Millised toidud sisaldavad suures koguses valku? Nimekiri ja tabel - Spice May\nValgud on loomade ja taimede päritolu. Enamik taimseid valke (näiteks täisteratooteid) on halvem, nende osakaal on 40%.\nLoomsed valgud (liha, kala, kodulinnud, piimatooted, munad), samuti mõned köögiviljad (sojaoad, oad, herned) on täidetud ja peaksid olema 60% valkude kogus päevas.\nAllpool on tabel loomsete ja taimsete päritolu toodete valkudega.\nMis toitu sisaldab kõige rohkem valku? Tavaliste valgete toitude tabel\nTervitused kõigile blogi lugejatele. Kas olete kunagi mõelnud, kui palju toidust on valguprodukt olemas? Ma arvan, et enamik teist ei pööra seda isegi tähelepanu. Ja asjata. Lõppude lõpuks on valkude (valk, polüpeptiidid) peamine kudede ja lihaste ehitusmaterjal. Need ained sobivad kehakaalu alandamiseks. Vaatame toidulisandite valgust + allpool loetletu polüpeptiidirikas toidu tabel.\nMis on valku vaja?\nNeed ained on meie organismile väga olulised. Lisaks ehitusele täidavad nad hormonaalseid, reguleerivaid, kaitsefunktsioone. Polüpeptiidid sisaldavad olulisi ja asendamatuid aminohappeid. Keha ei saa hävitada, see tähendab, et nad peavad tulema köögivilja, liha ja teraviljaga. Puudulikkuse tagajärjeks on immuunsuse vähenemine, efektiivsuse halvenemine. Suurt mälu, südant, maksa tööd süveneb.\nTeie tervisehäire põhjuseks võib olla ebapiisav proteiini sisaldus toidus. Ma soovitan teil lugeda artiklit "milline on valkude roll kehas." Need ained ei kogune. Keha veedab neid pidevalt.\nPolüpeptiidid on taimset ja loomset päritolu. Kui me saame neid aineid piima, liha, munade, mereande, loomi. Kaunviljadest, teraviljadest, pähklitest, köögiviljadest - köögiviljadest. Lisateave artiklis "Tooted köögiviljade ja loomsete valkude loendis".\nLoomupoppetid on paremini imendunud. Nad on kõigi meie organismis vajalike aminohapete allikas. Nii asendatavad kui ka asendamatud. Tõsi, lisaks tervetele valkudele on liha, piim, munad, kalad sisaldavad rasva ja kolesterooli.\nNiisiis, kus on valke, mida vajame? Ma tahan teile anda kõige kiiremini imendunud polüpeptiidide nimekirja. See aitab teil oma toitu mitmekesistada õige toiduga. Esiteks kaaluge loomset valku. Tabelis pöörata tähelepanu toiteväärtusele (seedimisele). Mida suurem on see, seda paremini imendub valk.\nNüüd kaaluge taimseid polüpeptiide. See toit sisaldab peaaegu rasva. See muudab sööma toiduks. Nii et see on kasulik kaalu langetamiseks. Oluline on teada, et taimsed valgud ei ole täielikult lagundatud. Kuid siis nad loovad küllastumise illusiooni ja nälga tunne tujuvad. Lisaks sellele sisaldavad köögiviljad, puuviljad, teravili fiber, mis parandab seedetrakti toimimist. Vaadake, kus kasulikud taimsed valgud on leitud.\nTaimne toit on vähem kaloreid kui loom. Seetõttu kaalulangus, paljud valida köögiviljade ja teravilja dieeti. See on vale, sest köögiviljad, puuviljad ja teraviljad on seedimisega vähene. Seetõttu ei saa nad katta igapäevaseid proteiini nõudeid. See on tabelist selgelt näha. Parim on loomade ühendamine taimsete valkudega.\nSee näitab, kuidas need ained jaotatakse aminohapeteks ja imenduvad. Nende seedimise kiirus on erinev. Piima-, munapolüpeptiidid lagundatakse kõige kiiremini. Nende taga on kala, liha. Taimsed valgud lagundatakse ja imenduvad kõige aeglasemalt.\nKõiki toiduainete polüpeptiide hinnatakse imendumise kiirusega. See kajastab ka toote keemilist väärtust - aminohapete koostist. Nagu ka bioloogiline väärtus - seedimistase. Kõige täiuslikumate valkude allikad on tooted, mille tegur on 1.\nSamal ajal on kombineeritud toitainete (taimede ja loomade) bioloogiline väärtus palju suurem kui individuaalselt. Valgu neeldumise määra suurendamiseks ühenda mõlemat tüüpi toidud. Munad on täiesti kombineeritud kartulite, nisu, mais, oadega. Piima võib süüa rukist.\nParimad polüpeptiidid lagundatakse ja imenduvad kõige paremini. Sellised ained sisaldavad tasakaalustatud aminohapete komplekti. Nende hulka kuuluvad munavalged, liha ja kala ning piim. Loomatoidist lõigatakse ja imendub üle 90% aminohapetest.\nDefektsed valgud - tasakaalustamata koostis. Neil võib olla üks või mitu olulist aminohapet. Vähemalt ühe aminohappe puudumine raskendab kõigi teiste aminohapete valgu sünteesimist. Peaaegu kõik taimed polüpeptiidid on puudulikud. Neist 60-80% aminohapetest imendub.\nToidud on rikkad valkude kaalulangus\nNagu me selgitasime, on loomasöödas kõrge aminohapete seeditavuskoefitsient. Sellest hoolimata võib söömine ainult loomasöödaks põhjustada kõhukinnisust. See on ikkagi raske kõhuga. Seepärast on oluline lisada oma dieeti ja taimetoitu ka. Tänu kiududele soolestikus ei ole stagnatsiooniprotsessid.\nKaalu kaotamisel võite süüa teravilju, puuvilju, köögivilju. Kohustuslik madala rasvasisaldusega piimatoit, oliiviõli. Mereannid, tailiha ja lahjad kalad, natuke teravilja leiba.\nKuna polüpeptiidid lagundatakse aeglaselt, tarbib keha nende töötlemisel kaloreid. Rasva kogunemine ei toimu. Kui toitumine on kombineeritud spordivarustusega - mõju suureneb mitu korda. Kaalu kaotamisel on oluline valida madalaima rasvade ja süsivesikute sisaldusega toidud.\nSuurepärane dieetruum on keedetud kanarind või kalkun. Hautatud või keedetud forell, roosa lõhe ja muud madala rasvasisaldusega kalaliigid. Ärge unustage vähese rasvasisaldusega kodujuust, mune.\nAlates köögiviljade toidust dieedil keedetud oad, kaerahelbed, riis on kasulik. Tõsi, on soovitav kasutada kaunviljasid mitte rohkem kui kaks kuni kolm korda nädalas.\nLooduslikud kodus valmistatud vorstid ei ole dieedil keelatud, samuti on mõned sabad.\nEriti kasulik kaalukaotus toored juurviljad, näiteks tomatid. Selle taimse koostisega on lükopeen, mis suurendab proteiinisisalduse toimet. See reguleerib ka kolesterooli vahetust, stimuleerib seedimist. Ja ta normaliseerib isu, soodustab rasvade põletamist, mis tähendab kaalu kaotamist.\nSpordi päevaline määr\nKui võtate sporti kasutades kehakaalu, on päevane valgusisaldus 1 g kehakaalu kilogrammi kohta. Sama igapäevane vajadus on ilma füüsilise koormata. Intensiivse treenimise korral kulub lämmastiku tasakaalu säilitamiseks 1,5-2,0 g kaal kg kohta. See on väga tähtis. Nagu aktiivsete spordialade puhul, vajavad valgud ka palju muud.\nMõõdukate treeningutega päevas sööge kolm kanarinda. Rindade intensiivse treenimise korral tuleb ikkagi lisada mõned munad, kaunviljad, pähklid. Niisiis, kui eesmärk ei ole ainult kaalust alla võtta, vaid lihaste ülesehitamine - normaalne toitumine pole piisav. Siin saate aidata vadakuvalku.\nKui teil puuduvad valgud, häiritakse teie kehas oleva lämmastiku tasakaalu. See viib katabolismi (lihaskoe hävitamine). Nagu ka aeglane taastumine pärast treeningut. Te ei suuda lihaseid üles ehitada, teie kestvus väheneb koolitusel.\nHõlmamise ajal kasutatakse tavaliselt pähkleid. Kuna need on kõrge kalorsusega, peate korraga sööma vaid paar asja. Millised on kõige kasulikumad pähklid ja nende kalorid, loe käesolevas artiklis.\nNüüd sa tead, kus valku leitakse. Kindlasti lisage oma toidule toidud, millel on palju valku. Kaalu kaotamisel pöörake tähelepanu ka kaloritele. Suhkrusisaldusega toitu tuleks minimeerida, kuid seda ei tohiks üldse välistada.\nLisage toidust nii taime- kui looma polüpeptiidid. Nii et nad on paremini imendunud. Kui minu nõuanne aitas sind - ma oleksin rõõmus. Õnnistagu sind! Ja ärge unustage blogi uuendusi tellida. Bye bye!\n40 kõrge proteiinisisaldusega toitu\nOn mitmeid põhjuseid, miks oleme nii valgustatud rikka toiduga. Esiteks, valk on vajalik lihaste ehitamiseks ja parandamiseks. Teiseks aitab valk parandada ainevahetust ja vähendab ootamatu näljatunde ohtu, mis tavaliselt lõppeb müügiautomaatidega, ei ole kõige kasulikum toit. Lõpuks aeglustab valk süsivesikute tööd veres ja takistab äkilist veresuhkru sisaldust, mis viib rasva kogunemisele ja energia taseme langusele. Selles artiklis kogusime kõik suure valgusisaldusega toidud.\nMis on kõrge proteiinisisaldusega toidud?