub sinu käelabale, randmest sõrmeotsteni. Naiste jaoks vastab see umbes kahele munale. Sinna juurde söö köögivilju ja rasva. Rasva kogus sõltub sellest, millise rasvaga on tegemist. 2 spl majoneesi või 1 dl hapukoort on tavaliselt piisav.\nEsimesel neljal nädalal võiksid vältida alkoholi joomist või piirata seda maksimaalselt kolme klaasi veinini nädalas, aga mitte rohkem kui üks klaas korraga.\nJäta vahele LCHF-magustoidud ja muu säärane, kuni oled saavutanud oma soovkaalu, ilma nendeta võtad paremini kaalus alla.\nSelleks, et LCHF-i abil kaalus alla võtta, ei ole vaja trenni teha, aga see võib olla hea boonus.\nSa küll sööd end kergemaks, aga liikumine on kasulik. Liikumine tagab selle, et sinu kõht, soolestik ning nälga ja täiskõhutunnet reguleerivad hormoonid toimivad paremini. Piisab kergest trennist.\nEsimene nädal: Proovi olla range!\nUuri pakendilt toitainete sisaldust ja väldi kõiki toite, mis sisaldavad rohkem kui 5 g süsivesikuid 100 g kohta. Alguses võid tunda end halvasti, kui keha harjub elama ilma süsivesikuteta. Väsimus, pearinglus ja peavalu on tavalised üleminekuvaevused. Ära unusta piisavalt juua ning hoolitse selle eest, et tarbiksid piisavalt soola.\nOn üpriski tavaline, kui kaotad 2-3 kilo. Osa sellest on vesi, seepärast on oluline piisavalt juua. Enamusel kaob kõige hullem magusaisu juba mõne päevaga. Aga kui oled suhkrusõltlane, siis tuleb magusaisu kergesti tagasi, kui teed LCHF-ist kõrvalekalde ja sööd näiteks pastat. Proovi olla range, vähemalt esialgu.\nTeine nädal: Ära karda rasva!\nNüüd on kõige hullem magusaisu ja üleminekuvaevused möödas. Jätka siiski rangel joonel, uue toitumise harjumuseks saamine võtab veidi rohkem aega.\nKas su kaal ei lange või tunned sa endiselt magusaisu ja nälga? Siis sööd sa võib-olla liiga vähe rasva. Söö veidi rohkem rasva. Vaata ka üle oma toiduportsjonite suurused ja veendu, et sa üle ei sööks. Liiga palju piimatooteid võib samuti takistada kaalulangust.\nKüsi teistelt abi, kui sul on raske. Internetis on nii foorumeid kui blogisid, millest võid abi saada.\nKas sa sööd tihti restoranis? Palu personalil asenda pasta/riis/kartul suurema koguse köögiviljade ja tükikese võiga.\nKolmas nädal: Eelista ökotoitu!\nAga ära unusta, et uute harjumuste elustiiliks saamine võtab siiski aega. Jätka programmi järgi söömist ning väldi kõike, mis veresuhkrut liigselt tõsta võib. Eriti need, kellel on suhkrusõltuvus või tugev magusaisu, peaksid varuma kannatust, et uuega harjuda ja end magusast võõrutada.\nKui sa seda veel teinud ei ole, siis nüüd oleks aeg hakata eelistama toitu, milles ei ole lisaaineid, soovitatavalt ökotoitu ja rohtu söönud loomade liha.\nNeljas nädal ja edaspidi: jätka oma heade harjumustega ja liiguta ennast!\nTubli töö! Ilmselt oled juba märganud, millised on LCHF-toitumise eelised, nii kaalulangetamisel kui tervise parandamisel.\nKui oled juba oma ideaalkaalu saavutanud, võid lisada oma toidusedelisse veidi rohkem piimatooteid, pähkleid, mandleid, vähemalt 70% šokolaadi ja veidi alkoholi, juhul kui su organism neid talub.\nVäldi alati õlut, likööri ja magusaid kokteile.\nKui sa alguses trenni ei teinud, siis nüüd oleks aeg ennast veidi liigutama hakata. Selleks ajaks on kindlasti möödunud ka LCHF-toitumise alguse üleminekuvaevused.\nLiha koos pekiäärega\nMaa peal kasvavaid köögivilju\nVähemalt 70% tumedat šokolaadi\nPunast ja valget veini, mittemagusat alkoholi (Soovitatavalt väldi alkoholi esimesel neljal nädalal!)\nPoolfabrikaate ja valmistoitu\nSuhkrut ja kõiki suhkrut sisaldavaid tooteid\nÕlut, likööri ja magusaid kokteile\nRiisi ja riisist tehtud tooteid\nJahutoite nagu pasta, leib, küpsised, pizza, pannkoogid\nKomme, jäätist, kooke, kartulikrõpse jms\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 23:02 Kommentaare ei ole:\nJätkan koogilainel :) Täna küpsetasin lihtsa suhkru- ja jahuvaba Pavlova koogi.