KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Rändest tuleneva arengumõju maksimeerimine ELi panus ÜRO kõrgetasemelisse dialoogi ning edasised sammud arengu ja rände vahelise seose laiendamiseks\nKOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Rändest tuleneva arengumõju maksimeerimine ELi panus ÜRO kõrgetasemelisse dialoogi ning edasised sammud arengu ja rände vahelise seose laiendamiseks /* COM/2013/0292 final */\nRändest tuleneva arengumõju maksimeerimine ELi panus ÜRO kõrgetasemelisse dialoogi ning edasised sammud arengu ja rände vahelise seose laiendamiseks\n2006. aasta septembris toimunud rahvusvahelist rännet ja arengut käsitlev kõrgetasemeline dialoog oli esimene Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee korraldatud kõrgetasemeline südmus, mis oli eranditult pühendatud rahvusvahelise rände ja arengu mitmemõõtelistele teemadele. Teine kõrgetasemeline dialoog toimub 3.–4. oktoobril 2013.\nRänne on üleilmsetes aruteludes üha sagedamini teravdatud tähelepanu all ning seda peetakse nii päritolu- kui ka sihtriikide arengu võimsaks ergutamisvahendiks. Seda ilmestab muu hulgas ÜRO süsteemi töörühma 2012. aasta aruanne „Sellise tuleviku teostamine, mida soovime kõikidele” ÜRO 2015. aasta järgse arengukava kohta, milles tunnistatakse, et ränne on üleilmse rahvastikudünaamika peamine tegur ning kaasava majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamise vahend.\nInimeste suurenenud piirkondlik ja üleilmne liikuvus, struktuursed muutused maailmamajanduses ning praegune majanduskriis loovad päritolu-, transiit- ja sihtriikidele uusi võimalusi ja väljakutseid. 2013. aasta kõrgetasemeline dialoog annab ainulaadse võimaluse teha tööd tõhusa ja kaasava rändejuhtimise üleilmse tegevuskavaga ning määrata kindlaks meetmed, millega edendada rändajate tähtsust uuenduslikkuse ja arengu kandjatena. 2013. aasta kõrgetasemelise dialoogi üldteema on „Konkreetsete meetmete kindlaksmääramine, et tugevdada sidusust ja koostööd kõikidel tasanditel eesmärgiga laiendada rahvusvahelise rände eeliseid ühtmoodi nii rändajate kui ka riikide jaoks ning tugevdada rände seotust arenguga ja püüda samal ajal vähendada selle negatiivseid mõjusid”.\nRändest tuleneva positiivse arengumõju maksimeerimine on ELi oluline poliitiline prioriteet – seda näitab asjaomane ELi kahene poliitikaraamistik. Ränne ja areng on üks neljast prioriteetsest valdkonnast rände ja liikuvuse suhtes võetud üldises lähenemisviisis, mis kujutab endast ELi rändealase välispoliitika üldist raamistikku. Ränne on eriprioriteet ELi muutuste kavas, kus lühidalt tutvustatakse ELi arengupoliitika raamistikku. Rändaja perspektiiv on rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi keskne element ning rändajate inimõiguste kindlustamine on kõikide ELi rände- ja arengumeetmete prioriteet.\nKäesoleval teatisel on kahesugune eesmärk. Sellega luuakse kõrgetasemelise dialoogi pidamiseks alus ELi ja liikmesriikide (edaspidi „EL”) ühisele seisukohale koos põhisõnumitega tõhustatud üleilmse koostöö jaoks. 2.–5. jagu on seetõttu üles ehitatud vastavalt kõrgetasemelise dialoogi neljas ümarlauas arutlusele tulevatele teemadele. Lisaks esitatakse teatise 6. jaos ettepanekud, kuidas EL võiks laiendada rände ja arengu vahelist seost oma poliitikas ja tegevuses ning astuda samme, et süstemaatiliselt pöörata tähelepanu rände ja liikuvuse tähtsusele säästvas arengus. Seega vastatakse selles jaos nõukogu palvele kujundada „ambitsioonikam ja ettepoole vaatavam” lähenemisviis rände ja arengu jaoks ELi tasandil, nagu see sõnastati nõukogu 29. mai 2012. aasta järeldustes rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta.\n2. Ümarlaud 1: Millist mõju avaldab rahvusvaheline ränne säästvale arengule? Asjaomaste prioriteetide kindlaksmääramine seoses 2015. aasta järgse arenguraamistiku ettevalmistamisega\n2.1. Vajadus vaadelda laiemalt rände ja arengu vahelist seost\nTavaliselt on rände- ja arenguteemaline arutelu keskendunud vaid vähestele tähtsatele küsimustele, näiteks rahaülekanded, diasporaa, ajude äravool ja korduvränne, mille puhul seatakse esikohale ränne OECD riikidesse, aga mitte ränne madala ja keskmise sissetulekuga riikide vahel. Endiselt on võimalik täiustada nende nö traditsiooniliste valdkondade poliitikat ja selle rakendamist, muu hulgas ka ELi tasandil, kuid vaja oleks astuda samm edasi, kuna praegune lähenemisviis ei ole piisav kõikide arutluse all olevate teemade põhjalikuks käsitlemiseks.\nKõikides maailma riikides toimub rahvastiku liikumine ning selline suundumus tõenäoliselt süveneb. Hinnangute kohaselt on maailmas 214 miljonit rahvusvahelist rändajat, kellest enamik (150 miljonit) on OECD-väliste riikide kodanikud. Suurem osa rahvusvahelisest rändest toimub piirkonniti, peamiselt arenguriikides. Näiteks elab hinnangute kohaselt 80 % Aafrika rändajatest teises Aafrika riigis.\nArenguriikide vaheline ränne on oluline, kuid sageli tähelepanuta jäetud teema, mis loob võimalusi ja probleeme samamoodi kui rahvusvaheline ränne.\nLisaks tihedale seotusele rändega soodustavad arenguprotsessid ka liikuvust ja toetuvad sellele (ettevõtjate, töötajate, üliõpilaste, turistide lühivisiidid, perede külastamine jne). Liikuvus on tähtis tegur, mis tugevdab lõunapoolkera linnakeskuste rolli arengukeskustena ning majandusliku, sotsiaalse ja kultuuriliste sõlmpunktidena, ning see aitab integreerida arenevaid majandusi piirkondlike ja üleilmsete turgudega.\nSundränne on endiselt üleilmne probleem. Suur osa maailma 15 miljonist pagulasest elab arenguriikides, sageli pikaajaliselt rasketes oludes. See seab vastuvõtvad kogukonnad ulatuslike probleemide ette. Kuid pagulaste ja teise sundrändajate kohalolu võib nii riigi kui ka piirkonna majandusele luua samuti uusi võimalusi ja tuua kasu tänu pagulaste inimkapitalile (nende tööoskused) ning seetõttu, et tekitatakse nõudlust kaupade ja teenuste järele. Meetmed, millega ohjata pagulaste potentsiaali arengu suunajatena, suurendavad nende eneseusku ning aitavad seeläbi tugevdada pagulaste kaitse kvaliteeti, millest on kasu ka vastuvõtval riigil.\nKliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine juba mõjutavad rännet ja liikuvust üha rohkem ning praegused tõendid lubavad oletada, et enamus liikumistest toimub edaspidi kas arenguriikides või nende vahel.\nRänne ja liikuvus avaldavad nii positiivses kui ka negatiivses tähenduses väga suurt mõju säästva majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu valdkonnas tehtavatele edusammudele nii madala kui ka keskmise sissetulekuga päritolu- ja sihtriikides.\n· Päritoluriikide puhul on rände majanduslikud hüved hästi dokumenteeritud, hõlmates vaesust vähendada aitavaid rahaülekandeid ja diasporaa investeerimisalgatusi. Diasporaa finants-, inim- ja sotsiaalkapital võib samamoodi aidata vahetult täita sotsiaalseid arengueesmärke, sealhulgas aastatuhande arengueesmärke tervise ja hariduse valdkonnas. Samamoodi saavad rahaülekanded ja teised rändajate tehtud panused aidata päritoluriikides muuta kohanemise kliimamuutuste kahjulike mõjudega lihtsamaks. Töötamisvõimalused välismaal võivad samuti aidata motiveerida noori vastavaid oskusi omandama. Inimarengu mõjud on siiski mitmetahulised, nagu näitavad mured seoses ajude äravooluga ning rände negatiivsed sotsiaalsed tagajärjed kojujääjate suhtes. Näiteks võib ränne negatiivselt mõjutada aastatuhande tervise arengueesmärgi saavutamist, põhjustades ajude äravoolu ja tervishoiutöötajate üleilmset ebaühtlast jaotust.\n· Sihtriikide puhul saab hästi juhitud ränne aidata täita lünki tööjõuturul, pakkuda tööjõudu struktuurseteks majandusmuutusteks, hoogustada rändajate abil innovatsiooni ning anda oma panuse sotsiaalkindlustussüsteemidesse. Ränne ja liikuvus võivad tekitada linnastumise juhtimisel probleeme, kuid samal ajal on nad olulised linnade kui kasvukeskuste toimimisel. Tõhusa juhtimise puudumisel võivad rände kulud olla märkimisväärsed. Ränne võib avaldada survet nappidele vahenditele ja vastuvõtva riigi elanikkonnas võivad tekkida sotsiaalsed pinged, mida sageli kasutavad oma huvides populistlikud jõud. Kontrollimatu ränne võib halvendada julgeolekuolukorda, eelkõige ebastabiilsetes riikides.\nRänne on arengu jaoks seega nii võimalus kui ka väljakutse. Kahtlemata on see avaldanud positiivset mõju aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele. Kuid halvasti juhitud rändest tulenevad kahjulikud mõjud võivad ühtlasi õõnestada säästva arengu edukust.\n2.2. Ränne ja 2015. aasta järgne arenguraamistik\nKomisjon väljendab heameelt üha suurema huvi üle lisada ÜRO 2015. aasta järgsesse arenguraamistikku sellised arengumootorid nagu ränne ja liikuvus. Samuti tervitab komisjon arutelu selle üle, kas on võimalik välja töötada rände juhtimise erinevate tahkude kvaliteedinäitajad. Tuleb teha kõik selleks, et kõrgetasemelise dialoogi panus nendesse teemadesse oleks ulatuslikuma 2015. järgse protsessi jaoks oluline ja et see panus kaasataks sellesse protsessi.\nAntud kontekstis kujutavad nii 2015. aasta järgse tegevuskava raames toimuvad rahvastiku dünaamika teemal peetavad arutelud kui ka rahvusvahelise konverentsi (rahvastik ja demograafia pärast 2014. aastat) tulemuste läbivaatamine endast head võimalust tegeleda probleemide ja võimalustega, mida ränne ja liikuvus arengu suhtes loovad, hõlmates seoseid üleilmse tööturu arengu, eri piirkondade ulatuslikumate demograafiliste suundumuste ja arenguriikide elanikkonna liikumiste vahel.\n2.3. Põhisõnumid kõrgetasemelise dialoogi pidamiseks\n· Rännet ja liikuvust tuleb tunnustada kui arengumootoreid. Neid peaksid käsitlema kõik arengu edendamisega tegelevad isikud kõikidel tasanditel ning need tuleks integreerida 2015. aasta järgsesse arenguraamistikku. Rände tõhusa juhtimise edendamine on oluline, et maksimeerida rände positiivne ja minimeerida negatiivne mõju arengule.\n· Arengut ja rännet käsitlevat tegevuskava tuleks laiendada. Arenguriikides ja nende vahel aset leidvate rändevoogude kasvavat tähtsust tuleks tunnistada ning nende positiivseid ja negatiivseid seoseid majandusliku ja sotsiaalse arenguga tuleks arutada riikliku ja piirkondliku arengupoliitika raames.\n· Kliimamuutuste, keskkonna halvenemise ja rände vahelisi seoseid tuleb põhjalikult kaaluda, eelkõige arenguküsimuste valdkonnas.\n3. Ümarlaud 2: Meetmed, millega tagada kõikide rändajate, eelkõige naiste ja laste inimõiguste austamine ja kaitse, samuti meetmed, mille abil ennetada ja tõkestada inimkaubandust ja rändajate salaja üle piiri toimetamist, ning meetmed, millega tagada nõuetele vastav, korrapärane ja turvaline ränne\n3.1. Kõikide rändajate inimõigused\nAustus rändajate ja pagulaste õiguste vastu on ELi poliitika põhikomponent. ELil on rändajate õiguste kaitseks terviklik poliitika. Viimase kümne aasta jooksul on EL vastu võtnud mitmesuguseid direktiive, millega tagatakse võrdne kohtlemine tööhõive, hariduse ja koolitamise valdkonnas. Võrdsus on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja ELi põhiõiguste hartas, mida kohaldatakse nii ELi kodanike kui ka teiste riikide kodanike suhtes.\nRännet käsitlevate ELi eeskirjadega on kehtestatud rändajate sotsiaalkindlustusõigusi reguleerivad normid, millele maailmas võrdset ei leidu. Näiteks saavad ELi mittekuuluvate riikide kodanikud pärast seda, kui nad on ELis elanud seaduslikult viis aastat, teatud tingimustel ELi kodanikega samad õigused sotsiaalkindlustusele, -abile ja -kaitsele.\nEL on võtnud endale kohustuse võidelda rändajate ja rändaja taustaga isikute (rändajate teine ja kolmas põlvkond) vastu suunatud rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimisega, tagada ELi mittekuuluvate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning edendada integratsioonipoliitikat, mis annab neile ELi kodanike õigustega võrreldavad õigused ja kohustused. EL on välja töötanud mitu instrumenti seaduslikult ELis elavate rändajate integreerimise toetamiseks, sealhulgas Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond, Euroopa integratsiooni veebisait, Euroopa integratsioonifoorum ning „Integratsiooni käsiraamat poliitikutele ja erialatöötajatele”.