Vastuvõetud tekstid - 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõte - Kolmapäev, 29. aprill 2015\nMenetlus : 2014/2129(DEC)\nDokumendi valik : A8-0108/2015\n2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõte\n1.Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta otsus ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (2014/2129(DEC))\n– võttes arvesse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte 2013. aasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet,\n– võttes arvesse kontrollikoja aruannet ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega(1),\n– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0108/2015),\n1. annab heakskiidu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte direktori tegevusele ühisettevõtte 2013. aasta eelarve täitmisel;\n3. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).\n(1) ELT C 452, 16.12.2014, lk 44.\n(2) ELT C 452, 16.12.2014, lk 45.\n(5) ELT L 90, 30.3.2007, lk 58.\n2.Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta otsus ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte 2013. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta (2014/2129(DEC))\n1. kiidab heaks ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte 2013. aasta raamatupidamiskontode sulgemise;\n2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).\n3.Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (2014/2129(DEC))\n– võttes arvesse oma otsust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,\nA. arvestades, et ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”) loodi 2007. aasta märtsis 35 aasta pikkuseks perioodiks;\nB. arvestades, et ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal;\nD. arvestades, et 9. oktoobril 2008. aastal esitas kontrollikoda arvamuse nr 4/2008 ühisettevõtte finantseeskirjade kohta;\n2. märgib murelikult, et kontrollikoja aruandes rõhutatakse kinnitava avalduse osana asjaolu, mille kohaselt võib ühisettevõtte poolt ITERi projekti ehitusetappi tehtav rahaline sissemakse oluliselt suuremaks osutuda; märgib lisaks, et rahalise sissemakse suurenemise oht tuleneb põhiliselt projekti mahu muutumisest ning praegusest ajakavast, mida ei peeta realistlikuks ja mis on praegu läbivaatamisel; on veendunud, et tulemusliku eelarve haldamise ja finantsjuhtimise jaoks on vaja realistlikku käsitlust; märgib, et ühisettevõte aitab kaasa kogu ITERi projekti hõlmavale püüdlusele esitada kogu projekti jaoks üldine realistlik ajakava; palub ühisettevõttel see kiiremas korras ITERi nõukogule esitada;\n3. märgib, et 7. juulil 2010. aastal vastu võetud nõukogu järeldustega(1) kiideti heaks ühisettevõtte panus ITERi projekti ehitusetappi summas 6,6 miljardit eurot 2008. aasta väärtuses; juhib kontrollikoja poolt rõhutatud asjaolude põhjal murelikult tähelepanu sellele, et nimetatud summa on algselt ette nähtud eelarveliste kulutustega võrreldes kaks korda suurem ning see ei sisaldanud komisjoni poolt esildatud ja võimalike ettenägematute kulude katmiseks ette nähtud 663 000 000 euro suurust summat; on seisukohal, et projekti märkimisväärne suurendamine võib seada ohtu muud samuti liidu eelarvest rahastatavad programmid ja see võib olla vastuolus kulutasuvuse põhimõttega;\n4. on väga mures selle pärast, et ühisettevõtte poolt 2013. aasta novembris antud hinnangu kohaselt on projekti ehitusetapi lõpuni eelarveliste vahendite puudujääk 290 000 000 eurot, mis moodustab 4,39 % kõrvalekalde nõukogu poolt 2010. aastal heakskiidetud mahust ja on projekti esialgsest eelarvest 10,7 % suurem;\n5. tunneb muret asjaolu pärast, et nende riskidega seoses ei ole ühisettevõte lepingute sõlmimise tasandil veel rakendanud süsteemi, mille abil regulaarselt kulude kõrvalekaldeid jälgida, ega ole ajakohastanud ühisettevõtte poolt ITERi projekti tehtava sissemakse suurust pärast selle ehitusetapi lõppu;\n6. märgib murelikult, et oluliste lepingute allkirjastamise jätkuva viibimise tõttu vaadatakse ajakava ja kuluplaani pidevalt läbi, mille tõttu ei ole võimalik ühisettevõtte põhitegevust puudutavate hankemenetlustega seotud, kavandatud eelrahastamise edasilükkamist ellu viia;\n7. juhib murelikult tähelepanu sellele, et ühisettevõte ei ole oma finantsaruannetes esitanud üksikasjalikke andmeid selle kohta, millises etapis on pooleliolevad tööd; võtab kontrollikoja andmetele tuginedes teadmiseks, et selline teave on väga oluline, näitamaks ühisettevõtte siiani elluviidud tegevuste seisukorda, mis puudutab ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankekokkuleppeid; juhib tähelepanu sellele, et ühisettevõtte andmetele tuginedes esitati teave, mis kajastab üldist kulgu, ühisettevõtte aasta eduaruandes ja aasta tegevusaruandes, kuid see piirdus ainult lõpetatud tööde osakaalu kohta antud esialgse hinnanguga, mis põhines hankemenetlustega seoses seni tekkinud kulude summal ja kulude võrdlusel projekti tehtud mitterahaliste sissemaksude hinnangulisel väärtusel; võtab lisaks teadmiseks, et 2013. aasta raamatupidamise aastaaruandesse on lisatud valminud tööde esialgne ligikaudne hinnang; rõhutab, et vaja on teavet ja näitajaid nõuetekohaseks tulemuslikkuse hindamiseks, mida kohaldatakse nii väljundi kui ka sisemise juhtimise suhtes;\n8. võtab teadmiseks, et ühisettevõtte 2013. aasta lõplik, täitmiseks kasutada olev eelarve sisaldas 1 297 000 000 euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 432 400 000 euro suuruses summas maksete assigneeringuid; märgib lisaks, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 89,8 %; rõhutab, et 2013. aasta esialgses eelarves enne vähendamisi kajastatud maksete assigneeringute kasutusmäär oli 57,8 %; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et see tulenes ITERi rahvusvahelise organisatsiooni andmete esitamise viivitustest ja halvast korraldusest ning kavandatust pikematest kulutuste vähendamise läbirääkimistest ettevõtetega; väljendab muret võimalike tulevaste viivituste või ülekulude ja nende poolt ITERi projekti eelarvele avaldatava mõju pärast;\n9. palub komisjonil ja ITERi ühisettevõtte direktoril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruanne, mis käsitleb kõigi sidusrühmade ametlikku seisukohta ITERi projektiga seotud tulevaste kohustuste kohta;\n10. märgib, et ühisettevõtte põhitegevuseks kasutada olnud kulukohustuste assigneeringutest summas 1 254 000 000 eurot kasutati 61,7 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 38,3 % üldiste kulukohustuste kaudu;\n11. märgib murelikult, et seitse liiget tasusid oma 2013. aasta iga-aastase liikmemaksu suurusjärgus 2 200 000 eurot ettenähtust hiljem; on seisukohal, et iga-aastase liikmemaksu tasumisega viivitamine võib mõjutada projekti kulgu; rõhutab, et hilinemised jäid vahemikku 3–48 päeva; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et 77 % hilinenud maksetest vastas kahe liikme osamaksudele ja need laekusid ühe tööpäeva pikkuse hilinemisega;\n12. palub ühisettevõttel esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile koos komisjoni hinnanguga aruanne kõikide liikmete (v.a komisjon) osamaksude kohta, milles on kirjeldatud ka mitterahaliste panuste hindamiseeskirjade kohaldamist;\n13. tunneb muret asjaolu pärast, et ühisettevõtte juhatuse esimees viitab 2013. aasta tegevusaruandes viivitustele projektide elluviimises ja vajadusele leida võimalusi kulude kokkuhoidmiseks; märgib lisaks, et direktor viitab riskidele, mis on seotud eelarve võimaliku puudujäägiga 2020. aastaks, mis tuleneb põhiliselt ITERi hoonete arvu suurenemisest ja praegusest ajakavast; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku jaoks aastani 2020 eraldatud eelarvest peetakse kinni, jätkates paljude eri kulupiiramismeetmete väljatöötamist ja rakendamist;\n14. palub ühisettevõttel esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile koos komisjoni hinnanguga aegsasti aruanne, milles käsitletakse projekti elluviimise praegust seisu, võimalikke riske ja projekti edasist arengut;\n15. kordab, et ühisettevõtte haldusnõukogu liikmete, direktori ja kõrgema juhtkonna liikmete elulookirjeldused tuleb teha avalikult kättesaadavaks; palub ühisettevõttel seda olukorda kiiremas korras parandada; võtab teadmiseks, et töötajate huvide konfliktide haldamise eeskirjad on jõustunud, ja nõuab asjaomaste juhtumite täpset dokumenteerimist;\n16. võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007. aastal sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama 2010. aasta juuniks; märgib murelikult, et auditi tegemise ajaks 2014. aasta aprillis ei olnud see ikka veel toimunud; võtab teadmiseks ühisettevõtte jõupingutused seda olukorda parandada ning puudulikud tulemused asukohariigiga peetavas dialoogis;\n17. on väga mures selle pärast, et ühisettevõte ei ole veel kõiki personalieeskirjade rakendamiseks vajalikke eeskirju vastu võtnud; märgib murelikult, et ühisettevõttele praegu antud tööruumid ei ole piisavad ning takistavad selle töötajatel mõistlikes tingimustes töötamist; on sügavalt mures asjaolu pärast, et tööruumide tingimustel on negatiivne mõju ühisettevõtte jõupingutustele täita kõik vabad ametikohad ja langetada vabade ametikohtade määra; täheldab murelikult, et hiljutises ühisettevõtte töötajate küsitluses nimetasid töötajad tööruumide tingimusi ühe peamise probleemi ja mureküsimusena; palub komisjonil ja ühisettevõtte direktoril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruanne personalieeskirjade rakendamisel toimunud viivituste põhjuste ja töötingimuste olukorra kohta;\n18. võtab kontrollikoja aruandele tuginedes murelikult teadmiseks, et vaatamata 2013. aastal ühisettevõtte sisekontrollisüsteemis tehtud olulistele edusammudele tuleb veel ellu viia mitmeid meetmeid; need meetmed hõlmavad lepingute tasandil kuluprognoosi haldamise edasiarendamist, samuti toetuste ja tegevuslepingute üldise kontrolli- ja järelevalvestrateegia elluviimisest tuleneva auditeerimise tulemusi, mis ei olnud auditi toimumise ajaks kättesaadavad; palub ühisettevõttel teha aruanne kättesaadavaks kontrollikoja taotluse alusel;\n19. juhib murelikult tähelepanu asjaolule, et kui ekspertidega sõlmitud lepingute haldamise kohta tehtud siseauditi alusel vastu võetud tegevuskava välja arvata, ei olnud teisi ühisettevõtte poolt siseauditite alusel vastu võetud tegevuskavu täielikult ellu viidud;\n20. palub ühisettevõttel esitada tehnilised kirjeldused aegsasti, et vältida kulude suhtes valitsevat ebakindlust, mis tuleneb ITERi projekti ülesehituse ja kavandamise võimalikust muutumisest;\n21. võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et varasemalt tuvastatud põhiriskide alusel võetud meetmetest olid 2013. aasta novembriks 12 lõpule viidud, 19 pooleli ja 6 alustamata; palub ühisettevõttel need küsimused kiiremas korras lahendada;\n22. märgib, et ühisettevõte võttis vastu erieeskirjad oma juhatuse, täitevkomitee ja auditikomitee liikmete ning ekspertide võimalike huvide konfliktide ärahoidmiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et auditi teostamise ajaks ei olnud personalieeskirjad ning üldiste huvide deklaratsioonide andmebaas veel sisse seatud; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et juhatus võttis vastu töötajate huvide konfliktide haldamise eeskirjad, mis jõustusid 1. juulil 2014. aastal; märgib lisaks, et väljatöötamisel on spetsiaalne ülddeklaratsioonide andmebaas;\n23. märgib, et läbirääkimistega menetlused moodustasid 44 % kõigist 2013. aastal algatatud põhitegevusega seotud hankemenetlustest; juhib tähelepanu asjaolule, et see protsendimäär on 2012. aastal registreeritud arvnäitajast 4 % võrra kõrgem; nõustub kontrollikoja soovitusega, mille kohaselt tuleb suurendada konkurentsivõimalusi seoses hankemenetlustega ja teha seda läbirääkimistega menetluste kasutamise vähendamise abil; võtab teadmiseks, et toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkumine menetluse kohta; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et kontrollikoja viidatud läbirääkimistega menetlused moodustavad nende keskmiselt väikese väärtuse tõttu ainult 15 % ühisettevõtte aastastest kohustustest;\n24. võtab murelikult teadmiseks ühisettevõtte põhitegevust puudutavate hankemenetlustega seotud püsivad puudused; palub ühisettevõttel esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile üksikasjalik aruanne 2008. aastast kuni praeguseni toimunud hankemenetluste kohta, tuues välja järgmise:\n– kui paljude menetluste puhul toimus kulude järsk suurenemine (üle 5 %) võrreldes lepingu esialgse kuluraamistikuga ja mis suurenemise täpselt põhjustas;\n– milliste menetluste puhul toimus esialgse tähtpäevaga võrreldes pikk viivitus ja millised rahalised tagajärjed viivitus endaga kaasa tõi;\n– kuidas ühisettevõte tagab, et edaspidi peetakse lepingu allkirjastamiseks ette nähtud kuupäevadest kinni;\n– milliste menetluste puhul ei olnud lepingute sõlmimisel üldse mingit konkreetset kuupäeva sätestatud;\n– milliste menetluste puhul ei avaldanud ühisettevõte vastava lepingu kohta eelteadet ning jättis seega menetluse konkurentsi suurendamise võimaluse kasutamata ja mis oli selle põhjused ning millistele lepingupartneritele oli väiksem konkurents eriti kasulik;\n– millised menetlused (peale kohaldatavate personalieeskirjade) on kehtestatud hankemenetlustega seotud töötajate võimalike huvide konfliktide vältimiseks ja kui paljudel juhtudel ei olnud töötajatel ametlikku volitust hankemenetlustes osaleda;\n– kuidas ühisettevõte tagab sisemise otsustusprotsessi parandamise, et vältida hankemenetlustes lisaviivitusi, nagu kontrollikoda on nõudnud, et tagada tulevikus läbipaistvad, õigeaegsed ja seaduslikud pakkumused;\n25. võtab kontrollikoja aruande põhjal murelikult teadmiseks, et pärast viie põhitegevusega seotud hankemenetluse auditeerimist tuvastati järgmised puudused:\n– ühe hankemenetluse puhul ei avaldanud ühisettevõte lepingu kohta eelteadet; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et kõnealune leping käivitati enne eelteate kasutamise menetluse heakskiitmist 2012. aasta septembris;\n– ühe hankemenetluse puhul täheldati hanke maksumuse 32 % suurenemist esialgse hinnaprognoosiga võrreldes; märgib lisaks, et kahe muu hankemenetluse puhul oli toimikutes sisalduva teabe iseloomu tõttu lepingu lõpliku maksumuse ja algse prognoositud maksumuse vahelise erinevuse põhjuse väljaselgitamine keeruline; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et võrdlemise keerukus tuleneb lepingu algse mahu ümberhindamisest, mistõttu pikenes selle täitmiseks vajalik aeg ning millest tulenesid selliste lepingute olemus, keerukus ja summad;\n– ühe hankemenetluse puhul leiti, et puudusid erisuunised ja -menetlused, tagamaks, et hankemenetlustes kolmandate osapoolte kasutatud sisenddokumentidega saadud tulemusi vaadataks ühisettevõttes ühtlustatult ja süstemaatiliselt läbi ja kiidetaks ametlikult heaks; võtab teadmiseks, et ühisettevõte koostab ametliku kontrollnimekirja, et tagada kolmandate isikute teabe asjakohane kasutamine; kutsub ühisettevõtet üles rakendama kontrollnimekirja võimalikult kiiresti, et vältida tulevikus selliseid olukordi;\n– ühe hankemenetluse puhul suurenes algses lepingus tehtud muudatuste tagajärjel lepingu maksumus võrreldes algse maksumusega 15 %; juhib tähelepanu asjaolule, et kättesaadav teave ei olnud piisav, otsustamaks, kas muudatuste olulisuse hindamine toimus ühisettevõtte sisemenetluste kohaselt või mitte;\n– ühe menetluse dialoogietapp viibis pikalt, mistõttu lepingu lõplikud tingimused ja pakkumistingimuste ajakohastatud tehniline versioon edastati kavandatust hiljem ning leping sõlmiti neli kuud pärast kehtestatud kuupäeva;\n26. peab vastuvõetamatuks, et ühisettevõte ei ole hankemenetlustesse kaasatud töötajate jaoks töötanud välja sisemenetlust; juhib tähelepanu asjaolule, et selles valdkonnas valitsevat olukorda tuleb kiiremas korras parandada;\n27. võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et kahe hankemenetluse puhul ei olnud ühisettevõtte töötajad, kes andsid pakkumuste hindamise käigus hindamiskomitee palvel tehnilist nõu, ametisse nimetava asutuse poolt ametlikult määratud – ei hindamiskomisjoni liikmeteks ega komisjonile tehnilist nõustamist pakkuvateks ekspertideks; juhib tähelepanu asjaolule, et ühe hankemenetluse puhul määras eelarvevahendite käsutaja pärast osalemiskutse avaldamist ametisse meeskonna, kes pidi valitud kandidaatidega dialoogi läbi viima, kuigi kõnealusel meeskonnal puudusid ametlikud volitused läbirääkimistega seotud dialoogi strateegia, saavutatavate eesmärkide ning tehniliste, finantsalaste ja lepinguga seonduvate parameetrite kehtestamiseks;\n28. võtab teadmiseks, et ühisettevõte kasutab töövõtjate tasandil auditite süsteemi, mille eemärk on kontrollida vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele; märgib, et üldise järelevalve- ja kontrollistrateegia elluviimisest tulenevate toetuste järelauditite ning lepingu täitmise finantsnõuetele vastavuse kontrollimise tulemused ei olnud kontrollikoja auditi toimumise ajaks 2014. aasta aprillis kättesaadavad;\n29. märgib, et ühisettevõte ei ole muutnud oma finantseeskirju, et kajastada muudatusi, mis kaasnesid uue finantsmääruse ja raamfinantsmäärusega asutustele(2), millele viidatakse uue finantsmääruse artiklis 208; võtab ühisettevõtte andmetele tuginedes teadmiseks, et ühisettevõte hindas muudatusi ja esitas muudatusettepanekud oma juhatusele; märgib, et nõukogu otsuse 2007/198/Euratom artikli 5 kohaselt peab komisjon esitama oma arvamuse enne finantseeskirjade lõpliku versiooni ühisettevõtte juhatusele esitamist; palub komisjonil ja ühisettevõttel see küsimus viivitamata lahendada;\n30. võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse(3)ja sellega seoses saavutatud poliitilise kokkuleppe ühisettevõtete eelarve täitmisele eraldi heakskiidu andmise kohta;\n31. võtab teadmiseks, et ühisettevõtte juhatus võttis 27. juunil 2013. aastal vastu otsuse tuumasünteesienergeetika tootmisharu poliitika ning intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika rakendamise kohta; märgib, et ühisettevõte ei ole veel vastu võtnud ega rakendanud teatavaid meetmeid, mille eesmärk on vähendada intellektuaalomandi õiguste kaitse ja uurimistulemuste levitamisega seonduvaid eririske; võtab teadmiseks ühisettevõtte arvamuse, mille kohaselt ei näi niisuguste meetmete rakendamise kulud olevat jääkriski suurusega proportsionaalsed ja nende praktikas rakendamine oleks keerukas;\n32. võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte töövõtjatele pakutakse intellektuaalomandi õiguste kasutamise ainuõigusi muude kui tuumasünteesivaldkondade puhul, samal ajal kui tuumasünteesivaldkonnas on töövõtjatel intellektuaalomandi õiguste kasutamise lihtlitsentsid; märgib, et see võib ühisettevõtte ohtu seada, kuna ühisettevõte on kohustatud omama juurdepääsu kõikidele intellektuaalomandi õigustele, mis on seotud Euroopa mitterahalise panusega, ning vajadusel suutma seda juurdepääsuõigust ITERi organisatsioonile üle andma; nõustub kontrollikoja soovitusega, mille kohaselt tuleb jälgida, kuidas täidetakse lepinguklauslit, et keelata töövõtjail uurimistulemusi levitada enne, kui nende võimaliku kaitse kohta on otsus tehtud; kutsub ühisettevõtet üles piiritlema, mida käsitataks tuumasünteesi rakendusena, et tagada töövõtjatega seoses maksimaalne selgus ja läbipaistvus.\n(1) Nõukogu 7. juuli 2010. aasta järeldused ITERi projekti seisu kohta (11902/10).\n(2) ELT L 328, 7.12.2013, lk 42.