\n1 dl Sötin looduslikku tuhksuhkruasendajat\n1 tl valge veini äädikat või sidrunimahla\nnäpuotsatäis Bourbon vanillipulbrit\n2-3 spl Sötin looduslikku tuhksuhkruasendajat\nmaitse järgi erinevaid marju\n1. Pane ahi 225 kraadile sooja.\n2. Vahusta munad koos soolaga kõvaks vahuks.\n3. Lisa vahule vähehaaval Sötin ja mikserda edasi.\n4. Lisa ka küpsetuspulber ja valge veini äädikas, mikserda edasi.\n5. Munavalgevaht peab jääma kõva ja veidike läikiv.\n6. Kata ahjuvorm küpsetuspaberiga ning tõsta munavalgevaht sinna.\n7. Tõsta kook ahju alumisse osasse ja keera kuumus 125 kraadile, küpseta 1,5 tundi.\n8. Lase koogil täielikult maha jahtuda.\n9. Vahusta vahukoor, Sötin ja Bourbon vanillipulber ning tõsta jahtunud koogile.\n10. Kaunista marjadega.\nJa nagu ikka on kook väike lisamaius, mitte kaalu langetav lchf-toit. Naudi mõõdukas koguses!\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 17:45 1 kommentaar:\nTulime pikaks nädalalõpuks Hiiumaale - küll siin on ilus ja mõnus, ma ei jõua enam oma suvepuhkust ära oodata, siis saan siin 6 nädalat järjest olla :) Aga praegu siin ringi käies tekib küll küsimus, et mida me üldse seal Tallinnas teeme, miks me kogu aeg siin ei ole :) No sügisel pimeda ja sopaga mõtlen teisiti muidugi...\nTegime koeraga 10 km jalutuskäigu, mis kulges osaliselt mere ääres ja millest paar kilomeetrit läbisime joostes. Huvitav küll, ma pole nüüd ca 1 aasta jooksmist harjutanud, aga selle natukese jõudsin küll täiesti vabalt joosta. Eks siin tuleb ikka rasvakütust ehk ketoosi kiita, mis muud :)\nKosmiline hommikusöök õues :) Rasvakohv, avokaado, 2 keto-pannkooki, mille peal on 1 praemuna, paar viilu praetud peekonit, paar tl rimi eco tacokastet, paar tl Hellmann's majoneesi ja 4 jalopeno ratast. Kõht püsis täis õhtuni, siis tegin veel ühe rasvakohvi ja sõin õhtusöögi:\nHapukapsas, šveitsipärane pikkpoiss, rimi eco tacokaste ja suur klaas kuiva valget vahuveini (brut)\nPeale õhtusööki sõin veel tükikese kreemjat mascarpone rabarberikooki\nPostitaja: Kadi Kõiv kell 18:41 Kommentaare ei ole:\nKevad on jälle käes ja ühtlasi on meie Hiiumaa aias juba rabarberid pikaks ja suureks kasvanud. Siit tuleb üks eelmise kevade kordusretsept, mis osutus nii lchf- kui mitte-lchf-sööjate hulgas kõige kiidetumaks :)\nSiiski tuletan kõikidele uutele ja vanadele lchf-ikatele meelde, et koogid ei ole kuidagi ketoosi, rasvapõletust ega kaalulangust soodustavad faktorid. Need on vahel harva nautimiseks mõeldud, olgugi, et ilma suhkru ja jahuta, on need siiski maiustused, mida sööd oma põhikütusle lisaks.\nMugandasin seda retsepti täna veidi, st tegin veidi suurema koguse ja kasutasin seekord Bakery+ magustaja asemel Sötin looduslikku tuhksuhkruasendajat. Kindlasti sobib ka tavaline Sötin. Tuleb vaid meeles pidada, et 1 dl Sötini/ Sötin tuhksuhkruasendajat = 2 spl Bakery+ magustajat. Pidage siis meeles, et kes kooki Bakeryga küpsetab, neil kulub magustajat tunduvalt vähem.\nAvastasin enda jaoks uuesti ka Mascarpone toorjuustu - see on kõige lchfim toorjuust üldse :) Rasvasem kui vahukoor: 40 % rasva ja süsivesikuid vaid 2,1 g. Maitselt mõnusalt koorene. Igatahes nüüd ma hakkangi seda kasutama ja Philadelphia poole enam ei vaata :)\nKoogiküpsetamiseks läheb vaja:\nveidike Bourbon vanillipulbrit\n1 dl Sötin looduslikku tuhksuhkruasendajat või 2 spl Bakery+ magustajat\n1,5 dl EKO kookosjahu\n5 suurt rabarberit\n2-3 spl Sötin looduslikku tuhksuhkruasendajat või 2-3 tl Bakery+ magustajat\nveidi Ceylon magusat kaneeli\n2. Vahusta miksriga munad ja magustaja.\n3. Lisa munasegu sisse sulatatud või ja mascarpone. Mikserda ühtlaseks.\n4. Lisa kõik kuivained. Mikserda ühtlaseks.\n5. Kata ahjuvorm küpsetuspaberiga ja tõsta taigen paberile. Pane taigna peale teine küpsetuspaber ja silu käega taigen, mis on kahe paberi vahel, ühtlaseks. Eemalda pealmine paber.\n6. Koori ja tükelda rabarberid ning sega läbi magustaja ja kaneeliga.\n7. Tõsta rabarberitükid taigna peale.\n8. Küpseta kooki 150 kraadises ahjus ca 30-40 minutit.\ntaigen kahe küpsetuspaberi vahel peale vormimist\nkook on valmis!