\nNeed, kes soovivad säilitada end füüsilises vormis, peaksid iga päev võtma vähemalt 1 grammi valku kilogrammi kehamassi kohta, et säilitada ja ehitada lihaseid. Selle taseme saavutamiseks peate veenduma, et tarbite piisavalt proteiine sisaldavaid toite. Kahjuks täidavad toidukauplused tooteid, mis võivad teie jaoks kahju tekitada või isegi ohustada teie tervist.\nSellepärast me otsustasime aidata teil valida õigeid tooteid, mida saate hõlpsalt osta väikese raha eest, ja teie keha otsib paremini kui Rooma skulptori kõige ilusamaid teoseid. Kui te vaatate ikka artiklit: lihtsad harjutused kodus kõhuga.\nAllpool on toodud 40 toodet, mis aitavad säilitada soovitud valkude taset kehas.\nPaks Kreeka jogurtid sisaldavad kaks korda rohkem valku kui tavaline. Pealegi on need jogurtid rikkad probiootiliste bakterite ja kaltsiumi, mis on kasulik luu kasvu jaoks.\nValgu sisaldus: 14 g 1 ½ tassi toote kohta\nKodujuust on väga rikkalikult keerulistest valkudest, st aeglaselt seeditavatest valkudest, mis rikastavad teie kasvavaid lihaseid asendamatute aminohapetega. Eriti kohupiim võib olla kasulik suupiste või õhtusöögiks.\nPea meeles: kohupiim, nagu teate, sisaldab palju naatriumi. Siiski võite otsida neid tootjaid, kelle toode sisaldab vähem naatriumi.\nŠveitsi juust sisaldab rohkem proteiine kui ükski teine supermarketis saadaval olev juust. See teeb parimaks võimaluseks võileibade ja burgerite tegemisel.\nPidage meeles: kui tunnete muret kalorsuse tiheduse pärast rasvapõhjalises Šveitsi juurtes, proovige kasutada juustu, milles valgu ja rasva suhe on 8/1. Maitse sellest ei kannata.\nMunad on ideaalne toode, millel on kõrgeim valgusisaldus, samuti teie lihaste toit. Seda seetõttu, et munade bioloogiline väärtus on palju suurem kui mis tahes muu toode. Bioloogiline väärtus määratakse tootes sisalduvate asendamatute aminohapete hulgast. Tavaline muna sisaldab neid üle.\nPidage meeles: otsige mune kartongi ja omega-3 suure sisaldusega. See muudab teie hommikusöögi rikkamaks.\nValgu sisaldus: 8 g 1 tassi kohta\nPiim jääb esimese klassi valgu peamiseks allikaks, mille bioloogiline väärtus on isegi suurem kui munadel. Rasvpiim ei pea juua, kui te võite jooma 2% piimahoonest, ilma et see häiriks rasva taset kehas. Lisaks aitab liigne rasv rasvlahustuvate ainete, näiteks D-vitamiini, imenduda.\nPidage meeles: uuringud näitavad, et orgaaniliste meetoditega kasvatatud lehmad toodavad rohkem toitainega rikkaid piima, sealhulgas omoehappeid.\nEnamik piimatooteid ei sisalda peaaegu ühtki valku, kuid erandiks on sojapiim. Kui mingil põhjusel, nagu laktoositalumatus, ei saa te regulaarselt piima, proovige kasutada sojapiim. See on ideaalne teraviljaks või suupisteks pärast treeningut.\nPidage meeles: normaalse suhkru taseme säilitamiseks vali piim, mis ütleb "ei suhkrut". Ja kui te ei kasuta geneetiliselt muundatud toitu, siis valige orgaaniline sojapiim.\nValgu sisaldus: 23 g 85 g toote kohta\nSteak annab meile 1 g valku iga 7 kalori kohta, ribid-silma - 1 g valku 11 kalorit. Lisaks sellele peetakse sellist liha üheks kõige ökonoomsemaks.\nÄrge unustage: praad tuleb keedetud kõrge kuumusega kuni keskmise küpsetamiseni, muidu muutub see liiga kuivaks.\nMaapähklivõi (95% Lean Liha)\nValgu sisaldus: 18 g 85 g produkti kohta\nKui kasutate 90% maapähklit burgerite või lihakookide valmistamisel, võite olla kindel, et nad ei maitse nagu papp, kuna hakkliha sisaldab vajalikku rasva kogust. Punane liha on ka suurepärane kreatiini allikas.\nPidage meeles: kui saate veidi rohkem kulutada, siis on parem eelistada veiseliha, kuna see sisaldab rohkem toitaineid.\nValgu sisaldus: 26 g 85 g produkti kohta\nPiimapulber, mis on valmistamiseks lihtne, on suurepärane valkude allikas, mida peate lihasmassi üles ehitama.\nPidage meeles: enne, kui hakkate korkima, hoia neid soolvees (1/4 tassi soola 4 klaasi vett) 30 minutit kuni 2 tundi. Selline marineeritud marineeritud liha muudab lihast pakkumise.\nKana rinnad (ilma luude ja nahata)\nValgu sisaldus: 24 g 85 g produkti kohta\nKana liha sisaldab rohkem proteiine kui mis tahes muu linnuliha. Sellepärast peaks kana olema teie toidupoes ostukorvis vajalik toode.\nPidage meeles: kuna kana liha on eriti oluline lihaste ülesehitamiseks, proovige mitte seda päästa.\nNagu kanaliha, on kalkuniliha rikkalikult valk.\nPidage meeles: nagu köögiviljapiimast, soovitatakse kana rinnal enne küpsetamist mõnda aega soolvees hoida. Kui olete mures kõrge antibiootikumide pärast suurel linnul, vaadake kalkunifilee sõnadega "pole antibiootikume".\nValgu sisaldus: 25 g 85 g toote kohta\nTuunikala sisaldab kõrgeima kvaliteediga valku. Lisaks sisaldab see ka tohutul hulgal B-vitamiini ja antioksüdantset seleeni.\nPidage meeles: kui võimalik, osta tuunikala, mis on püütud mõnusalt või võrgus.\nValge liha kala hulgas on hiidlast valgu absoluutne liider. Iga 85 g toote kohta on ainult 2 g rasva, mis muudab hiidraha veelgi atraktiivsemaks toiduks meistrite jaoks.\nPea meeles: harilik hiidlest peetakse üldiselt keskkonnasõbralikumaks kui Atlandi ookeanil asuvat õngepüüki.\nÜha rohkem kalureid pakuvad praegu sellist tüüpi mereande. Kaheksajalg on ideaalne neile, kes soovivad lihasmassi üles ehitada, kuna see sisaldab piisavalt suurt kogust valku.\nLooduslik lõhe ei ole mitte ainult maitsvam kui tema kunstlikult kasvanud poiss, vaid sisaldab ka 25% valku. Lisaks sisaldab lõhe meie kehale vajalikke oomega-3 rasvhappeid.\nPidage meeles: proovige kooriga lõhet osta, kuna see annab kala toiduvalmistamise ajal erilist maitset.\nValgu sisaldus: 21 g 85 g produkti kohta\nTilapiat on tavaliselt kõigis kauplustes lihtne leida. See on taskukohane kala, millel on lihasmasinatele kerge maitse ja kõrge valgusisaldus.\nPidage meeles: proovige osta Ameerika valmistatud tilapia. See on ohutum kui Aasiast imporditud toode.\nValgurikad konserveeritud toidud\nKonserveeritud toitude hulgas on anšoovised võitjad nende valgusisalduses. Oma suuruse tõttu ei sisalda nad nii palju kui võimalik toksiine kui nende suuremad kolleegid.\nÄrge unustage: hoida anšooviseid väga soolast välja, panna need 30 minutiks vette ja seejärel kuivatama.\nKonserveeritud veiseliha sisaldab piisavalt valku, et ehitada lihaseid.\nPidage meeles: küpseta kondiitrites veiseliha köögivilja või riisi või võileiva peamise koostisosana.\nValgu sisaldus: 22 g 85 g produkti kohta\nMidagi on rõõmustada. Kallimad tuunikonservide koostises on rohkem valke kui kallim valge tuunikala.\nPidage meeles: kui palju kaloreid säästate, osta tuunikala kanalis, millele on lisatud vett, mitte õli.\nValge kanaliha kasutamine salatite ja võileibade jaoks lisab teie toidule vajalik kogus valku.\nPidage meeles: otsige neid tootjaid, kelle toode sisaldab vähem naatriumi.\nLisaks proteiinile sisaldavad konserveeritud sardiinid ka suures koguses oomega-3 rasvu ja D-vitamiini. Uuringud näitavad, et mida enam me D-vitamiini tarbime, seda rohkem toodame me testosterooni.\nPidage meeles: parimad sardiinid on Wild Planet sardiinid.\nValgusisaldus: 20 g 1 tass toote kohta\nOad on ehk odavam valguallikas ja kõige odavamad. Iga võib sisaldada 13 g toiduvärvi.\nPidage meeles: nagu sardiinide puhul, peetakse parimaid konserveeritud oade Wild Planet.\nLäätsed on suurepärane valik neile, kes soovivad suurendada proteiini, kiudainete ja teiste oluliste mineraalainete hulka.\nPidage meeles: erinevalt oadest ei pea läätsed olema leotatud. Keetke see üle väikese kuumusega umbes 20 minutit. Serveerige läätsed tükeldatud kalkuniliha või kanarindiga, viilutatud köögiviljade ja sidrunikastmega.\nÕhtusöök, mis sisaldab liha, on sageli parim valik, sest see sisaldab rohkem valke. Enamik neist on üllatunud, et röstitud veiseliha on ka üks leanest toidust.\nPidage meeles: otsige kaubamärke nagu Applegate, sest neil ei ole nitrete ja nitraate, mille kõrge tarbimine võib põhjustada vähki.\nValgusisaldus: 15 g 85 g produkti kohta\nKanada peekon sisaldab kuus korda vähem rasva kui tavaline peekon. Seetõttu on Kanadas peekonis valkude ja rasvade suhe palju parem.