Kännud, kivid ja kollane kukehari - meiemaa.ee\nKännud, kivid ja kollane kukehari\nVana känd sobib hästi koduaeda kaunistama. FOTO: Tambet Allik\nOma koduaeda soovib igaüks kauniks sättida. Kui Eerikud mitukümmend aastat tagasi oma koju kolisid, oli maja vana ja vilets ning nõudis tohutult tööd, kuid nüüd on kõike hea vaadata.\nHelve ja Ojar Eerik on oma Aia tänava kodule saanud ka kauni kodu tiitli. Helve töötas aastaid Saaremaa kaubamajas kunstnikuna ja on praegu ametis Saaremaa ühisgümnaasiumi lilleseadjana, Ojar on arst.\nHelve hobiks on ikka olnud aiakujundamine, kuid viimasel ajal on perenaise põhimõtted hakanud muutuma.\n„Ma innustan asju ise tegema. Inimesed käivad mööda poode ja ostavad taimi ning igasugu vaase, aga mulle meeldib umbrohi kännu sees või katkises vaasis palju rohkem. Kollane kukehari on samuti loodusest toodud, lisaks mõni mänd ja kadakas – kõik looduslik ilu,” julgustab Helve loodusega suhtlema.\nNaise viimase aja nõrkuseks on aga vanad kännud ja juurikad. Neid on aias näha igasuguse kuju ja suurusega.\n„Oli juhus, et käisime taas kände korjamas ja neid sai viimaks nii palju, et poiss ei mahtunud enam autosse ja mees lennutas siis mõned kännud kaarega metas tagasi,” meenutab Helve naerusui ühte juhust.\nKoduaias on koha leidnud ka mitmed kivid – nii vana maja müürist leitud kui loodusest korjatud.\nLisaks loodusest saadud ja korjatud kraamile ärgitab Helve vanu nõusid lillede istutamiseks ära kasutama. Ta ise on käinud sellist katkist kraami ka antiigipoodidest küsimas ja näinud müüja imelikku pilku.\n„Ma ei tea miks mul viimasel ajal just selline vaimustus on, et võimalikult palju ilma poodide abita hakkama saada. Mulle meeldib palju metsas käia, Loode tammik on siinsamas lähedal. Näed midagi ja hakkad mõtlema, et seda saaks põnevalt ära kasutada. Lihtsam oleks poest osta, aga tore on ise nuputada ja saad tulemuseks midagi sellist, mida teistel ei ole ja see teistmoodi mulle just meeldib,” hindab Helve oma praegust tegevust.


Võrrelda tasub ka lepingu vormistamiseks kuluvat aega ning raha väljastamise kiirust, sest aeg on raha ja vahel on vaja raha kohe kätte ja ka kodust lahkumata, isegi nädalavahetusel. Kui sul puudub sissetulek ja soovid kiirlaenu ilma sissetulekuta ehk ilma töökohata, siis ära muretse. on üks näide sellisest kampaaniast. Kiirlaen auto tagatisel kujutab endast sõiduki tagatisel laenamist. Tänapäeval pakuvad paljud pangad sellist teenust soodsa intressiga. Konto väljavõtte või palgatõendi esitamine käib rohkem tagatisega kiirlaenude hulka, sest see on sisuliselt laenamine sissetuleku tagatisel. Seal samas saab sisse anda ka laenutaotluse ning teha isikutuvastuse kui teil on ID-kaart ja laenupakkuja toetab ID kaardiga tuvastamise funktsionaalsust. Soodsama intressiga kiirlaenu saamiseks tuleks eelistada tagatisega kiirlaene. Ilma kontoväljavõtteta saab väikeseid laenusummasid päris lihtsalt. Kinnisvara tagatisel pakutakse kõige suuremaid laenusummasid, kuid väikeste summade puhul ei soovitaks kellelgi oma varaga põhjendamatult riskida. Sellisele pakkumisele võib, aga ei pruugi, lisanduda kiirlaenu lepingutasu. Maksehäirega inimestel võib probleeme tekkida, aga mitte alati, sest kiirlaenukontorid kontrollivad ainult avalikke registreid. Erinevad laenufirmad ja teised kiirlaenu andjad proovivad arvestada soovidega kiirlaenuturgudel ning seetõttu on nad loonud pakkumisi igaks elujuhtumiks. on kergesti leitavad ja ligipääsetavad kõigile, kel on olemas internetiühendus ja mõni seadeldis, millega internetis laenupakkuja kodulehel käia ja infot hankida. Paindlikud lahendused eraisikutele ka inimestele , ja. Laenupakkumisel võib sulle oluline olla ka sularaha laenamise võimalus, mida mõned laenuandjad ka võimaldavad. Mõned laenupakkujad kuvavad tarbijale kiirlaenu intressi kuu intressina, mitte aastase intressina. Pika tegutsemisperioodi vältel on võidetud klientide usaldus. Tavaliselt piisab vaid isiku tuvastamisest.\nSularaha laenamisel saab teile jalutuskäik postkontorisse tuttavaks nähtuseks. Autokiirlaen tuleb appi kõikidele autoomanikele, kes soovivad auto tagatisega kiirlaenu. Kogu laenamise protsess, alates laenupakkumise leidmisest ja laenutaotluse esitamisest kuni raha laekumiseni, on optimiseeritud mugavust ja paindlikkust silmas pidades, et kiirlaenu võtmine oleks võimalikult lihtne. Üks esimesi kiirlaenupakkujaid Eestis. Loe lähemalt ilma tagatiseta väikelaenudest. Täiesti tasuta kiirlaenu pakkumine. Võite võtta kiirlaenu ettevõtte nimel või teha seda nagu tavaline eraisikust klient, lihtsalt ettevõtte omanikuna. Ja loomulikult saab kõik alguse remondist. Osad kiirlaenupakkujad võimaldavad lisaks internetile ka postkontorites ja kauplustes laenutaotlusi esitada. Kui majas on uus siseviimistlus, kui ümberringi on kõi hubane ja komfortne, kui disainis on tunda esteetikat, siis ka perekonnasisene olmeelu on alati rahulik ja tasane. päevaks või üheks kuuks, maksad tagasi täpselt sama palju kui laenasid. Kiirlaenufirmade pakutavast tootevalikust leiate suure hulga erinevaid laenutooteid, mille seast on saate endale parimate tingimustega pakkumise välja valida. Sularahas kiirlaenud on laenud, mida saab võtta sularahas. Inimesi, kes vajavad raha kõige rohkem, ei jäeta hätta. Notaritasu kalkulaator; inimeselt inimesele laen. SMS credit.ee; 0 sissemaksuga kodulaen. Võib tekkida olukord, kus esmapilgul soodsa intressi protsendiga laen osutub tegelikult väga kalliks. Sellist tasu ei kaasne kõikide laenutoodetega, võimalik on saada ka ilma lepingutasuta kiirlaen. Iga ettevõtja teab, et äritegevus vajab vahel kiiret finantseerimist ja paraku pangad ei ole alati nõus firma tegevust alati toetama. Kõige odavama kiirlaenu intressi soodsatel tingimustel saab eraisikutelt. Positiivne Register – uus põnev krediidiregister. Enamik Eesti kiirlaenupakkujad ei nõuagi lühiajaliste laenutoodete ja väikeste laenusummade puhul ühtegi täiendavat tagatist. Parimad kiirlaenud; kiirlaenu tuvastamine pangalingi kaudu. Tasub oma võimaluse käest mitte ära lasta ning kasutada ära finantsasutuste soodsaid pakkumisi.Loe edasi on laenuliik, mis on tuntud laenude väljastamise kiiruse poolest. Võrdle enne otsustamist kõigi kiirlaenufirmade pakkumisi ja nende tingimusi ning tee seejärel kaalutletud otsus. Internetist parima kiirlaenupakkuja valimisel tuleb abiks laenude võrdlemine, mis annab kiire ülevaate pakkujate tootevalikust sobivaima leidmiseks. Parimad kiirlaenud; kiirlaenu tuvastamine pangalingi kaudu. Kõik kiirlaenud tuleb siiski ühel päeval tagasi maksta.. Kõige parema ülevaate võrdlusel kiirlaenu reaalse maksumuse kohta saab krediidikulukuse määra alusel. Sularahas kiirlaenu võtmine aitab välja olukorrast, kust teil ei ole parasjagu sularaha kuskilt võtta, sest näiteks kaotasite pangakaardi või teil on pangakonto arestitud ja te ei saa sinna oma raha kanda, sest see võetakse teil käest ära. Kiirlaenupakkujad ei nõua sinult alati palgatõendit ehk saab ka ilma palgatõendita. Kiirlaenude võrdlemisel pööra tähelepanu intressile ja lepingutasule. Selle töö teeb teie eest ära mõni eraisikutelt laenupakkumisi vahendav portaal, mis toob kokku laenu võtjad ja andjad. Lepingutasu olemasolul ei ole tegemist enam tasuta pakkumisega. Privaatse maksehäirega ei ole teie majanduslik olukord kiirlaenupakkujale nähtav. Kiirlaenude tagatiseks võib olla kinnisvara, sõiduk, maatükk või muu vara. Lepingutasu on tasu, mis tuleb maksta laenulepingu sõlmimise eest laenukontorile.\n. Iga võetud kiirlaen on finantskohustus! Krediidiettevõtte eesmärgiks on Eesti turul parimaks kiirlaenupakkujaks saada ning tuua klientidele mugavad ja kiired laenutooted koos sõbraliku klienditeenindusega. Kiirlaenu võtmine on sama lihtne kui jalgrattaga sõitmine. Abiratasteks laenuvõtmisel on laenuportaalid, mis tegelevad laenu võtmisega seotud toimingute tutvustamisega ning laenupakkumiste vahendamisega, et huvilised saaksid just sellise laenu võtta, nagu nemad soovivad. Kiirlaenu võtmiseks eraisikult või eraisikule laenamiseks on kõige mugavam kasutada eraisikute laenuportaali, sest siis ei pea te jändama laenulepingute vormistamisega eraisikute vahel jms. Juhul kui olete ettevõtte omanik ja soovite ettevõtte nimel laenu võtta, tuleb appi kiirlaen ettevõttele ja firmadele. Ka konto väljavõtte esitamise pärast ei pea kartma. Kiirlaenu taotlemise jaoks pead olema vähemalt. Kiirlaenu võtmiseks registreerige ennast kiirlaenupakkuja leheküljel ning järgige instruktsioone. Kiirlaenukontorite intressid on eraisikute intressidest kõrgemad, kuid kiirlaenukontoritel on seevastu eelised, sest nemad korraldavad igasuguseid erilisi kampaaniaid uutele klientidele, tänu millele võib hoopis nende pakkumine kõige paremaks osutuda.\n. Igal juhul sularaha ei saa tee mitte pangakonto väljavõttega pangaautomaadist, vaid hoopis Eesti Posti postkontorist või kiirlaenupakkuja esinduskontorist. Ettevõttele saate laenu võtta kiirlaenukontorist või näiteks eraisikult läbi eraisikute laenuportaali. Auto jääb kliendi kasutusse, kuid vormistatakse vastavalt lepingule ajutiselt laenupakkuja nimele. Kiirlaenufirmad ja pakkumised Eestis on kirevad kui vikerkaar. Pärast informatsiooniga tutvumist ei pea te enam küsima, kust võtta kiirlaen või kust saada kiiresti laenu, sest vastused neile küsimustele on otse teie nina ees