Igas kohalikus omavalitsuses töötab keskkonnaametnik, kes jälgib oma piirkonnas keskkonnaseisundit . Oma töös juhindub ta vastavatest seadustest: jäätmeseadus ja säästva arengu seadus. Omavalitsustel on koostamisel jäätmekava. Selles näidatakse kuidas toimub jäätmekäitlus s.t. jäätmete kogumine, sorteerimine ja vedu.\nKäesoleval ajal kogutakse sorteerimata olmejäätmeid linnades ja asulates asuvatesse konteineritesse, kust nad toimetatakse olmejäätmete prügilatesse, mis ei vasta tänapäeva nõuetele ja suurem osa neist läheb lähemal ajal sulgemisele. Maakonnakeskustes ja linnades on eraldi kogumiskonteinerid mittestandardse klaastaara jaoks. Klaas- ja plasttaarat ostetakse kokku mitmetes vastuvõtupunktides. Ohtlike jäätmete ja vanametalli vastuvõtukohad asuvad maakonna keskuses. Väga harva liigub auto, millele võib tuua vastavaid jäätmeid.\nTalumajade juures ei ole jäätmeid panna kuhugi ja seetõttu on looduses palju prügihunnikuid. Elanike hulgas tuleb teha selgitustööd, et nad saaksid aru oma kohustustest ja oskaksid teha õigeid otsuseid, mida tarbida ja kuidas toimida tekkivate jäätmetega, et säiliks puhas looduskeskkond ja oleks tagatud loodusvarade säästlik kasutamine. Vajab korraldamist olmejäätmete kogumise ja sorteerimise korraldamine nii et see oleks vastuvõetav ka talumajapidamistele.


Vaikiv ajastu ümber Tartu rahu | K&T\nPeeter Olesk ⋅ 30. jaanuar 2015\nSuvel 2013 oli tehnilise lepinguga Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise piiri kinnistamiseks Tallinnas väga kiire. Tollane valitsuskoalitsioon ei olnud ses suhtes sugugi täiesti üksmeelne ei tervikuna ega ka mitte erakonniti. Sõda (mille tunnusteks on alati tulirelvad, tapetud, ideoloogiline diversioon, neutraalsuse minetamine ja põgenikud) Venemaa poolt Ukraina suunas ei prognoosinud Eesti nii, et selle ohtudest oleks igaüks ühtmoodi aru saanud. Meil räägiti Ukrainast kui äärmiselt korruptiivsest riigist, mitte Ukraina jagamisest invasiooni ja lahingurelvade abil. Peamine argument, millega tehnilise lepingu allakirjutamist ning ratifikatsiooni suvel 2013 põhjendati, seisnes aimduses, et kui Venemaal muutub rahutuks, oleks meil kasvõi paberil fikseeritud joon, mille ebaseaduslik ületamine ei tohi jätta kedagi ükskõikseks.\nPraegu, jaanuaris 2015, tuleb tunnistada, et Eesti prognoos Venemaal toimuva kohta oli nõrk ehk mitteküllaldane ja minu arvates ei anna auke sellises ennustuses paigata. Sõda Ukrainaga venib pikale ega ole juba praegu lokaalne. Meil peab olema mitu professionaalselt koostatud prognoosi, sest ilma nendeta on ressursside mobilisatsioon võimatu. Kuid on veel midagi. Eesti kaitsejõududes ja julgeolekuteenistustes toimub praegu mitmekordne põlvkondade vahetus, mis on möödapääsmatu, kuid mis peab olema ankurdatud teatavate püsiväärtustega. Kes need fikseerib? Piltlikult öeldes me peame Browne’i liikumise ehk peaaegu-kaose korrale kutsuma, pidades ühtaegu meeles, et vaikelu on ohtlik, ent vaikiv ajastu veel halvem.\nTeoloogia puutub siia järgmisel viisil. Usuline käitumine – niisamuti nagu ka jumalasalgamine kui selle äärmuslik vastand – on alati eetiline ala, sest ta on pidevalt seotud inimloomuse ja uskumisega kõrgematesse olenditesse või jõududesse. Niisuguse nurga alt on ka suhtumine Tartu rahusse eetiline probleem, sest kuidas, st millise enesetundega sa sõlmid piirilepingu riigiga, kes (1) sinu oma riigi okupeerimist ja annekteerimist tema poolt ei tunnista ega kahetse ega mõtlegi kompenseerida ning (2) kirjutab sinu ajaloo sulle ette omatahtsi ja (3) peab loomulikuks rünnata kolmandat riiki, kes on oma heades kavatsustes sinu liitlane? Kus asub see piir, millest siinpool head ja kurja eetiline iseseisvus veel püsib, kuigi sa annad järele? Ja kuhu jääb see piir, millest edasi tuleb oma eetilist iseseisvust kaitsta või muidu saab sinust ori?