\nPidage meeles: mõnikord võib Kanada peekonil olla teine nimi: "pea" peekon.\nHispaania suitsuvorstis küpsetatud makaronid, marjad, marmelaad või salat muudavad teie söögi veelgi toitevamaks ja rikkamateks valkudeks.\nPidage meeles: kogenud kokad teavad, et chorizot ei pea enne tarbimist küpsetama. Kuid vorsti Mehhiko versioon nõuab väikest pannilõikamist.\nPepperoni sisaldav suures koguses valku võib olla suurepärane põhjus, et süüa hommikust pitsat viil enne magamaminekut.\nPidage meeles: pepperoni naatriumi tase võib olla erinev, seega leia see, mis sisaldab kõige vähem naatriumit ja tarbib seda.\nRöstitud kalkunite tükid on tegelikult peaaegu puhas valk, nii et see on parim valik lõunasöögileibide jaoks.\nPidage meeles: proovige vältida juba maitsestatud lihatooteid. Sool, suhkur ja mitmesugused kunstlikud maitsed teid ainult halvavad.\nKuivat liha on üks parimaid proteiinisisaldusega toite, kui soovite kiireid suupisteid.\nPidage meeles: otsige kaubamärke, mis ei sisalda mononaatriumglutamaati ega nitritti.\nValgu sisaldus: 8 g 1 topsi kohta\nMaapähklivõi omandab õigustatult kõigi teiste õlide seas proteiinisisalduse.\nPidage meeles: unustage sarnaseid madala rasvasisaldusega tooteid. Nad asendavad ainult rasvade, mis ei sisalda väga tervislikku suhkrut.\nValgusisaldus: 6 g 56 g produkti kohta\nPähklid nagu maapähklid, kašupähklid, mandlid lisavad teie igapäevasele toidule rohkem valke ja tervislikke küllastamata rasvu.\nPidage meeles: kui järgite tarbitud naatriumi kogust, otsige tooteid, mis on märgistatud kui "soolata".\nParimad kiibid, mis sisaldavad proteiini, on mustade okaste kiibid.\nPidage meeles: proovige kiibi koos kreeka jogurtiga.\nValgu sisaldus: 16 g 1 tassi kohta\nParimad valguallikad on omatehtud suupisteid. Kuid kui sul pole aega neid süüa, saate neid poes osta.\nPidage meeles: veenduge, et sildil on lctoprotein ja mitte ainult puuviljad, mis võib kergesti viia suhkru liigse suhkru tekkimiseni.\nValgu sisaldus: 12 g 85 g toote kohta\nKui teil on lahja dieet, siis tofu, mis sisaldab piisavalt valku, võib teile ideaalne olla.\nPidage meeles: proovige grillida tofu grillil või küpsetusplaadil. Nii et saate veel tasane ja tervislikum.\nRohelised oad annavad teile toitainete, kiudainete, vitamiinide ja vajalike mineraalide eest tasu.\nÄrge unustage: ette valmistada oad, nagu on pakendil kirjas, ja seejärel segu värske sidrunimahla, suitsutatud paprika ja näputäis soola.\nValgu sisaldus: 7 g 1 tassi kohta\nRohelised herned sisaldavad rohkem valku kui ükski teine taimne toode. Lisaks on see suurepärane kiudainete allikas.\nÄrge unustage: ostes külmutatud rohelisi herneseid, veenduge, et võite kergesti tunda üksikute herned. Kui tunnete pakendis ainult suurt jäätist, tähendab see, et herned on külmunud rohkem kui üks kord ja ei ole ilmselt kvaliteetsed.\nValgu sisaldus: 6 g 1/2 tassi kohta\nKülmutatud jogurt sisaldab kaks korda rohkem valku kui tavaliselt.\nPidage meeles: otsige jogurte, mis sisaldavad vähem suhkrut.\nNisu idud koosnevad kolmest komponendist: idud, kliid ja idud. Kapsas on kõige toitaine ja sisaldab rohkem taimset päritolu valku. Võite seda ohutult kasutada, et lisada täiendav valk kaerahelbed, pannkoogid või suupisteid.\nPidage meeles: nisupõrsaid on kõige parem hoida külmkapis või sügavkülmas.\nSeda taru nuudleid saab öösel ohutult süüa, kuna see sisaldab rohkem proteiine kui ükski teine nuudlit. Lisaks valmistab see ette väga kiiresti.\nÄrge unustage: pärast küpsetamist peate loputama nuudlid, et nendest lehtedest kleepuvaks muuta lisatärklist pesta.\nMuude Lõuna-Ameerika teraviljade hulgas on kinwa ainuke, mis sisaldab terviklikku asendamatutest aminohapetest. See tähendab, et see on täielik valk, mis on nii vajalik teie lihaste jaoks.\nPidage meeles: enne kinwa vette laskmist pesta see kergelt pannil. See annab sellele loodusliku pähklite maitse.


Reet Härmat Ohmygossip.ee’le: Olge armunud iseendasse ja ümbritsevasse maailma |\nMillised on algava hooaja meigitrendid ning peamised värvitoonid?\nKevad-suve meigitrendid on lihtsad aga rabavad! Ette võib kujuta täisõites õunapuud. Piisavalt ette aimatav, kuid siiski hingematvalt kaunis. Uue hooaja ilus pole rõhk täiuslikkusel nii nagu möödunud hooajal, ega nii viimistletud – pigem värske ja valgust peegeldav. Palju on läikeid, kreemikaid tekstuure, loomulikkust. Toonide voolavus on võtmesõnaks. Värve jagub kõikjale, julge toon huultel või silmameigis, käiku läheb troopiline gamma – kollane, türkiissinine, roheline, oranž, erkroosa. Küll aga on värvilistele toonidele hõrk hommikukaste peale heidetud, värvid justkui kumavad läbi siidipaber teie näol. Valge esineb modernselt rahustavalt kogu selle värvi virr-varri sees. Eraldi teemana on tähtsal kohal ka naiselikud pastelltoonides meigid. Kulmud on kaunilt kõnekad ja põsed romantiliselt roosad. Ka tume silm õhtumeigis ei ole kuhugi kadunud. Lase huultel julgelt rääkida sinu eest, neoonroosa, fuksia, melonitoon on in.\nMeik või loomulikkus?\nMuidugi oled õnneseen kui end ilma meigita tunned mugavalt, kütkestavalt ja kaunilt. Kuid tihti on pikk ning pime talveperiood meie naha kallal pisut hävitustööd teinud ja jume vajab poputamist ning järeleaitamist. Minu motoks on – meik on minevik, piisab õrnast jumestusest. Tänapäeva jumestustooted on nii intelligentsed ja hooldavad, et oskuslikult tehtud meiki ei näe keegi, sa lihtsalt särad!\nMilliseid lihtsaid nippe soovitate, et särada ka kuuma päikese käes suvel?\n1. Kasuta päikesekaitsefaktoriga kreemi kui viibid päikese käes. Eelista looduslike koostisainetega tooteid.\n2. Erksad toonid küüntel rõhutavad kaunist päevitust.\n3. Läbikumavad, kerge läikega huulevärvid. Toonitud huulepalsamid on kahekordselt head, hoolitsevad ja annavad huultele värvi.\n4. Kerge kuldse sädelusega kehaõlid või kreemid! Sinu nahk vajab suvel ekstra niisutust ja kuna suvel on paljast ihu rohkem riiete alt näha, siis on kena sillerdus nahal alati teretulnud. Ja ilus vaadata!\n5. Mineraalide sisaldusega meik või BB, CC kreemid jumestuses. Suvel lase näol meigist puhata, aga ega päris “meigipaastu pidama“ ei pea, kasuta lihtsalt õhema tekstuuriga jumestuskreeme ja kreemja koostisega põsepunasid-lauvärve.\n6. Õli on hea ka juustele, kasuta taimseid naturaalseid õlisi kaitsmaks oma kiharaid liigse kuivuse ja soolase merevee eest.\nKui palju naised teilt oskavad nõu ja abi küsida?\nTänu FB olemasolule olen kättesaadav kogu maailmale. Internet on teinud kontaktiloomise eriti lihtsaks. Kuid kindlasti üritan vastata igale kirjale, mis mulle laekub! Enne Facebooki teket oli parem kontakt kliendilt-kliendile edasi antud info. Juba poolteist aastat olen tegev Anne & Stiil ajakiras ilutoimetajana, nii jõuavad minu iluteadmised ja uudised pea 40 000 naiseni Eestis. Lisaks teen koos õe Loorega iluteemalisi lookesi Naised24 rubriiki Ilu-lounge. Raamat „Jumestusjutud“ idee sündiski sellest, et minu kliendid pidevalt pommitasid mind jumestusalaste küsimustega ja meiginõuannete soovidega. Nüüd saab paljudele küsimustele sealt vastuse nii pildis, kui ka tekstis.\nKas Eesti naised järgivad trende või eelistavad pigem lihtsust?\nEesti naine on targalt trende järgiv. See tähendab, et ei lähe hulluks mõne moeröögatuse peale ja alati oskab valida sellise sisemise stiilitundega just selle õige tooni ja toote. Vahel vajab Eesti naine lihtsalt veidi julgustust – vahetada huulepulga tooni või lauvärvi.\nMida toob teile algav kevad ning suvi?\nMinule toob algav kevad ja suvi palju rõõmust toimetamist Anne & Stiili Ilustuudio ürituste kallal ja „Jumestusjutud“ meigiraamatu põneva lisaprojekti elluviimisel.\nMilline oleks teie “ilusõnum” meie lugejatele?\nOlla armunud iseendasse ja ümbritsevasse maailma. Hoolitseda oma tervise eest. Tunda rõõmu puhkevatest pungadest ja hoida sära silmis. Puhata ja mängida ka , mitte stressata – meil on üks elu!\nJa alati üks fuksiaroosa huulepulk käekotis — see toon huultel muudab hetkega sinu jume värskusest pakatavaks ja naeratuses kumavad hambapärlid ekstra valendavaks.