Soomes on raskes seisus koroonaga haiglas üha nooremad, isegi 12-aastane | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Koroona levib laste ja noorte hulgas Lõuna-Pohjanmaal. Seinäjoki keskhaiglas on koroonaga haiglas kolm alla 20-aastast. Noorim on 12-aastane. Haiglaravil on Soomes kõikjal eri vanuses inimesi, aga nende haiguspilt on erinev. Vanemad inimesed on vaktsineeritud ja nemad on haiglas peamiselt üldise enesetunde halvenemise tõttu. Noored ja vaktsineerimata inimesed aga on hingamisraskustega, hapnikupuuduse ja kopsuprobleemidega, vahendab Yle.\nHaiglaravi põhjal on näha, et vaktsiin kaitseb raskete kopsuprobleemide eest. Koroonaga haiglas olevad noored on varem terved, aga vaktsineerimata. Neil pole kroonilisi haigusi, aga neil on sellele vaatamata tekkinud raske kopsukahjustus. See kahjustus võib olla püsiv.\nKoroona põhiline haigustunnus on hapnikupuudus ja hingamisraskused. Seda on märgata eakate patsientide asemel üha noorematel. See teebki koroonahaiguse raskeks, et see ründab kopsusid, alumisi hingamisteid ja hävitab kopsusid.


Ornitoloogid on veendunud, et kevadine hanejaht ei lahenda põllumeeste probleeme - Maaleht\nMaamajandus 8. jaanuar 2019\nOrnitoloogid on veendunud, et kevadine hanejaht ei lahenda põllumeeste probleeme\nKeskkonnaministeerium avaldas aasta lõpus, et toetab rändel olevate hanede küttimist põllumeestele tekitatud kahjustuste vältimiseks. Eesti Ornitoloogiaühingu linnukaitsekomisjon leiab aga jätkuvalt, et hanede küttimine kevadrändel on ebaeetiline ega lahenda probleemi mittesurmavate heidutusmeetodite kasutamisest tõhusamalt.\nHaned Vao küla lähistel põllul. Foto: Sven Arbet\n"Kevadine lindude laskmine ei vii meid lahendustele lähemale. Endiselt puuduvad teadusuuringud, mis näitaksid, et küttimine on tõhusam põllukultuuride kaitsmise viis kui lindude põllult peletamine leebemate vahenditega," sõnas ornitoloogiaühingu linnukaitse programmijuht Veljo Volke.\n"Otsusele kevadel linde tappa peab eelnema uuringutele põhinev mõjude hindamine, millised mittesurmavad meetodid toimivad ja mil määral. Näiteks ei ole Eestis veel rakendatud eraldi söödapõldude rajamist rändel olevatele lindudele. Haned ja lagled saaks minna söödapõldudele toituma minna siis, kui nad on teistelt põldudelt minema peletatud."


Priit Aaviku Ujumisblogi: Romanjuk püstitas Itaalias uue Eesti hooaja tippmargi\n50 m rinnuliujumises püstitas Romanjuk uue Eesti hooaja tippmargi ajaga 31.53. Selle ajaga kordas ta enda isiklikku rekordit. See aeg andis võistluses teise koha, kiireim oli Lisa Fissneider tulemusega 31.38. Enda teisel alal - 100 m kompleksujumises - piirdus Romanjuk ajaga 1.03.68, mis andis neiule viienda koha. Isiklik tippmark on Dmitri Kapelini hoolealusel ligi sekund kiirem. "Rinnuliujumisega olen rahul, aga kompleksujumisega mitte," ütles ujuja peale esimest võistluspäeva.\nTeise eestlasena võistlustules olnud Pjotr Degtjarjov avapäevaga rahul ei ole. 100 m vabaltujumises sai Degtjarjov kirja ajaks 49.88, mis andis 96 mehe konkurentsis 12. koha. "Bassein on väga hea, aga rahvast on siin palju," ütles ujuja. "100 m vabaltujumises läks lõpp raskeks aga algus oli hea." 100 m kompleksujumises sai ligi kahemeetrine mehemürakas kirja tulemuseks 56.50, mis andis talle 15. koha. Mõlemad distantsid võitis itaallasest Euroopa meister Marco Orsi vastavalt aegadega 47.59 ja 53.12.\nHomme on kavas võistluste teine päev. Romanjuk hüppab vette 100 m rinnuliujumises ning Degtjarjov hakkab kõrgete kohtade eest heitlema 50 m vabaltujumises.


GENEFIC: Softboxid ja muu blogimise atribuutika\nKuna mõned teist tundsid huvi, kust ja miks ma pildistamise jaoks lambid või softboxid (või kuidas iganes neid värke nimetatakse) soetasin, siis teen neist nüüd lähemalt juttu.\nMa olin juba oi, kui kaua selliste valgustite peale mõelnud ja uurinud, mida teised blogijad kasutavad, et hämaras või sootuks pimedas pildistada. Pole meil siin Eestis ju seda valgust ja kui ongi, siis ikka sel ajal, kui parajasti pildistada ei saa või pole tuju. Miks ma üldse nii kaua nende soetamisega jokutasin, on see, et ma ei saanud päris täpselt aru, millised need minu jaoks õiged on. Osadest blogidest lugesin, et sedasorti softboxid ei anna ikkagi piisavalt valgust ja hiljem on nad kahetsenud ning soetanud hoopiski tunduvalt kallima ringikujulise lambi. Kartsin, et kui need jurakad endale koju tellin ja kui neist veel tolku ka pole, siis on küll väga halvasti. Ruumi võtavad nad tõesti omajagu, toanurgast nii umbes paar meetrit on ikka nende all. Mul on ruumi isegi ülearu, aga kel elamine niigi kitsas, siis peab enne läbi mõtlema, kas viitsib peale igat kasutamist lambid kokku lapata või leiab neile mingi kavala koha kuskil kapi otsas.\nMina olen igatahes valgustitega VÄGA rahul! Ma ei uskunud, et need annavad nii palju valgust ja täpselt õiget tooni, väga loomulik, justkui päevavalgus. Tellisin softboxid eBay´st ja maksma läks kogu see kupatus koos saatmisega vaid 63€. Püüdsin midagi taolist Eesti e-poodidest leida, aga ei hakanud silma. Sarnane softbox, ilma statiivita ehk siis ilma jalata ja ka ilma pirnita maksab Photopointis üle 100€! Mina sain kaks jalaga softboxi, kaks pirni ja koti, kuhu see kõik sisse mahutada 60€-ga!!! Kõige rohkem üllatas mind kvaliteet. Kõik on väga tibens-tobens, õmblused on ülisirged, plastikosad tugevad ja kõik töötavad laitmatult, miski ei logise ja käib kõvasti ning korralikult kinni. Ka metallist jalad (või alumiiniumist, ma hästi ei jaga seda asja) on tugevad ja hoiavad boxe ilusti püsti.\nStatiivi saab kruttida kuni kahe meetriseks ja lamp on ikkagi stabiilne ega võdise jala otsas. Katted, mis valgusti ees käivad on lihtsalt krõpsuga eemaldatavad ja pildil ehk tundub sisu imelik, aga softbox ikka korralikult läikiv seestpoolt. Tegelikult on kogu selle kupatuse kokku panek ja lahti võtmine imelihtne ning võtab aega paar minutit. Kõik käib imeväikseks kokku ja mahub pisikesse karpi. Tegelikult, kui vaja lambid kiirelt jalust eest saada, piisab vaid pirni ära keeramisest, "vihmavari" käib kiirelt kokku ja jalad lähevad sirgu ning saab kõik kasvõi voodi alla lükata.\nTahtsin veel näidata, kui jurakas on pirn! :) Kui see peaks läbi põlema, siis uus pirn maksab 8€ ringis.\nAga enne ja pärast pilt ka ikka. Foto on tehtud päevasel ajal akna juures, toas oli üsna valge. Pime on pilt seepärast, et ISO on keeratud 100 peale ehk siis nii nagu ma tahaksin väga pildistada, et fotod jääksid teravad, aga ei saa sest pilt jääb siis just nii pime. Ja klõps - järgmine pilt on tehtud täpselt samade seadetega lampide all. Vahe on drastiline, kas pole? Lambid on kahel pool objekti, aga tegelikult saaks hakkama ka ühega, kui see eseme peale otse suunata. Natuke ehk jääks rohkem varje, aga ei midagi hullu.\nMa mõtlen, et näitan siis juba muud jubinad ka ära, mis pildistamistel osalevad. Üks eriti hea ost, millega väga rahul olen ja mis vajalik eriti neile, kes hämaras pildistavad või kellel käsi väriseb või kes armastavad gif-e ehk liikuvaid pilte teha, nagu mina, on statiiv. Ka see on tellitud eBay-st ja mind juba kaks aastat truult teeninud. Väga korralik, kindel ja samas kerge ning käib kiirelt kokku. Täpselt samasugust ma sealt enam ei leia, üks üsna sarnane on SIIN, koos saatmisega maksab see umbes 47€, mis on küll veidi liiga kallis, minu oma maksis veidi üle 30€. Kui hästi tuhnida, leiab kindlasti ka soodsama. Mida jälgida asuks on see, kui pikaks statiiv lahti käib (minu oma kuni 140 cm) ja kandevõime (minul kuni 3kg). Väga lühikesega pole eriti miskit peale hakata ja väikese kandevõimega on liiga kipakad ning võivad kogu kupatusega uppi lennata. Täpselt samasugune statiiv nagu minul, on müügil Amazon´is SIIN, koos postikuluga umbes 28€. Ma ei ole sealt kunagi midagi tellinud, aga igatahes näitab, et Eestisse ta selle mulle saadaks küll.\nStatiivil on isegi kaks loodi peal, et pildid ikka sirged tuleksid. Ja muidugi on Dexter absoluutselt igat asja, mida ma pildistada tahan, üle nuusimas. Ma ei hakanud teda minema ka kupatama, sest te olete tihti kommenteerinud, et teil tema vastu piltidel midagi ole, pigem vastupidi. :)\nVeel üks tore vidin on kaugjuhtimispult. Sellega pildistades vähendad veelgi kaamera liikumist ja pildid tulevad teravamad. Muidugi on sellega eriti mugav ka ennast pildistada, ei pea kasutama taimerit ja saab rahulikult poose võtta ilma, et aparaadi juurest peaks pildile tormama. Ma ei leia enam seda eBay linki, kust puldi soetasin, sest see juhtus juba paar aastat tagasi, aga kui panna otsingusse Remote Control Canon EOS 600D või siis enda kaamera mark, viskab neid sadades ette ja hinnad algavad 0,70€-st, kui ma ei eksi, maksis minu oma alla 2€ natuke. Photopointist leiab samasuguse või noh, originaali 25€ eest. :)\nMinu kaamera, Canon 600D (479€ koos objektiiviga LINK), mis mulle nii armsaks on saanud, peab jõulude ajal juba oma kolmandat sünnipäeva. Ega ma teda veel ikkagi päris lõpuni selgeks saanud ei ole, aga ma usun, et natuke veel ja olen temast kõik välja pigistanud, mis annab. Praegu tunnen küll, et midagi keerulisemat mul vaja ei ole ja olen üsna rahul. Mulle meeldib, et tal on pööratav LCD ekraan ja nupud on ka üsna loogilised, sobib hästi algajale, nagu ma kolm aastat tagasi olin ja olen tegelikult siiamaani.\nKuluks üks põhjalik koolitus ära, aga sellel ma praegu pikemalt ei peatu.\nObjektiiv EF-S 18-55mm IS II oli kaamera kerega ostes kaasas ja sellega ma pildistasin täpselt aasta aega, kuniks jõuluvana tõi järgmise. Kasutan seda suurt kobakat haruharva, vaid siis, kui on vaja mõni suurem asi üleni pildile saada (nagu näiteks postituse esimesel pildil), sest väiksema objektiiviga peaksin ma minema kogu kupatuse kaadrisse saamiseks välisukse juurde, mis on nii umbes 10m kaugusel aga kuna seal piisavalt valgust ei ole siis peangi selle juraka välja otsima. Väga hästi on minu meelest aru saada, millised pildid siin postituses on tehtud ühe või teise kaameraga. Suurema objektiiviga on fotod täpilisemad ja udusemad. Jah, rohkem kui aparaadist, oleneb objektiivist. Ma olen väga rahul, et valisin järgmiseks 50mm f/2,5 Macro objektiivi. Sellega saab ka väga ligidalt pildistada, mis tavaliste objektiividega hästi ei õnnestu ja samas saab temaga teha ilusaid portreepilte või inimesi üleni pildistada. Objekti taha jätab ta ilusa udu ja pildid jäävad selged ning erksad.\nTahtsin veel seda öelda, et pidin pikali kukkuma selle alloleva pildi endale arvutisse laadisin. See on tehtud iPhone´ga ja minu meelest annab silmad ette kõikidele piltidele, mis ma siin täna erinevate objektiividega teinud olen. See on küll pildistatud lampide valguses ja teised tehtud juba hämarapoolses toas, aga no ikkagi. Nii et pole vaja osta fäänsit kaamerat, kui on hea valgustus, saab ka telefoniga edukalt blogitud. :)\nSoftboxid saab endale tellida SIIT. Pakk pannakse teele Saksamaaalt ja kohale tuleb see umbes kümne päevaga. Kuller toob paki otse ukse taha. Ega seda postkontorist ka eriti raske koju ei oleks tassida, kogu kupatus kaalub umbes 2kg ja karp pole ka eriti suur, aga ikkagi tore üllatus oli. :)\nUnknown 25 November 2015 at 19:44\nNii tore postitus kuna ma ise plaanin ka endale softbokse hakata soetama. :)\nOlen su blogi päris pikalt jälginud ja alati jääb mul sinu piltide juures häirima müra. Pildid on justkui väga teralised. Tahtsin küsida, mis iso sa kasutad? Tundub nagu kasutaksid liialt kõrget iso ning pildikvaliteet hakkab kannatama. Aga muidu on sul ilusad pildid, mulle meeldivad :)\nGenefic 25 November 2015 at 19:53\nKasutan võimalusel ISO 100, aga kui ikka väga hämar, siis 200 või 400. :)\nJasmin Isabel 25 November 2015 at 20:25\nNii tore, et sellest teemast pikemalt kirjutasid ja tore, et vaikselt ikka postitusi juurde tiksub, alati loen huviga :)\nHehe ja Dexter on nii armas, olemuselt meenutab mulle oma isa koera, kes samamoodi igale poole oma nina topib :) Lähipäevil kavatsen just ühe video postitada, millest jupi isa juures filmisin, või noh, filmida püüdsin, sest ükskõik kuhu ma kaamera pöörasin või ise liikusin, koer oli kohe selja taga ja pressis täie jõuga kaadrisse. Mõtlesin, et mis ma siis ikka teda välja lõikama hakkan, las saab ka natuke tähelepanu..:P :)\nTervitused Sulle ja paid Dexile!\nGenefic 25 November 2015 at 20:29\nOiii, nii lahe, ma ootan kannatmatult videot! Aitäh Sulle, armas oled! :*\nSuht õige märkus, sest ainult kaamerast tehtud pilt on "sile", teised kõik teralised.\nGenefic 25 November 2015 at 20:58\nTänased pildid on tehtud ISO 800 ja rohkemagagi, sest toas oli üsna pime. Vanematel piltidel ma seda teralisust nagu ei näe. Tagant on udused, aga see on taotluslik. Ma ise ehk ei saa aru, et miskit valesti. :)\nMina näen ka paljude piltide peal teralisust. Nt võrdle Lushi postitust toolipostitusega (Lushi viimane pilt ka teraline). JOIK ka teraline. Põhimõtteliselt tundub, et kõik hämarama aja pildid on teralised. Vabandust anonüümse kommentaari eest.\nGenefic 26 November 2015 at 17:21\nJep, kui valgust pole, on terad kohal. :D Mis akna all tehtud päikeselise ilmaga, need teravamad. Loodetavasti nüüd valgustitega saab asi parem. :)\nAnonymous 25 November 2015 at 21:03\nKas pirn oli kogu komplektiga kaasas või ostsid eraldi?\nGenefic 25 November 2015 at 21:06\nPirnid olid kaasas. :)\nMari-Liis Suvi 26 November 2015 at 10:39\nKahe näidispildi vahe on ikka ULME!\nGenefic 26 November 2015 at 12:14\nJep, nagu öö ja päev. :)\nKatre 26 November 2015 at 12:59\nVäga super ja aitäh sulle, et sellist leidu jagasid. Panin lingi järjehoidjatesse ja loodetavasti saan ka endale varsti need softboxid muretseda. ;D\nLeane 26 November 2015 at 18:54\nKa mina pean sind selle postituse eest tänama :) Tegin tellimuse ära ja jään oma varajast jõulukinki ootama! :D\nKallid ja paid <3\nGenefic 26 November 2015 at 21:17\nOiii, nii tore, loodan, et jääd rahule. :)\nPiia Õ. 1 December 2015 at 17:08\nNiiii kasulik postitus! Kuigi rohkem kui kogu seda kaamerajuttu nautisin ma seda, et su blogis sajab lund!! (Ja muidugi seda, et Dexteri pikk nina või veel pikemad jalad ikka mõne pildi peal kelmikalt piiluvad.)\nGenefic 1 December 2015 at 19:31\nHehe, nii tore, et meeldis! Nii postitus, lumi, kui Dexter. :*