\nMinusuguse vaatekohalt asub niisugune piir punktis, kus eetika on ühtviisi avatud ja kaitstud. Esimene tähendab seda, et sa saad ja sul on õigus alati põhjendada, miks sa talitasid nõnda, nagu sa seda tegid. Teine tähendab, et sind ei tohi karistada aususe pärast, sest kui ühiskond muudab aususe patuks, siis määrab ta end ise hukule. Avatud eetika korral peaksid Eesti välispoliitika jõutegelased tunnistama, milles nad on eksinud. Kaitstud eetika järgi tuleks neil astuda kõrvale ja parandada meelt.\n2. I 2015 Tähtvere mõisas.


Tiina Kilkson: Kultuur teeb mind heaks kodanikuks - Hea Kodanik\nUudised Tiina Kilkson: Kultuur teeb mind heaks kodanikuks\nTiina Kilkson: Kultuur teeb mind heaks kodanikuks\nTiina Kilkson 11. september 2017\nMa olen üks nendest inimestest, kes tahab olla hea inimene ja hea kodanik ning soovin olla teistele kasulik ning lastele eeskujuks. Mul on huvitav anne ja selleks on lastele raamatute kirjutamine ja ma teen seda väga omapärasel moel.\nNimelt algavad kõik minu raamatutud ühe kindla tähega. Nendeks on K, P, T, R, S ning praegu teen L tähega algavatest sõnadest raamatut. Sellist raamatustiili tutvustas mulle 5. klassis minu eesti keele ja kirjanduse õpetaja Ülle Salumäe ja ma olen talle selle eest väga tänulik.\nEesti keel on väga rikas keel ja ma ei tea ühtegi teist keelt maailmas, mis võimaldaks kirjutada 24 lehekülge sedasi, et kõik sõnad alagaksid ühe kindla algustähega ja et jutul oleks veel põnev tegevus, loogiline ülesehitus ning õpetlik ja arendav sisu, sõbralik ning kaasakiskuv teemaarendus. Praeguseks olen ma teinud selles stiilis 7 raamatut ja see on minu panus Eesti kultuuri. Läbi oma raamatute toon esile eesti keele võlusid ning mitmekülgsust ja ma väga loodan, et pisikesed lugejad naudivad minu raamatute seltsis veedetud minuteid sama palju kui mina nende raamatute tegemist.\nEsimese raamatu ilmumisest on mul juba 11 aastat täis saanud, kuid minu ind ei ole kaugeltki mitte raugenud, et Eesti kultuuri arendada. 2013. aastal korraldasin ka “Sõnavigurite” võistluse, mis oli üle Eesti toimuv lastele mõeldut võistlus, kus ma palusin lastel kirjutada samuti, nagu ma isegi teen, ühe kindla algustähega jutte. Korraldasin seda koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga ning sain haruldase kogemuse ja kustumatud mälestused eesti keele ja kultuuri valdkonna arendamisel.\nKäisin ka lasteaedades, koolides ning raamatukogudes oma raamatuid presenteerimas ja lastele ette lugemas. Kui karupojad teevad raamatus kümme kükki, siis teeme meie lastega samuti kümme kükki ja kaks kätekõverdust nagu karupojad kevadisel karjamaal ja kukume käolikult 20 korda.\nMa naudin lastega koos oldud aega, see on minu panus Eesti laste arengusse ja ma loodan, et kasvatan koos oma raamatutegelastega paremaid, sallivamaid, sõbralikumaid ja ühiskonnakuulelikumaid kodanikke. Just nagu ma oma raamatu tegelaste puhul jälgin, et tegelased oleksid laste jaoks huvitavad, põnevad, arendavad, sõbralikud, lahked ja head.