enesetunne.ee\t> spetsialist\t> kiusamine\t> küberkiusamine\nKuidas küberkiusamine aset leiab?\nKüberkiusamise mõju kiusatavale ei erine tavalise kiusamise tagajärgedest. Küberkiusamist kogenud inimesed tunnevad teistest sagedamini ärevust, üksindust, depressiivseid tundeid, neil on madalam enesehinnang, nad osalevad vähem töö või kooliga seotud tegevustes ning neil on halvem õppe- või tööalane edukus. Ka küberkiusamine mõjutab kiusatava suhteid, vaimset heaolu ja tervist ning võib rasketel juhtudel viia enesetapuni.\nEale vastav ohutu internetikasutus\n*Soovituste koostamisel on kasutatud veebikeskkonda KidsHealth.\nkiusamine, küberkiusamine, laps, noor, vaimne tervis


Jüri Saar linnavolikogus: väike värskendus - Arvamus - Tartu Postimees\nSuurfirmade juhid on ametitest loobumas\n(8)\tBDO Eesti AS uueks partneriks sai Egle Vainula Tarbija24\n(4)\t10:21 Vanaema ja laps toetavad teineteist\nJüri Saar linnavolikogus: väike värskendus 11.06.2012 14:08\nKommenteeri | Prindi\tVastu suve toimus Tartu volikogu ridades kaks muutust. IRLi fraktsiooni ridades on nüüd Teet Jagomägi, kes pääses volikokku viimastel kohalikel valimistel, kuid oli oma volitused 1. maini peatanud. Tema tulekuga lahkus volikogust Tiiu Laan.\nKeskerakondlastest peatas kolmeks kuuks volitused skandaalide keskmesse sattunud Urbo Vaarmann, kelle asemel istub volikogus Silver Kuusik.\nNeed muutused ei muutnud aga kuigivõrd volikogu rutiini.\nNagu ikka, alustas Keskerakond massiivse arupärimiste tulvaga, mille tõttu linnasekretär Jüri Mölder on kord juba poetanud, et kui nii edasi läheb, peab linnavalitsuse koosseisu suurendama, et kõik arupärimised, mis mõnikord lähevad väga detailseks, ikkagi ära vastatud saaksid.\nSelle korra näiteid. Olev Raju jätkas oma võitlust Tartu Tähtvere-poolsesse serva raudtee äärde rajatava turbal töötava koostootmisjaama vastu. Teiseks nõudis ta linnavalitsuselt vastust, kui suur ikkagi peab eelarve varu olema ja kui ülejääk on ilmne, miks siis tuleb vastuseks ei, kui Keskerakond küsib mõnda tuhandet krooni lastele.\nKeskerakondlane Igor Abarenkov jätkas tänavate nigela olukorra kohta uurimist ja soovis ka teada, miks Ringtee silla ehitus pole alanud.\nJärgnesid veel küsimused laste ranitsate raskuse kohta, muuhulgas, kui palju tahvelarvuti võiks ranitsat kergendada; vaimse tervis hooldekeskuse teise järgu ehitamise kohta ...\nKa sotsid küsisid. Tõnu Ints soovis teada, kes on need juriidilised isikud, kes Aardlapalu prügilas majandavad, milline on linna osalus ja kui palju avalikku raha on sinna investeeritud.\nEelnõude arutelu seekord väga kirglikuks ei läinud. Supilinna teemaplaneeringu eskiisi arutelul märkis sots Ülo Veldre, et vana säilitamine ja rohked piirangud on ühelt poolt ilus, aga kodanikud ei taha piiranguid täita ja ehitavad kodud Tartu piiri taha, kus ei ole piiranguid. Veldre juhtis tähelepanu vajadusele miljööpiirkondade problemaatika üle vaadata.\nAbilinnapea Raimond Tamm kostis, et Karlova teemaplaneering on juba koostatud, nüüd on järg Supilinna käes ja varsti võetakse ette järgmine miljööpiirkond. «Tuleb hinnata, millised on väärtused, mida kaitsta, ja millised on piirangud. Teame, et inimeste soovid ja vajadused on erinevad ajast, mil need hooned ehitati,» rääkis Tamm.\nVahest ehk kõige tähendusrikkam oli sotside algatatud eelnõu Polli prügilas linna osaluse lõpetamise üle.\nSotsid leiavad, et muutunud olukorras, kus prügi pole vaja iga hinna eest kuhugi maha matta, vaid jäätmepõletusjaamade tõttu on sellest saamas pigem defitsiitne kaup, pole linnal vaja osaleda jäätmeladustuseks mõeldud ettevõttes. Pealegi olukorras, kus linna kontrolli all on vaid veerand osalusest.\nRaimond Tamm kaitses koalitsiooni seisukohta, et kui Lõuna-Eestis ei ole kavandatud ühtki jäätmekäitluskohta ja ainus võimalus on vedada prügi Põhja-Eestisse, peab tagataskus olema ka plaan b. «Jäätmekäitlustehased ei pruugi olla igavesed, kuid kohalikul omavalitsusel peab olema võimalus igal ajahetkel prügi ladestada. Võõrandamiseks vajadus puudub, tark ei torma. Oleme andnud nõusoleku osaluse suurendamiseks,» ütles Tamm.\nNagu kõrvalt kommenteerijad osutasid, ongi siia koer maetud: linn on käinud välja veksli raha juurde panna ja ei ole sünnis taganeda. «Linnavalitsuse ettepanek on mitte eelnõud toetada, mis ei tähenda, et tulevikus ei võiks selle eelnõu juurde tagasi tulla,» ütles Tamm. Volikogu katkestas eelnõu lugemise, see tähendab, et selle juurde saabki tagasi tulla.\nNing veel ühest eelnõust. Volikogu võttis vastu linna tunnustusavalduste andmise uue korra. Sisuliselt on uus see, et aukodaniku nimetuse võib anda nüüd ka postuumselt.\nTartu linnapea Urmas Kruuse on varem kinnitanud, et postuumselt aukodanikuks nimetamine on kindlasti erandlik ja pole sarnane pühakuks kuulutamisega, mida võib teha aastaid pärast inimese surma.\nTartu aukodanikust linnavolinik Enn Tarto ütles aga, et kindlasti on inimesi, keda võiks aukodanikuks nimetada postuumselt ja kindlasti on üks selliseid vabadusvõitleja Jüri Kukk. «See teeb volikogu veel autoriteetsemaks,» leidis ta.\nJüri Kukk suri Arhangelski oblasti vangilaaris näljastreigi tulemusel 1981. aasta kevadel.\n(12)\tLisa oma kommentaar


Kristjan Järvi Baltic Academies Orhcestra\nAlgus oli pahaendeline – saal oli jahe ning publikut mõnekümne inimese jagu. Madalat temperatuuri tasakaalustas üpris kõrge piletihind, ehkki tegemist oli tudengitest koosneva orkestri ning dirigendiks pürgivate noorte esinemisega. Lühidalt, 8. veebruaril käisin Estonia kontserdisaalis kuulamas BAO-nimelist orkestrit (Baltic Academies Orchestra), ürituse pealkiri oli “Eesti muusikutemaa”.\nIngliskeelset kavaraamatut lehitsedes selgus, et orkestri kunstiline juht on Kristjan Järvi ning dirigentidena tegutsevad selle kollektiivi ees veel Guntis Kuzma ja Modestas Barkauskas. Enne kontserdi algust tuli publikut tervitama Kristjan Järvi, kes alguses eesti ning seejärel inglise keeles toimuvat tutvustas. Selgus, et orkester on koos mänginud kolm päeva, küll aga on kahe nädala jooksul läbi viidud meistriklasse nii instrumentalistidele kui ka noortele dirigentidele, kellest neli sai võimaluse sel õhtul oma oskusi näidata. Kavaraamatu vahel oli küll väike leheke, kus kirjas esitatavad teosed, kuid dirigentide nimesid paraku mitte. Kristjan Järvi rääkis, et kava järjekord on muutunud ning orkestri ette astuvad Artūrs Lätist, Ivan (Poolast?) ja James (Prantsusmaalt?). Neljandast polnud üldse juttu ja ka eelnevate puhul oli tutvustuses kõhklusmomente. Ehkki ma pole naaberrahvaste muusikaga üleliia tuttav, tundus, et kavas olevatest teostest jäi mängimata Pēteris Vasksi “Lauda” ning pärast Pärdi 1. sümfooniat jätkati kohe Mikalojus Čiurlionise muusikaga. Kontserdi lõpulooks pandud Mussorgski “Öö lagedal mäel” esitati aga hoopis õhtu avanumbrina ning Elgari “Enigma variatsioonidest” dirigeeris Kristjan Järvi kirglikult ja haaravalt vaid ühe osa, ehkki kavas oli teos tervikuna.\nMu sulg tõrgub arvustamast inimesi, keda ma saan tituleerida vaid kui “Artūrs Lätist” või “tütarlaps blondide juustega, kes dirigeeris Tšaikovskit”, ehkki mõlema kohta oleks palju head öelda. Muusikamaailmas eksisteerib selline nähtus nagu “kontsert-enigma”, kus tõde teoste ja/või esitajate kohta selgub alles õhtu lõppedes, kuid antud juhul ei saabunud infot ka siis. Ning aeg, kui määratleti end eesnime ja päritolukoha järgi (à la Leonardo da Vinci) on vististi ka juba möödas. Segadust oli palju ja üldmulje kaootiline ning sellest on tuline kahju, sest tegelikult sai näha-kuulda mitmeid andekaid muusikuid ning suure potentsiaali ja hea tasemega orkestrit. Parema korraldustöö puhul oleks võinud selle tohuvabohu asemel aset leida väga elamuslik õhtu.1\n1 BAO siirdus järgmisel päeval kontserdireisile: esineti Tartus, Cēsises, Rēzeknes, Vilniuses, Kaunases, Gdanskis ja Berliinis. – Toim.