Börsikommentaar: Põhjamaade börsid tõusevad nafta- ja ehituskompaniide vedamisel - Äripäev\nBörsikommentaar: Põhjamaade börsid tõusevad nafta- ja ehituskompaniide vedamisel\n22. juuni 2006, 14:19\nTaani börs tõusis kella 13.50ks 1,3 protsenti, Soome 1,2 protsenti, Rootsi 1,4 protsenti ja Norra 2,4 protsenti.\nNafta hind tõusis New Yorgis 1,2 protsenti, 70,95 dollarini. Norra naftakompaniide aktsiad reageerisid neile positiivsete turuarengutele tõusuga. Statoili aktsia hind tõusis 4,2 protsenti, 163 Norra kroonini. Norsk Hydro aktsia hind tõusis 4,2 protsenti, 161,5 Norra kroonini.\nPõhjamaade suuruselt teine ehituskompanii võitis 350 ml Rootsi krooni (595 mln Eesti krooni) suuruse tellimuse 250 korteri ehitamiseks Rootsis. Aktsia hind tõusis 1,2 protsenti, 170 Rootsi kroonini.\nSkanska teatas 340 mln Rootsi krooni (578 mln Eesti krooni) suurusest ehitustellimuse võidust. Aktisa hind tõusis 2,3 protsenti, 109,50 Rootsi kroonini.\nVahetevahel võidavad ka Eesti ehituskompaniid samas suurusjärgus lepingud. Kuid kuna nende lepingute hinda sageli ei avaldata, ei saa ka kohalik aktsiaturg uudistele kuidagi reageerida – ei maksa arvata, et investorid suudaksid võistelda ehitajatega lepingute suuruse mõistatamisel.


Askorutiin vedeldab verd või mitte?\nAskorutiin klassifitseeritakse vitamiinide rühma. Sellel on positiivne mõju mikroveresoonele. Askorutiin lahjendab verd ja tugevdab veresoonte seinu. Preparaat sisaldab vitamiine C (askorbiinhape) ja P (rutiin). Sellest tuli selle nimi.\nRutiini ja C-vitamiiniga ravimit kasutatakse teatud haiguste ennetamiseks ja raviks. Hõrenevat ravimit ei saa lihtsalt asendada õhukeste ja habraste kapillaaridega. See ravim sisaldab askorbiinhapet, mis osaleb ainevahetuses ja kollageeni moodustumises. Samuti on C-vitamiin vajalik hambaemaili luukoe tugevdamiseks. Askorbiinhape aitab tugevdada immuunsust.\nLisaks vere hõrenemisele väheneb veresoonte seinte turse ja põletik. Mõlemad ravimit moodustavad komponendid aitavad moodustada rakkudevahelise aine ja vähendavad hüaluroonhapet hävitava ensüümi aktiivsust.\nMilles Ascorutini toodetakse??\nMääratud ravim on saadaval tablettide kujul. Kompositsioon sisaldab 50 mg askorbiinhapet ja rutiini. Pakendis on 1 plaat (10 tabletti), 5 plaati (50 tabletti) või 10 plaati (100 tabletti).\nTabletid on kollakas roheka varjundiga. Võimalik, et mõnes apteegis leiate pimedatesse purkidesse pakitud pillid. Tavaliselt sisaldab iga anum 30 või 50 tabletti.\nKuidas rutiinset ja C-vitamiini sisaldavat ravimit õigesti võtta?\nEnne selle ravimi kasutamist peate tutvuma näidustuste ja vastunäidustustega.\nMillal ravimit võtta:\nRutiini ja C-vitamiiniga preparaadil ei ole kõrvaltoimeid kui selliseid. Harvadel eranditel võivad tekkida unetus, peavalu ja vererõhu muutused. Mõnedel inimestel on pärast ravimi võtmist lööve.\nRavimi võtmisel tuleb arvestada veel ühe väga olulise punktiga. Ravimi pikaajaline kasutamine võib põhjustada neerukivide moodustumist. Ravimi üleannustamist täheldati äärmiselt harva, kui patsient ei võtnud korraga 10 tabletti. Kui see juhtub, tuleb patsiendile juua aktiivsütt ja kutsuda arst.\nKas on oluline raseduse ajal ravimeid võtta??\nKõigepealt väärib märkimist, et seda ravimit esimese kahe nädala jooksul pole üldse ohutu võtta. On väga oluline, et loodet ravimiga kokku ei puutuks. Hilisemates etappides määratakse rutiinse ja C-vitamiiniga ravim ägedate hingamisteede haiguste ja gripi ennetamiseks ja raviks.\nKuidas ravim mõjutab veresooni?\nRutiinne ja C-vitamiiniga ravim on ette nähtud veresoonte tugevdamiseks ja seinte elastsuse suurendamiseks. Seda ravimit on võimalik võtta koos teiste ravimitega. Askorutiin on kasulik kapillarotoksikoosi ja hemorraagilise vaskuliidi raviks, kuna need haigused mõjutavad väikeste anumate seinu.\nRavim on kasulik veenilaiendite korral\nVeenilaiendite korral võetakse Askorutini ennetava meetmena. Soovitav on kasutada ravimit koos. Selline ravim tugevdab veresooni ja leevendab põletikku. Samuti vähendab ravim trombide tekke riski. Alustage 1 tabletiga kolm korda päevas 3 nädala jooksul. Ainult arst võib määrata ravikuuri.\nVõitlus rosaatsea vastu\nKuperoos on väga ebameeldiv haigus. Sellise haiguse korral on näo väikesed veresooned nähtavad. Enamasti võib neid näha põskedel ja ninal, lõual ja otsmikul. Kohe alguses moodustuvad väikesed punased tähed, mis hiljem muutuvad võrgusilmaks. Ravimiga võib kasutada muid vahendeid. Selle haiguse korral on soovitatav kasutada kummelitoonikut. Seda saab kodus lihtsalt teha. Võtke apteegi kummeli ja lisage 2 purustatud tabletti. Valmistoote puhul peate oma nägu iga päev pühkima.\n[neutraalne pealkiri = ””] Rutiini ja C-vitamiini sisaldavat preparaati võib võtta pikka aega. Kuid mitte menstruatsiooniprotsessi ajal, vaid mõni päev enne selle algust. Kõik teie katsed tuleb günekoloogiga läbi arutada. [/ Neutral]\nKui otsustate minna apteeki ja ei leidnud sealt vajalikke ravimeid, võite osta analoogi.\nPaljud patsiendid küsivad sageli, kas rutiinne ja C-vitamiiniga ravim aitab tugevatel perioodidel? Vastame nende küsimusele nii: „Muidugi aitab see. Ainus asi on see, et kui rasked perioodid on põhjustanud hormonaalseid häireid, peate lisaks võtma hormonaalseid ravimeid ".\nVeenilaiendite all kannatavad patsiendid on huvitatud sellest, kui palju juua veenilaiendite ravimit? Esiteks tasub öelda, et veenilaiendite korral on vaja võtta Ascorutini koos teiste ravimitega. Ravikuur peaks kesta kuu (arsti otsusel, võib-olla rohkemgi).\nNeile, kes selle ravimiga esimest korda kokku puutuvad, tuleb öelda, miks seda üldse tarvitada tuleks. See ravim on ette nähtud paljude haiguste raviks. See hõlmab järgmist: vitamiinipuudus, veenilaiendid, ämblikveenid, veenipuudulikkus, gripp ja ägedad hingamisteede infektsioonid.\nJärgmine küsimus on, kuidas ravimit õigesti võtta? Askorutiini tuleb võtta koos klaasi veega. Tablette on parem mitte lahustada, kuna see võib negatiivselt mõjutada hammaste emaili..\nKui kaua võite ravimit menstruatsiooni ajal võtta? Eksperdid soovitavad ravi läbi viia 10 päeva. Tähtis! Enne Ascorutini võtmist pidage nõu arstiga.\nMillised vanusepiirangud sellel ravimil on? Askorutiini on lubatud võtta alates 3. eluaastast.\nNüüd vastame kõige olulisemale küsimusele, kas ravim paksendab verd? Arstid vastavad ühemõtteliselt - jah. Kuid mõnel juhul viib pikaajaline kasutamine vastupidiste tulemusteni. Kuna ravim paksendab verd, ei tohiks seda võtta vere vedeldamiseks..\nHüpertensiivsed patsiendid on mures küsimuse pärast, kas Ascorutini võtmine võib vererõhku tõsta? Jah, kuid ainult siis, kui on tekkinud üleannustamine või kõrvaltoime.\nJärgige ülaltoodud reegleid ja enne kasutamist lugege kindlasti kasutusjuhiseid, siis on ravimi võtmine äärmiselt kasulik.\nSidekoe düsplaasia (vanakreeka keelest δυσ - "rikkumine" ja πλάθω - "vorm") - koe, elundi, elundisüsteemi arengu rikkumine.Sidekoe düsplaasia all mõistetakse sellist koe arengu geneetiliselt määratud kõrvalekallet, mille korral muudetakse kollageenifraktsioonide suhet (või märgitakse nende puudulikkust), moodustuvad nii kiudstruktuuride kui ka nende enda defektid.