KREEMJASVALGE KUNSTNAHAST VIDAXL-I KONTORITOOL 55 X 63 CM, müük, kuulutus 81297277 - Kuldne Börs\nID: 81297277, muudetud 08:45 20.10.2017\nKaasaegse disainiga kontoritool lisab igasse elutuppa, ühiselamutuppa, salongi või kontorisse stiilsust. Iste ja seljatugi on polsterdatud kvaliteetse kunstnaha ja pehmendustega, mis muudavad tooli ülimugavaks. Vineerist raam on toekas ja vastupidav. Ergonoomilise disainiga seljatugi toetab teie selga, et vähendada survet lülisambale. Toolil on viis rullikut, et saaksite hõlpsalt ringi liikuda. Tänu gaasitõstemehhanismile saab tooli kõrgust reguleerida. Väga lihtne kokku panna.


VI hooaeg » Rakett 69\nL 30. aprillil kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 16: Finaal\nSelgub "Rakett 69" kuuenda hooaja võitja. Finalistidel on aega üks ööpäev, et lahendada hooaja kõige töömahukam ülesanne - nad peavad ehitama ülimat täpsust nõudva Rube Goldbergi masina. Noorte loogika, põhjalikkus ja juhioskused määravad, kumb võidab 10 000-eurose teadusstipendiumi ning sõidab Ameerikasse kogemusi hankima. Tootja Vesilind OÜ.\nL 23. aprillil kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69, 15: Head geenid\nFinaali eel on esikolmikul närvid püsti – vaid kaks neist saavad pidada viimase lahingu 10 000 euro nimel. Kes nutikatest õpilastest pääsevad finaali, selgitatakse välja DNA ja veregruppide abil. Tootja Vesilind OÜ.\nL 16. aprillil kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69, 14: IT Akadeemia\nTeadusstipendiumi nimel jätkavad võistlust neli õpilast. Riigis, kus programmikirjutamine on sama elementaarne kui 1+1, ei pääse noored võistlejad IT-ülesannetest. Aga arvuti taga istumisest on asi kaugel, võiduks tuleb käed räpaseks teha. Tootja Vesilind OÜ.\nL 9. aprillil kell 19.30, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 13: Autod\nTeadusmängu jätkavad veel viis noort, kes püüavad tõestada, et just neis on kõige rohkem fantaasiat, nutti ja osavust. Sel korral antakse võistlejatele suured masinad ja lihtsad vahendid - vaid nupukamad saavad ülesannetega hakkama ja astuvad võidule sammu lähemale. Tootja Vesilind OÜ.\nL 2. aprillil kell 19.30, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 12: Võidusõidud vedelikega\nKuus nutikat noort rühivad edasi 10 000 euro suuruse teadusstipendiumi poole. Kui hästi saavad võistlejad hakkama, kui neil tuleb kehastuda nii keemikuteks kui ka laevameistriteks? Kelle laeva vesi ei kanna, see peab lootma, et lõppmängus püsib vähemalt ise pinnal. Tootja Vesilind OÜ. Tootja Vesilind OÜ.\nL 26. märtsil kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 11: Teadusteater\nOleme näinud Eesti nutikaimate noorte külma närvi, kui nad lahendavad keerukaid füüsika- ja loogikaülesandeid. Aga kui hullusti võtab jala värisema esinemine suure publiku ees? Kohtunikud ja vaatajad ootavad välku, pauku ja efektseid katseid, kuid sugugi kõik võistlejad ei suuda seda pakkuda. Tootja Vesilind OÜ.\nL 19. märtsil kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 10: Igaüks enda eest\nMeeskonnatöö voor on läbi ja vaid sammu kaugusele jääb paljude võistlejate suur unistus – jõuda teadusteatrisse. Nad pingutavad kõigest väest, et võidelda kätte kõige meelepärasem teema, millega teadusteatris publikut hullutada. Kuid kohtunikel on neile varuks üks üllatus... Tootja Vesilind OÜ.\nL 12. märtsil kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 9: Elekter\nTäna särtsub võistlustel elekter ja lendab sädemeid. Kas kaks ligilähedast tulemust konkureerivad võidu nimel või edastab parim tulemus neid mõlemaid suure edumaaga? Duellipuutumatuse garanteerimiseks on ülesannetes vaja nii teravat taipu kui ka sportlikku vormi. Oma koha säilitamiseks saates on vaja teadmisi elektrist, probleemi lahendamise oskust ja natuke ka õnne. Tootja Vesilind OÜ.\nL 27. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 8: Tihedus\n18. sajandi Prantsusmaal määrati trükipunkti suuruse standardiks murdosa kuninga jalanumbrist. Täna tuleb võistlejatel teritada silma, et eristada inimese silmale nähtamatuid osakesi. Teises ülesandes saame aga teada, kuidas erinevad pealtnäha sarnased vedelikud. Tootja Vesilind OÜ.