Telereklaamid võetakse taaskasutusse (05.07.2005 00:00)\nAjalehe Äripäev turundusrubriigi toimetaja\nRiiulitel kasutuseta seisvad telereklaamid võetakse taas kasutusse, riputades need internetilehekülgedele.\nMaailma ühe juhtiva internetiuuringutega tegeleva ettevõtte Jupiter Researchi üks viimaseid uuringuid näitas, et tänavu aastal kolmekordistub videoreklaami kasutajate arv internetis, moodustades 24% kõikidest internetis reklaamijatest.\nEestis seisavad firmadel\ntelereklaamid riiulis selle asemel,\net need taaskasutusse panna.\ninternetireklamifirma Ad.Net müügijuht\nVideoreklaamide kasutamise hüppelise kasvu taga on internetireklaamifirma Ad.Net müügijuhi Oliver Sõgeli sõnul tarbijate positiivne vastuvõtt. “Vastupidiselt telega, kus enamikku vaatajaid häirivad neile peale surutud reklaamiklipid, saab internetis tarbija sedasama klippi seisma panna või vaadata hoopis ilma hääleta. Ehk siis tegevus lähtub tarbijast ja tema soovidest,‿ selgitas Sõgel.\nKa uuringud kinnitavad, et sama klipp, mida tarbija nägi teles, on oluliselt populaarsem internetis ja seda põhjusel, et videoreklaam on uus ja huvitav. Ning – mis peamine – see ei häiri tarbijat.\nEestis seisavad firmadel aga telereklaamid riiulis selle asemel, et need taaskasutusse panna, nentis Sõgel. Internetiportaalidest pakub videoreklaami kasutamise võimalust täna üksnes Ilm.ee ja võimalust näidata teleklippi oma kodulehel pole ettevõtted kasutanud vaatamata sellele, et tänapäevane tehnoloogia võimaldab videoreklaami näidata ükskõik millisel kodulehel või ükskõik millises portaalis.\nMeediaagentuuri MediaCom meediajuhi Pille Kuke sõnul on videoreklaami näitamine internetis efektiivne ja odav reklaamivõimalus. Ja kui kasutada juba telereklaami jaoks tehtud klippi, siis on otsene kokkuhoid ka tootmiskuludelt, lisas Kukk.\nNäiteks võrreldes tavalise bänneriga oli Kuke sõnul Nokia 6170 videoreklaami märgatavus Ilm.ee võrgulehel kordades suurem.\ninternetis on efektiivne ja\n“Kolme nädalase videoreklaami kampaania CTR oli 1,54% (CTR – ingl k click through rate, näitab bännerile klõpsamiste arvu suhet kõikide bänneri näitamistega). Samas gif- või Flash-bänneri keskmine CTR samal pinnal, kus videobänneritki on võimalik kuvada, jääb ca 0,4-0,5% kanti,‿ ütles Kukk.\nIlm.ee müügi- ja reklaamijuht Hannes Undi sõnul on videoreklaami kasutamine internetis lisavõimalus firmadele, kes on siiani kasutanud reklaamisõnumi edastamiseks ainult televisiooni.\n“Väga suur ja arvestatav osa Eesti inimestest kasutab internetti ka töö ajal. Sellisel juhul saab sellesama telereklaami kergelt kohandada ümber internetti nii, et päeval näevad inimesed videoreklaami internetist ning õhtul sama reklaami ka televisioonist,‿ selgitas Unt.\nMujal maailmas on Undi sõnul interneti videoreklaam kasvanud ja arenenud lisaks telereklaami täiendusele ka juba tõsiseks konkurendiks telele.\nTV3 juht Toomas Vara aga ei usu, et interneti videoreklaam võiks telereklaamile tõsist konkurentsi pakkuda. Interneti videoklipp jääb alla nii kvaliteedis kui ka märgatavuses.\n“Telereklaam on suunatud ikka massimeediale ning pole võrreldav mõne ettevõtte kodulehe külastavusega. See, et telereklaam pannakse taaskasutusse, on pigem ettevõtte lisavõimalus, mitte alternatiiv telereklaamile,‿ usub Vara.\nLigi 200 000 kontakti ööpäevas\nIlm.ee’s klõpsatakse videoklippidele mitu korda rohkem kui tavalistel standardsetel bänneriformaatidel. Ilm.ee’s bänner- ja videoreklaami hind ei erine, kuid tulemustelt on videoreklaam tunduvalt efektiivsem. Reklaami nähakse suvel keskmiselt 160 000–200 000 korda ühes tööpäevas. Selle hinnakirjajärgne hind on 4000 kr, lisandub käibemaks.\nKlõpsatavaid videosid juba kasutatakse\nVarsti saab internetis jälgida videoreklaame, mis on klõpsatavad. Ehk siis tarbija saab reklaami vaatamise ajal klõpsata teatud reklaamiosadel ning saab lisainfot mingi toote või teenuse kohta. Honda kasutab oma uue mudeli Accord Hybrid lansseerimisel just sellist reklaami.\nInternet kärbib teleri vaatamise aega\nKuidas võidab ettevõtja teleklipi internetti toomisest?\nTeleklipp on niikuinii olemas ja selle adapteerimine internetti on tehniliselt äärmiselt lihtne.\nInternet kui toetav kanal meediamiksis on niikuinii omal kohal, ent lisaks võib olla tarbijaid, kes ei näinud seda klippi teles ja saavad seda näha ainult internetis. Erinevad uuringud on näidanud, et inimesed, kes on hakanud internetti kasutama üha rohkem, ei vaata enam telerit nii palju kui enne. Televisioon peaks kõige rohkem lõivu maksma interneti kiirele arengule.\nTarbija, nähes videoreklaami internetis, on ettevõtja jaoks palju väärtuslikum klient, sest tarbija esiteks vaatab seda omal soovil.\nEttevõtja saab oma toodete bränditeadlikkust tõsta ning tarbijat rohkem mõjutada.\nVideoreklaami saab saata e-postiga\nvideoreklaami saab kasutada:\nAllikas: Hannes Unt\nTuhat klõpsu päevas\nSEB Eesti Ühispanga marketingidirektor\nVideoreklaami kasutamine veebilehel on väga mugav ja hoiab kokku bänneri tootmiskulusid. Samal ajal kui on käimas telereklaamikampaania, saab panna klipi üles ka veebilehele, kusjuures hinna poolest jääb videoreklaami näitamine tavalise bänneri näitamise piiresse.\nMeie videoreklaami klõpsatavus oli päris hea – 1000 klõpsu päevas ehk 1000 inimest vaatas klipi ära ja siis tundis huvi lisainfo vastu. Ühe klõpsu hind jäi alla 2 kr, mis on hea tulemus.\nCTR (bännerile klõpsamiste arvu suhe kõikidesse bänneri näitamistesse) oli 1 protsendi kandis, mis on parem kui uudisteportaalides. Seda selgitab ilmselt see, et keskkond pole nii kirju ja teised reklaamid ei sega. Üksik suur video püüab vaataja tähelepanu palju rohkem.\nReeglina teeme reklaami mitmes internetikeskkonnas, mistõttu bännerite tegemisest me ikkagi ei pääse (kulu mõni tuhat). Teleklipp on aga siiski atraktiivsem kui bänner.