Lehekülg:Eesti mütoloogia II Eisen.pdf/8 – Vikitekstid\nLehekülg:Eesti mütoloogia II Eisen.pdf/8\nniust Eestis seajumalaks pidama. Võnnu kirikukatsumise-protokoll 1680. aastast nimetab, et Kärsa küla elanikud sigade jumalat Antoniust austavad.\nVakas seisis Tõnni oma kuju. See tehti kas puust, vahast või metallist (tinast). Puutükile lõigati inimese pead meeldetuletav kuju otsa, pandi tite, meesterahva riided ümber ja Tõnn oligi valmis. Niisama katsuti vahatükist inimese sarnane Tõnn moodustada. Vaha puudusel täitis küünal aset; küünlale moodustati inimese pea otsa; enamasti\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Eesti_mütoloogia_II_Eisen.pdf/8&oldid=44866"


HDMI to DVI kaabli probleemid - Digi-tv.ee\nHDMI to DVI kaabli probleemid\nPostitusPostitas Opo » 15:59, 07 Dets 2015\nPaar aastat tagasi soetasin LogiLink HDMI to DVI cable (OCH0004), sai proovitud boksi ja monitori vahele, andis ekraanil teadet "no signal", et oli käepärast ka eraldi HDMI kaabel ja adapter, panin selle LogoLinki kasti ära ja unustasin. Nüüd läks jälle vaja, aga tulemus teise boksi ja monitoriga oli sama. Sain küll jälle kuidagi olukorra lahendatud nurkpistikuga HDMI kaabli ja adapteriga (vähe ruumi sound bari pärast), aga tekitas huvi asjasse süveneda. Proovisin siis seda LogiLinki arvuti ja monitori vahel mõlemat pidi, ja pilt oli ilusti ees.\nMilles siis küsimus on, kas HDCP-s?\nMul teises koosluses no name HDMI-DVI kaabel töötab probleemideta.\nRe: HDMI to DVI kaabli probleemid\nPostitusPostitas valgekotkas » 22:27, 07 Dets 2015\nKui monitori "native" resolutsioon on midagi muud kui 1080 või 720 siis "box ei saa sellest aru" ... arvuti seevastu oskab tagasisidest välja lugeda toetatud resolutsioonid ja skaleerida ning kuvada\nPostitusPostitas Opo » 08:11, 08 Dets 2015\nEi asi ei ole selles. Ma tean, et boksi väljund signaal peaks soovitavalt olema 1080p, 720p või 576p ja 60Hz, kui monitor ei suuda teisi näidata. Aga ka siis tuli ekraanile teade, vist "signal out of range", isegi kui pilt on taustal.\nMuide tegemist on HP LA2306x-iga ja näitas sisselülitamisel kohe, et DVI sisend on aktiivne, kui LogiLinki kaabel oli küljes, aga mõne sekundi pärast "no signal" ning läheb unne. Ja kõige tähtsam, miks tavalise hdmi kaabli ja adapteri kombo töötab probleemideta.\nMis sellel kaablil on siis teisiti?\nMuide juhtmel endal on ainult kiri "VW-1 DVI CABLE 80C 30V".\nPostitusPostitas Opo » 09:40, 19 Jaan 2016\nEdit: Et HDMI kaablit oli mujal vaja, sai soetatud uus Gamebird HDMI-DVI HD-Ready v1.3 juhe ja see töötab jällegi probleemideta.\nTeine mure, see HP LCD Speaker Bar "sumiseb". Nii palju kui mina aru saan, tekitab seda monitori USB hubi toide, sest kasutades välist toidet (Samasa seebikarbi oma) müra puudub. Ehk tegemist on siis "ground loop"-iga (kutsutakse ka "feed back noise", "staatic noise"), ei tea kuidas seda eestikeeles kutsutakse.\nEt monitori poolelt midagi teha ei saa (pea aasta veel garantiid), siis küsimus, kas "helikasti" pool annab midagi ära teha? Maa ära katkestada?\nHPSP1.jpeg (5.41 KiB) Vaadatud 3033 korda\nHPSB3.jpeg (5.94 KiB) Vaadatud 3033 korda\nHPSB2.jpeg (4.83 KiB) Vaadatud 3033 korda\nPostitusPostitas satik » 10:46, 19 Jaan 2016\nOn üsna tõenäoline jah et USB toide lisab häire läbi Groundi, ega siin muud ei jäägi kui et toita välise toitega. See muide on isegi päris hea juhus kui nii lihtsalt saab USB pininast lahti (või vähemalt nii vaikseks et ei pane tähele). Alternatiiv oleks galvaanilise USB lahutaja kasutamine, millist aga Eestis ei müüda ja tehasetootena müüakse mujal tihti sellise hinnaga et monitor uuena oleks odavam .\nNeed teised terminid nagu "feedback noise" ja "static noise" tähendavad tegelikult natuke muid häireid, millel seos "ground loop" häirega nagu puudub.


Operail tegi eile riigisisesel konteinerrongiliinil esimese sõidu - ärileht.ee\nOperail tegi eile riigisisesel konteinerrongiliinil esimese sõidu\nOperaili konteinerrongFoto: Raul Mee\nEile esimese sõidu uuel riigisisesel Tartu-Sillamäe-Tartu konteinerrongiliinil teinud Operail on võtnud eesmärgiks vähendada kaubaautode liiklust Eesti maanteedel ning üha enam kaupu transportida rööbastel.\nEelmise aasta suvest käima läinud konteinerrongiliin Tartust Muuga sadamasse on ettevõtte sõnul vähendanud riigi peamaantee koormust enam kui 400 kaubaauto võrra kuus ning eile avatud uus Sillamäe liin näitab klientide huvi riigisiseste konteinervedude vastu raudteel. „Meie multimodaalset raudtee kaubavedu on administratiivselt sama lihtne tellida kui autovedu ning meie rongigraafik on sünkroniseeritud laevaliinidega,“ selgitas Operaili müügiosakonna juht Urmas Peterson. „Rongiga kaupu vedades on kauba ökoloogiline jalajälg oluliselt väiksem ning suureneb ka liiklusohutus meie maanteedel,“ loetles Peterson raudteetranspordi eeliseid.\nPetersoni sõnul tasub märkida, et üks konteinerrong veab ära keskmiselt 50 kuni 100 kaubaauto jagu kaupu ning ettevõte plaanib järgneva aasta jooksul väljumiste arvu kasvatada viiele rongipaarile nädalas, mis tähendaks viite väljumist mõlemas suunas. „Taoliste mahtude saavutamisel toimuvad ümberlaadimised ka teistel Tartu haruteedel ja teistes Lõuna-Eesti jaamades,“ lisas Peterson.\nSiseriiklike konteinerliinide senisest veelgi paremaks teenindamiseks on Operailil kevadel plaanis teha täiendavad investeeringud Tartu laadimisplatsi arengusse, et kaasajastada valgus- ja valvessüsteemid ning piirata laadimisterritoorium. „Meie eesmärk on pakkuda konkurentsi maanteetranspordile ning Tartusse luua konteinerdepoo, kus me käitleme nii import- kui ka eksportkonteinereid neid vahepeal sadamasse viimata. See parandab kahtlemata raudteeveo efektiivsust ja suurendab konkurentsivõimet,“ rääkis Peterson Operaili tulevikuplaanidest.\nJaanuarikuu seisuga on konteinerrongiga Muuga ja Tartu vahel veetud rohkem kui 16 000 tonni kaupu, millest suurema enamuse moodustavad eksporditavad puidutooted.\nEesti Raudtee nõuab Operaililt 6,4 miljonit eurot\nTapa depoos ristitakse Eestis valmistatud vedur. Kui suur oli tegelikult paus Eesti...\nFOTOD | Eesti Raudtee pani Balti jaama lähedal asuva kinnistu taas müüki. Alghind on 1,63...\nOperail alustas koostööd Soome suurte metsakontsernidega


Nisujahuta saiakõhust lahti 24 Sep\nParalleelselt terminiga õllekõht on kasutusele võetud mõiste nisukõht. Jättes oma toidust välja nisujahust tooted, vabaned üsna kiiresti ka pehmest polstrist oma kõhul. Visuaalseid muutusi võid täheldada juba esimeste päevade järel ning paari nädala pärast kajatuvad muutused ka juba kaalul.\nKas üha suureneva ülekaalu ning kõhuprobleemide põhjuseks maailmas ongi nisu? Ameerika südamearsti William Davise, kes hiljuti kirjutas raamatu „Leivasõltlane“, meelest see just nii ongi. Raamatust on saanud New York Timesi raamatuedetabelis tõeline bestseller.\nDavis, kes oma töös kohtub paljude ülekaaluliste patsientidega, on jõudnud järeldusele, et ülekaalu ja terviseprobleemide põhjuseks ei ole rasv, suhkur ega istuv eluviis, vaid nisu, mis on põhjustanud läänemaailmas rasvumisepideemia. Davise seisukohta jagavad ka mitmed teised LCHF (low carb high fat) eestkõnelejad.\nPõhjus, miks just nisu meid paksuks teeb, seisneb Davise arvates nisu kõrges glükeemilises indeksis, mis tõstab kiiresti veresuhkru taset. Nisujahust tooted tõstavad veresuhkru taset rohkem kui ükskõik millised süsivesikud. Süües näiteks kaks viilu nisust valmistatud täisterasaia, tõuseb meie veresuhkru tase kiiremini kui šokolaadikooki süües. Mida kõrgemaks söögikorra järel veresuhkru tase tõuseb, seda kõrgem on insuliinitase ning seda rohkem salvestab keha rasva.\nEhk kui oled diabeetik või sul on probleeme kehakaaluga, siis peaksid nisujahust täielikult hoiduma. Kiire veresuhkru taseme tõus toob sama kiire languse, mistõttu tunneme peagi pärast nisujahu sisaldava toidu tarbimist taas näljatunnet. Kõrgest insuliinitasemest põhjustatud rasv salvestatakse just siseorganite vahele meie vöökohas.\nKui soovid lamedat kõhtu, proovi nisujahu sisaldavatest toodetest loobuda. Saiakesed ja saiad-leivad võivad tekitada punnkõhu, kõhulahtisust, gaase ja ebamugavustunnet, mille põhjuseks võivad olla nisus leiduvad lahustumatud kiudained, mida keha ei omasta, kääritudes selle asemel jämesooles bakterite toimel gaasiks.\nGluteiinitalumatute arv on USAs viimase 50 aastaga kahekordistunud. Nisu võib põhjustada ka kõrvetisi, kõhulahtisust, kõhugaase, kõhuvalu ning toitainete puudust. Probleemid kaovad nisujahu sisaldavatest toitudest loobumise järel üsna kiiresti. Nisuga võivad olla seotud ka teised terviseprobleemid nagu halvenenud kopsude töö, nahaprobleemid, kiirem vananemine ning reumaatilised kaebused.\nKui sinu keha ei talu gluteiini, peaksid selle tarbimisest üldse loobuma. Kui soovid aga pehmest kõhust vabaneda ning mõned kilod kaalus kaotada, siis vähenda lihtsalt saiade,koogikeste ning küpsetiste söömist.\nVähendades nisujahutoodete söömist ning tarbides selle asemel aeglaseid süsivesikuid, muutub veresuhkru tase ühtlasemaks ning vabaned ka pidevast näljatundest. Lisaks sööd märkamatult 350-400 kcal päevas vähem, mis paistab kindlasti välja ka sinu vöökohal.\nNisujahutooted asenda korraliku toiduga, nagu aedviljad, pähklid, liha, muna, avokado, oliivid, juust - nii ei teki kehal toitainetest puudust. Küll aga on sul varasemast rohkem energiat, parem tervis, magusam uni ning kaovad ka ülekilod.