\nL 20. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 7: Mõõtmine\nTänase saate esimeses ülesandes tuleb määrata aja kulgemist. Õigesti ajastatud veepiisk võib viia finaalile lähemale. Teises ülesandes on kaalul muudki kui ainult kindla massiga vihid. Mis kasu on aga kaalust, kui puudub täpne näit? Duellis tuleb vastane alistada kiirete näppudega ja kasuks tuleb ka nutikas vahendite kasutamine. Saates jätkamiseks peab kohtunikele esitama perfektse tulemuse. Tootja Vesilind OÜ.\nL 13. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 6: Ellujäämine\nSeekordses saates tuleb võistlejatel panna proovile ellujäämisoskused. Esimeses ülesandes lunastab võidupileti see, kes suudab kõige kiiremini tühja akuga telefoni ilma laadijata tööle saada. Teises ülesandes peab mõistma, kuidas saada valguskiirgusest kätte seal peituv energia.\nDuellis tuleb tagasi minna oma juurte juurde ja kasutada iidsete esiisade tarkusi, mis aitas neil välja tulla ka kõige lootusetumast olukorrast. Tootja Vesilind OÜ.\nL 6. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 5: Laat\nViiendas saates saavad võistlejad lustida. Võistlused on ajendatud klassikalistest laadalõbustustest. Esimeses ülesandes tulevad kasuks mullitamiskogemused lapsepõlvest, teises ülesandes on oluline tabada täpselt märki ning parima tulemuse saamiseks peab teadma ka, kuidas seda teha.\nDuelli sattunud võistlejad riskivad võidu nimel sõna otseses mõttes oma nahaga. Kes talub paremini äärmuslikke temperatuure, jätkab järgmises saates.\nL 30. jaanuaril kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 4: Sõidukid\nSel korral on märksõnaks sõidukid – võidab see, kelle masin jõuab kõige kiiremini ja kõige kaugemale. Esimeses ülesandes tuleb osalejatel panna kokku mehhanism, mis suudaks eesmärgini jõudes tulla ka alguspunkti tagasi. Teises ülesandes peab rulluisu moondama ralliautoks. Duellis pannakse proovile võistlejate võime leida masinatega ühine keel. Enne otsustavat hetke tõttab üks võistlejatest teisele džentelmenlikult appi: kas see võib seada ohtu duelli võidu?\nL 23. jaanuaril kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 3: Raskus\nKolmanda saate teemaks on raskus ja proovile pannakse osalejate teadmised füüsikast. Esimene ülesanne võib tunduda pealtnäha võimatu, sest lakke tuleb riputada kiik ilma kinnitusvahenditeta. Kas appi tuleb must maagia või peitub lahendus siiski loodusseadustes?\nTeises ülesandes tuleb käepärastest vahenditest leiutada tõstemehhanism, et laduda silindritest torn. Ülesande teeb keeruliseks võistlejaid ja silindreid lahutav vahemaa ning halastamatult tiksuv kell. Kelle leiutise töökindlus või kasutajamugavus veab alt? Duellil säriseb elekter. Kelle pingetaluvus on parem?\nTootja Vesilind OÜ.\nL 16. jaanuaril kell 19.35, kordus E kell 15.30\nRakett 69 6, 2: Meeskonnatöö\nTeises saates loositakse osalejad tiimidesse ja pannakse proovile nende meeskonnatöö. Esimese ülesande käigus tuleb võistlejatel teha koostööd nii täpselt nagu võrku punuva ämbliku jalgadel. Teise ülesande lahenduskäiku hõlbustavad teadmised nii elektroskeemidest kui ka selge eneseväljenduse oskus.\nDuellis mängivad aga rolli mälestused lapsepõlvest. Edasipääsu lunastavad kiired näpud ja terav tähelepanu.\nL 9. jaanuaril kell 19.35, kordus E kell 15.10\nRakett 69 6: Osaliste valimine\nAhhaa keskuse uksed on taas valla kõigile, kel soov pääseda Rakett69 pardale. Kuuendat korda startiv teadussõu on seekord dramaatilisem kui kunagi varem, sest nii palju kandidaate ei ole enne ühekorraga saatesse pürginud.\nNii juhtubki, et osa kandidaate ei pääsegi kaamerate ette, vaid praagitakse kohtunike küsimuste risttules enne stuudiovooru välja ja saadetakse koju. Need, kes stuudiosse pääsevad, peavad aja peale lahendama ridamisi ülesandeid. Saatesse pääseb vaid 15 õnnelikku. Kes need tänavu on?