Category: Veebitahvlid - Pärnu Vanalinna Põhikooli digiblogi\n4.a klass uuris täna õpetaja Anne Kaarega loodusõpetuses, kuidas kujunevad tegelikkuses ja kaardil vahemaad ning tutvusid mõõtkavaga kaardil. Töö toimus rühmades ning rühmad kandsid oma tulemused ette suuliselt ja panid kokkuvõtte ka Padleti keskkonda.\n4. klassi õpilased tegid isadepäeva õnnitluste seina\n7. klassi ajalootunnis kasutas õpetaja Maris Vain sellist keskkonda nagu “piratepad” (http://piratepad.net/eQnup800dy). Tunni teemaks oli “läänikord ja läänipüramiid” ning õpilased pidid iseseisvalt teksti läbi töötama 4-liikmelistes rühmades. Seejärel logis iga grupp “piratepadi” keskkonda, kus nad nägid enda grupi küsimusi ning said küsimustele vastata. See keskkond on väga hea sellepoolest, et kohe kui õpilased midagi piratepadis kirjutavad, näeb õpetaja seda enda ekraanil ning saab jälgida õpilaste tööd ning kohe reaalajas kommenteerida küsimuse vastust (nt, et vastus pole piisav, kirjuta pikemalt ja põhjalikumalt). See võimaldab õpilastel paremini töötada ning paremaid hindeid saada.\n8 klassid tutvusid õpetraja Eve Hirvela juhtimisel Padleti keskkonnaga ning panid virtuaalsele plakatile illustreeritud luuletuse saiast ja sügisest ning õpetused veebikeskkondade kasutamise kohta (ristsõna ja kuldvillak).\nV.b klass käis koos õpetaja Mare Hallopiga arvutiklassis oma esimeses tunnis, kus meenutati suve. Mõtted ja õigekiri olid alles üsna roostes - see paistab tekstidestki.


Piusa jõgi suurvee ajal. Parimad klõpsud.\nPostitaja: Unknown kuupäeval aprill 08, 2010\nKoondasin kokku parimad märjad hetked nädalavahetuse Piusa kanuumatkast ühte albumisse. Pildid on ka GoogleMapsile paigutatud. Kes tunneb huvi, minge albumisse vaatama. Teistele kiire slaidivaade siin:\nilm kanuumatkad Piusa


Kipper.ee • Vaata teemat - Navionics kolib oma kaartide arenduse üle Eestisse\nNavionics kolib oma kaartide arenduse üle Eestisse\nTeema pealkiri: Navionics kolib oma kaartide arenduse üle Eestisse\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 08:45\nHuvitav, kas nad ikka teavad kuhu nad tulevad - hiljaaegu veel oli nende kaartidel meil siin mingi SSSR\nhttp://www.e24.ee/1194520/eestisse-laie ... me-i-juhi/\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 09:06\nLiitunud: Kolmapäev, 26 Mai 2010 09:00\nTeavad küll ja valgustamine jätkub, et järjest rohkem teaksid\nSeoses selle uudisega, väga oodatud on kõik arvamused-ettepanekud-täiendused-soovid-koostöömõtted mis on või võiksid teoorias olla seotud Navionicsiga. Meiliaadressil rvahisalu(ät)navionics.com. Avalik arutelu ja eriarvamused on samuti oodatud.\nSisseelamine võtab mul ilmselt mõne aja, aga merenavigatsiooni valdkonnas võiks eestist järjekordselt teha ühe tehnoloogia esirinnas liikuja!\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 09:33\nO-hoo! Kipperifoorumil on nüüd siis omamees kaardikambris! Sellest ei saa küll sündida midagi muud kui ainult head! Mul on tõsiselt hea meel sellise arengu üle. Jõudu tööle, Raul!\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 10:22\nSee on küll kõva sõna ja Navionicsi webappi vaadates aga ka seda merel kasutades pole nagu midagi ette heita... Kasvõi see, et maa-ameti merekaardirakendus annab mul kodurannas ja üldse Voosis väljaspool faarvaatrit ristikesi aga Navionics täitsa tõeseid sügavusi ja päriselt olemas olevaid kive! Ning näiteks Hollandi kanaleid läbides läks navigaatorarvutina käiku Kaspari iPad ja ka seal oli Navionics ikka ülitäpne.\nKui midagi ette saab heita, siis tuleb seda teha taanlastele, sest ausalt öeldes on nende "poliitika" ikka täiesti arusaamtu! Inglased on muidu ka sama kadedad aga vähemalt webappis on nende merekaart täiesti olemas aga taanlased... see ajab lihtsalt suisa marru! Ma pole ka nende kodust veebipõhist kaarti leidnud, kõigil teistel külastatud maadel olen seda suutnud!\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 15:26\nEt kas Võrtsjärve ei saa enne sisse kaardile, kui VTA mehed on oma mõõtmised ära teinud?\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 15:51\nVäga kena uudis!\nOlen ise Navionicsi kasutaja (kaatris Lowrance'i peal 44XG, MacBook Pro-s PcApp, iPhone's Navionics Marine Europe App).\nVeebruaris Miamis paadišõul ("mess" oleks liiga tagasihoidlikult öeldud) käies võtsin Navionicsi meestel nööbist kinni ja küsisin võimaluste kohta, et kuidas saaksin meie vete Navioncsi kaarti aidata paremaks teha!? Ega's muud, kui lehe http://navionics.com/en/customers (seal meili koostamise link, mis annab pealkirjaks "Suggest an Enhancement") ja ka Community Layeri kaudu.\nAga kuna meil on nüüd "oma mees Rios", siis kas läheb osalemine lihtsamaks? Teeks "NORTHERN PROHOD TALLINNA" ja sarnased nimetused tänapäevasteks.\nazure, palun lisa oma profiili info või siis koosta nö allkiri, mis viitaks sinu ja Navionicsi koostoimetamisele.\nFaili kommentaar: NORTHERN PROHOD TALLINNA\nnavionicspcapp.png [ 103.95 KB | Vaadatud 6820 korda ]\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 20:06\nVäga hea uudis! Panen siis ka lingi pressiteatele EAS lehel: http://www.eas.ee/et/eas/pressikeskus/u ... temid=2698\nPostitatud: Esmaspäev, 08 Apr 2013 20:59\nLugegem läbi ka EAS-i uudises viidatud infomaterjal. Hea teada!\nhttp://www.eas.ee/images/doc/uudised/na ... tsioon.pdf\nPostitatud: Pühapäev, 14 Apr 2013 10:24\nKüsimustele vastab Navionics asutaja Hr. Giuseppe Carnevali\nhttp://www.juhtimine.ee/1201142/navioni ... voimalust/\nPostitatud: Esmaspäev, 15 Apr 2013 12:43\nKunagi võtsin südameasjaks Navionicsi kaartide parendamise. Tegin võrdlevat analüüsi. Osad kaldamärgid Navionicsil kuni 70m! nihkes. Mul oli tunne et customers imput läheb joonelt prügikasti. Kiusasin siis neid natuke läbi facebooki mispeale mu postitused lõpuks kustutati. Siis rohkem enam ei viitsinud.\nAga muidu jõudu.\nPostitatud: Kolmapäev, 17 Apr 2013 23:35\nTänud tagasiside eest! Kommenteerin eelmist postitust niipalju kui tohin ja saan. Merekaartide sisu täiendamine, uuendamine ja kvaliteedikontroll on väga standardiseeritud protsessid. Seda tehakse toore inimjõu abil, kellest paljud pole kunagi merd isegi näinud. Selleks, et sealt vigadeta ja ohutu tulemus tuleks, on sisendis väga tugev filter vahel.\nTurundus aga jääb alati turunduseks, nemad loovad ja võimalusel ka kustutavad sõnumeid igas organisatsioonis\nMis puutub sellistesse aktiivsetesse inimestesse, kes on nõus enda vaba aega toote täiendamisse-parandamisse pühendama, siis ainult kiidusõnad! Loodan, et passiivsus peatub ja usk taastub, teen tööd sellega, et meie mesohaliinsed riimveed saaksid väärilise kaardimaterjali! Täiendused-ettepanekud võib praegu kasvõi minule otse saata. Tehke seda palun ainult inglise keeles. Miinimuminfo mida vajan on:\n1. Longitude and Latitude information. Should be entered in the following format: Degrees (º) Minutes (') Decimal Seconds('')\n2. Please Give a Detailed Description of Discrepancy\n3. Delivery channel (web, mobile, plotter, version nr, model nr.)\nazure.... seotud Navionicsiga\nPostitatud: Neljapäev, 18 Apr 2013 08:14\nTäiendused-ettepanekud võib praegu kasvõi minule otse saata.\nAga räägi ära ka "üldised tingimused" sest vist??? päris nii see asi ka ei saa olla, et iga vend läheb mõõdab "omaenda" kivi asukoha ära ja siis muudkui saadab Sulle. Ma saan puhta loogika põhjal aru sellest, et algselt peab vähemalt VA poolt olema mistahes navigatsiooniline märge Eesti merekaardile tehtud (kontrollitav kasvõi maa-ameti serverist ja VA märkide andmekogust), see on siis Navionicsile saadetud aga mingil põhjusel on koordinaadid Teie lõpptootel pisut paigast ära. Eesti veed on ju sellised, et peaaegu iga kevad peale jääminekut võib kividele ja kaldaäärele "parandusi" sisse viia\nOmaette teema on muidugi nimed ja tõlkimine, mille isand Kipper välja tõi. Miinimuminfo on arusaadav, paar punkti veel ja Andri teeb äkki karmilt adminnitava stikkeri a'la ingliskeelsed ettepanekud Navionicsi parendamiseks - reeglid.\nPostitatud: Neljapäev, 18 Apr 2013 08:56\nMinu jutt ei olnud muidugi kivide või madalike kordinaatidest vaid auväärses eas majakatest, mis on juba tükimat aega ühe kohapeal seisnud. Ma ei käinud ka ise nende ebatäpse gpsiga mõõtmas vaid võtsin andmed VTA andmebaasist.\nVõiks ju arendada seda tabletite comunity layeri süsteemi. Aktiivsusperjoodil tegin sinnagi parandusi/täiustusi aga peale mõnda aega kadusid nad jälle ära. Kuivõrd sellesse paranduste tegemine on paras pain siis rohkem ei tahtnud jännata.\nKunagi oli teemadel juttu ka VTAga. Nende väide oli, et nad ei tea kust Navionics oma andmeid võtab, sest VTAga neil lepingut polevat. Nad arvasid et venemaalt kuskilt vms. Võibolla ajasid pada, võibolla on nüüd midagi muutunud. Nagu juba korduvalt öeldud pole nüüd enam teemaga tegelenud.\nKuivõrd õppisin Garminile kaarte tege\nMuidu navionicsi kaardid mulle meeldivad.\nPostitatud: Neljapäev, 18 Apr 2013 09:12\nMu vähesed kartograafia alased teadmised on paraku ajaga rooste läinud ja kõiksugu erinevad geoidid ja ellipsoidid ja kartograafilised süsteemid segi nagu pudru ja kapsad seega tuginedes pigem merekogemusele julgen väita, et nii Navionicsi kui ka Garmini häda on see, et kohati on kogu kaardivõrk pisut paigast ära, näiteks Audru jõe suudmes kusgi 50 - 70 meetrit. Ehk on sama häda ka teistes alades Eesti vetes kus kipperlased mingeid kõrvalekaldeid märganud sama häda, st.mitte mingi üksikobjekti koordinaadid pole valed aga kaart antud kohapeal on reaalsusest vähe nihkes. Samas Regio Topoga see mida kontrollinud olen kõik meetripealt paigas...\nPostitatud: Neljapäev, 18 Apr 2013 09:47\nKui tundub, et kogu kaart on paigast, siis on tegu tõenäoliselt gpsi ebatäpsusega. Navionicsi kaartide ebatäpsused olid erinevas suuruses ja erinevates suundades, nii et seal oli tegu ebatäpsete andmetega.