romantilist tüüpi hotellid Tai | Hotels.com\nromantilist tüüpi hotellid linnas Tai\nromantilist tüüpi hotellid Tai\nJärgmine peatus Tai?\nromantilist tüüpi hotellid Phuket\nThe Kee Resort & Spa4 tärni\nVäga hea581 arvustust\nBurasari Phuket Resort & Spa4 tärni\nDiamond Cliff Resort and Spa5 tärni\nThavorn Beach Village Resort & Spa Phuket5 tärni\nVäga hea443 arvustust\nCape Sienna Gourmet Hotel & Villas4,5 tärni\nromantilist tüüpi hotellid Patong\nWyndham Sea Pearl Resort Phuket4,5 tärni\nLa Flora Resort Patong5 tärni\nromantilist tüüpi hotellid Krabi\nBeyond Resort Krabi4 tärni\nVäga hea297 arvustust\nAnyavee Tubkaek Beach Resort4,5 tärni\nThe Tubkaak Krabi Boutique Resort5 tärni\nIrawan House3,5 tärni\nromantilist tüüpi hotellid Bangkok\nTower Club at lebua (The World’s First Vertical Destination) 5 tärni\nÜlihea1 577 arvustust\nlebua at State Tower (The World's First Vertical Destination)5 tärni\nHiilgav2 048 arvustust\nW Bangkok5 tärni\nSiam Kempinski Hotel Bangkok5 tärni\nAvani+ Riverside Bangkok Hotel5 tärni\nErakordne1 074 arvustust\nTai, populaarsemad linnad\nPhuketPhuket on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või spaad, Phuketi Trickeye muuseum ja Phuketi pühapäevaturg.\nPatongPatong on romantilise atmosfääriga linn, kus leidub palju vaatamisväärset nagu Patongi rand ja Bangla tänav. Kindlasti pakuvad külastajatele huvi ka rannad ning baarid.\nKrabiKrabi on romantilise atmosfääriga linn, kus leidub palju vaatamisväärset nagu West Railay rand ja Phra Nangi rand. Kindlasti pakuvad külastajatele huvi ka rannad ning templid.\nBangkokBangkok on rikkalike kultuuritraditsioonidega linn, kus leidub palju vaatamisväärset nagu Siam Paragoni ostukeskus ja Sea Life Bangkok Ocean World. Kindlasti pakuvad külastajatele huvi ka templid ning mälestusmärgid.\nPattayaPattaya on romantilise atmosfääriga linn, kus leidub palju vaatamisväärset nagu Central Festival Pattaya rand ja Pattaya Beach Road. Kindlasti pakuvad külastajatele huvi ka rannad ning baarid.\nKaronKaron on rikkalike kultuuritraditsioonidega linn, kus leidub palju vaatamisväärset nagu Karoni rand ja Kata rand. Kindlasti pakuvad külastajatele huvi ka rannad ning söögikohad.\nTai – populaarsemad vaatamisväärsused\nFoto: Chattan Kunjara, Trover\nMae Haadi randKui sa ei jõua ära oodata päikest ja sooja ilma, siis tea, et Pha-ngan ja kesklinnast vaid 8,6 km kaugusele jääv populaarne päevituskoht Mae Haadi rand ootavad just sind. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud läheduses asuvad Salad Beachi rand ja Haad Thong Langi rand.\nFoto: Natalie Odermatt, Trover\nBang SakKui sinu rannariided on juba liiga kauaks kappi jäänud, siis ootavad sind Khao Lak ja sealne Bang Sak, mis asub vaid 4,9 km kaugusel kesklinnast. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Pak Weepi rand, Laem Pakarangi rand ja Ban Thap Tawani rand.\nPatongi randPatong ja otse südalinnas asuv populaarne Patongi rand sobivad suurepäraselt neile, kes armastavad paljajalu rannal uitamist ja värsket õhku. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Vabaduse rand, Karoni rand ja Kamala rand.\nFoto: Andreea Grosu, Trover\nAo Nangi randKui sind on vallanud ohjeldamatu rannaigatsus, siis Krabi ja kesklinnast vaid 10,5 km kaugusele jääv populaarne Ao Nangi rand juba ootavad sind. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobib hästi läheduses asuv Ao Phai Plongi rand.\nJomtieni randKui sa ei jõua ära oodata päikest ja sooja ilma, siis tea, et Na Kluea ja kesklinnast vaid 5,1 km kaugusele jääv populaarne päevituskoht Jomtieni rand ootavad just sind. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobib hästi läheduses asuv Pattaya.\nTai – rohkem teavet\nromantilist tüüpi hotellid Tai – Hotels.com abiga on mugav leida romantilist tüüpi hotell City, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida sobiv hotell Tai. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Oleme lisanud ka külastajate hinnangud ja pikemad arvustused. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Kuidas paranoiline diktaator Albaania punkritega kattis ja sellega riigi laostas - Forte\nKuidas paranoiline diktaator Albaania punkritega kattis ja sellega riigi laostas\n(Foto: Wikimedia Commons / Sietske2)\nAlbaania diktaator Enver Hoxha kartis invasiooni nii väga, et lasi üle kodumaa ehitada tuhandeid punkreid. Sellele kulus nii palju raha, et Albaaniast sai Euroopa vaeseim riik.\nLõuna-Albaanias asuva Gjirokasteri linnas kõlab häire. Tsemendivabrikust väljuvad kiirustades sajad lihaselised töölised. Neil tuleb võimalikult kiiresti betoonpunkrisse varjule minna, vahendab ajakiri Imeline Ajalugu.\nSee on õppus ega ole keeruline, kuna kõik on seda palju kordi varemgi läbi teinud. Paar korda kuus kõlab üle terve Albaania häire, mille peale elanikud asjad käest viskavad ja arvututesse punkritesse kiirustavad.\nVähesed albaanlased on päriselt hirmul, ent kusagil kõhusopis hiilib siiski midagi tõsisemat. Nimelt on kommunistlik partei aastakümneid hoiatanud, et vaenlased välismaal plaanivad Albaania vallutada.\nKuigi ajateenistusse kutsutakse igal aastal tuhandeid noori mehi, sellest väidetavalt ei piisa. Kokku on riigi peaaegu kolmest miljonist inimesest umbes 800 000 ühel või teisel moel riigikaitses aktiivsed.\nNäiteks peavad Gjirokasteri betoonivalu töölised lausa 17 korral aastas osalema sõjalisel õppusel. Kõige tipuks on nende töö sageli riigikaitsega seotud.\nNad kulutavad suure osa oma tööajast hiiglaslike betoonelementide valamiseks. Need on osa suurest kaitserajatiste süsteemist, mis peab tillukese Balkani riigi vallutamise võimatuks tegema.\nDiktaatori paranoia jäänuk: Albaania on siiani tõeline punkrite riik (15) 12.03.2013\nIga päev saabub Gjirokasteri linna hulgaliselt veokeid, et vedada betoonelemendid laiali üle maa. Selleks määratud kohtades seovad tööliste brigaadid elemendid omavahel punkriteks.\nKõige tavalisem on väike nn QZ-punker, milles on ruumi kahele inimesele. See on silindrikujuline, kolmemeetrise läbimõõduga ja laiade laskeavadega kuulipilduja jaoks.\nEnamik punkreid asub rannikul ja piirialadel, aga paljud neist pannakse üles ka sisemaale, et kaitsta linnu, tehaseid ja põlde.\nKui 1980. aastate keskel püstitatakse viimane punker, on üle Albaania laiali vähemalt 173 000 halli kindlustist. See number on paljude albaanlaste arvates liiga väike ning nad usuvad, et kokku ehitati kuni 750 000 punkrit!\nDiktaator Hoxha (Foto: Wikimedia Commons / Forrásjelölés Hasonló)\nParanoilise mehe plaan\nIdee Albaania betoonpunkritega üle külvata tuli kõige kõrgemalt. See idanes Enver Hoxha peas, kes oli alates Teisest maailmasõjast riiki oma raudse käega juhtinud.\n1939. aastal olid väikeriiki tunginud Itaalia väed.Hiljem tehti sellest Saksamaa protektoraat, enne kui Enver Hoxhal ja tema põrandaalusel armeel õnnestus riik „vabastada“. Albaania kuulutati sotsialistlikuks rahvavabariigiks.\nVerised sündmused maailmasõja ajal panid Hoxha välismaailma kartma. Esmalt otsis ta kaitset Nõukogude Liidu liidrilt Jossif Stalinilt, keda ta imetles. \nPärast Stalini surma 1953. aastal hakkas Nõukogude Liidu uus juht Nikita Hruštšov ajama pehmemat poliitikat, mida Hoxha aga aktsepteerida ei suutnud.\nLõhe kahe riigi vahel aina suurenes ja 1968. aastal taganes Albaania viimaks Varssavi paktist. Nüüd oli väike riik täielikult isoleeritud ja kõigist külgedest vaenlastest ümbritsetud.\nHoxha oli oma paranoias kindel, et nii kapitalistlikud riigid läänes kui ka kommunistlikud idas vaid ootavad parajat momenti, millal Albaaniat rünnata.\n„Üksainus viga, ja meie vaenlased hammustavad meid nagu mürgimaod,“ oli ta kindel. Olukord nõudis tugevat kaitset ja palju punkreid.\nOma riigis lõksus\nPunkriprototüübi arendamine kestis kaks aastat. Räägitakse, et Hoxha oli esitlusel peainsenerilt küsinud, kas punker peab vastu relvastatud rünnakule.\nPeainsener vastas jaatavalt. Seepeale nõudis Hoxha, et insener pandaks punkrisse ja seda tulistataks. Katse oli ilmselt edukas, kuna kohe algas masstootmine.\nKui punker oli püsti pandud, pidid selle eest hoolt kandma kohalikud. Seejuures õpetati juba 12aastaseid Albaania poisse ja tüdrukuid riiki kaitsma. Häire korral pidid nad haarama relva ja mehitama lähima punkri.\nAjuloputav propaganda ja poliitiline koolitus olid igapäevased. Kui keegi oli režiimile vastu, siis riigi salapolitsei Sigurimi, mille palgal oli 200 000 töötajat, leidis ta tõenäoliselt üles.\nArhiividesse kogus Sigurimi raporteid iga kolmanda elaniku kohta. Peale selle pidid albaanlastel riigist põgenemist takistama traataed piki rannikut, elektritara piiril ja relvastatud valvurid.\nSellest hoolimata õnnestus see rohkem kui 13 000 inimesel. Sigurimi hukkas umbes 7000 inimest ja saatis veel 100 000 töölaagritesse.\n„Me oleme õigel teel!“\nDiktaatori paranoiline kaitseplaan viis riigi pankroti veerele. Tuhandetele punkritele kulus 10 protsenti Albaania riigieelarvest – ja peaaegu kogu betoonitoodang.\nHoxha all oli Albaania Euroopa vaeseim riik, kus elanikud teenisid keskmiselt 15 USA dollarit kuus ja pidid tunde järjekorras seisma, et toiduaineid osta. Kuid propaganda sõnul pidid inimesed selliseid ohvreid oma riigi nimel taluma.\n„Kui vaenlane ründab, siis tähendab see, et me oleme õigel teel,“ ütles Hoxha.\nTema valitsusajal ei püüdnud keegi Albaaniasse tungida. Hoxha suri 11. aprillil 1985. Peagi pärast seda lõppes ka punkrite ehitamine.\nKuigi paljud Albaania betoonpunkritest on viimastel aastatel lammutatud, seisab suurem osa neist puutumatuna. Vaiksed ja hallid külma sõja monumendid meenutavad elanikele vaesust ja defitsiiti, kuid paljud albaanlased püüavad neid mingil otstarbekal viisil kasutada. \nVäikesed punkrid muudetakse jäätisekohvikuteks, samas aga on mõni suurem kohandatud burgeribaariks, hosteliks või hotellitoaks.\nEnver Hoxha personaalsest luksuspunkrist pealinnas Tiranas on tehtud muuseum, et kõik võiksid näha diktaatori pehmet voodit või kuulata valitsuse kunagises nõupidamissaalis kontserti.\nArtikkel ilmus esimest korda Imelise Ajaloo 2017. aasta mainumbris. Telli ajakiri siit!\nAlbaaniat asus pärast Teist maailmasõda juhtima veendunud kommunist Enver Hoxha, kellest sai peagi ka diktaator.\nTa oli naaberriikide suhtes nii umbusklik, et eraldas Albaania välismaailmast ja ehitas invasiooni ennetamiseks sadu tuhandeid punkreid.\nAlbaania politsei kihutab väljakutsetele edaspidi elektriautodega, aga…\nUSA teadlane: vanemad ei tohi lastele valusat ajalugu maha vaikida


Vooremaa Põrsast kotis ei osteta ehk astmelise tulumaksu kaitseks\nPõrsast kotis ei osteta ehk astmelise tulumaksu kaitseks\nEnne igasuguseid valimisi tõuseb teema küll päevakorda, ent arutelu, mis avalikkuse ette jõuab, kipub piirduma pooldajate poolt seletusega, et tegemist on hea, ilusa ja toreda asjaga. Ja vastaste poolelt, et tegu on mingi jubeda kolliga, mis terve riigi endaga sohu veab. Viimane väide Andres Arraku poolt on koguni see, et astmeline tulumaks on midagi, mille koht on hoopistükkis eelmises sajandis. Olgu, jäägu riikide arv, mis sajandiga maas on, välja ütlemata. Suurimatest heaoluühiskondadest hakkaks lihtsalt kahju.\nEt aga mõista, mis asi see astmeline ehk progressiivne maks õige on, vaataks paari maksu, mis Eestis praegu kehtivad.\nHetkel maksame me kõik tulumaksuna oma sissetulekust ühe kindla protsendinumbri riigikassasse, olenemata sellest, kui suure summa me kuus teenime. Protsentuaalselt maksame kõik ühepalju, summad aga erinevad märgatavalt. Tegemist on seega proportsionaalse maksuga.\nTeine maks, mida me kõik maksame, on käibemaks. Kindel protsendisumma igalt tehtud ostult. Veidi arvutades avastame aga, et väiksema sissetulekuga inimesed maksavad protsentuaalselt oma sissetulekutest käibemaksuks märkimisväärselt suurema osa kui kõrgema sissetulekuga inimesed. Raha käime kõik välja ühepalju, protsendid aga erinevad märgatavalt. Tegemist on seega regressiivse maksuga.\nProgressiivne tulumaks tähendab seda, et protsentuaalselt oma sissetulekust maksavad suurema sissetulekuga inimesed rohkem kui väiksema sissetulekuga inimesed. Astmeid võib teha kahest kuni lõpmatuseni.\nOlgu siis sajandiga maas või mitte, aga Eestile võiks sobida näiteks maksusüsteem, kus miinimumpalk oleks maksuvaba ja sealt ülespoole jääksid maksuprotsendid vahemikku 15% – 35%. Protsendinumbritega annab muidugi üsna palju mängida, aga põhimõte peaks selge olema. Väiksem sissetulek ? vähem makse, suurem sissetulek ? rohkem makse. Tegemist oleks seega progressiivse maksuga. Loodame siis, et protsendid arvutatakse välja sedaviisi, et riigieelarve sellest märkimisväärselt ei kaotaks, vaid isegi veidi võidaks.\nMilleks meile astmeline tulumaks?\nLihtsaimad argumendid, mida kasutada annab, on laekumised riigikassasse. Pooldajana pean väitma, et laekumised riigikassasse suurenevad ja vastased väidavad omakorda, et laekumised vähenevad. Olgu kuidas on, aga füüsilise isiku tulumaksu osa riigieelarve täitmisel on tegelikult märkimisväärselt väiksem kui näiteks käibemaksul. Seega ? kui riigieelarve krooniliselt defitsiiti jooksma peaks hakkama, piisab päästmiseks vaid sellest, kui kergitada aktsiise ja äärmisel juhul käibemaksu. Alkoholilembelises Eestis oleks näiteks õige alustuseks mitmekordistada alkoholiaktsiise.\nHämmastav on ka see, et tugeva argumendina kasutavad vastased veel seda, et need, kes peavad rohkem maksma, hakkavad ka rohkem petma ja tulusid varjama. Millal areneb ühiskond sedavõrd kaugele, et iga sammu puhul ei ole vaja esimese asjana mõelda, kuipalju keegi varastada saab?\nVastu vaielda ei saa muidugi sellele, et vajalike maksuametnike arv mõnevõrra kasvab ja maksusüsteemi administreerimise kulud tõusevad. Riigile, mis ennast reklaamib kui liidrit e-teenuste valdkonnas, ei tohi aga siingi tekkida mingit ületamatut takistust.\nAstmelise tulumaksu kaitseks on olemas aga ka hoopis tugevamaid argumente. Eestis teenib viiendik suurema sissetulekuga inimestest oma kümme korda rohkem kui viiendik väiksema sissetulekuga inimestest. Riigi kohta, mis loodab saavutada heaoluühiskonna taseme, on see lihtsalt ebanormaalne! Kui vähendada selle viiendiku, kes teenivad vähem, maksustamist, ja suurendada rikkama viiendiku maksustamist, saame seda vahet tugevalt vähendada. Selle kohta saab juba ilma igasuguse demagoogiata öelda: hästi tehtud!\nAstmelist maksusüsteemi saab lisaks eraisikutele rakendada ka ettevõtte tulumaksu puhul. Nimelt jõuab üsna pea kätte aeg, mil Euroopa Liiduga sõlmitud lepingud sunnivad meid taaskehtestama ka ettevõtte tulumaksu. Mis siis teha? Väiksema sissetulekuga ettevõtted maksku vähem makse ja suurema kasumiga ettevõtjad rohkem. Sedasi on kaitstud väikeettevõtjad ja riigikassat toidavad suurettevõtted, kellel selleks rohkem võimalusi.\nNii füüsilise kui juriidilise isiku tulumaksu progressiivsuse korral on seega lootus, et jõuab kätte aeg, mil tugevad toidavad nõrgemaid, mitte ei jätku praegune olukord, kus suured väikesed lihtsalt jalge alla trambivad ja hõiskavad, et kõik on ilus ja elu Eestis on hea.\nKui objektiivselt võrrelda riike, kus on kasutusel kas siis progressiivne või proportsionaalne tulumaksusüsteem, on üllatus missugune. Hoolimata Eesti praeguse süsteemi pooldajate suurimatest hirmudest, ei ole astmelist tulumaksu kasutavad riigid vähem konkurentsivõimelisemad ega majanduslikult vähem edukamad. Samuti ei ole seal levinuimaks transpordivahendiks kindlasti mitte hobuvanker. Pigem on Arraku väitel sajandi võrra maas olevad riigid hoopis konkurentsivõimelisemad, haritumad, tervemad ja võrdsemad.\nMillal hakkame majandusedu kõrvalt mõtlema ka küsimustele, millega lõpetada Eestis valitsev räige ebavõrdsus ja padukapitalism? Millal jõuame mõistmiseni, et igakuine viiesajakroonine rahakotis, mille madalatest maksudest võidame, ei kaalu üles sotsiaalset turvalisust ja õiglust. Ei kaalu üles tugevat riiki, päästeteenistust, politseid, korralikku arstiteenust ja tugevat haridussüsteemi, mille eest üle mõistuse maksma ei pea?\nAruteluks tasub õhku visata veel üks mõttevälgatus. Kas ei tasuks madalamate maksudega toetada tuletõrjujaid, politseinikke, arste ja õpetajaid?\nÜhenduse Noored Sotsiaaldemokraadid peasekretär