\nEL on võtnud endale kohustuse edendada samasuguseid kõrgeid norme oma rändealases välispoliitikas. Rändajate inimõiguste kaitse tugevdamine on valdkondadeülene prioriteet koostöös ELi mittekuuluvate riikidega. EL on teinud endale ülesandeks aidata tugevdada integratsioonipoliitikat ning aidata edendada rändajate ja pagulaste õiguste kaitset partnerriikides. See tähendab juurdepääsu kindlustamist põhi- ja muudele õigustele, näiteks juurdepääs haridusele ja tervishoiule, õigus töötada, õigus vabalt liikuda, kodakondsusetuse kaotamine, rändajate meelevaldse kinnipidamise kaotamine, juurdepääs õigusemõistmisele ning kodanikega võrdne kohtlemine tööhõive küsimustes.\nRändajate õiguste tunnustamine tagatakse ulatusliku rahvusvahelise õigusliku ja normatiivse raamistiku abil. Nii rändajate kui ka kodanike suhtes tuleb kohaldada järgmisi põhitekste: inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioon ja selle 1967. aasta protokoll, 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsioon, ÜRO 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsioon, ÜRO lapse õiguste konventsioon, kaks ÜRO Palermo protokolli rändajate salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse kohta, rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO piinamise vastane konventsioon ning ILO konventsioon koduabiliste inimväärse töö kohta. Kuid siiski on vaja eelkõige riiklikul ja piirkondlikul tasandil teha suuremaid jõupingutusi, et rahvusvaheliselt kokkulepitud raamistikke paremini rakendada ning jõustada rändajate inimõiguste kaitse. Selles kontekstis oleks oluline töötada välja poliitika ja võtta meetmed, mille abil edendada nende isikute inimõigusi, kes viibivad riigis ebaseaduslikult.\nELi liikmesriigid ei ole kirjutanud alla ÜRO 1990. aasta konventsioonile kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta. Konventsioonis ei tehta piisavalt vahet seaduslike ja ebaseaduslike võõrtöötajate majanduslike ja sotsiaalsete õiguste vahel ning see ei ole kooskõlas liikmesriikide ega ELi poliitikaga ning sellest on seetõttu saanud põhimõtteline takistus. Kuid kui vaadata asja sisuliselt, siis ELi õigusaktid annavad ulatusliku kaitse nii seaduslikele kui ka ebaseaduslikele rändajatele ning kaitsemeetmed on sageli ulatuslikumad kui konventsioonis sätestatu. Kaugemas tulevikus on ehk võimalus praegune kompleksne normatiivne raamistik üle vaadata, sealhulgas võimalus hakata koostama kõikide võõrtöötajate õiguste uut konventsiooni, mida on kohandatud 21. sajandi reaalsete olude ning probleemidega.\n3.2. Hästi korraldatud, korrapärane ja turvaline ränne\nKomisjon avas 2011. aastal ELi rändeportaali, et teavitada rändajaid nende õigustest ja sisserändemenetlustest. Portaalist saavad teavet ELi mittekuuluvate riikide kodanikud, kes on huvitatud elama asumisest ELis. Sealt leiab praktilist teavet iga liikmesriigi menetluste kohta kõikide rändaja kategooriate jaoks. Samuti kaalub EL spetsiaalsete rände ja liikuvuse teabekeskuste loomise toetamist teatud partnerriikides eesmärgiga hõlbustada lahkumiseelsete, tagasijõudmis- ja taasintegratsioonimeetmete võtmist.\nSegaliikumine, mille raames erineva profiili ja vajadustega inimesed kasutavad samu rändeteid ja transpordivahendeid, tekitab riikidele probleeme seoses erinevate rühmade vajaduste hindamisega. On äärmiselt oluline, et sellist liikumist juhtivad asutused tagavad rahvusvahelise kaitse seda vajavatele isikutele ning et ebaseaduslikke rändajaid koheldakse väärikalt, ilma neid kurjategijateks pidamata.\nEbaseaduslikud rändajad on ärakasutamise ja vägivalla esinemisel tihti haavatavamad. Ebaseaduslik ränne piirab rändajate potentsiaali toetada oma päritoluriike ning suurendab negatiivsete arengutulemuste tõenäosust sihtriikides.\nEL on tõsiselt pühendunud ebaseadusliku rände vähendamiseks mõeldud õigusaktide ja poliitika jõustamisele. Komisjon soodustab seaduslikku rännet ning püüab tõkestada ebaseaduslikku rännet ja selle vastu võidelda, muu hulgas piirihalduse ning tagasisaatmis- ja tagasivõtmispoliitika abil. EL võtab samuti meetmeid rändajate väärkohtlejate karistamiseks. Tööandjatele kohaldatavate karistuste 2009. aasta direktiiv on põhidokument, mis hõlmab sätteid õigusselgusetuse vähendamiseks ja ebaseaduslike rändajate ärakasutamise tõkestamiseks. Nimetatud direktiivis ei ole sätestatud karistusi ebaseaduslikult riigis viibivatele võõrtöötajatele, vaid keskendutakse tööandjatele, kes kasutavad ära haavatavas olukorras olevaid rändajaid.\nEL abistab ka arenguriike, kes püüavad tugevdada oma poliitikat ning suurendada suutlikkust hästi korraldatud, korrapärase ja turvalise rände tagamisel. EL toetab inimväärse töö tagamise suuniseid ja sotsiaalkaitset ning poliitikat, millega hõlbustatakse piirkondlikku tööjõu liikuvust. Samuti edendab EL integreeritud piirihaldust kui vahendit, mille abil luua avatud ja turvalised piirid ning austada piiridel õigusi, sealhulgas õigust taotleda varjupaika.\nRahvusvaheliselt tuleks täiendavalt pöörata tähelepanu nende rändajate abistamisele ja kaitsmisele, kes on sattunud humanitaarkriisi, äärmiselt eluohtlikku olukorda või raskustesse ühest kohast teise liikudes või vastuvõtvas riigis viibides. Eraldi tähelepanu tuleb pöörata naistele ja lastele või teistele eriti haavatavas olukorras olevatele inimestele.\nELi kohustust tõkestada rändajatega kaubitsemist ja võidelda selle vastu ning teha tööd inimkaubanduse kaotamise nimel on kajastatud mitmes algatuses, meetmes ja rahastamisprogrammis juba alates 1990ndatest. 2011. aastal vastu võetud direktiiv, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, kujutab endast suurt edasiminekut. Selles ei keskenduta mitte ainult õiguskaitsele, vaid püütakse tõkestada kuritegevust ja tagada, et inimkaubanduse ohvreid kaitstakse ning et neile antakse võimalus taastuda ja taasintegreeruda ühiskonda. Samuti sisaldab inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016 meetmeid, millega tagada parem koostöö ja kooskõlastamine inimkaubanduse vastase võitluse osaliste, sealhulgas valitsuste, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel. Tulevaste meetmete hulgas on teadustöö ja projektide rahastamine, platvormide loomine, suuniste ja parimate tavade väljatöötamine, koolitamine jne.\nInimkaubanduse teema on samuti ELi väliskoostöö üks peamisi küsimusi ning sellega tegeletakse süsteemselt asjaomastes kokkulepetes ja partnerlustes ELi mittekuuluvate riikidega ning kõikides rände ja liikuvuse teemalistes ELi dialoogides.\n3.4. Põhisõnumid kõrgetasemelise dialoogi pidamiseks\n· Kõik riigid peaksid tagama rändajate inimõiguste kaitse valdkondadeülese prioriteedina ning peaksid hoidma au sees asjaomaseid inimõiguste kaitse rahvusvahelisi dokumente.\n· Kõik riigid peaksid austama inimväärikust ja rändajate põhi- ja inimõigusi, olenemata nende õiguslikust staatusest. Nad peaksid võtma kohustuse kaitsta ja toetada varjupaigataotlejaid ja haavatavaid rändajaid, näiteks saatjata alaealisi, inimkaubanduse ohvreid, naisi ja lapsi.\n· Kõik riigid peaksid töötama välja riikliku poliitika rändajate ja rändaja taustaga isikute integreerimiseks oma ühiskonda ning ksenofoobia ja diskrimineerimise tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Nad peaksid võtma kindlad meetmed nii seaduslikke kui ka ebaseaduslikke rändajaid orjastavate töötingimuste vastu. Nende meetmete hulka peaks kuuluma toimivate karistuste rakendamine ebaseaduslikult riigis viibivaid võõrtöötajaid kasutavate tööandjate suhtes.\n· Kõik riigid peaksid ratifitseerima ja rakendama inimeste salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemist käsitlevad rahvusvahelised dokumendid. Nad peaksid kujundama välja riikliku ja piirkondliku inimkaubanduse vastase poliitika või seda ajakohastama ning tugevdama koostööd inimkaubanduse tõkestamise, inimkaubitsejate kohtu alla andmise ja inimkaubanduse ohvrite kaitse valdkonnas.\n· Rõhutada tuleks, kui tähtis on anda (võimalikele) rändajatele teavet sisserändamismenetluste, rändajate õiguste ning kavandatava sihtriigi majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste kohta.\n4. Ümarlaud 3: Partnerlussuhete ja koostöö tugevdamine rahvusvahelise rände valdkonnas, mehhanismid rändeküsimuste tulemuslikuks integreerimiseks arengupoliitikaga ning sidususe edendamine kõikidel tasanditel\n4.1. Partnerlus ja koostöö\nRiikidevahelised toimivad rahvusvahelised partnerlused on olulised rände positiivsete mõjude maksimeerimiseks nii päritolu- ja sihtriikide kui ka rändajate endi jaoks.\nEL peab põhjalikku dialoogi ja teeb koostööd paljude ELi mittekuuluvate riikide ja piirkondadega. Selline koostöö hõlmab rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi nelja võrdset valdkonda: i) seadusliku rände võimaldamine ja liikuvuse hõlbustamine, ii) ebaseadusliku rände ning inimkaubanduse tõkestamine ja nende vastu võitlemine, iii) rändest ja liikuvusest tuleneva arengumõju suurendamine, iv) rahvusvahelise kaitse edendamine.\nEL on alustanud piirkondlike ja kahepoolsete dialoogide pidamist rände ja liikuvuse teemal oma naabritega ja teiste prioriteetsete partneritega. See võimaldab kindlaks määrata ühised prioriteedid koostööks rändeteede küsimuses. Partnerriikidega põhjalikuma ja individuaalsema operatiivkoostöö tegemiseks kõikides rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi valdkondades on kehtestatud kaks spetsiifilist kahepoolset raamistikku – liikuvuspartnerlused ning rände ja liikuvuse ühine kava. Läbirääkimised asjaomaste õigusaktide üle on käimas ja akte rakendatakse aegamööda. Õigusaktide hulgas on viisalihtsustuslepingud (koos tagasivõtulepingutega), mille abil soodustatakse inimestevahelisi kontakte ELi ja tema prioriteetsete partnerite vahel. Rahastatakse mitmeid programme ja konkreetseid meetmeid.\nKõik rännet ja arengut käsitlevad dialoogid peaksid olema kaasavad, et selleks osaleksid vajaduse korral valistusvälised jõud, näiteks erasektor, tööandjate ja töötajate organisatsioonid, teadusasutused ja kodanikuühiskond ning samuti rändajate ja inimõigusorganisatsioonid.\n4.2. Rände integreerimine arengupoliitikaga\nSisse- ja väljarände erinevate tahkude integreerimine arengustrateegiaga kõikidel tasanditel on väga oluline esimene samm selleks, et täiendada juhtimisraamistikke eesmärgiga saada rände ja liikuvuse arengupotentsiaalist võimalikult palju kasu. Kuid edasi on siiski liigutud vähe, eelkõige partnerriikide strateegiate tasandil. Näiteks võib tuua vaesuse vähendamise strateegiadokumendid.\nTuleb veelgi tugevdada rände sidumist riiklike arengustrateegiatega. Partnerriikide arengumudelite, eesmärkide ja prioriteetidega alustades on võimalik rände ning riiklike ja valdkondlike arengustrateegiate sidumisega oluliselt parandada meetmete aktiivset rakendamist, nende jätkusuutlikkust ja ühtsust, et rändest tulenevat arengumõju maksimaalselt ära kasutada. Meetmed peaksid põhinema erinevaid sidusrühmi hõlmaval lähenemisviisil, koondades kõiki asjaomaseid ministeeriume.\nKa rahastajad, sealhulgas komisjon, peaksid tegema täiendavaid edusamme. Komisjon on liikunud jõuliselt edasi rände kui prioriteetse valdkonna integreerimisel väliskoostööga, eraldades ajavahemikul 2004–2012 enam kui 400 rändealasele projektile peaaegu miljard eurot. ELi väliskoostöös on saavutatud märkimisväärseid tulemusi rände juhtimise suutlikkuse arendamisel, järgides vaesuse vähendamise ja ELi rändealase välispoliitika eesmärke.\nInimeste suurenevat liikuvust arvesse võttes tuleb siiski teha täiendavaid jõupingutusi eesmärgiga tagada, et ELi teiste valdkondade, näiteks tööhõive, inimõiguste, kaubanduse, põllumajanduse ja keskkonna arengualgatused tuginevad hästijuhitud rände ja liikuvuse kui arengumootorite potentsiaali täielikule tunnustamisele.\nSelleks et toetada arengu edendamisega tegelevate isikute seas ühise arusaamise kujundamist rände tähtsusest, on vaja rohkem andmeid selle kohta, kuidas ränne hoogustab või takistab arengueesmärkide saavutamist, eriti nendes valdkondades, mida demograafia ja tööhõiveküsimused enim mõjutavad. Lisaks on vaja vahendeid, mille abil teisendada need teadmised tegutsemissuunisteks. Ilma selleta jääksid rände valdkonnas võetud poliitilised kohustused täitmata.\nKomisjon kasutas 2005. aastal arenguprogrammide koostamisel esimesena rändeprofiile toimiva vahendina võrdlusandmete saamiseks ja rändepoliitika kujundamise toetamiseks. Lühikestest rändeprofiilidest võib saada kasulikke võrdlusandmeid rändevoogude kohta, näiteks kasutades üleilmse rände rühma väljatöötatud põhinäitajaid ja juhist Migration Profiles – making the most of the process.