Suvelaager “Minu külluse vägi” VÄLJA MÜÜDUD | Parem Elu Koolitused\nParem Elu Koolitused traditsiooniline suvelaager toimub juba kuuendat aastat järjest!\nSelle aasta laagri teemaks on “Minu külluse vägi”\nNii nagu tavaks on saanud, kohtume 12.-14. augustil, Lusika turismitalus Viljandimaal.\nAugustikuu ilmad on soojad ja sumedas öös on asju…tähtede langemine ja iseendaga olemine peale huvitavate loengute, praktikate ja saunarituaalide. Kõik see kokku täidab laagrilisi armastust täis tänulikkuse ja mõnusa energiaga. Laagris tunned oma sisemist väge, mis tasakaalustab kõik Sinu eluvaldkonnad, täites need külluse ja positiivse energiaga. See nädalavahetus on aeg Sulle endale imeilusas looduses koos inimestega, kellega on mida jagada ja kogeda.\nLaager on inspireeritud maisest ja vaimsest küllusest meie ümber.\nMe kõik väärime küllust igas eluvaldkonnas ja meil on vaja teadlikkust, kuidas seda luua, hoida ja juurde luua. Küllusel on vägi ja igaüks meist väärib külluslikku elu kõigis eluvaldkondades.\nOleme kokku pannud kava, mis sisaldab palju põnevat just selleks, et Sinu olulisemad eluvaldkonnad külluseenergiaga täita.\nRäägime feng-shuist, kristallide, helide, muusika, liikumise ja tantsimise külluslikkusest ja väest ja hinge astroloogiast. Saame väekõnni kogemuse ja valmistame endale isikliku väeehte ja ankurdame külluse igasse keharakku.\nKutsume Sind suvelaagrisse, 12.-14. augustil, et külluslikus energias koos veeta üks eriliselt mõnus ja vabastav augustikuu nädalavahetus toredate ja Sind toetavate inimestega.\nSuvelaager toimub imelises Lusika talus, kus on puhas loodus ja värske maaõhk, lillede meeldiv aroom ja metsade värskus, tore pererahvas ja mis peamine – külluslikult aega iseenda jaoks!\nLusika talu asub Viljandist 25 km kaugusel. Tartust 100km kaugusel ja Tallinnast 200 km kaugusel.\nKohalesõidu juhendi leiad siit: https://goo.gl/NwdtSC.\nSelleks, et kõik soovijad kohale jõuaksid, oleme alati organiseerinud ka ühissõitmist laagrisse. Kui vajad või pakud transporti, siis anna registreerumisel sellest meile teada.\nMeenutus eelmise aasta laagrist koos väekate ja imeliste naistega!\n18.00 Laagri avamine\n18.30 Feng shui praktiline loeng/töötuba – raha ja rikkus (Viivika Vahi)\n21.00 Jumalannade tants läbi seitsme erineva rütmi ja energia, et äratada endas naiselikkus ja sisemise külluse vägi. (Kristel Treier ja Merike Kütt)\n10.00 “Hinge astroloogia, kui külluse võti meie elus” (astroloog Anu Kallavus)\nNB! Laupäeval peale loengut on soovijatel võimalik osa saada Anu individuaalsest konsultatsioonist.\nKonsultatsiooni kestus 25 min. Kaasa saab astroloogilise sünnikaardi. Vestlust võib salvestada. Vajalikud sünniandmed (kuupäev, aasta, kellaaega ja sünnikoht). Laagris konsultatsiooni tasu 15€, tavahind 20€.\n14.00 Kristallide küllus ja vägi (Ketlin Kaljas)\n17.30 Ühine küllusliku õhtusöögi valmistamine (Triin Muiste “Triinu Toidumaailmast”)\n19.30 “Helide ja muusika küllus ja vägi” (Triinu Taul)\n8.30 Väekas äratus\n10.00 Väeehte valmistamine (Kristel Treier ja Merike Kütt)\n11.00 Külluse ankurdamine (Kristel Treier ja Merike Kütt)\n14.30 Laagri lõpetamine\nOsalustasu: kuni 23. juunini on osalustasu 149€.\nAlates 24. juuni on osalustasu 179€.\nVõimalus maksta kahes osas .\nSuvelaagri koha garanteerib Sulle osalustasu ettemaks 30€, mis ei kuulu tagastamisele, kui suvelaagri kohast loobud.\nSuvelaager on välja müüdud!\nKui Sul on väga suur soov osaleda, siis kirjuta: merike@paremelu.ee ja lisame Sind ootelisti juhuks, kui keegi loobub ja ei saa osaleda!\nHind sisaldab kahte ööbimist Lusika turismitalus, toitlustust kogu laagri jooksul (s.h üks ühine toiduvalmistamine), kõiki loenguid, praktikaid ning saunamõnusid.\nMida laagrisse kaasa võtta? Hea tuju, mõnus olemine, mugavad riided, matt harjutusteks ja istumiseks, pleed ning kõik need asjad, mis on Sinu jaoks olulised!\nEnne laagri algust saadame veel meeldetuletuskirja, et kõik vajalik oleks ühes kohas Sinu jaoks olemas.\nToimumisaeg: 12.-14. august 2016\nToimumiskoht: Lusika turismitalu Viljandimaal\nLaagrisse registreerumiseks täida palun registreerimisvorm:\nNB! Suvelaager on välja müüdud!\nKes laagris esinevad ja kes mida teeb?\nKes on Triinu Taul ja mida Triinu laagris teeb?\nTriinu Taul on ainulaadne laulja, hääle maag, muusik, pärimusmuusik. Triinu omab tugevat sidet oma juurte ja loodusega. Tema lauluhääl on kordumatu, selle kõlas peegeldub ürgsete loodusrahvaste teadvus ning müstilised dimensioonid. Triinu muusika on nagu killuke lopsakat ürgloodust. See on hetk , kus vaikib meel ja rahunevad mõtted, et leida end lähemal oma loomulikule olemusele ja olemisele. Ta peab muusikat ja harmooniat elust lahutamtuks osaks ja tajub, et harmoonia on oluline igal tasandil, meie kehadest kuni universumi tabamatute sfäärideni välja ning kõik on omavahel ühenduses.\nTriinu Tauli helirännakul hingame, kuulame, häälime, laulame ja tunnetame läbi pilli ja hääle helide endas harmooniat. Läbi muusika maagia rändame oma sisemise kosmose avarustesse ning leidma end oma loomulikus olemises. Pühade helide, ülemhelide laulmisel, kuulamisel, mis on kindla taotluse ja armastuse energiaga loodud on kõige suurem võime mõjutada nii meid, meid ümbritsevaid inimesi kui kogu ümbritsevat välja.\nHarmoonia loomine, kuulamine võib olla maagiline ja tõliselt muutev vahend. Harmoonia on heli tervendamiseks ja enesemuutmiseks kasutatavate traditsioonide ja ühiskondade jaoks universaalseks printsiibiks ja lahutamatuks osaks. Helil on vägi.\nTriinu kohta saab lugeda siit: http://www.triinutaul.com/\nKes on Anu Kallavus ja mida Anu laagris teeb?\nAnu kohta saad lugeda siit:\nAstroloogia on terviklik õpetus ja meie olemus on terviklik. Kõik on kõiges, kõik on seotud.\nInimese elu võib vaadata nagu arengut „Kosmilises Koolis“.\nIga päev õpime midagi uut ja iga päev toimub õppetükkide kontroll. Tunnikontrollid, testid, kontrolltööd, eksamid. Raskusaste on erinev. See, mida kontrollitakse on erinev.\nPinginaabri (elukaaslaste ja sõprade) pealt maha kirjutada ei saa. Areng on pidev protsess.\nMe alustame erinevatest „klassidest“. Seetõttu erinevad ka nõudmised. Mis ühele hea, või olla teise jaoks halb.\nTargemaks saamine ükskõik millises valdkonnas, peaks andma vabama hingamise, suurema tervikutunde, viima lähemale keskmele, tegema elu lihtsamaks ja vabamaks..\nAstroloogia võimaldab teadvustada oma potentsiaali, unikaalsust, arhetüüpset olemust.\nAitab mõista, mida oleme tulnud arendama, millised on meie kitsaskohad.\nObjeltiivne analüüs aitab vabastada vanu mustreid läbi äratundmise, keskenduda protsessidele, mis antud hetkel toimuvad, olla “kohal” ja vabaneda harjumuspärasest kordustemustrist.