\nSaatejuht Aigar Vaigu, kohtunikud PhD Mart Noorma, PhD Riin Tamm, PhD Heli Lukner. Tootja Vesilind OÜ.\nVaata finaali galeriid\nVideo: intervjuu võitjaga saates "Hommik Anuga"\n„Rakett 69“ viienda hooaja võitjaks krooniti Karl Reinkubjas\nFinaalis pidid Kaarel Siimut ja Karl Reinkubjas koos meeskondadega koostama ahelreaktsioonina toimiva masina ehk Goldbergi masina.\nFinalistid Paide Gümnaasiumi õpilane Kaarel Siimut (18) ja Tartu Ülikooli tudeng Karl Reinkubjas (20) pidid valima neli abilist, et üheskoos ehitada Goldbergi masin, milles on vähemalt 15 elementi. Masina töö pidi algama palli veeremisega ja lõppema täpselt kaks minutit hiljem lipu vabastamisega. Aega ehitamiseks oli 24 tundi. Võitis see, kelle masina tööaeg on 120 sekundile kõige lähemal.\nPärast pingelist ööpäeva selgus võitja, kui mõlemad finalistid esitlesid oma masinat ja panid selle proovile. Karl Reinkubjase meeskonna tehtud masina tööaeg oli 120 sekundile napilt lähemal. Võitjat eraldas teise koha omanikust vaid 11.4 sekundit.\nVõitja pälvis 10 000 euro suuruse teadusstipendiumi. Eriauhinnana saatis Elering Karl Reinkubjase koos oma meeskonnaga uhiuude Hollandis asuvasse Kosmoseuuringute ja -tehnoloogia keskusesse ESTEC. Skype Eesti, HITSA, IT Akadeemia lennutavad aga Kaarel Siimuti nädalaks Microsofti peakontorisse Redmondis.\nFinaal - L 9. mail kell 19.35, kordus E kell 15.30\n15. saade: Kolm parimat - L 2. mail kell 19.35, kordus E kell 14.40\n14. saade: Bitid ja baidid - L 25. aprillil kell 19.35, kordus E kell 15.00\n13. saade: Kuukulgurite võidusõit - L 18. aprillil kell 19.35, kordus E kell 15.00\n12. saade: Kõrge lend või valus varing - L 11. aprillil kell 19.35, kordus E kell 15.05\nSel korral lahendavad noored ülesandeid nii üksi kui ka meeskondades. Kel pole esimestes ülesannetes kõrget lendu ega täpset silma, peavad duellis oma inseneritaipu tõestama, muidu võivad valusalt kukkuda. Õnneks tulevad appi ettevõtluskonkursi Entrum osalejad. Kas võistlejad suudavad võhivõõrad mõne minutiga tööle panna?\n11. saade: Teadusteater - L 4. aprillil kell 19.35, kordus E kell 15.00\nEt võluda publikut ja kohtunikke, teevad võistlejad teaduskatseid - tuldpurskavad draakonid, vee peal kõndimine, hapukurgist lamp jne. Väljalangemisest pääseb see, kelle eksperiment on efektne ja huvitavalt selgitatud. Kes tuleb esinemisnärviga toime ja kes lähevad duellile?\n10. saade: Seitse musketäri - L 28. märtsil kell 19.35, kordus E kell 16.30\nTutvume seitsme mängijaga, kes väljusid meeskonnavoorust võitjatena. Harjunud külg külje kõrval töötama, näitavad nad sel korral oma loogilist mõtlemist igaüks eraldi. Võistlus käib järgmise nädala teadusteatri teemade peale. Aga mitte ainult...\n9. saade: Hiirelõks ja ragisevad ajud - L 21. märtsil kell 19.35, kordus E kell 15.00\nTeadusest vaimustunud noored võistlevad viimast korda kindlates tiimides. Kes ülesannetest kõige edukamalt läbi närivad, pääsevad soolomängu ja astuvad 10 000 euro suurusele teadusstipendiumile sammu lähemale. Kui hästi tunnevad võistlejad jäävusseadusi?\n8. saade: Särtsu ja särinat - L 14. märtsil kell 19.35, kordus E kell 15.30\nNoored teadusehuvilised pusivad elektriskeemide kallal. Kui keeruline on luua erinevatest tehnikaseadmetest uusi süsteeme? Duellist pääsevad need, kel sähvatavad õiged lahendused kõige kiiremini. Üks võistleja langeb mängust välja.\n7. saade: Fookus paika - L 28. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.00\nKümme noort jätkavad teadusvõistlust ülikoolikoha ja 10 000 euro suuruse teadusstipendiumi nimel. Sel nädalal toovad edu väga head optikateadmised. Vaja läheb nii teravat silma kui kiireid käsi, sest võit või kaotus on vaid sekundite küsimus.\n6. saade: Puhu, tuul - L 21. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.00\nTäna tuhisevad masinad ja heliseb muusika. Näeme, kui hästi oskavad noored teadusesõbrad ära kasutada õhu liikumist. Lihtsad asjad näivad arusaadavad hetkeni, kuni pead neid ise kokku panema. Et võistluses püsida, tuleb kiirelt lahendusi leida.