Minust lähemalt - Kunstimeistrid turundusblogi\nTere! Mina olen Victoria Silber. Eelkõige pean ma end koolitajaks, kes jumaldab oma tööd.\nMinu kogemustepagas täiskasvanud erialainimeste koolitamisel on mahukas ning seda nii reaalses koolitusruumis kui veebis.\nFakte minu kohta:\nMinu taust on väga rahvusvaheline, olen veetnud pikki aastaid Taanis ja Norras õppides ja tööd tehes, samuti elanud Mehhikos ja mujalgi.\nOlen õppinud muuhulgas Roskilde pedagoogikaseminaariumis (mis on nüüd ümber struktureeritud ja uue nimega õppeasutus), rahvusvahelisi suhteid rahvaülikoolides IPC ja LO-skolen (samuti uue nime saanud asutus), fotograafiat päevakõrgkoolis VERA- skole for kunst og design, ning võtnud digiturunduse koolituse Hyper Island koolis.\nValdan mitmeid võõrkeeli – muuhulgas vabalt kõnes ja kirjas taani-, norra- ja inglise keelt – ning oman ligipääsu erialastele materjalidele paljudes keeltes. See on boonus, mida rakendan oma töös aktiivselt.\nOlen kirglik sisulooja ja blogija, samuti pühendunud SEO-le ja eCommerce valdkonnale.\nOlen töötanud AGA/Linde Gaasi e-kaubanduse tiimis, ehitades üles ja hallates kõiki Skandinaaviamaade e-poode, samuti olen olnud töös IKEA eCommerce tiimis digitaalse integratsiooni koordinaatorina, toetamas IKEA Baltikumi e-poodide toimimist ja parendamist.\nLisaks olen mentorina käepärast Tallinna ja Tartu loomeinkubaatoritele, andes sealsetele inkubantidele ja koostööpartneritele nii koolitusi kui üks-ühele mentorlust.\nAga kes ma päriselt OLEN?\nKõigepealt olen ma vabadust, turvatunnet ja õnnetunnet ihkav hing – täpselt nagu Sinagi!\nMinu jaoks ei ole “tee mida sa armastad, armasta mida sa teed” tühine sõnakõlks vaid reaalne teejuht läbi viimase aastakümne, või tegelikult alates hetkest, kui sain ise oma valikuid tegema hakata.\nVabadus liikuda, reisida, tööd teha osana elustiilist ükskõik millises füüsilises asukohas ja millisel kellaajal – selle kõige vajadus tuli võib-olla mu sarnaselt rahutu ema geenidega kaasa. Kui aga tema elu piiras poliitiline raudne eesriie, siis mina ei võtnud oma põlvkonna vabadust iseenesestmõistetavana, vaid olen alati väärtustanud selle igat aspekti – ning seda ka ära kasutanud\nAsukohavaba töö – teen, mis on minu kirg – arendan oma keele- ja erialaseid oskuseid igal sammul: kõik see on ju võimalik igaühel, kes sellise valiku enese jaoks teeb.\nMul on kaks imearmsat tütart, kes mind mu teekonnal saadavad ja kellele ma proovin olla võimalikult mõistvaks ja inspireerivaks suunanäitajaks. Me unistame koos ja me viime neid ka koostöös reaalsusesse.\nMiks ma Kunstimeistreid pean?\nKunstimeistrid ongi tegelikkuses loodud selleks, et saaksin ka Sind inspireerima oma elu maksimaalselt juhtima, oma talente sissetulekuks pöörama ja andma sõrme millelegi, millest enam tagasiteed ei ole – sisemisele rahulolutundele.


Sellel aastal ühendasime oma armsad käed, et panustada heategevusse. MAL-i pere vaslmistas jõulukaarte, mille tulu annetame "Eesti Vähiliidule." Kaartide müügist kogusime kokku 184 eurot. Suurepärane!!!\nTäname kõiki lapsi ja annetajaid.\nJõulukontsert oli võrratult hea. Kõik esinejad andsid endast 110%. Etteasted olid fantastiliselt head.\nSuur kiitus kõikidele õpetajatele ja õpilastele.


Poisid valmistasid kanalisatsioonitorudest ainulaadse “torupilli” (+VIDEO)\n– 18/03/2018Rubriik: Maakond\nKabaree etenduse korraldamine on Saaremaa ühisgümnaasiumi 11. klasside traditsioon juba 28 aastat. Tänavuste, õpilaste endi välja mõeldud enam kui 20 erineva laulu-tantsu hulgas oli aga üks täiesti omamoodi ainulaadne lavanumber, vahendas “Aktuaalne kaamera”.\nPilli panid kokku Karl Gustav Uustulnd, Henri Paomees, Siim Trei ja Garel Muul. Valmistamiseks kulud umbes kolm nädalat.\n“Konstruktsioon on kõik ise välja mõeldud. Kõige pikem toru on üle kolme meetri ja kõige lühem umbes meeter. Ehk siis siin on mingi 100 meetrit toru äkki,” rääkisid Siim Trei ja Garel Muul.\nKuigi midagi samalaadset nägid poisid kõikesisaldavast Youtubest, tuli tehniline lahendus ja pilli niiöelda häälde ajamine kõik ise välja mõelda.\n“Selle heli kõrguse määrabki toru pikkus, iga toru on erineva pikkusega. Mida pikem toru, seda madalam on see heli, mis sealt tuleb,” rääkisid poisid.\n“Me lihtsalt hakkasime esialgu kusagilt saega võtma selliseid sentimeetri pikkuseid juppe ja üritasime häälde saada,” lisasid nad veel.\nKuigi poistelt on pilli tahetud juba ka ära osta, arvavad nad praegu, et kingivad selle pärast oma viimast kabaree-etendust siiski hoopis Kuressaare muusikakoolile järgmistele torudepilli- talentidele harjutamiseks.\nLisatud: 18.03.2018 / 14:52\nLisatud: 18.03.2018 / 19:15\nmatkisid neid vast.\nLisatud: 19.03.2018 / 16:02\nKabaree oli ju üdini “ainulaadne”\nLisatud: 19.03.2018 / 18:49\nAinulaadse ? Neid on tehtud küll ja veel..\nLisatud: 19.03.2018 / 19:02\nainulaadne on muidugi liialdus Saarte Hääle pealkirjas (kirjutise sisu ju pöörab pealkirjatreiali jutu ümber) aga füüsikaõpetaja Indrek Peili laboratoorse töö ja BMG esitluse ristandina sellise asja tegemine on ainult kiiduväärt selle ürituse puhul.\n“Pill” leiti Youtubist aga häälestati teadmistega, mis saadi Saaremaa Ühisgümnaasiumi füüsikalaborist!\nLisatud: 20.03.2018 / 03:08\nVolli come on\nInternet on täis õpetusi, kuidas teha PVC ksülofoni. Inseneri pole nii lihtsa asja ehitamiseks küll vaja.


Avaleht » Viimased uudiste artiklid » Külalispost » Kui kaua mõjutavad hilinenud maksed teie krediidiskoori?\nKõik Ameerika Ühendriikide punktisüsteemid põhinevad teie krediidiajalool, mida on üksikasjalikult kirjeldatud Experiani, Equifaxi ja TransUnioni ametlikes aruannetes.\nVastamata või hilinenud maksed on kõige kahjulikumad sündmused.\nNeed määravad üle kolmandiku arvutustest (35% FICO ja 40% VantageScore'i puhul).\nMõju sõltub sellest, kui kiiresti vead parandate. Siin on põhitõed.\nHilinenud makse muutub 30 päeva pärast viiviseks. See on siis, kui sellest tuleb ametlikult teatada. Sellised esemed jäävad arvestusse 7 aastaks, kuni kaovad loomulikult. Bürood ei eemalda kontrollitavat teavet ja lahendusi pole. Kui halvustav on teie enda süü, vaadake muusika poole: te ei saa selle kustutamiseks midagi teha. Kui teie finantsprobleemid toovad kaasa 7. peatüki pankroti, rikub see rekordeid ja tulemust 10 aastaks.\nKui see võidakse kustutada\nHilinenud maksed ei kao enne aegumist. Pole tähtis, kui hiljaks jääte - 30 päeva või 60 päeva. Igal juhul mõjutab see teave teie staatust 7 aastat. Tarbijad võivad siiski eemaldada hilinenud maksed krediidiaruandest kui need on valed. Aruandlusvead on üsna tavalised, mistõttu remonditööstus õitseb. Iga üleriigiline agentuur võib selliseid vigu teha.\nSelts nagu Lexingtoni seadus oskab vigu avastada, nende tõestamiseks tõendeid koguda ja ametlikke vaidlusi avada. Remondiettevõtted teevad kõik teie nimel, samal ajal kui jälgite edusamme portaalide või rakenduste kaudu. Samal ajal on teil õigus algatada vaidlusi iseseisvalt ja tasuta.\nSee on nõudlik ja aeganõudev protsess, mis nõuab ka teadmisi tarbijakrediidiseadustest. Pole üllatav, et miljonid ameeriklased otsustavad oma hinded nende eest parandada. Föderaalse kaubanduskomisjoni andmetel 20% tarbijatest kohtuda ebaõiglaste tulemustega.\nMaksega hilinemine on kordades olulisem, kui võite loota. Õnneks mõju kaob aja jooksul, eriti kui teie andmetes on vaid üks viga. Kui viivitus juhtub, kompenseerige kahju, tehes kõik järgnevad maksed õigeaegselt. See on absoluutselt ülioluline.\nPange tähele, et hilinenud arve esitatakse alles 30 päeva pärast tähtaega. See annab akna selle parandamiseks. Kui teete makse piisavalt kiiresti, ei kaasata seda teie rahandus minevikku. Pärast esimest 30 päeva mõjutab viga garanteeritult rekordeid ja tulemust. Tagajärjed võivad olla sama tõsised kui 180 punkti kaotus! Siin on veel mõned nüansid.\n● Hilinemine vähem kui 30 päeva\nSee on parim stsenaarium. Sellistest viivitustest ei teatata. Kuigi peate ikkagi trahvi maksma, on kahju minimeeritud.\n● Viivitus 30–59 päeva\nEsimese 30 päeva pärast ilmub teie kirjesse halvustav. Samal ajal peate ikkagi makse sooritama. Tehke seda niipea kui võimalik.\n● Viivitus üle 60 päeva\nKui jätate vahele kaks tähtaega järjest, sisaldab teie aruanne eriteadet. See süvendab teie staatuse kahjustamist, nii et see sukeldub sügavamale. Mida rohkem makseid vahele jätate - seda rohkem teateid lisatakse ja seda tõsisemad tagajärjed. Lõpuks kantakse võlg inkassaatoritele edasi, samas kui esialgne laenuandja sulgeb konto.\nNagu näete, on maksete puudumine halvim viga, mida saate teha. Mõned kaardi väljastajad ei karista teid hilinenud maksete eest (ei kehtesta tasu), kuid see ei õigusta hoolimatust. Vastutustundetu käitumine seab teie skoori ohtu.\nSee näitaja ei mõjuta ainult tulevast laenamist. Seda kontrollivad ka kindlustusandjad, värbajad ja üürileandjad. Pärast esimese 30 päeva viivitust teatab kaardi väljastaja teie rikkumisest. Järgmised näpunäited aitavad vältida maksete vahelejätmist.\n1. Automaatse makse valikud\nAutomaatsed maksed on lihtsaim viis selliste vigade vältimiseks. Seadistusprotsess kestab 1 minut ja see tagab meelerahu. Kohandage oma makseid vastavalt nõuetele ja laske süsteemil ülejäänu hallata. Kõik, mida pead tegema, on veenduda, et saldo on maksete tegemiseks piisav.\n2. Makse meeldetuletused\nKõigile ei meeldi automaatne laadimine. Selle asemel võite luua kalendri meeldetuletusi või seadistada märguandeid. See võib sisaldada tekste ja e -kirju. Süsteemid võivad teid teavitada, kui teie väljavõte on kätte saadud, kui enne tähtaega on jäänud teatud arv päevi, kui makse on postitatud jne. See sõltub laenu andvast organisatsioonist.\n3. Valige uus tähtaeg\nMitme makse jälgimine on raske, kui need jaotatakse ühe kuu peale. Maksete paremaks haldamiseks saate tähtaega korrigeerida. Näiteks kui teie arved tuleb tasuda kohe pärast palgapäeva, on lihtsam kohustusi täita ja kulusid kontrolli all hoida.\nHilinenud maksed on teie aruannetele kõige kahjulikumad halvustused, olenemata büroost. Need mõjutavad tulemust 7 aastat ja kontrollitavat teavet ei ole võimalik kõrvaldada. Tarbijad peaksid oma maksetega ettevaatlikud olema, sest isegi üks viga kallutab tulemust.\nSelliste vigade vältimiseks seadistage meeldetuletused või automaatne makse. Kui teie tulemus on ebaõiglane, kõrvaldage aruandlusvead parandamise teel. Vaidlusi saate avada iseseisvalt või pöörduda usaldusväärse agentuuri poole.\nOktoober 20, 2021 kell 13: 28\nشات مبدعين شات صوتي شات العراق شات عراقنا شات ذهب ادغت بغت بات العراق شات عراقنا