\nViimaste aastate jooksul on EL osutanud tugevat toetust laiendatud rändeprofiilidele, millega koondatakse kõik sidusrühmad riigipõhisesse protsessi. Aktiivsemaks pooleks on partnerriik ning jätkusuutlikkus tagatakse asjaomase suutlikkuse arendamise abil. Komisjon on valmis toetama neid partnerriike, kes soovivad kasutada laiendatud rändeprofiile eesmärgiga paremini mõista rände täielikku mõju nende majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele arengule ja võtta sellest lähtudes sihtotstarbelisemaid poliitikameetmeid.\nRände ja arengupoliitika tulemuslikul integreerimisel on poliitikavaldkondade sidusus väga tähtsal kohal ning selle poole tuleks püüelda kõikidel asjaomastel tasanditel, sealhulgas riiklikes raamistikes, nt vaesuse vähendamise strateegiadokumentides, aga ka piirkondlikul, kohalikul ja mitmepoolsel tasandil. EL on ilmekas näide sellest, kuidas piirkondliku koostööga saab rände valdkonnas edendada poliitikavaldkondade arengusidusust. Poliitikavaldkondade arengusidususe edendamise kohustus on kehtestatud ELi aluslepingus ning selle rakendamiseks on välja töötatud mitmesuguseid töövahendeid, sealhulgas kehtestatud kohustus esitada aruanded kaks korda aastas.\nArengukavade koostamine kohalikes asutustes nõuab rände- ja arenguteemalistes aruteludes suuremat tähelepanu. Linnavalitsuste roll on äärmiselt tähtis, kuna suurenev ränne ja linnastumine on omavahel seotud ja mõjutavad tugevalt kõiki maailma ühiskondi. Linnadel on potentsiaali toimida sotsiaalsete muutuste käivitajatena. Ka lõunapoolkera riikide ees seisavad suured katsumused, sealhulgas säästva linnastumise eesmärgi saavutamine. Tuleks julgustada linnu vahetama teadmisi ja kogemusi sellistel teemadel nagu ligipääs tööturule, integratsioon, linnaplaneerimine ja taristu, aga ka see, mil moel saavad rändajad anda oma panuse linna/piirkonna arengusse. Selleks võiks luua üleilmse linnade ja linnapiirkondade võrgustiku.\n4.3. Mitmepoolne sidusus rände juhtimisel\nKomisjon tunnustab suurt panust, mille ÜRO peasekretäri eriesindaja on andnud asjaomaste teemade edendamisse rahvusvahelise rände ja arengu valdkonnas. Samuti tunnustatakse üleilmse rände rühma potentsiaalset rolli ametite vahelise kooskõlastusorganina rände küsimustes. Rändeteemaliste küsimuste kooskõlastamise parandamine kõikide asjaomaste ÜRO asutuste vahel saaks väga olulisel määral kaasa aidata ühtsema üleilmse rände- ja arengupoliitika loomisele. Selles valdkonnas tegutsev juhtiv rahvusvaheline organisatsioon Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon peaks tegutsema ennetavalt, et tõhustada kooskõlastamist ÜRO süsteemis. Selle eesmärgi saavutamisel saab ÜRO peasekretäri eriesindaja täita olulist rolli, eelkõige tagada kooskõlastamise tõhus haldamine ÜRO süsteemis, sealhulgas üleilmse rände rühmas. Üleilmne rännet ja arengut käsitlev foorum on osutunud väärtuslikuks kohaks avameelsete ja avatud arutelude pidamiseks ning on tugevdanud dialoogi ning kogemuste vahetamist kodanikuühiskonnaga, sealhulgas rändajate organisatsioonide vahel. Tänu protsessi mitteametlikule olemusele on osalevate sidusrühmade vahel loodud usaldus ja seda tuleks hoida. Täiendavaid edusamme saaks teha seoses üleilmse rännet ja arengut käsitleva foorumi soovituste järelmeetmetega ja nende rakendamise järelevalvega. Kooskõlas üleilmse rännet ja arengut käsitleva foorumi eesistuja 2014. aasta prioriteetidega saaks teha täiendavaid jõupingutusi, et suunata üleilmsel rännet ja arengut käsitleval foorumil rohkem tähelepanu arenguküsimustele.\nEL soovib mitmepoolses koostöös olla endiselt aktiivne ja sihikindel partner. Rände ja arengu valdkonnas eripädevust omava juriidilise isikuna peaks EL Lissaboni lepingu kohaselt täitma asjakohast rolli kõikides asjaomastes rahvusvahelistes rändeasutustes.\n4.4. Põhisõnumid kõrgetasemelise dialoogi pidamiseks\n· Kõik riigid peaksid osalema asjaomaste partnerite vahel peetavas rahvusvahelises dialoogis ja koostöös, et määrata kindlaks ühised prioriteedid ja tugevdada kahepoolset ja piirkondlikku rände juhtimist. Samuti tuleb edendada kodanikuühiskonna aktiivset osalemist üleilmses, piirkondlikus, riiklikus ja kohalikus kavandamisprotsessis rände ja arengu küsimustes.\n· Rahastajad ja teised arengu edendamisega tegelevad isikud peaksid tõhusalt integreerima rände ja liikuvuse küsimused oma arengupoliitikasse ja -vahenditesse. Tuleks koguda täiendavaid andmeid inimeste liikuvuse ja arengu vahelise seose kohta ning täiendavalt tuleks arendada vahendeid, mille abil siduda rändeküsimused teiste strateegiatega.\n· Tuleb teha rohkem tööd, et luua piisav teadmistebaas rändest tulenevate arenguhüvede maksimeerimiseks. Tuleks püüda leida konsensus selles, mis liiki andmete ja aruannete alusel saab piirkondlikul ja üleilmsel tasandil koostada usaldusväärseid ja võrreldavaid ülevaateid rändeküsimustest. Analüüsida tuleks riiklike andmete, nt rändeprofiilide jagamise mehhanisme. Toetada tuleks algatusi, millega suurendatakse arenguriikide suutlikkust koguda ja analüüsida andmeid rände, liikuvuse ja arengu vaheliste seoste kohta. Edendada tuleks andmete üleilmse kogumise ja analüüsimise kooskõlastamist.\n· ÜRO asutused, rahvusvahelised organisatsioonid ja teised asjaomased osalejad peaksid pühenduma täielikult integreeritud ja kooskõlastatud rahvusvahelise rände tegevuskavale, et vähendada pädevuste kattuvust ja nappide vahendite raiskamist.\n5. Ümarlaud 4: Rahvusvaheline ja piirkondlik tööjõu liikuvus ning selle mõju arengule\n5.1. Tööjõu liikuvus\nEL on ainulaadne näide selle kohta, kuidas on võimalik saavutada piirkondlikku integratsiooni ja kuidas see aitab edendada arengut. EL on loonud ühtse majandusruumi ja ühtse vaba liikumise piirkonna, kus rohkem kui 480 miljonit Euroopa kodanikku saavad reisida, töötada ja elada. EL jätkab integreeritud ELi tööjõuturu loomist ning on liikmesriikide vahel loonud süsteemid kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks ning sotsiaalsete ja pensioniõiguste ülekandmiseks. Tööjõu liikuvusega ELi-s on kaasnenud mitmesugused hüved, sealhulgas täiendav majanduslik lähenemine ja oskuste jagamine liikmesriikide vahel, rohkem võimalusi ELis rahaülekandeid teostada ning kõrge töötuse tasemega tööturgude olukorra leevendamine. ELi õigusaktide kohaselt antakse ELi mittekuuluvate riikide kodanikele liikumisõigused, lubades neil elama asuda ja töötada teises liikmesriigis.\nTänases väga konkurentsitihedas ja üleilmastunud majandusruumis ning praegustele ELi töötuse kõrgetele näitajatele vaatamata aitab ELi mittekuuluvate riikide kodanike tööjõu liikumine liitu kujundada kõrgelt kvalifitseeritud ja kohanduvat tööjõudu, et tulla toime demograafiliste ja majanduslike muutustega. EL püüab parimal viisil kasutada omaenda töötajaid, sealhulgas ELis seaduslikult elavaid rändajaid, ja samas avada teid uue seadusliku majandusrände jaoks nendes valdkondades, kus ilmneb tööjõu ja oskuste puudus.\nÜha suureneva rahvusvahelise (tööjõu) liikuvuse tõttu on vaja teha rohkem tööd sellistes valdkondades nagu välisriikide kutsekvalifikatsioonide tunnustamine, pensioniõiguste ning teiste sotsiaalkindlustuse õiguste ülekandmise võimaluste analüüsimine, vajaduse korral ka rahvusvahelisel tasandil. Näiteks peaks 2011. aasta G20 kohtumisel moodustatud sotsiaalkaitse asutuste nõukogu kaaluma rändajate sotsiaalkaitse küsimuse käsitlemist.\nPiirkondlik tööjõu liikuvus on määrav rändetegur arengupiirkondades, kuna see kujutab endast väga vajalikku elatise hankimise strateegiat. Tööjõu liikuvus aitab paremini sobitada tööturu pakkumist ja nõudlust. Kuna maailma jõukuse jaotus muutub, saab mitmest arenguriigist üha tõenäolisemalt piirkondadevahelise tööjõurände sihtkoht. Maailma majanduse kriisi tõttu liigub üha rohkem tööjõudu ELi riikidest teatavatesse Ladina-Ameerika ja Aafrika riikidesse. Kuid endiselt on tööjõurände juhtimisraamistikud mitmes madala ja keskmise sissetulekuga sihtriigis nõrgad ning neid tuleks tugevdada, et edendada rände mõju arengule ja tagada võõrtöötajate piisav kaitstuse tase ning inimväärsed tööstandardid.\nSamuti tuleks eritähelepanu pöörata piirkondlike organisatsioonide tähtsusele selles valdkonnas, kuna nad on heal positsioonil piirkondliku tööjõu liikuvuse juhtimise parandamiseks. EL on valmis jagama oma kogemust tööjõu liikuvuse juhtimisel, sealhulgas piirkondlike organisatsioonidega madala ja keskmise sissetulekuga riikides.\n5.2. Põhisõnumid kõrgetasemelise dialoogi pidamiseks\n· Kõikidel riikidel tuleks läbi vaadata inimeste liikuvusele seatud takistused ja kõrvaldada need, mis ei ole julgeoleku seisukohast õigustatud ning pidurdavad tarbetult majanduslikku konkurentsi ja piirkondlikku integratsiooni. Eritähelepanu tuleb pöörata heausksete reisijate riiki pääsemise hõlbustamisele ning dokumentide omandamiskulude ja töölevõtutasude vähendamisele. Selles kontekstis tuleks kaaluda tööjõu liikuvust ja arengut käsitleva ÜRO rahvusvahelise konverentsi kokku kutsumist.\n· Toetada tuleks protsesse ning piirkondlikke organisatsioone, mis on seotud hästi korraldatud piirkonnasisese rände ja liikuvuse edendamisega arenguriikides.\n· Toetada tuleks piirkonnasisest tööjõu liikuvust, oskuste arendamisprogramme ning oskuste sertifitseerimise ja tunnustamise kavasid, eelkõige nendes valdkondades, kus napib koolitatud personali ja millest võiks kasu olla võõrtöötajatele. Samal ajal on vaja usaldusväärseid ülevaateid oskuste vajaduste suundumustest kõikides piirkondades, et edastada andmeid oskuste arendamisprogrammide ja liikuvusvõimaluste jaoks.\n· Korduvrännet tuleks hõlbustada eesmärgiga edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut päritolu- ja sihtriikides.\n· Edendada tuleks probleemivaba juurdepääsu vastuvõtva riigi sotsiaalkindlustusele ning sotsiaalsete ja pensioniõiguste ülekantavust, muu hulgas kahepoolsete või piirkondlike lepingute abil, kuna sellega saab hõlbustada liikuvust ja korduvrännet ning pärssida ebaseaduslikult töötamist.\n6. Mida peaks EL tegema: järgmised sammud arengu ja rände vahelise seose laiendamiseks\nEeltoodud põhisõnumid on adresseeritud üleilmsele kogukonnale. Kuid palju saab ja tuleb teha ELi oma poliitika ja programmide raames.\nELi rändealases välispoliitikas on päritoluriikide arengu jaoks palju juba tehtud – ELi suunduva rände mõjude maksimeerimisel on tublisti edasi liigutud. EL jätkab pühendunult tööd tegevuskava nö traditsioonilistes valdkondades (rahaülekanded, diasporaa, ajude äravool, korduvränne).\nKuid partnerriikide probleemid ja võimalused, mis tulenevad arengu ja rände vahelisest seotusest, on laiemad ja keerukamad kui need, millega siiani on tegeletud. Komisjon tagab, et ELi tegevus arengu ja rände valdkonnas muutub tõeliselt kõikehõlmavaks ja et see käsitleb kõiki positiivseid ja negatiivseid mõjusid, mida ränne võib avaldada säästvale majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele arengule, nii madala kui ka keskmise sissetulekuga päritolu- ja sihtriikides. Arenguküsimuste seadmiseks tegevuse keskmesse tuleb muuta rõhuasetust. Sellise tervikliku lähenemisviisi teisendamisel tegevuseks on vaja meetmeid, eelkõige ELi arengupoliitika kontekstis, et paremini käsitleda mitmeid küsimusi, sealhulgas:\n· rände ja arengu nö traditsiooniliste valdkondade tegevust tuleb laiendada nn lõunast-lõunasse konteksti arvestades, eelkõige määrates kindlaks arenguriikide vahel toimuvate rahaülekannete hõlbustamise viisid, toetades teadustööd, et paremini mõista madala ja keskmise sissetulekuga riikides asuvate diasporaade rolli arengumootoritena nende päritoluriikides;\n· analüüsida tuleb viise, kuidas vähendada rände ja liikuvuse kulusid ja suurendada nendest tulenevaid hüvesid madala ja keskmise sissetulekuga sihtriikide jaoks, pöörates eraldi tähelepanu piirkonnasisesele liikumisele. Selle jaoks tuleb edendada riiklike tööhõivepoliitikate ja aktiivse tööjõurände vahelist ühtsust;\n· arengut mõjutavate rändest tulenevate sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede mõistmist tuleb süvendada eelkõige tervishoiu, hariduse, tööhõive ja põllumajanduse valdkonnas;\n· astuda tuleb samme sundrände täielikuks integreerimiseks arengut ja rännet käsitlevasse tegevuskavasse ning tagada, et rändajate ja teiste sunnitud rändajate temaatika lisatakse pikaajalisse arengukavasse. Eelkõige teeb komisjon tööd selle nimel, et pikaajaliste pagulaste olukord lisatakse arengukavasse tagamaks, et vastuvõtvate riikide valitsused arutavad pagulaste olukorda ja nende võimalikku positiivset panust. Selle eesmärk on vältida täendavat ümberasustamist ja teha suuremaid pingutusi kestvate lahenduste leidmiseks;\n· täiendavalt tuleb analüüsida ja käsitleda kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ja rände vahelisi seoseid, sealhulgas kliimamuutustega kohanemise ning katastroofiohu vähendamise tähtsust ümberasustamise vähendamisel ning rände tähtsust strateegiana, mille abil tugevdada kliimamuutustega kohanemist ja katastroofiohu vähendamist;\n· täiendavalt tuleb analüüsida liikuvuse ja arengu vahelisi seoseid, sealhulgas seoseid riikidesisese ja rahvusvahelise liikuvuse vahel ning liikuvuse ja linnastumise vahel.