\n5. saade: Nutiajastu nutikad - L 14. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.00\nKui veatult lahendavad noored IT-alaseid ülesandeid ajal, mil arvuti on iseenesest mõistetav töövahend ja koolides õpetatakse programmeerimist? Mängus osalevad 12 õpilast, kevadel võidab üks neist ülikoolikoha ja 10 000 euro suuruse teadusstipendiumi.\n4. saade: Mehaanika kuldreegel - L 7. veebruaril kell 19.35, kordus E kell 15.00\nLihtsate vahendite ja suurte raskuste abil pannakse proovile noorte baasteadmised füüsikas. Kuidas olla kindel, et tiimis väljapakutud lahendustest on valitud just see õige? Oranžidel ja sinistel pole eksimisruumi, kui tahavad, et sel korral läheks koju keegi rohelistest. Mängus on 10 000 eurot ja ülikoolikoht.\n3. saade: Noored insenerid - L 31. jaanuaril kell 19.35, kordus E kell 15.25\nNäeme, kui hästi saavad võistlejad hakkama ehitamisega - on aeg kätte haarata haamrid ja trellid. Kuid kandvaid konstruktsioone saab meisterdada ka ühtegi tööriista ja sidumisvahendit kasutamata. Kas noortel jätkub piisavalt inseneritaipu? Nõrgima meeskonna liikmed astuvad üksteisele vastu duellis ja üks mängija peab lahkuma.\n2. saade: Meeskonnatöö - L 24. jaanuaril kell 19.35, kordus E kell 15.00\n15 noort alustavad kolmes tiimis teekonda 10 000 euro suuruse peaauhinna suunas. Nad lahendavad mõistatusi, mis nõuavad nutikust ja viimase peal koostööd. Kui kiiresti suudavad omavahel võhivõõrad ühise keele ja arusaamise leida? Iga arusaamatus ja konflikt röövib aega, väljakukkumisest päästab vaid kiire tegutsemine.\n1. saade: Taibude heitlus - L 17. jaanuaril kell 19.35, kordus E kell 15.00\nAhhaa teaduskeskuses säriseb õhk pingest üle Eesti on kokku tulnud gümnasistid ja tudengid, kes ihkavad kohta nutivõistluses Rakett 69. Saatesse pääseb 15 noort ja viie ülesandega teadustakistusrada paneb proovile ka kõige targemad pead. Edasi saavad vaid need, kes suudavad muljet avaldada tipptasemel teadlastele - MSc Aigar Vaigule, PhD Mart Noormale, PhD Heli Luknerile ja MSc Riin Tammele.


IVF päevik - 3. päev - Eva Herrera\nPrevEelmineIVF päevik: 2. päev\nJärgmineIVF päevik – 4. päev – START!Next\nIVF päevik – 3. päev\nKolmas ja hetkel viimane Cetrotide süst oli krdi valus. See pidur pidigi selline vastik olema… mõneks ajaks saab sellest nüüd rahu.\nKõige pealt püüdsin ma varjatult veebiloengus istudes pool tundi ennast ise süstida, et Andreast töökõne ajal mitte segada. Kui mitu korda võtsin ma hoogu! Korra torkasin paar millimeetrit ka, aga taipasin siis, kui nõel tagasi väljas oli. Kuidas iganes ma otsast alata ei püüdnud – kui ma KOHE ei torka, siis ei suuda… Aeg jooksis.\nKutsusin ikkagi Andrease appi. Torge oli nagu tulejutt, ravim tuikas ja see kõik oli nii valus, et ma hakkasin nutma ja siis hakkas Andreas nutma, sest ta ei tahtnud mulle haiget teha ja siis tõmbas ta süstla kohe, ilma sekundeid lugemata, peale ravimi manustamist välja, et mind päästa ja siis tuli kena tilk ravimit ka tagasi kõhule ja siis nutsime ja kallistasime me veel jupp aega. Kui palju vaprust see kõik nõuab!\nVarahommikusest arstilkäigust on kehv tunne. Mitmes mõttes. Nii alla pole vist ükski arst suutnud mu emotsioone ja motivatsiooni kiskuda oma hoiatamisega, kui vähe on lootust ja mis KÕIK saab valesti minna… Muidugi saab, aga ei pea ju. Aga homme õhtul püüame me siis stimuleerimisega alustada. Vähemalt esimese viie päeva plaan on paigas ja ravim on käes. Lisaks vajalikule hormooniline läheb ka vana “sõber” verevedeldaja trombide ja peavalude ennetuseks. Kaks süsti kõhtu iga õhtu hea eesmärgi nimel ehk pole nii hull? Lootma peab ja lootma peab sedagi, et lisaks vaimule ka kere vastu peab sellele sekkumisele.\nÕnneks sain ma päeva veeta armsate kaasteeliste seltsis coachingutunnis ja õhtul värvisin taas seina ja kappi ja küpsetasin koogi ka veel. Ahjaa. Eilsest süstist on mul kõhul lahe sinikas – valus polnud, sinikas tuli\nAhjaa, päevakajalist pilti näitan ka! Palun väga, me armas ahjukütja! Sellel hetkel polnud tal endal aimugi, et on natuke tahmaseks saanud.