Lihula Jalgpalliklubi on sügisringi alustanud võimsalt, Haapsalu tagasihoidlikumalt - Läänlane.ee\nEesti jalgpalli meistrivõistluste III liiga läänetsoonis on kolmandik sügisringi mängudest peetud. Liigas mängivate Lihula Jalgpalliklubi ja Läänemaa Jalgpalliklubi Haapsalu sügisesest stardist saame teha seega üsna täpse ülevaate.\nKevadel umbes samal ajal liigale pilku heites jäi silma kaks tõsiasja. Lihula Jalgpalliklubi oli siis ülimalt edukas, see oli klubi ajaloo kõigi aegade parim hooaja algus. Läänemaa JK Haapsalul oli aga tagasihoidlikum start. Nüüdses sügisringis on nelja peetud kohtumisega olukord peaaegu sama.\nLihula JK kõik on sügisringi mängud on seni peetud koduväljakul ja kõik vastased on ka alistatud: Pakri SK Alexela 2:0, FC Lelle 3:1, ülipõnevas lahingus saadi jagu FC Zenit Tallinn võistkonnast aga 2:1.\nNeljandas sügisringi kohtumises alistati möödunud laupäeval vendade Reilo Marki (2) ja Romel Puda (1) väravatest 3:2 Rummu Dünamo.\nHetkel on klubi sügisringimängudest saadud 12 punkti toel tabelis 33 punktiga 2.-3. positsioonil. Seda tabelikohta jagatakse Tallinna FC Castovanni Eagles nimelise meeskonnaga.\nIkka ja jälle tuleb tähelepanu pöörata Lihula meeste üsna heale kaitsemängule. Viieteistkümnes seni peetud kohtumises on endale lastud lüüa 20 väravat, see teeb 1,3 väravat mängu kohta. See on liiga paremuselt teine näitaja.\nVõistkonna kogenud ja kauaaegne kaitsemängija Randel Plaas: “Oleme hästi mänginud. Vahel peaks väravavõimalusi rohkem realiseerima. Viimases mängus samuti oleks võinud seis olla märksa suurem. Juhtisime, aga siis tekitasime närvikõdi, vastased lõid tagasi, kuid õnneks pääsesime.”\nKevadringi ja sügisringi algus on Lihula Jalgpalliklubil peaaegu identne. Kevadel koguti nelja mänguga 10 punkti ja väravate vahe oli 10:3, nüüd on saadud tabelisse 12 punkti ja väravatevahe on 10:4.\nLäänemaa JK Haapsalu on sügisringi 2017. aasta meistrivõistlustel alustanud kahe võidu ja kahe kaotusega. Kogutud on seega kuus punkti. Ka siin saame võrdluse tuua kevadringiga.\nEsimestes mängudes on lastud endale lüüa väga palju väravaid. Kevadringis näiteks esimese kolme mänguga 10, sügisringis aga esimese nelja kohtumisega tervelt neliteist.\nViimati kaotati koduväljakul tulemusega 1:6 Tallinna Castovanni Eagles meeskonnale. Selle mängu ristis meeskonna peatreener Aavo Tomingas kohe ka hooaja halvimaks: “Hooaja halvim mäng, kuid kindlasti oleme ja suudame paremini.”\nVeel on alla jäädud võõrsil Kärdla Linnameeskonnale 3:5. Võidud on nopitud aga FC Kose üle 5:1 ja ülimalt närvilises kohtumises JK Kernu Kadaka üle tulemusega 3:2.\nLäänemaa JK Haapsalu paikneb pärast 15 mängu liigatabelis 28 punktiga 5. real. Vahed ei ole suured ja usutavasti parandab meeskond oma positsiooni nii nagu kevadringis. Siis tõusti kevadringi lõpuks tabeli üheksandalt kohalt kolmandaks.\nEt koht hooaja lõpuks paraneks, peab meeskond kindlasti parandama kaitsemängu. Praeguseks on lastud endale lüüa 37 väravat. Liigas on veel vaid kaks kehvema kaitsemänguga meeskonda.\nSeevastu on meeskond oma pöidlahoidjaid rõõmustanud üsna hea resultatiivsusega. Kogu liiga kõige suurema väravaküti leiame just sellest meeskonnast – Andres Dobõšev-Proosväli on löönud 20 väravat.\nKahte Läänemaa võistkonda võiks vaadata veel eri nurkade alt. Lihula Jalgpalliklubi puhul tooks enamiku võistkonna liikmete esimese treenerina välja huvitava ja tähtsa fakti – meeskonnas väljendub kahe väikese küla joon. Seitse mängijat on kas kogu lapsepõlve seal koolis käinud või vaheajad ja suved veetnud hoovisporti tehes Tuudi jalgpalliväljakul, ja kuus mängijat on turvalise lapsepõlve saanud Kirblast. See on 65% meeskonnast. Lisaks veel viis mängijat Lihulast.\nJust selline väikeste külade olek elupaigana on ülimalt tähtis. Jah, noored said Lihulas kõik kunagi treeningul kokku, kuid spordiarmastuse ja esimesed teadmised ja oskused tulid lapsepõlve mättalistelt palliplatsidelt. Kõik see on taganud selle, et tegemist on erilise meeskonnavaimuga võistkonnaga.\nLäänemaa JK Haapsalu meeskond paistab silma oma väga noore koosseisuga. Treener Aavo Tomingase juhendatavas meeskonnas on 60% mängijaist 16-18-aastased.\nKui seda võistkonda suudaks kuidagi tulevikus koos hoida, on ilmselge, et tegemist on võistkonnaga, kes mängiks mitu liigat kõrgemal tasemel. Jalgpallikeeles U19 poisid on ehk selle klubi aegade andekaim kooslus, kui kõrvutada neid 1985. aastal sündinud poiste võistkonnaga, mis kunagi Eesti noorte meistrivõistlustel neljanda koha võitis.\nMeie mõlemad meeskonnad mängivad Eesti meistrivõistlustel tublilt ja Läänemaa spordisõpradel tuleb neile head soovides pöialt hoida.\nLäänemaa JK Haapsalu, Lihula JK\nLihula Jalgpalliklubi on sügisringi alustanud võimsalt, Haapsalu tagasihoidlikumalt added by Ivar Soopan on 21. aug. 2017


Ebaturvalise boksipeatusest lahkumise eest saab edaspidi ajalise karistuse - Vormel 1 maailmas - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVormel Hockenheim'i ringrajal.\nTänavusel Saksamaa Grand Prix’il Hockenheimis lasti Ferrari piloot Leclerc rajale nii, et ta sõitis Romain Grosjean‘ile teele ette. Grosjean oli sunnitud pidurdama ning see maksis talle väärtuslikku aega, vahendab Motorsport.com.\nSel korral ei saanud Ferrari juht mitte ajalist karistust, vaid 5000 eurose trahvi. Teised piloodid aga tõstatasid teema uuesti, kuna rahaline trahv ei ole selle vea vältimiseks piisav.\nRahvusvaheline autoliit võttis arutelu järel vastu otsuse, et selline ebaturvaline boksipeatusest lahkumine on tõesti probleem ning edaspidi saab selle eest ajalise karistuse.


Nicole Scherzinger: tema tutvumislugu, suhted, lahusolekud ja uuesti lagunemised: tead seda kõike siin! - Abielus elulugu - Meelelahutus\nNicole Scherzinger: tema tutvumislugu, suhted, lahku minemised ja uuesti lahkuminekud: tea seda kõike siin! — 2021\nNicole Scherzingeri praegune inamorato\nNicole Scherzinger , tundub, et endine Pussycat Dolli esilaulja ja X-faktori kohtunik on rahul oma praeguse poiss-sõbra-Bulgaaria tennisisti Grigor Dimitroviga. Ta on temaga kohtunud alates 2015. aasta juulist. Nicole Scherzinger on Grigor Dimitrovist 13 aastat vanem.\nNicole Scherzingeri varasemad armusuhted\nKuid kas teadsite, et Grigor pole esimene mees, kellega Nicole Scherzinger on olnud seotud? Nicole Scherzingerit on ikka ja jälle näha intiimsetes positsioonides teiste meessoost kuulsustega.\n2016. aastal pildistati teda koos DJ Calvin Harrisega ööklubi taga. Teda süüdistati Grigor Dimitrovi petmises. Kuid ta eitas ägedalt sellist truudusetust.\nAllikas: El online (Calvin Harris ja Nicole Scherzinger)\nkas alison kraussil on lapsi\nOma seisukohta selgitades ütles Nicole Scherzinger:\n'Ma olen õnnelik. Olen oma elus tõesti heas, kindlas ja tasakaalukamas kohas. Olen naisena palju kasvanud. Mu vanaema ütles alati, et leida inimene, kellega soovite abielluda, peate leidma inimese, kellega soovite oma elu lõpuni töötada. See on märksõna: töö. '\n2. Nicole Scherzingeri üsna lähedased suhted 23-aastasega Matt Terry , võistleja ja X-Factori saate võitja (2016) oli šokeerinud vaatajaid, sealhulgas kaaskohtunikku, Simon Cowell .\nPärast tema võitu oli Matt tõstnud Nicole Scherzingeri ja naine käis temast mööda. Pealegi suudles ta teda, jättes huulepulgajäljed üle kogu tema. Ta oli selle võistleja vastu vaimustatud ja oli tema võiduga ülimalt rahul. Hiljem oli Matt Terry võltsinud kõik kuulujutud, mis olid seotud tema romantilise suhtega Nicole'iga.\nTeile võib meeldida lugeda Nicole Scherzinger - tema kihisev mandariini kuju kallistav midi-rõivas ja Kreeka sünnipäevapuhkus - klõpsake üksikasjade teadmiseks!\nAllikas: Daily Mail (võistleja ja võitja Matt Terry ning kohtunik Nicole Scherzinger)\n3. Kuulujutt tehti ketramiseks ka 2015. aastal, kui Nicole Scherzinger ja Ed Sheeran , muusikut ja lauljat nähti mitmel korral üksteisega lähedasemaks muutumas. Muide, Ed Sheeran oli Nicole'ist 13 aastat noorem. Edsi sõber oli Sun Magazine'ile öelnud, et\n'Ta [Ed Sheeran] on olnud lähedane [romantika] suhtes lähedaste sõprade ja kolleegidega. See ei pruugi areneda üle [mõne] kuupäeva, kuid need on kindlasti kitsad. '\n4. 2014. aastal oli Nicole romantiliselt seotud ka räppari ja produtsendiga, Jay-Z . Viimane olevat petnud oma lauljat ja näitlejannat Beyonce . Beyonce andis 2016. aastal välja uue albumi Lemonade, mis räägib ebaaususest abielusuhtes ja andestamisest mehele oma elus.\n5. 2012. aastal nähti Nicole'i ka koos R&B lauljaga, Chris Brown Supper Clubis lähedaseks saamine ja suudlemine; kuigi mõlemad eitasid hiljem sellist ebaseaduslikku suhet.\nAllikas: Entertainment.ie (Nicole ja Chris Brown)\n6. Ta oli seotud ka Steve Jonesiga, Derek Hough ja Drake .\nNicole'i eelmine pikaajaline kaunitar\nAastatel 2007–2015 käis Nicole väidetavalt Vormel 1 maailmameistriga, Lewis Hamilton . Kuid see suhe ei olnud sujuv purjetamine. See oli sisse ja välja suhe. Nende suhe tundus olevat korras aastatel 2007–2010.\nkes on martha maccallumi abikaasa\n2011. aastal eraldasid nad põhjusena vastuolulised töögraafikud, kuid 2012. aasta jaanuariks olid nad taas koos. 2013. aasta juuliks oli nende suhe taas madalamal kohal, et taasühineda 2014. aasta märtsis. Kuid 2015. aasta veebruariks oli kibestumine jõudnud haripunkti ja nad läksid lõplikult lahku.\nAllikas: Päike (Lewis Hamilton ja Nicole Scherzinger)\nLoe ka Üles ja isiklik! Simon Cowell räägib oma varasematest suhetest, asjadest, abielust ja lastest!\nNicole Scherzingeri lühike elulugu\nNicole Scherzinger on nii laulja kui ka tantsija. Ta lõpetas õpingud Wrighti Riiklikus Ülikoolis, samas kui keskkoolis võitis ta ka Coca-Cola Classic Talent ürituse. Ta oli kuulus Pussycat Dollsi pealauljana ja Jai Ho soololauluna filmis Slumdog Millionaire. Hiljem võitis ta palju tiitleid ja sai hiljem kuulsa saate X Factor kohtunikuks. Rohkem elulookirjeldust ...\nebapraktiline naljamees on ta gei\nkui pikk on andre agassi


PILTUUDIS: Kalade mõõduvõttu sekkus haug - Maakond - Saarte Hääl\nFOTO: Markus Lindlaan\nJahist suuremale ahvenale on saamas jaht mistahes suuremat sorti kalale – kui seni on kalamehed läkitanud Saarte Hääle toimetusele fotosid üha suurematest ahvenatest, siis nüüd lisandus nende kõrvale foto haugist.\n„1. juunil kell 8 hommikul läksin Salme jõeäärde kalale, umbes kell pool 9 näkkas,“ kirjeldas oma saagist foto saatnud Markus Lindlaan. „Kerimise järgi teadsin, et on suur kala,“ märkis kalamees. „Kui kaldale sain, oli otsas 2,01 kg kaaluv haug.“\nLäinud nädalal avaldasime Saarte Hääle veebiküljel foto õnnelikust tuuleenergiaärimehes Oleg Sõnajalast, kellele pakkus rõõmu Salme jõest välja sikutatud 750 g ja 37,5 cm pikkune ahven.\nSelle peale võttis toimetusega ühendust hobikalamees Jaanus Tamkivi, kes tõdes, et tema jaoks algab mõiste suur ahven ikka kaalust vähemalt üks kilo ning saatis toimetusele pildi endast koos 42 sentimeetrise 1,2 kilo kaaluva ahvenaga.\nKohalike kalameeste ahvena-rekordid said mõni päev hiljem täiendust, kui Saarte Hääle toimetusele laekus Taavo Kuusiku fotojäädvustus pilt 1,4 kg kaalunud ahvenast ja oma 31. juuli saavutusega - 1,5 kilo kaaluva ahvenaga - tuli lagedale ka kutseline kalur Erik Saar.