\nLisaks edendab komisjon rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi ja muutuste kava raames rände juhtimist ja toimivat poliitikavaldkondade sidusust kõikidel tasanditel, et kasutada ära rände ja liikuvuse potentsiaal arengumootoritena. Eelkõige on komisjonil kavas:\ni) edendada rände sidumist arengustrateegiatega. ELi enda arengukoostöös jätkab komisjon sihtotstarbelist valdkonnapõhist rahastamist ja mitmekordistab jõupingutusi, et integreerida vajaduse korral rändeküsimused teiste valdkondade arengualgatustega. Lisaks on komisjon valmis aitama arenguriike rände sidumisel teiste poliitikavaldkondadega, sealhulgas toetama laiendatud rändeprofiile ja riiklikke rändestrateegiaid;\nii) tugevdada rände juhtimist ja koostööd arenguriikides ja nende vahel (eelkõige piirkondlikul tasandil), et parandada arengutulemusi päritolu-, transiidi- ja sihtriikide jaoks. Komisjon on valmis toetama suutlikkuse arendamist kõikides asjaomastes valdkondades, sealhulgas jagama oma kogemusi seoses rändajate inimõiguste kaitse, integratsiooni, tööjõurände süsteemide, varjupaikade ja rahvusvahelise kaitse, salakaubaveo tõkestamise ja inimkaubandusega, integreeritud piirihaldusega jne. Sellised meetmed peaksid olema täielikult kooskõlas asjaomaste arengustrateegiate rändealaste eesmärkidega;\niii) edendada täiendavalt rändajakeskset lähenemisviisi, mis on kõikide ELi meetmete prioriteet rände ja arengu valdkonnas ning mille eesmärk peab olema rändajate toetamine nende muutumisel toimivamateks arengumootoriteks. Algatused peaksid põhinema teadmistel sellest, millist mõju nad avaldavad üksikisiku ja kogukonna tasandil, sealhulgas rändajatele endile, vastuvõtvale kogukonnale ja kojujääjatele.\nKomisjon annab eespool kirjeldatud algatuste edenemisest ülevaate rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi aruandes, mis avaldatakse igal aastal, ning samuti muutuste kava rakendamise aruannetes.\nEL on loonud inimeste vaba liikumise ala Euroopa riikide vahel ning see inspireerib paljusid kogu maailmas. Partnelussuhete vaimus on EL esimesena loonud tasakaalustatud ja ulatusliku rändealase välispoliitika. EL on maailma suurim arenguabi rahastaja ning jätkab arengu ulatuslikku toetamist ka edaspidi. EL on valmis jagama oma teadmisi sellest huvitatud riikide ja organisatsioonidega ning avaldab lootust, et 2013. aasta kõrgetasemeline dialoog märgib uue ajastu algust rände- ja arenguküsimustealases üleilmses koostöös.\nKomisjon kutsub kõiki rände- ja arenguküsimustega tegelevaid asjaomaseid ameteid ja rahvusvahelisi organisatsioone järgima ühtsemat, ulatuslikumat ja kooskõlastatumat lähenemisviisi üleilmsel tasandil. See on vajalik selleks, et üleilmne kogukond saaks nendest võimalustest kasu ja suudaks seista vastu rahvusvahelise rändega seotud probleemidele. Tänases üleilmastunud maailmas on kõik riigid vastamisi sarnaste probleemidega, ka rände ja arengu valdkonnas. Kuid riigid käsitlevad olukorda erinevalt, kuna nende prioriteedid, suurus ning demograafilised ja majanduslikud näitajad on erinevad. Seega on vaja rahvusvahelist koostööd, et tagada paremat elu otsivatele inimestele võimalus oma õigusi turvalises keskkonnas kasutada.\nEuroopa Komisjon kutsub arengupoliitika kujundajaid ja praktikuid tegelema veelgi süvendatumalt arengu ja rände vahelise seose tugevdamisega, integreerides paremini rände ja liikuvuse küsimused arenguprogrammidega ning osaledes aktiivsemalt rahvusvahelistel foorumitel. Arenguprotsessid toetuvad liikuvusele, mis on vajalik toimiva töövahenduse tagamiseks ning sotsiaalse, rahalise ja inimkapitali ülekande hõlbustamiseks. Areng soodustab samuti liikuvust, andes paremaid võimalusi otsivate inimeste käsutusse rohkem vahendeid. Tulevikus suunavad liikuvust mitmed protsessid, sealhulgas muutused maailma jõukuse jaotumisel, piirkondlik ja üleilmne majandusintegratsioon ning kliimamuutustega seotud keskkonnaseisundi halvenemine. Selleks et sobituda 21. sajandisse, peab arengukäsitlus seega täielikult hõlmama rännet ja liikuvust kui arengumootoreid ning tunnustama tõhusa rände juhtimise möödapääsmatust rände ja arengu võimalike negatiivsete mõjude vähendamisel.\nKomisjon kutsub rändepoliitika kujundajaid ja praktikuid üles arenguküsimusi igati arvesse võtma ning olema veelgi kohusetundlikumad rändajate inimõiguste austamise ja kaitsega seotud teemade puhul rände juhtimise igal tasandil. Ränne ja liikuvus tähendavad vabadust. Seeläbi on igale isikule antud võimalus ja suutlikkus mõjutada oma elu nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt. Inimõiguste austamise mõju ulatub palju kaugemale üksikisikust, kuna sellest on kasu rändaja koduühiskonnale ja ka ühiskonnale, kus ta elab ja töötab. Üksikisikute motiveerimine oma õigusi kasutama on võidukas strateegia nii rände toimiva juhtimise kui ka säästva arengu jaoks.\n2013. aasta kõrgetasemeline dialoog peaks aitama toime tulla üleilmsete probleemidega, eelkõige toetades rände ja liikuvuse kui valdkondadeülese nähtava prioriteedi kaasamist 2015. aasta järgsesse arenguraamistikku ning tunnustades neid kui üleilmseid arengumootoreid.\n ÜRO Peaassamblee resolutsioon 67/219, 21. detsember 2012.\n KOM(2011) 743 (lõplik): Teatis – Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis.\n KOM(2011) 637 (lõplik): Teatis – Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks.\n Komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatisele „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis” lisatud komisjoni talituste töödokument rände ja arengu kohta (SEK(2011) 1353 (lõplik)) sisaldab mitmeid soovitusi selles valdkonnas.\n SWD(2013) 138 final: komisjoni talituste töödokument kliimamuutuste, keskkonna halvenemise ja rände kohta.\n Euroopa Komisjoni seisukoht 2015. aasta järgsese arenguraamistiku suhtes on täpsemalt kirjas dokumendis COM(2013) 92 final: teatis „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine”.\n ELi tasandil astutavad sammud selles küsimuses on esitatud 6. jaos.\n Nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ (pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta) (ELT L 16, 23.1.2004) artikkel 11.\n Komisjoni talituste töödokument „Euroopa Liidu 2011. aasta aruanne arengupoliitika sidususe kohta” (SEK(2011) 1627 (lõplik)).\n Direktiiv pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (2003/109/EÜ) ja nn sinise kaardi direktiiv (2009/50/EÜ).\n EL avas selleks otstarbeks veebisaidi Skills Panorama (sait on täiendamisel): http://euskillspanorama.ec.europa.eu/.


Ületasin hirme ja proovisin esimest korda kombuchat + LOOS | a mida henry teeb?\nÜletasin hirme ja proovisin esimest korda kombuchat + LOOS\nPostituse ilmumisele aitas kaasa VIGO kombucha\nTäna on üks vähestest blogipostitustest minu sulest, kus te võite midagi õppida. Teada saada midagi, mida te varem äkki ei teadnud ja seda mitte ainult toote olemasolust, vaid ka mis see on, sest võite kindel olla, et varem või hiljem te kuulete kusagil sõna “kombucha” ja kui te olete nagu mina, siis teil ei ole aimugi, mida see tähendab.\nOk, ma liialdan. Ma natuke teadsin. Ma teadsin, et kombucha on jook ja ma teadsin, et igast tervisegurud aina kiidavad. Instagram on täis kinniste silmadega kombuchat nautivaid poolpaljaid bikiinimodelle, ju siis peab hea asi olema. Eks? Teisalt teadsin ma, mis on kombucha sellepärast, et meile toodi möödunud aastal paar pudelit ja jäeti proovimiseks. Mul kulus umbes 10 kuud enese kogumiseks, et seda proovida ja kui ma siis lõpuks valmis olin, oli see külmkapist kadunud. Tänaseni on meie pere suur mõistatus see, et kuhu jäid meile toodud kombuchad?\nKas te teate, mis on teeseen? Mina ka päris täpselt ei tea. Ma tean, et see oli mingi ollus, mis Esileedi surnud vanatädi voodi all purgis kasvas ja mille vedelikku ta iga päev jõi. Olgem täpsed – siis ta ei olnud veel surnud ja minu teada selle joomine ei olnud ka põhjus, miks ta ära suri. Aga kui Esileedi kirjeldas mulle teeseent ja ma guugeldasin endale pilte ning sain aru, et sellest just kombuchat valmistataksegi, siis jäigi külakostiks toodud kombucha nii kauaks enda aega ootama, et kui ma siis lõpuks valmis olin, oli see kadunud.\nKuid kui ma hakkasin kõikjalt kuulma inimeste tagasisidet, kuidas nad seda naudivad ja kuidas see vahetab välja nende peres limonaadid ja suhkruga mahlad, hakkasin ma natukene kahetsema, et enda hirmude tõttu see tookord proovimata jäi. Võtsin plaani, et järgmine kord kui kombucha peaks taas minu teele sattuma, proovin ma selle kinldasti ära.\nMa ei pidanudki kaua ootama, sest mulle kirjutas Christiin, kes esindab Eestis Vigo kombuchat ja saatis mulle enda valiku proovida. Istusime Esileediga kahekesi laua taga nagu pensionärid, avasime pudeli, viskasime sõrmi kumb esimesena proovib ja Esileedi proovis, matsutas suud, võttis teise lonksu, naeratas ja ohkas kergendunult ning teatas, et see olla nii mõnus. Proovisin ja tõepoolest oli see väga mõnusa maitsega, õrna mulliga ja mitte läägelt magus. Ei maitsenud üldse nagu ma ette kujutasin, kuidas teeseen maitsta võiks. Proovisime kolme sorti ja kõik kolm olid sarnased ja samas ka erinevad.\nAinus, mis mulle pähe ei mahtunud, oli see, et kui see on nii hea, siis kuidas see saab tervislik olla? Otsisin siis teie jaoks infot. Kombuchat valmistatakse tõepoolest teeseenest ja kui te olete nagu mina ning teis tekitab kummastust see, et vedelikus vohab mingi seen, siis parem ärge sellele mõelge. Teadke lihtsalt, et sel joogil on palju tervendavaid omadusi.\nKombuchal on selline huvitav maitse, kuid üldse mitte halb. Vastupidi, ma nautisin seda väga. Kuna VIGO valikus on erinevaid maitseid, siis nad kõik täiendasid üksteist. Mulle maitsesid kõik. Eriti originaal. Kuid kasulikkus seisneb joogi suures antioksüdantide sisalduses, mis siis puhastavad keha mürkidest ja muust pahnast. See toetab seedimist kaitstes seedetrakti ja hoides ära kõhukinnisust. Ning kolmandaks toetavad immuunsüsteemi. Lisaks B-vitamiinid ja ensüümid tõstavad energiataset, äädikhapped ja polüfenoolid lõhustavad rasvu ning glükosamiinid vähendavad liigesevalu ja aitavad ennetada artriiti. Ehk selliseid omadusi täis jook ei tohiks ju kuidagi hea maitsta!\nKui keegi meile külla tuleb ja ma neile midagi juua pakun, siis on meil alati suur valik. Meil on alati pakkuda kas vett või vett. Sest me joome ise ainult vett. Ok, Esileedi oskab kohvi ka teha. Kuid aeg-ajalt tahaks midagi muud. Ma joon vahel väikese pudeli limonaadi, aga nii keskmiselt ühe pudeli kvartalis, sest mis ta muu on kui maitsega suhkruvesi. Kombuchas ei ole lisatud suhkruid ja seda on tegelikult ka maitsest tunda. Seepärast on see suurepärane alternatiiv kui soovida mingit mulliga alternatiivi. Ka lapsed petab ära, kes meil õnneks samuti suurt muud kui vett juua väga ei soovigi. Aga siiski vahel tahavad ja kombucha paistab meeldivat kõigile kolmele. Nad ei oska aimatagi, et see on tegelikult tervislik.\nTäna on VIGO kombuchat võimalik osta Prismades, Selverites, Rimides, Maksimarketites ja Kaubamajas. Ta on limonaadist omajagu kallim, kuid ta pole ka limonaad. See on petukas – ta ainult tundub nagu limonaad.\nAga mul on võimalus välja loosida ka kahele inimesele kasti VIGO kombuchat. Selleks peate te olema meie ja VIGO kombucha sõbrad Facebookis ja jätma mulle kommentaari, et missugust KAHTE te neist te enim proovida tahate. Valikut näete SIIT. Loosin võitja juba reedel. Edu kõigile!\nPS! Vabandan, et kollane VIGO kombucha pildistamise lõpuni vastu ei pidanud…\n“Ületasin hirme ja proovisin esimest korda kombuchat + LOOS” on saanud 76 vastust\nSidrunväändik ning assai oleks päris huvitavad.\nOriginaal ja Assai? See marjadega variant.\nHea meelega prooviks ära sest miskipärast kui on pakutud teeseent on see mõte nii jube et ma ei ole julgenud isegi katsetada.\nMiks kaks pean valima, ma sooviks kõiki kolme maitsta\nHea meelega prooviks vahtra ja assai maitselist. Muidu olen kombuchat proovinud vaid korra, kui Lätis poes jäi üks silma. Päris hea oli, odav ka ja sellepärast lugesin mitu korda põhjalikult silti, et kas see ikka on päris kombucha. Tundus olevat.\nOriginaal ja vaher kõlavad hästi 🙂\nVahtra ja sidrunväändiku omad passiksid mu maitsemeeltele hästi ?\nOriginaal ja Vaher ja oleks minu valik kui loosiõnn tabab\nOriginaal ja assai?\nAssai ja vaher\nVaheri ja Assai prooviks küll ära 😀\nOriginaali ja assaid prooviks kui vôimalus tekiks ?\nTäpselt sama seis-olen kuulnud aga maitsta pole saanud. Ja ega see seen seal vedelikus ei tõmba ka. Aga proovida tahaks ka kuda siis mekib et nii kiidetud. Proovida tahaks kindlasti Vaher ja teise valikuna oleks Sidrunväändik\nOleksin originaalist ja assai maitselisest kombuchast huvitatud ?\nProovida tahaks kõiki aga kui pean valima, siis originaal ja sidrunvnnädik?\nKadri Marie ütleb:\nVaher ja assai 🙂\nVahtra ja assai oma kõlab paljulubavalt ???\nMina prooviks vahtramaitselist ja assaid?\nSooviks vaherit ja assaid proovida. 🙂\nAssai ja vaher kõlavad põnevalt, lausa eksootiliselt.\nSidrunväädik võiks maitsev olla!\nAssai ja originaal ?\nAssai ja sidruniväädik 🙂\nElisabeth Murakas ütleb:\nSidrun ja Assai! Kuigi tegelt prooviks meelsasti ikka kõiki 🙂\nSooviksin proovida originaali ja assaid.Kindlasti mekivad suurepäraselt! 🙂\nVahtra ja sidrunväändiku oma prooviks:)\nSidrunivâädik ja assai ?\nSidrunväändiku ja Assai oma soovin proovida 🙂\nVaher ja Assai\nOriginaal ja Assai 🙂\nSidruniväändik ja assai ??\nOriginaal ja Assai ?\nOriginaal ja vaher?\nOranži ja helepunast 😀\nPole kunagi proovinud, aga tundub huvitav! Tavaline teeseen minu südant ei võitnud, aga sellesse kraami usun rohkem 😀\nKui valima peab, siis sidrunväändik ja assai…kõlavad veel eriti põnevalt 🙂\nSidrunväändik ja assai?\nSuurima heameelega prooviks Originaali ja Assai????\nOriginaali ja ASSAI´d tahaks küll proovida. 🙂\nAssai ja originaal. Teeseent olen proovinud. See on nagu hapu hapu õunaäädikas aga siiski joodav.\nÄkki oskad öelda mis vanusest lapsele oleks sobilik seda anda? ? 3+ aastat või tohib ka varem mekkida anda? ?\nProoviks originaali ja assaid 🙂\nOriginaal ja aasia mulle palun\nMinu lemmik on vaher. Aga prooviks siis vaher ja assai.\nSidrunväändik ja assai\nProoviksin assai ja vahtra oma. Poest pole kordagi osta raatsinud, aga endal juba üle aasta teeseen kodus purgis kasvamas ja mulle väga meeldib. Olen lisanud oma kodusele kombuchale sidrunit ja ingverit ja sellest sai ka ülimalt maitsva ”limonaadi”. Seega oleks tore veel teisigi maitseid proovida.\nProoviksin assai ja sidrunväänikut. Pole varem kunagi julgenud proovida, kuid kui loosiõnn mulle naeratab, siis loodan, et saab ka minu üheks lemmikuks\nKuna vaesus pole häbiasi siis osalen kahe käega loosis, sest olen neid vaadanud aga ei ole raatsinud osta 😀\nOriginaal ja Sidrunväändik tunduvad huvitavad 🙂\nSooviksin originaali ja assaid\nOriginaal ja vaher ?\nAssai, Originaal tunduvad head ja huvitavad!\nSidrunväändik ja assai.\nOriginaal ja Assai omasid prooviksin. Olen erinevaid proovinud aga VIGO omast kuulsin esmakordselt. Mulle need reeglina meeldivad, jään lootma loosiõnnele 🙂\nSidruni ja assai\nProoviks originaali ja assaid hea meelega, enne ei olnud kuulnudki ja nüüd tekkis täitsa huvi 🙂\nAssai ja Vaher oleks need mida mekiks?\nNo ei tahaksnju valida, kōiki prooviks. Aga kui just teisiti ei saa siis valiks originaali ja vahtra:)\nOriginaali ja assaid mekutaks\nSooviksin proovida Orginaali 🙂\nOriginaal ja SIDRUNVÄÄNDIK\nAssai ja Vaher.\nLastele oleks eriti tõhus,suuremal seedimisega probleeme…. Kuna elame täitsa maal metsade keskel siis meil siin suuri poekette ei ole ja jook ei ole meile kättesaadav proovimiseks ?\nAitäh Henry, et tutvustad uusi asju. Mulle tundmatu asi, aga tundub põnev.\nSidrunväädik ja assai tunduvad olevat sellised, mida kindlasti proovida tahaks, aga usun, et ka teised on head.\nEi ole olemas… Ma olen selline kombucha maniakk, et rahakott ammu nutab juba. Minu lemmik on ka originaal, see maitseb enam-vähem nagu fanta. Ehkki mulle muidu fanta ei meeldinud, siis VIGO originaali näol on see muutunud.\nSooviks proovida assai ja vaher maitseid 🙂\nVaher ja Assai tunduvad kõige põnevamad, neid prooviks. 🙂\nProoviks nendest Vaher ja Assai maitselised ära.\nSidrun ja assai!\nKas nende tooteid müüakse Balti jaama turul ka? On justkui tunne, et nägin neid seal müügil, aga hind oli küllaltki krõbe ja tol hetkel polnud piisavalt julgust, et osta ja proovida.\npoes nad on seal 2 euro kandis jah. Aga igal juhul on sel ainult üks viis, kuidas seda juua – külmalt. Siis on super!\nVaher ja assai tunduvad põnevad, tegelikult tunduvad ka sidrun ja originaal uudsed ja põnevad, mida kindlasti proovida tahaks.\nSidrunväändik ja assai valiksin mina 🙂


+372 35 611 88\nE.T.N. 8:00-18:00 K.R. 8:00-16:00\nTervise-, autojuhitõendi ja teiste tõendite soovi korral pöörduda pereõe poole. Perearst saab väljastada A, B, BE, C, CE, D ja DE kategooria sh kutseliste juhtide mootorsõidukijuhi tõendit.\nAlates 2014 hakkavad tervisekontrolli teostajad tervisetõendeid koostama elektrooniliselt ning need liiguvad tervise infosüsteemi kaudu otse Maanteeametile infosüsteemi. Alates 01. Aprillist 2015 muutub mootorsõidukijuhi tervisetõendi väljastamine kohustuslikult digitaalseks. Tervisetõendi väljastamise õigus on vastavalt tervishoiuteenuste osutamise seadusele perearstil, töötervishoiuarstil ja liiklusmeditsiini komisjonil.\nEelnevalt on tervisetõendi taotlejal vaja täita tervisedeklaratsioon. Alates 01.04.2015 on elektroonilise tervisedeklaratsiooni täitmine kohustuslik.\nDeklaratsioon täidetakse elektroonselt patsiendiportaalis www.digilugu.ee, misjärel tuleb see digiallkirjastada. Seejärel tuleb tulla tervisekontrolli. Tervisekontroll on isiku läbivaatus tema terviseseisundi hindamiseks; nägemise, vererõhu, veresuhkru kontroll.\nPuudumistõendeid perearstid ei väljasta Põhikooli ja Gümnaasiumiseaduser paragrahv 36 alusel. Puudumistõendeid väljastavad lapsevanemad.\nLaagritesse (laste-, spordi-, puhke- vm laagritesse) tervisetõendeid ei väljastata. Vastavalt sotsiaalministri määrusele "Tervisekaitsenõuded noorte püsilaagritele" teavitab laagri juhatajat lapse tervisehäiretest ja vajalikest eritingimustest lapsevanem.\nIgasugused muud tõendid ja dokumendid, mille väljastamine pole seadusega nõutud, on tasulised.\nTasumine vaid sularahas.\n©2020 Medical Pere Arsti Keskus. All Rights Reserved. Powered By Alex


Omavalitsuspäev Rae vallas\n1. oktoobril 2021 toimus Rae vallas Kindluse Koolis Harjumaa Omavalitsuspäev, mis pühendati Eesti Vabariigi taastamise 30. ja Rae valla 155. aastapäevale. Arutatavaid valdkondi oli kaks: avalike teenistujate kompetentside arendamine ja ...\nÕpetajate Lehes 24.09.2021 ilmus artikkel “Eesti koolivõrku ootavad ees suured muudatused”. Arutelus koolivõrgu tuleviku üle osales ka OÜ Geomedia konsultant Rivo Noorkõiv, kelle arvates koolivõrgu kujundamise põhijooned määrab rahvastiku areng, ...\nMainekas teadusajakirjas European Urban and Regional Studies ilmus artikkel “Socio-spatial polarisation and policy response: Perspectives for regional development in the Baltic States“, mille autoriteks on Thilo Lang, Donatas Burneika, Rivo ...\nGeomedia teostab analüüsi, mille fookuses on Rõuge valla rahvastikuprotsessid peale haldusreformi. Koostatakse elanike arvu prognoos aastani 2040, milleks kasutatakse erinevaid stsenaariume. Olukord on huvitav, sest COVid on linnastumise trendi kõrval ...\nOÜGeomdia konsultant Rivo Noorkõiv nõustas portaali Minuomavalitsus arenduste läbiviimist. Selle tarvis viidi läbi mitmeid kohtumisi kohalikes omavalitsustes ja arutati nende tulemusena kogutud ettepanekuid Rahandusministeeriumis. Portaal Minuomavalitsus annab võimaluse saada ülevaadet kohalike ...\nPostimehes ilmus artikkel, mis käsitleb Eesti regionaalpoliitika sihiseadeid ja rahastamist. Kui tahame ühiskonna Tallinna-suunalisest arengukreenist välja tuua, siis peaks riigi juhtimisel olema selge asukohapõhise lähenemise kontseptsioon, alternatiiviks tänasele suuresti “ülalt ...\nGeomedia koolitaja Rivo Noorkõiv viis läbi koolituse küla arendajatele. Keskseks teemaks oli kogukondade ja nende liikmete kaasamine kohaliku elu korraldamisse. Arutleti kogukondade kaasamise erinevate töövormide ja nende tulemuslikkuse üle. Konkreetselt ...\n26. ja 27. augustil toimus Tartus Eesti VI Omavalitsuspäev. Geomedia poolt osales sellel konsultant Rivo Noorkõiv, kes aitas koostada ka vastu võetud Omavalitsuspäeva deklaratsiooni, mille eesmärgiks on algatada arutelu ja ...\nRail Baltic mõju hindamine Pärnumaa tulevikule\nOÜ Geomedia koostab analüüsi, mille eesmärgiks on selgitada Rail Balticu mõju Pärnumaa sotsiaalmajanduslikule arengule ja rahvastikule aastani 2050. Viiakse läbi maakonna arengut mõjutavate trendide ja võimalike uuenduste analüüs kui Rail ...\nEesti Linnade ja Valdade Päevad\nLinnade ja Valdade Päevad toimusid 17. ja 19. augustil Tallinna Lauluväljakul. Seekordseks motoks oli “Tugev kohalik omavalitsus, tugev riik”. Töötoas, kus arutati arendustegevust linnades ja valdades, esines paneeldiskussioonis Geomedia konsultant ...


KUIDAS REISIDA KERGELT KUNST, MIDA EI TOHI VÕTTA | REISINÕUANDED MEESTELE - REISINÕUANDED\nÄriReisinõuandedRaseerimineKülm / Kuum IlmKleidisärgidAvalik Esinemine\nHome/Reisinõuanded/Kuidas reisida kergelt Kunst, mida EI tohi võtta | Reisinõuanded meestele\nKuidas reisida kergelt Kunst, mida EI tohi võtta | Reisinõuanded meestele\nKas teil on kõike?\nNeed tooted võivad tunduda eksootiliste ostunimekirjana.\nMis nad tegelikult on, on kümme esimest asja, mille inimesed reisides unustavad.\nMõni neist ei pruugi lühikese reisi puhul kehtida, kuid see annab teile hea ülevaate hädavajalikest asjadest, mida reisides kipume unustama.\nMinu kerge reis\nHiljuti olin valmis ärireisile suunduma ja kotte pakkides siiski: 'Miks mitte filmida videot selle kohta, kuidas ma kergelt reisin?'\nNagu paljud asjad elukogemuses, on ka asjatundlik õpetaja ja ma olen palju reisinud ja paljud teist ei pruugi seda lugedes nii palju reisida.\nPlaneerimine: enne reisimist kodutöö tegemine\nEsimene asi, mida soovite teha, on natuke kodutöid selle kohta, kuhu te lähete. Olin Wisconsinist reisides 5–7-päevane ärireis Arizonasse. See tähendab, et ma lähen temperatuurilt umbes 35 temperatuurile umbes 85 ° C ja ma ei vajaks ilmselt rasket jopet.\nMõelge kindlasti osariikide või riikide vahel lendamise või reisimise ajal turvalisuse kaalutlustele ning veenduge, et teie pagasis poleks midagi, mis võiks teid kinni pidada või vahistada.\nVälismaale reisides tahate ka veenduda, et teate oma sihtkohas esinevatest terviseprobleemidest ning saate teada ja saate kaadreid, mida vajate oma tervise kaitsmiseks või vajadusel vajalike ravimite võtmiseks. Mõelge sellistele asjadele nagu malaaria ravimid ja hepatiidi kaadrid.\nKui teil on olemasolevaid meditsiinilisi seisundeid, mis nõuavad ravimeid, veenduge, et teil oleks piisavalt reisi katmiseks ja jätke mõni aeg tagasipöördumisel tekkivate retseptide pikendamiseks.\nVideo vaatamiseks klõpsake siin Kuidas reisida valgust Youtube'is.\nVaata videot Näpunäiteid reisivalguse kohta Youtube'is.\nKas soovite osta kvaliteetset nahast paari? Kontrollige Äss Marks.\nMul on lugupeetud kogum erinevat tüüpi pagasit, nii et mul oleks midagi sobivat igaks reisiks, mida ette võtan.\nMulle meeldib reisida kergelt ja see tähendab, et ma eelistan võtta kõige väiksema koti, millega mul on võimalik saada.\nKui sageli reisite, saate aru, et kipute alati valima valitud koti, nii et reisimise valguses pole suurem parem.\nEsimene tegur koti valimisel on teie reisimisviis. Kui reisite oma sõidukiga, võite tõenäoliselt suurema kotiga pääseda.\nKui lendate või reisite mis tahes tüüpi ühistranspordiga (lennuk, takso, buss või laev), peaksite reisima kergemini. Võimalik, et peate reisi ajal oma kotte kandma ja teil võib olla piiratud ruumi oma pagasi hoidmiseks.\nVaadates planeeritud reisi, lähen kas ööbimiskoti või väikese kohvriga.\nKergeks reisimiseks on mul kaks suurepärast valikut:\nMinu populaarseim rändartikkel on Blue Claw Co rõivakott. See väike pärl pole mitte ainult otstarbekas oma riiete transportimiseks, vaid sageli päästis mu riideid ka sellest, et nad ei saanud segi ajada näiteks vahtrasiirupi ja mõne võõra esemega.\nKlõpsake siin, et lugeda rohkem riidepuu kotist.\nNädalavahetuse kott / Duffeli kott\nMinu järgmine võimalus on minu nädalavahetuse kott ka firmalt Blue Claw Co. Ma armastan seda, sest see pole raske ja võite suhteliselt väikesesse ruumi pakkida hämmastavalt palju riideid. Ainus negatiivne külg on see, et sellel pole rattaid, mis tähendab, et peate seda füüsiliselt ümber kandma.\nMul on veel üks ülimalt stiilne Nädalavahetuse käekott, JW Hulme Co. Siiani olen selle teosega ülimalt rahul olnud ja kuhugi minnes pean hea mulje jätma, see on minu valitud reisikott.\nLõppkokkuvõttes peaks teie pagasivalik tulema praktilistest kaalutlustest.\nSel põhjusel otsustasin minna väiksema ratastega kohvriga. Chicagos ümberistudes pean kõndima üsna kaugele järgmise terminalini, nii et mul on vaja midagi, millega saaksin kiiresti ringi sõita, selle asemel, et seda lõpuni kanda.\nMida ma otsustasin, oli minu Geeniuse pakk kohver mis on suurepärane kaasaskantav kohver (ratastega). Väga tore omadus on kontrollnimekirjade kasutamine.\nNii et nüüd, kui me teame, kuhu me läheme, ja teame, mida sinna jõudes oodata, on aeg jõuda praktilise asja juurde, mida selle reisi jaoks pakime.\nMida ma reisile võtan:\nOn ülioluline, et teil oleks nimekiri asjadest, mida oma reisiks vajate ja vaatamata reisimise kordadele kasutan reisile pakkimisel siiski kontrollnimekirja.\nTähtis: reisivalguse esimene reegel on kanda kõige mahukamaid rõivaid. See võib reisimise ajal olla veidi ebamugav, kuid see säästab koti ruumi.\nSelle reisi jaoks olin juba otsustanud, et mul pole raske jopet vaja, ja seega kannan seljas kerget kašmiirist kampsunit, mida võiksin sel juhul kanda, kui mul on midagi sooja vaja.\nMul oli seljas ka oma valge puuvillane kleidisärk, alussärk, kena teksapaar ja sõidumokassiinid.\nOlen maininud, et ma ei anna teile selle artikli kohta täpset kontrollnimekirja, kuid veenduge, et teil oleks oma reisi jaoks täpne kontrollnimekiri.\n3 paari aluspesu, Stuck by Ribbed Tee\n3 erinevat alussärgid autor Ribbed Tee alussärgid: klassikaline soonikkoes, valge soonik ja segu (kerge kudumine)\nEeldan, et olen seal umbes nädala, kuna ma ikka veel treeniksin, võtsin vastu järgmise:\nTO TASCi jooksusärk -mis on hea sisse joosta\nStrong Body Appareli jooksupüksid - räägin neist erinevates videotes, kuid tahan lihtsalt öelda, et armastan nii lühikesi pükse kui ka neid valmistavat seltskonda. Need võivad vajadusel isegi kahekordistada ujumispükse.\nMokassiinide juhtimine - mida ma reisides kannan.\nDouble Monki kleitkingad - mugavad, et need sobiksid peaaegu kõigega.\nTäielikud Brogue kleitkingad - näevad head välja, neid on lihtne kanda ja ka lihtsalt sobitada.\nÜks vabaaja võrgu lips\nÜks tumeroheline täpilise mustriga lips\nÜks punane lips väikeste siniste ja tumesiniste korduvate mustritega\nKas keegi oskab arvata, miks ma kannan punast lipsukest? Kui ei vaata seda videot Punane värv mõjutab veenmist ja müüki\nSinine spordijope, mille ruudukujuline taskupakend ja visiitkaardid sees\nPruun kleidijope, mida kannan lennukis, et säästa kotiruumi\nSinise triibuga kleidisärk\nKindla välimusega sinine kleidisärk, mis on tegelikult väga peen kalasabamuster\nMeeste stiililabori uus hallist kleidisärk\nValge linane puuvillane särk, mis võib olla topeltkleit kleidi või vabaaja särgina\nTO Libertad Appareli reisisärk mille kavatsen läbi vingerda joosta, et näha, kuidas see töötab\nKäepärane chambray särk\nJuhuslikud hallid chinosid, sest hall sobib kõigega, kuna sellel pole värvi\nKerged linased pintsakud, mida saan kanda mis tahes särgiga\nHelepruunid püksid, mis on valmistatud Hollandist ja Sherry kangast (sobivad kummagi jakiga)\nHollandist ja Sherry kangast valmistatud tumedamad pruunid püksid, mis ei tööta pruuni jakiga, kuid sobivad suurepäraselt sinise jakiga.\nüks värvikas lõbus paar Soul Socksilt\n1 sinise mustriga paar firmalt Mens Style Lab\nkaks paari kleidisokke saidilt BlackSocks.com\nMis mulle selle assamblee juures meeldib, loodan, et te selle üles võtate, on see peaaegu kõik on omavahel asendatavad.\nPange tähele, et sportlikke sokke pole, kannan treenimiseks lihtsalt tavalisi sokke. Kergeid asju pakkides ei saa ma endale lubada paari pühendatud sportlikke sokke.\nüks särkpaari KK ja Jay - need pole sukapaelad - need ühendavad teie särki ja sokke, hoides särki sisse ja sokke üleval.\nRaamat lugemiseks: Manvotionals Art of Manliness poolt - Ma armastan seda raamatut.\nkaks hämmastavad taskurätikud TSHU-lt koepaki asemel\n1 lisatasku ruut igaks juhuks - alati on vaja tasku ruutu\n1 paar krae luid või jäigastajaid\nMinu päikeseprillid, paar Maui Jimsi olete vist mind varem näinud\nMinu Rogue Industriesi kelmikott:\nSularaha (100 dollarit - kunagi ei tea, millal seda vaja võib minna)\n3 pakki kummi\nTühi veepudel, sest mulle ei meeldi vett osta ja nii saan läbi vaevata läbi turvakontrolli joosta ja pärast läbimist selle täita.\nVäike anum läbipaistvat kreemi näolakiks, sest see on neutraalne ja saan seda kasutada igal jalanõul\nVäike kingahari minu kingade hooldamiseks\nReisikoti jaoks on mul kaks võimalust:\nTO JW Hulme kott mida ma kasutan, kui ma ei võta sülearvutit ega MS Surface Pro'i\nTO Sadulakott nahkkott mida kasutan sülearvuti võtmisel, mida ma selle reisi jaoks võtan\nSelles kotis on mul ka järgmine:\nLaadija (täiendav, nii et jätan ühe alati kontorisse)\nIPhone aku lisalaadija\nMinu Marine Core'i münt, et kui satuksin baaris teise merejalaväelase juurde, saaksin küsida, kas tal on tema münt ja kui pole, peab ta mulle jooki ostma.\nPakk niiskeid salvrätikuid hädaolukordadeks\nAndke mulle teada, kui arvate, et unustasin midagi (mida ma ilmselt ka tegin).\nNagu alati, meeldib mulle kuulda teie kommentaare ja kogemusi. Julgelt võta meiega ühendust oma lugudega, kuidas kergelt reisida, või isegi piinlike lugudega asjadest, mille olete võib-olla unustanud, kuna teil pole kontrollnimekirja.


10.05 kell 18.30 "Kaadris on Eesti: 110 aastat lühidokumentalistikat"\n11.05 kell 18.00 "Eesti filmi vaba laps: Värvilised unenäod"\n14.05 kell 18.30 "Uitavad ugri-ulmad: November"\nEesti filmi sünnipäevaks peetakse 30. aprilli 1912, mil Eesti esimene filmitegija Johannes Pääsuke näitas Tartus kinos “Illusion” oma esimest lühifilmi. 110 aastat hiljem pani Tartu Elektriteater koostöös filmikriitik Tristan Priimäega kokku filmiprogrammi, millega heita pilk Eesti filmiloo põnevamatesse hetkedesse.\nEesti Film 110 filmiprogrammi raames saab Artises osaleda sajandi jooksul valminud lühidokumentalistika seansil, mis pakub ainulaadse võimaluse teha kiirsõidu läbi aja ja Eesti filmiloo. Erilise elamuse pakub Virve Aruoja ja Jaan Toominga unenäoline ning ajatu draama "Värvilised unenäod", mille sündi võib üldse imeks pidada. EF110 programmi lõpetab ugri-ulmade seanss, kus linastub Rainer Sarneti Kiviräha tõlgendus “November”.


Toidutalumatus | Mis see on ja kuidas tekib? - Maitsed.ee\nToidutalumatust on tavaliselt raskem diagnoosida kui allergiat. Haigusnähud võivad ilmneda peaaegu vahetult pärast söömist kuni kahe ööpäeva jooksul. Toidutalumatuse tunnuseks on tavaliselt seedetrakti- ja hingamishäired ning nahakahjustused, vahendab Toitumine.ee.\nD-vitamiin Eesti Histamiin Laktoos Maa Põhja-Ameerika Põhja-Euroopa Samat Soome Toitumine Tsöliaakia


Ilmselgelt | Sõnu seletav sõnastik\nIlmselgelt on tegemist ostjate kartusega teha ostuotsus langeval turul liiga kõrge hinnaga ning prooviga võita aega nägemaks, mis juhtub edasi nii majanduselus üldiselt kui ka kinnisvarahindadega (Uusmaa kinnisvara). Maksejõulisi kliente on turul vähe ning seoses üldise majandusolukorra ja pankade laenupoliitikaga on eramute ja kruntide hindu veelgi alandatud (Uusmaa kinnisvara). Tehinguhinnad on langenud paljuski eelkõige seetõttu, et ostjad teevad müüjale omapoolseid pakkumisi.\nIlmselgelt on tööga seotud stress ja sellest tulenevad probleemid muutunud aktuaalseks teemaks. Tihti on juhid huvitatud ainult ettevõtte progressist ja ei märka seejuures, et oma juhtimisvigadega võivad nad tekitada stressirohke töökeskkonna.\nIlmselgelt on sel juhul lapse abivajadus väga suur – pere ei suuda tagada lapse koolikohustuse täitmist, olgu põhjuseks siis vanemate alkoholism, vaimse tervise probleem, kaugel või kaua töötamine või muud psühhosotsiaalsed tegurid.\nIlmselgelt on siin tegemist juhtumitega, kus oleks vaja rakendada vanglat või vaimset kinnipidamisasutust, et kaitsta teisi inimesi nende eest, kes on muutunud vaimseteks kiskjateks ja otsivad oma järgmist ohvrit, keda nahka pista.\nIlmselgelt on sellised tagajärjed madalat kaalu nõudvate spordialadega tegelejale saatuslikud ja viivad väga suure tõenäosusega karjääri lõpetamisele, kuna nende aladega tegelejatele on väga oluline ka välimus.\nIlmselgelt on selline lähenemine tõhusam tunni iseseisva õppimise faasis ja klassivälistes olukor- Õpetaja suunab õpilast (või rühma) või tuletab reeglit meelde kaudselt: näiteks, „Põrandal on dades.\nIlmselgelt on lattu seismajäänud kaubad otsene kuluallikas, kuna nii pind, mida need enda all kinni hoiavad, kui ka nende müügist saamata jäänud tulu, on kahjumlikud.\nIlmselgelt on olukordi, kus õigluse nõue seotakse tõesti võrdsusega - näiteks "Kõik on seaduse ees võrdsed", mille puhul ebavõrdsus on meelevaldne ja ebaõiglane.\nEttekanne teemal \_"MIS ON ÕIGLUS?\_"\nIlmselgelt on need kõik õiged, lihtsalt igaüks läheneb eri nurga alt. Igalühel endal tuleb leida õpetus, mille poole süda kutsub – see ongi minu jaoks õige.\n\_"Ma ei tea ühtegi teooriat mis oleks parem kui teine\_" (Woland)\nIlmselgelt on seda ühe päeva kohta liiga palju ning üleüldse peaksid olema inimesed palju ettevaatlikumad sellega, kuidas nemad oma sõidustiili kasutavad.\nAutojuhid ei pea kinni piirkiirusest\nIlmselgelt on see märge lisatud põnevuse tekitamiseks, looga kaasa kutsumiseks, et kõik ei ole tegelikult nii igav ja tavaline nagu alguses paistab.\nAndrus Kivirähk - Ajaloo Keerises\nIlmselgelt on tequila taolise mõju põhjuseks tema populaarne tarbimisviis, mis koosneb pitsist tequilast, laimiviilust ja peenikesest soolast.\nIlmselgelt on see tema jaoks kõige tavalisem elu, ta on harjunud sellega ja ei oskagi mõelda, mis saaks siis, kui midagi teistmoodi oleks.\nIlmselgelt on narkootikumide ja alkoholi kättesaadavus liigagi kerge ja sellepärast ongi Eesti enim alkoholi tarbivaid riike Euroopas.\nIlmselgelt on ülal mainitud printsiibid olulised lugejale selleks, et neid rakendada edaspidi intellektuaalsetes tegevustes.\nIlmselgelt on tegu sellega, et aru saada, peab leiduma hinges mingi kiiks, mis aitab vastu võtta seda kindlat infot.\nIlmselgelt on haiguse vallandajaks vajalikud lisafaktorid, milleks võivad olla pinged kodus, tööl või koolis.\nIlmselgelt on ligi viiekümne aastaga teose müügikogused vähenenud, kuid selle väärtus pole siiski langenud.\nIlmselgelt on gruppides, kus kasutatakse võit-kaotus konfliktilahendust, suhtlemine tõsiselt häiritud.\nIlmselgelt on see Humberti jaoks, kes armastab ja ülistab Lolitat palavalt, väga eemaletõukav.\nIlmselgelt on ta armunud ning ei jõua ära oodata kunas oma kallimat näeb.\nIlmselgelt on kõige tähtsam hoida end üleni soojas, võimalusel ka nägu.\nIlmselgelt on kõik seda kogenud, kuid osaliselt me ei pane seda tähele.\nIlmselgelt on WIR väga oluline osa vastutegevusest raha võimu vastu.\nIlmselgelt on näha kui palju oskuslikum oli Dürer trükkistega.\nPieter Brueghel ja Albrecht Dürer\nIlmselgelt on teadlane motiveeritud avastama oma imestusmeelega.\nIlmselgelt on Eesti üks turvalisemaid kohti, kus elada.\nKas eestis on turvaline elada?\nIlmselgelt on Eesti Töötukassa seotud meie kõigiga.\nIlmselgelt on selline suhtumine äärmiselt naiivne.\nIlmselgelt on tegemist arengumaaga.\nIlmselgelt on see väga loogiline.\nnimetatud eritingimused on välja toodud VÕS § 405. Nimetatud pragrahvist tulenevad eritingimused peavad olema välja toodud näiteks liisingulepingutes või järelmaksuga müügilepingutes.


RB/ 11. aprill 2018, 12:23\nEi ole samuti kusagilt sattunud lugema põhjendatud majandusanalüüsi selle raudtee kasulikkusest. Samuti ei ole näinud analüüsi looduskeskkonnale tekitatava kahju suurusest. Samas olen teadlik, et riigieelarve tulude poolele planeeritakse väljast poolt tulev raha - st raha raudtee rajamiseks, mille annab EL ja ilmselt ka ärimehed. Kui nüüd seda raha ei tule, siis on riigieelarves veel üüratum auk, kui praegu. Sama loogika kehtib tsellutehase puhul. Raha laekumine riigi eelarvesse.\nEi kujuta hästi ette, millist kasu eesti rahvas antud projektist saab. Võiks siis lausa numbriliselt välja tuua per nase elaniku kasu rb-st kuus. Alguses muidugi kulud elaniku kohta ja kõige lõppu tasuvusaeg. Üks kena exceli tabel kuluks ära.\nWTF ?/ 10. aprill 2018, 23:01\nAga kas/ 11. aprill 2018, 09:43\najalugu peab tingimata kordama või on sellest ka võimalik midagi õppida? Ameerika kauget ajalugu tuua tänapäeval eestlstele arukaks õppetunniks on väga jabur.\nhea näite/ 11. aprill 2018, 17:52\ntõid. USA-s läksid raudteefirmad kõik pankrotti, kui kiirteede võrgud välja arendati. Kui kiirusest polnud lugu, siis maa arendamiseks kõlbas raudtee küll. Oli aeg, kus Chicago raudteesõlmes oli mitmeid kümneid rööpapaare kõrvuti ja siis äkki hopsti, ei olnudki neid enam vaja.\n"Üle neljasaja ühiskonnategelase nõuab" ?/ 10. aprill 2018, 22:56\nTäielik lambakari !\nise/ 11. aprill 2018, 08:50\nKiitus laevafimadele jt vedajatele/ 10. aprill 2018, 17:48\nLaevafirmade lobby on usinasti tööd teinud.\nMõhk/ 10. aprill 2018, 16:43\nEi lähe siin midagi laiali. Aga inimesed jooksevad siit minema kui viimased mohikaanlane. Hoiame elu Eestimaal on ainult kisakõridele mõeldud. Eesti rahvas nii lo... Ei ole. Siin on siiski veel tarku päid. Aga etniliste eestluse pärast ei tasu muret tunda. Neid ju ikkagi ei jätkuks.\nseda raudteed on sama palju vaja,kui hiljuti sotlase brian souter'i/ 10. aprill 2018, 16:41\njuhmile/ 10. aprill 2018, 17:55\nBussiliini oli tõesti vaja, aga see oli rikka eestlase jaoks liiga odav ja võimaldas igal pool väljuda või peale minna, ametnike arvates liigne luksus, aga raudtee, mille pilet Riiga maksaks 50€ ja mis kuskil ei peatu...Aitäh sõidan parem 3x odavamalt Lux Expressiga.\n17:55/ 10. aprill 2018, 18:16\nEi ole neid alatäidetud,millegi muu arvelt kompenseeritud bussiliine midagi vaja.\nhm/ 11. aprill 2018, 17:53\nja sa arvad, et rong kohe tuubil täis ja ei mingit dotatsiooni? Sinisilm oled või?\nAatomi pomm/ 10. aprill 2018, 16:41\nRB tegemisel on sama tulemus ,kui lasta keset riiki aatomipomm kukkuda,kõik on rahatud,haiged, näljas.külmas,oigamas.Kalmistu äri õitseb.Täis nuumatud riigikogulased põgenevad välismaale.Mis valitsus see on ,kus enamus ministreid välja vahetatud ja surma hirmus ise tagasi astunud.Ilma rahata kukub kõik kokku ,see ongi RB tegelik kavatsus,kukutada riik.Kui RB tehakse läheb see maksma poole rohkem.See on väikse riigi mõrva katse.\nEL läheb ennem laiali,kui/ 10. aprill 2018, 16:25\nraudtee ehitus alata jõuab!\n10. aprill 2018, 16:01\nja mis siin salata EEstimaa suurim hämaja ja nõmeda ümara jutu ajaja on peaminister J.Ratas seega kui hakkama ei saa siis kadugu\nM.Närep/ 10. aprill 2018, 15:54\nkus need nö hääletorud siis olid kui 100 mln magama pandi koidula piiripunkti le, kus keegi ei käi, aga palju euroopa poole liigub, tulge vaadake! tavainimene ei saa enam tee pealegi. Kes pani via baltika ehituse seisma?\nKoidula/ 10. aprill 2018, 16:47\non teine teema. Oli küll nii, et enne Koidulat oli Tartu jaam ja haruteed transiitrongidest umbes. 13 teed ja vabad olid vaid 2-3 peateed. Pronkssõduri maha võtmine paraku vähendas Venemaa transiidi pea olematuks. Oled ikka kindel, et RB on edukam kätte saama kätte äriplaanis ette nähtud mahus Vene transiidi - ütle vaid põhjus, miks see peaks Muuga kaudu liikuma. Peterburi ja Soome ning Euroopa vaheline lühimi raudtee käib Koidula kaudu.\nköhh/ 11. aprill 2018, 00:05\npronksivedu oli sm Putja õnnestunud erioperatsioon. Õnneks ta alles proovis kätt, muidu oleksime ja vireleksime praegu oblastina\nto aga/ 10. aprill 2018, 15:47\nl/ 10. aprill 2018, 15:31\nolen veendunud, et meil o n seda raudteed vaja, kuna oleme nagunii euroliidus, siis on hea ja kiire ühendus ka euroopaga vajalik, olgu see siis mis põhjusel tahes.\nmaamutike/ 10. aprill 2018, 15:31\noh taevas ja maa....mingem siis kõik metsa, tehkem ümber puude uua-uua, joogem odavat viina kastide kaupa, tagugem trummi ja saagem õndsaks. siin riigis ei tohi mitte midagi teha enam, mis natukenegi arengut tooks ja teeks, kanakari saab hääle kohe. öelge üks asi, mida muuta tahtes hüsteerilist kaagutamist pole toimunud?\nreede/ 10. aprill 2018, 15:12\nRB poolt võivad seista vaid need kes raha lugeda ei oska ja riigile kahju soovivad See ju hullem kui Stalini põhja raudtee Vaid vaenlane saab soovida seda õnnetust meile kaela\nAga/ 10. aprill 2018, 15:09\nMõistus tule koju/ 10. aprill 2018, 15:36\nAsja iva on selles, et kas rajatakse uus trass tühjale kohale (nagu pragu) läbi looduskaitsealade ja surnuaedade (rääkimata inimeste kodudest). Või teha jätkusuutlik projekt rekonstrueerides meie hetkeline Tallinn-Tartu liin, mis saaks pikenduse Riiga.\nNad pole ju Rail Balticu vastu, vaid nad ei taha seda praegusel kuhjul, mis on ka õige.\nJust!/ 10. aprill 2018, 15:50\nOlemasolev raudtee korda teha on märksa mõistlikum.\nmust stsenaarium/ 10. aprill 2018, 14:41\nKui RB tuleb,siis tõusevad kõigi inimeste ihu karvad püsti.\nSee on veel hullem ,kui mingi mõne inimese laenu orjus,sest see RB tabab kõiki kui püssikuul.\nRiigi raha tõmmatakse ära ühe sekundiga.Kui riik loll on siis ta lasebki šokis inimesed hauda lükata.\nMõne ärimehe haiglased fantaasiad on suured ja haigemad,kui Seewaldi patsientidel.Nad peidavad ennast oma kabineti seinte vahel ja unistavad miljonitest,mida omavahel jagada.Neile ei loe inimsaatused.\nnaljakas,/ 10. aprill 2018, 14:35\nmis teab nt. ivo uukkivi raudteest ja kõik need teised ka?\nNaljakas tõesti/ 10. aprill 2018, 15:37\nSilmnähtavalt rohkem kui sina. Sa pole ju jutust arugi saanud :D\nkulla inimene,/ 10. aprill 2018, 16:19\nselleks ei pea ise munema, et munarooga nautida. Niipaljukese saab iga mõtlev aju pihta, palju on kasu ja kui suur on kahju.\nnii et ülejäänud/ 10. aprill 2018, 14:28\npoliitikud ja arvamusliidrid ning muidu tuntud isikud, kes allkirja ei andnud, on siis raudtee poolt, kus on gräzin, raid, helmed jne.?\nxx/ 10. aprill 2018, 14:58\nGräzini nimi on olemas.\n10. aprill 2018, 14:21\n10. aprill 2018, 14:43\nsellisel juhul RB sobib žirinovskile väga hästi - tõmbab piiri sinna, kus ta olema peab\ntänase Tartu rajas ju Kiievi vürst Jaroslav,mitte ei toodud seda Nevadast/ 10. aprill 2018, 17:41\nja kunagi oli Kolõvan ,oli Revel , mõlemad tsaari-Venemaalinnad\nMaal on estonianse tõepoolest palju. siin on üle 100 rahvuse esindajad päid-jalgu pidi koos ja see ei sobi minadele.\najalugu/ 11. aprill 2018, 18:00\nkui Jaroslav linna 1030 maha põletas, siis oli linn justkui olemas juba.\n10. aprill 2018, 21:25\nnojah/ 11. aprill 2018, 17:57\nreval on tõsine vene nimi küll ja tarbatu kah.\nto mina/ 10. aprill 2018, 14:18\nNo,no,nii et korterelamu pensinärid teavad kõige paremini,toetavad algatust RB vastu! Huvitav,kuidas nad nii targaks on saanud!!\nkas/ 10. aprill 2018, 14:25\nkardad, et keegi on isegi sinust targem\nkas meie poliitikud ongi maailmas kõige targemad?\nnoh ,May on keenjus ise./ 10. aprill 2018, 17:42\nmeie poliitikud on hirmus targad. Ma ei mõtle KE pileti omi, need on ainult populistid.\nvähemalt/ 10. aprill 2018, 16:22\noskavad õigekirja, kulla eramu "pensinär".\nto tarkeit/ 10. aprill 2018, 14:10\nNeed ju kõike teadjad,ime et NASA kosmosearengut ei püüa rikkuda! Ka valimised tulemas!!\nViljandlane/ 10. aprill 2018, 13:57\nkõigepealt tuleb detailideni välja selgitada,kellel selle projekti vastu eriline huvi on ja seejärel otsustada!Mul isiklikult pole vähimatki huvi,et veel mingi raudtee ehitatakse!\nAndo/ 10. aprill 2018, 14:14\nMis siin selgitada-tehakse valmis ja müüakse kohe hiinlastele maha.Keegi teenib hullu papi.\nkes teab/ 10. aprill 2018, 13:50\nkuidas saada teada nimed, kes Toompeal hääletasid selle eelnõu poolt ja kes vastu !??\n10. aprill 2018, 14:20\ntarkeit/ 10. aprill 2018, 13:49\n400 oma peaga ja südamega môtlevat tegelast ja 101 brüsseli hääletoru, kas on raske valida poolt?\nRein/ 10. aprill 2018, 13:43\nElu on näidanud, et siin vabariigis ei loe inimeste arvamus mitte midagi nagunii sõidetakse teerulliga üle, olen ka palju igasugustest küsitlustest osa võtnud aga enam ma ei osale, minupärast tehku siin vabariigis mida iganes, mul täiesti savi\nneljasajal / 10. aprill 2018, 13:40\nomal ikka õige info, või lähtuvad kh oletustest ja muidu ulmest\npole vaja/ 10. aprill 2018, 13:25\nEi ole vaja Eestit tükeldada mitmeks osaks.\nRahvast poolitatakse mitmesse leeri,maad võetakse ära jne.\nOn seda totrat raiskamist Eestile ja rahvale vaja?+?\nkhm?/ 10. aprill 2018, 13:39\nEesti pole arbuus, et annab tükeldada\n10. aprill 2018, 13:20\nPenskar/ 10. aprill 2018, 15:50\nSa vist ei jaga üldse matsu. Probleem pole ju trassis, vaid sellest kuidas see ehitatud on ja mis alustel. Nad on Tallinn-Tartu pikendusega liini poolt, mis on palju loogilisem, kui liin mis läheb läbi eimillegi\nsotsialist/ 10. aprill 2018, 13:18\nVenemaal kutsutakse kunagist BAM,i teeks eikuhugi doroga v nekuda.\n10. aprill 2018, 14:26\nBAM -i eesmärk oli vähendada Hiina mõju.\naga tegelikult/ 11. aprill 2018, 09:33\nHiina mõju ainult kasvas.\nbam/ 11. aprill 2018, 18:05\neesmärk oli ikka sinna kanti raudtee saada. Mis sest, et ka sõjalistel eesmärkidel. Toona oli rongisõit odav ja teid ju sealpool polnudki. Just nagu metsik lääs, ainult vene moodi. Kui erinevaid reisijutte lugeda, siis bam ka mingis osas töötab ja rong liigub. Osa teest on ainult sohu vajunud ja osa sildu on nõrgukesed. Viimasel ajal pole sattunud midagi lugema, seega minu info nii 5 aasta tagune.\nOhtu/ 10. aprill 2018, 13:06\nEi tule, vaid tuleb rajama hakata.\nmyyr/ 10. aprill 2018, 12:46\nehitatakse balti riikidesse uut berliini myyri :D:D\nida - läänd\nhuviline/ 10. aprill 2018, 12:46\nOleks RB läbi Tartu ja Valga suunatud,poleks seda tänast pläma kirjutada vaja olnud!!\nkuule huviline/ 10. aprill 2018, 13:22\nsaad ju isegi aru, et ühel juhul on tegemist ambitsioonika plaaniga, teisel reaalselt varsti 150 aastat toimiva raudteekoridoriga mille ümberehitamisest saanuks kasu pea iga Eesti elanik. Kui nägin Ilvese laulatuse ülekannet ja tema raudteelasest ämma sain muidugi aru, et asjad Eesti jaoks enam soodsad pole.\nlam.bad/ 10. aprill 2018, 12:45\nLambot on 400 ullikest ära lollitanud.\nLambada/ 10. aprill 2018, 15:44\nMulle tundub, et sul puudub endal korralik arusaam situatsioonist ja lähed gruppi "Vilgub, blingib ja on värviline - tähendab et peab tõsi olema".\n10. aprill 2018, 12:43\nToetan kahe käega! Ja pole ma mingi penskar, vaid maksumaksja, kellele ei meeldi, kui seda raha mõttetult raisatakse!\nPärlid kerjustele/ 10. aprill 2018, 12:40\nSee RB, tunnel Helsinkisse või isegi Ärma talu on kiduväärt ettevõtmised ...aga enne normaliseerige kodanike ELATUSTASE!\nhuviline/ 10. aprill 2018, 12:39\nNeed vist ongi kõik pensionieelikud!!\nneed/ 10. aprill 2018, 14:48\nsinu poolt alaväärseks peetavad pensionieelikud on võimelised iseseisvalt olukorda analüüsima ja asjadest aru saama; paraku ei saa seda öelda tänaste baka-haridusega noorte kohta, sest on tohutu ajupesuga igasuguse iseseisva mõtlemisevõime kaotanud.\nHuviline/ 10. aprill 2018, 15:45\nMida see peaks tähendama? Erinevalt hetkelisest 20-30 olevatest inimestest neid natuke kotib ka, mis siin riigis sünnib.\nJauram/ 10. aprill 2018, 12:38\nTeine kiri võiks olla Solgijõe vastaste poolt Toompeale ! Kus asub Solgijõgi !? Kaartidel veel pole aga kunagi nimetati Emajõeks ....!?\nmina/ 10. aprill 2018, 12:38\nMeie korterelamu pensionäride kogu toetab algatust,nemad teavad kõige paremini Eesti arengutest!!\nAl/ 10. aprill 2018, 12:37\nRatas on peaminister ja ainuisikuliselt vastutav kõigi valede eest.Tuleb valelik ülerullija maha võtta ametist.\nega siis aus Kallase Siim oma mäluaukudega midagi teinud/ 10. aprill 2018, 12:52\nikka see kesik Ratas,.\nSüütud reffid ainult hoolitsesid\nämma kappide ja oma taskute eest.\noot/ 10. aprill 2018, 13:01\nega see, et siim tegi ka, vähenda ratase sigadusi kuidagi?\nlugeja/ 10. aprill 2018, 12:36\nIkka kordan- need 400 ei tea Eesti majandusest,raudteest midagi!!\nTo lugeja/ 10. aprill 2018, 15:41\nEga need 101 teavad veel vähem. Nende ainus huvi on püsida võimul ja täita oma rahakotti. Misiganes hinna eest, isegi kui see tähendab inimeste majade sunderastamist ja läbi 5st looduskaitsealast läbisõitmist.\nlugeja/ 10. aprill 2018, 12:35\nAsi liigub,3 kommi kustutatud!!\nS.Kallas tõi selle jama siia ???/ 10. aprill 2018, 12:35\nMiks on isegi autorid salastatud ja kas Riigikogu on ...\nSaage aru/ 10. aprill 2018, 12:59\nSelle rahaga, mis sealt tilgutada annab on juba arvestatud ja ega erakonna pea milline võlg ka ise enesest ära ei kao, või arvad, et nad omast taskust seda maksta kavatsevad?\nlugeja/ 10. aprill 2018, 12:34\n2 kommi kustutatud!!\nMartin/ 10. aprill 2018, 12:29\nToetan kõigest hingest! Rail Balticu laristust altkulmu http://paulsarel.blogspot.com.ee/2017/01/rail-balticust-altkulmu_26.html\nab/ 10. aprill 2018, 12:27\nViimane aeg ka asemikel koivad kõhu alt välja võtta!\n10. aprill 2018, 12:19\n10. aprill 2018, 12:49\nenne valitsusse saamist olid keskerakondlased ka tulihingelised RB vastased\nhea uudis/ 10. aprill 2018, 12:17\nOmeti hakkavad eesti inimesed ärkama! Braavo!\n0,03 % rahvastikust/ 10. aprill 2018, 12:43\n400 ärganut on ikka väga vähe. Sääsepirin.\nto 0,03%/ 10. aprill 2018, 12:57\nTegelikult on vastu üle 90% ja sääsepirinat teevad projektist otsest kasu saavad 0,03%, parteiämmad jne., aga osa raha ilmselt juba saadud ja kulutatud, seega projekt rullitakse edasi.\nsääsk/ 10. aprill 2018, 13:29\nannaksin ka oma allkirja, kui oleks kohta kuhu anda.


www.koertekoda.ee - Vaata teemat - Uus klubi\nVaata teemat - Uus klubi\nKlubid ja ühingud\n./ucp.php?mode=register&sid=3d47b9a1bcd48053d928e273fc1e4ecb Ma unustasin oma parooli\nloomised, lõpetamised, ühinemised ja muud teadaanded\nPostitas katleen » 10 Juul 2009 14:18\nLiitunud: 12 Juun 2006 17:41\nPostitas Marland » 10 Juul 2009 21:19\nTervitused uuele klubile!\nAga lisaks posti- ja e-maili aadressile oleks klubi kodulehelt tore teada saada ka klubi asutajate-aktivistide nimed... Muidu otsi teisi tikutulega EKL kodukalt taga...\nLiitunud: 28 Mär 2008 16:32\nAsukoht: Luige, Harjumaa\nPostitas Samurai » 10 Juul 2009 23:48\nÄriregistri teabesüsteemist on nimetatud andmed täiesti tasuta kättesaadavad Sealt nähtub, et on 2 juhatuse liiget: Astrid Lundava ja Kätlin Kull.\nEdu ja jaksu uuele klubile\nsmooth collie is a friend for a life-time\nLiitunud: 18 Sept 2004 11:15\nPostitas inna » 18 Juul 2009 23:18\nÜllatusena leidsin EKL kodulehelt,et märtsis toimub Saku Suurhallis Tallinna koerteklubi poolt korraldatud koerte näitus.\nMõned aastad tagasi oli samas 2 päevane näitus,mis oli täielik hullumaja,siis otsustati teha näitus 3 päevane.\nKas seekord mahuvad ära koerad 2 päevale,või on mingid lisaruumid?\nKlubi kohta puudub info täielikult.Päris huvitav oleks teada,kes on klubi loojad ja mis eesmärkidel klubi on loodud?\nLiitunud: 19 Aug 2004 10:08\nPostitas corgi » 19 Juul 2009 01:08\nInna pole lugenud EKL-i häälekandjat "Koer", seal ju kontaktid olemas.\nSamas kontaktides, mis ka EKL-i lehel on olemas on meili aadress, küsi kui huvitab\nPostitas inna » 19 Juul 2009 11:16\nJäi vist jah uudis lugemata.\nKindlasti on Tallinnas uue klubi loomine väga hea ja kui talviseid sisenäitusi on rohkem,on see samuti rõõmustav uudis.\nMälu värskendamiseks võiks siiski lugeda\nNäitusele tulek ei ole naljaasi ja seetõttu tuleks Saku Suurhallis korraldatud 2 päevasest näituse korraldamisel ilmnenud vigadest seekord hoiduda.\nMul on enamasti näitustel 3-4 koera,maksan ligi 2000kr ja suuri berne on küllalt aeganõudev pesta ja föönitada ja kui tuled näitusele ja selgub,et ruumi ei ole ei ringi sees ega ringi ümber ja koeri on seetõttu väga raske esitada,teeb meele kurvaks.\nVõb olla nüüd,MASU ajal,on osalemine väiksem,kuid viimasel Sillamäe näitusel oli väga palju koeri,ühel päeval ligi 1000 koera.\nPostitas Marliis » 19 Juul 2009 11:35\nAlati on ju võimalus mitte osaleda kui nii paha-paha on. Ennem peaks näitusel ikka ära käima ja kui põhjust siis pärast vinguma.\nLiitunud: 06 Jaan 2006 16:45\nPostitas kärt29 » 19 Juul 2009 16:50\nMa arvan, et antud klubis on näituste alal väga kogenud inimesed ning enam kui teadlikud võimalikest kitsaskohtadest, seetõttu ma pigem usun nende võimetesse kui näen kolli ette üritusel, mida toimunudki veel pole.\nEdu ja energiat uutele tegijatele\nSuured inimesed vestlevad ideedest, keskmised inimesed vestlevad sündmustest, väikesed inimesed vestlevad teistest inimestest. (Eleanor Roosevelt)\nLiitunud: 10 Mai 2006 21:03\nPostitas janza » 20 Juul 2009 17:25\nJa arvestada tuleb ka, et tegemist rahvusliku mitte rahvusvahelise näitusega. Seega veidi vähem koeri vast kohale oodata.\nwatch out about fox terrier\nPostitas katleen » 02 Okt 2009 15:57\nJa juba on kohtunikke muudetud.\nLiitunud: 06 Sept 2017 09:23\nRe: Uus klubi\nPostitas DeandreCherry » 06 Sept 2017 09:32\nHi, I know I am late but I just wanted to know,if this event is organized every year or not. I have bought a dog couple days ago so I'm trying to find communities regards dogs. I saw your thread here found it interesting. Please let me know. Thanks in advance.\nSame day cake delivery in Lucknow | Birthday cake delivery in Patna\nMine Klubid ja ühingud


Žongleerimine soodustab ajutegevust - Forte\nŽongleerimine soodustab ajutegevust\nNeuroloogid on avastanud, et žongleerima õppimine põhjustab muutuseid aju valgeaines — närvikiududes, mis aitavad aju eri piirkondadel omavahel suhelda.\nOxfordi ülikooli uurijad värbasid 48 hea tervise juures noorukit, kellel žongleerimisoskus puudus, ning kaardistasid nende ajud funktsionaalse magnetresonants-tomograafi abil, vahendab AFP.\nSeejärel pidid pooled vabatahtlikest läbima kuuenädalase treeningperioodi, mille vältel nad õpetati žongleerima. Katsealustel soovitati harjutada 30 minutit päevas. Pärast koolitusperioodi lõppu suutsid osalejad esitada vähemalt kaks ringi klassikalist kolme-palli-kaskaadiks nimetatavat harjutust.\nSeejärel tehti nii õppinud osalejate kui ka nende 24 žonglöörikoolituseta jäetud kaas-katsealuse ajudest uued tomogrammid.\nŽonglööride rühma ajudes olid tomogrammidel näha olulised muutused valgeaines, kimbus pikkades närvikiududes, mis kannavad närvirakkude vahelisi signaale ja ühendavad omavahel aju eri piirkondi. Niinimetatud hallaine koosneb närvirakkude sellistest piirkondadest, kus aju teavet töötleb.\nAjakirjas Nature Neuroscience äsja avaldatud tulemused on olulised, kuna annavad mõista, et aju jääb ka pärast lapsepõlve “plastiliseks”, st liikuvaks ja kohanduvaks.\n“Me kipume aju pidama staatilisteks või usume koguni, et pärast lapsepõlve möödumist hakkab see tähtis elund alla käima,” teatas uurimuse juhtiv autor Heidi Johansen-Berg pressiteates. “Tegelikult leidsime me, et aju struktuur on muutustele vastuvõtlik. Oleme näidanud, et aju suudab ise oma sidesüsteemi skeemi muuta ja selle talitlust tõhustada.”\nŽongleerimine valiti katsesse sellepärast, et tegemist on omandamiseks pingutust nõudva motoorse oskusega, mis tähendab, et kõikvõimalikke õppimisega kaasnevaid ajusiseseid muutuseid on kergem märgata.\nŽongleerimine nõuab käsivarte ja käte väga täpset liigutamist, kiirestiliikuvate esemete haaramist ja võimet seirata esemete trajektoore perifeerses nägemisväljas. Tõtt-öelda ilmnesid kuue nädala möödudes muudatused valgeaines aju täpselt nendes piirkondades, mis antud ülesannete lahendamisega tegelesidki.\n“See ei tähenda, et kõik peaksid nüüd tormama ajude arendamise eesmärgil žongleerimist õppima,” rõhutas Johansen-Berg. “Valisime žongleerimise lihtsalt kui keerulise, uue ja õpitava oskuse. Samas on mõned spetsialistid veendumusel, et kõik, mida ei kasutata, kärbub — ning et aju tööshoidmine, näiteks jalutamas käimine või ristsõnade lahendamine, on kasulik.”\nJohansen-Berg arvas, et kunagi võivad avastusele järgneda ka praktilised rakendused, näiteks spetsiaalsed meetodid aju stimuleerimiseks ja hea neuroloogilise tervise säilitamiseks: “Pikas perspektiivis võib teadmine, et ajusiseste kanalite talitlust on võimalik tõhustada, kujuneda tähtsaks uute ravimeetodite otsingutel neurodegeneratiivsetele, ajukanaleid laastavatele närvihaigustele nagu polüskleroos.”\nKafka lugemine arendab vaimseid võimeid


PILLET PUUDUTAB! Kaks raamatut korraga – Hingele | GoodNews\nAvaleht Hingele PILLET PUUDUTAB! Kaks raamatut korraga\nSeekord lugesin kahte raamatut korraga, mis on muidugi minu enda kehtestatud reeglite rikkumine. Nimelt olen alati uhkusega teatanud, et loen alati ühe raamatu kaanest kaaneni läbi, siis puhkan ja võtan järgmise.\nEsimene, millega alustasin, oli šamaan Evald Piirisild – „Kotkasule lend“. Ja kohe alustasin ka Peep Vain – „Keset elu“, lugemist.\nVäga erinevad mehed, aga mina leidsin palju sarnasust. Mõlemad on jaganud lugejale oma tähelepanekuid elust, mõlemad on keskea kandis oma vanuselt ja see kõik on väga isiklik. See kõik on igavene teekond. Õppida on nendelt meestelt ja nagu nad ise enda kohta ütlevad, et ka nemad õpivad veel.\nEvaldi raamatu lugemise ajal soovisin ka endale mingit märki või sümbolit. Evald oli saanud indiaanlastelt hingenime – Kotkasulg. Ma ei ole isiklikult tuttav ühegi indiaanlasega, ega ka Evaldiga. Kuid uskusin oma enda sisemist jõudu ja vaistu ja nii ma sain unes endale sümboli: nelja lehega ristikhein. Hommikul aitas sõber google seda sümbolit tutvustada, nelja lehe tähendusteks olevat usk, lootus, armastus ja õnn ja leidsin ka sellise iidse Iiri salmikese:\n„Üks leht kuulsusele,\nKõik on neljalehelises ristikheinas.“\nPeep Vain oli varasemalt tuttav tema plaatide kaudu. Isegi mäletan, et kui neid kuulata, siis pidin ise ka ringi liikuma, nii palju energiat oli seal sees. Raamatust sellist energiat ma enam ei leidnud. Leidsin palju tarku mõtteid, mis panid enda elu üle mõtisklema, pigem sundisid tema kirjutatud read enda seest tarkusi leidma. Näiteks peatükist, Tõsta oma standardeid, sain lause: „Meid koheldakse vastavalt meie standarditele. Kui see langeb standardist allapoole, siis reageerime.“\nJa nii ma siis lugesin, peatükk ühest ja siis teisest. Evaldi raamat viis sügavale enda sisse ja Peep tõi tagasi sellesse reaalsusesse. Nii oli see minuga, sest mulle meeldib tegelastega samastuda ja niimoodi saan lähemale sellele, mis on ridade vahele peidetud mõtted.\nHead avastamist ja koos lugemist! Need raamatud julgustasid mind ennast teile avama ja soovin neid avastusi ka teile! Ja kui ise ei saa või ei tea kuidas, siis olen valmis aitama, võtke julgelt ühendust. Teraapia selleks ju ongi!\nPille Teearu – psühhoterapeut, nõustaja. Telefon: 52 33 356\neelmine LIIGUTAV VIDEO! Eesti mees tegi sõbrapäevaks uskumatu abieluettepaneku\njärgmine Akordionimeditatsioon Kulno Malvaga


Krista Fischer: praeguse trendi jätkudes on aastavahetuseks haiglates 1000 koroonahaiget - Forte\nKrista Fischer: praeguse trendi jätkudes on aastavahetuseks haiglates 1000 koroonahaiget\nProfessor: vastutöötajad võiksid olla vähem häälekad\nPraeguse koroonaviiruse nakkuskordaja juurde jäädes on Eesti haiglates uue aasta alguseks 1000 COVID-19 haiget ning meie haiglasüsteem ei peaks sellele vastu, leiab Tartu ülikooli matemaatilise statistika professor Krista Fischer.\n„Kevadel viis Eestis kehtestatud eriolukord nakkuskordaja R kiirelt alla 1-e. Kui me vaatame praegust lainet, siis me näeme, et see R on 1,25 kanti jäänud pidama. Kui selline vaikne kasv jätkub ja kogu aeg hakkaks haigla patsientide arv kasvama, siis võib see juba ka aasta alguseks jõuda 1000 kanti, mis oleks kindlalt üle jõu meie meditsiinisüsteemile," rääkis Krista Fischer Tartu ülikooli korraldatud konverentsil "Arukas kohanemine koroonaviirusega".\nTema sõnul on napilt üle 400 koroonapatsiendi võimekus, mis meie haiglatel oleks praegu olemas. 25. novembri hommikuse seisuga viibib haiglas 163 COVID-19 patsienti, juhitaval hingamisel on seitse patsienti.\nNakkuskordaja R koosneb kolmest komponendist. Nendest esimene on nakkusohtlike päevade arv, teine on võimalike nakkusohtlike kontaktide arv päevas ja kolmas on tõenäosus kontakti korral nakkus edasi anda. Lõpptulemusena saame arvu, mitut inimest keskmiselt nakatab edasi üks nakatunu.\n„Peaksime mõtlema, kuidas saavutada seda, et inimesed vähendavad oma päevaseid kontakte mõnevõrragi, kuidas saavutada seda, et nakatumise tõenäosust vähendame distantsi hoidmise ja maskide kandmisega natukenegi," ütles professor.\nTema sõnul piisab ka sellest, kui kontakte vähendada keskmiselt 20 protsendi võrragi ja nakatumist maskide kandmise ja distantsi hoidmisega veel 10 protsendi võrra - see viiks juba selle Ri alla 1e.\n„Selleks oleks vaja kogu ühiskonna koostööd ja et vastutöötajad oleksid natukene vähem häälekad," märkis ta.