\nVaim on kõiges.\nElu on igal hetkel uus. Kõik voolab. Kõik tuleb ja läheb. Inimene on küll vaba oma valikutes, aga ta vastutab kõige eest mida mõtleb, ütleb, tunneb ja teeb. Meie elu on meie looming. Energiad, mida maailma saadame on nagu meie lapsed, meie looming.\nSeetõttu on oluline iga olukord võimalikult terviklikult vastu võtta.\nSest meie looming pöördus meie juurde tagasi.\nAlles siis saavad hakata toimuma muutused.\nEsoteeriline astroloogia lähtub inimesest kui vaimolendist ja käsitleb eelkõige isiksuse ja Hinge integratsiooniga seotud kasvuraskusi, väljakutseid ja kingitusi. Aitab mõista, millist kogemust me hetkel läbime ja seda, kuidas olla energia meister, mitte ohver.\nSee, kes sa oled, on olulisem kui see, mida sa teed.\nKes on Triin Muiste ja mida Triin laagris teeb?\nTriin on naine, kes on armunud toiduvalmistamisse ja selle nautimisse ning kõigele lisaks meeldib talle ka oma kogemusi jagada ja teistega koos kokata. Kokkamist juhendab Triin ka suvelaagris, mis on saanud üheks traditsiooniks, et ühe ühise toiduvalmistamise teeme kõik koos! See on koos loomine ja armastusega küllusliku toidu valmistamine ning selle nautimine.\nTriin koostab meile laagri menüüd, mis sel aastal saavad küllusliku väe ja terviklikkuse!\nTriinu kohta saad lugeda siit:\nKes on Ketlin Kaljas ja mida Ketlin laagris teeb?\nKetlin Kaljas, kristallid, kristallteraapia, Ilona Talumets\nKetlin on lahe. Iga kord kui ta endast kirjutab, kirjutab ta end ise uuesti. Vaatab, mis pildi kokku saab. Alguses olid tekstid kellegi moodi, siis olid mingit moodi ja nüüd on tema lood. Mulle meeldib kirjutada just nii nagu Jumal mind juhatab, seepärast mingit korrektset värki selles kokteilis ei leidu, iga fruit on magus, iseloomuga ja väega. Sõna on mu lemmik, vaikus on mu mõte. Mõtleks veel.\nMa olen maksimalist, tõe otsija ja elaja, elangi vot nii kaua, kui elan oma tõde. Sinu tõde huvitab mind ka, sest see aitab mind. Väga.\nSuvel kui kohtume, olen tõenäoliselt KRISTALLIDE lainel, aga ehmuda pole mõtet, kui esialgu tundub, et läheme kauge ringiga reisile. Ole mureta, kristallid ei ela ega aktiveeru vaid siis, kui me neist räägime. Nende mõte on sügav- KASUTADA NEID HEAGA!:)\nMinu kaaskonnaks on KIVID olnud aastaid, enam ei mäleta aega, aga sissejuhatus oli uhke ja maagiline, otse tavaelust muinasjuttu. Nii juhtub, kui usud seda, mida näedJ. Nüüd tegelen rohkem enda kui teistega, nii on parem, nii ma annan endast kõik, jagan täiesti hoomamatult, luban kõigel juhtuda, endast parima jagamine igale päevale, sest temagi ju vajab inspiratsiooni, et jälle homme ilmuda. Paremini. Uuesti. Uuena.\nKui meile antakse, siis võtaks, eks?\nVaatame seda asja äraküllastumiseni ja siis otsustame, kas võtame siis 🙂\nOotan Teie kõigiga koosnõidumist, sest vägi tõuseb sealt, kus oled Sina ja kuna Sa oled kohal, siis võime arvestada kõige suurega. Lehvitan luuaga!\nJa mida Ketlin laagris teeb?\nKRISTALL ehk KÕIKIDE VÕIMALUSTE RUUM. KÜLLUS on JUMAL.\nKõik loodu on küllusest, see kas SA-MA-TA-ME seda endas edasi kannaME, on meie eneste asi. TeeME siis vähemalt selle asja ära 🙂\nKüllusele võid läheneda kuidas soovid, teed on erinevad, mõistmine temast samuti. Minu tunnetus temast on muutunud nagu ma isegi, kord suurest väikseks ja siis jällegi tagasi. Üks on kindel, ta on alati midagi SUUREMAT, kui suudame hetkel mõista või kogeda. Kui arvad, et nüüd tead, tead veel vähe, kui arvad, et on piisavalt, siis pole veel küllalt ANDNUD. Paistab nagu üks sajajalgne sell, kelle saapakesi jäämegi lugema ja kui oleme jõudnud lõppu, on tarvidus juba esijalgade jaoks uute järele.\nRINGLUS. VAHEKORD. UUENEMINE.\n„Palun anna”, ütleb laps, kel käsi juba ette sirutatud, ja nii ongi, juba me teame, et meil on võime ja võimalus saada. „Tahan,” on ju kõige siiram soov, mille järel ei analüüsi ükski laps, kas see on nüüd ego või süda, kes küsib. MINA TAHAN. Tervik. Olevik. Teadmine.\nMida kaugemale areneme mõistuses, seda rohkem tekib küsimusi, mida kaugemale teadvuses, seda enam tekib tegelikku mõistmist.\nMinu mõistmine ütleb, et küllus on mõnus, temata olemine on väga poolik, lausa veerand võimsusel elamine. Nii et KÜLLUS on JÕUD, mille voos me täiel rinnal elame, siis kui ei hoia enam tagasi, ei mõtle teistele enne, vaid mõtleme kõigele koos just sellel hetkel, kui teeme seda, mida tahame. Küllus on vabaduses elamine, ilma ennast ega kedagi teist piiramata. Järelikult on ta ka aktsepteerimine ja tingimusteta armastamine kõiges kõike.\nKülluslikult saan mina elada vaid siis, kui ma loon, nii kui see raugeb, hangub kõik. PAUS ei ole halb, siis näedki, kuidas asjad ei toimi või toimivad, aga liiga kauaks ma ei soovita loomiseta elada, siis hakkab kõigel valus.\nKui keegi nüüd mõtleb, et hästi, millal me külluse teemani jõuame, siis ma vastan: „ Külluseni jõuame siis, kui me oleme austanud endas kõike seda, millega takistame endal mäletamast, kuidas see ON”.\nRahast räägime ka, aga juba siis, kui näeme, kui oleme maksnud enda kohalolemise eest 🙂\nKristallidel väidetakse olevat külluse hõngu. Ma ütlen- NAD ONGI SEDA ISE. Nad aitavad mõtestada meie jaoks JUST SEDA, et pole väljavalituid, on allikas, kust kõik tuleb ja ta kannab seda, mis allikas ise on. Nii et me oleme alguses, esijalgade saabaste juures ja enda aususes ja selles ruumis, kus me kristallide abiga hakkame suvel koos looma ühte vägevat MINA TAHAN soovi. Praktiline. Tunnetuslik. Üle meie pea. Nii et kui usaldad, võta käest kinni, ma viin su sinna ruumi 🙂\nKes on Viivika Vahi ja mida Viivika laagris teeb?\nKursuse viib läbi Viivika, kes on feng shuiga tegelenud üle 10 aasta. Ta on õppinud seda nii Eestis kui ka Itaalias ning praktiseerinud oma klientide kodudes ja kontorites. Viivika on loonud praktilise abivahendi “Feng Shui Stardikomplekti”, mis on müügis nii Eesti kui ka USA turul lihtsustamaks feng shui meetiodi rakendamist. Lisaks on ta välja andnöd feng shui töövihikute sarjast “Feng shui töövihik 1. Raha ja rikkus” ning “Feng shui töövihik 2. Suhted ja armastus”, mis on abiks erinevate eluvaldkondade aktiveerimisel. Viivika usub, et feng shui ei pea olema keeruline ning selleks, et meetodit oma ruumides kasutada ei ole tarvis lugeda virnade viisi raamatuid.\nViivika töötoas räägime feng shui teooriast ning viime selle kohe ka praktikasse. Erilise tähelepanu pöörame rahanurgale ning selle aktiveerimisele.\nOsalejad saavad teada:\nKuidas ruumid enda kasuks tööle panna,\nkuidas määrata rahanurka oma ruumides,\nmillised on rahanurga aktiveerimismeetodid,\nmida on vaja, et küllust suurendada.\nProbleemid rahaasjades mõjutavad tihti ka teisi eluaspekte. Seepärast ei tasu häbeneda soovi oma küllust suurendada. Õnn võib rahas peituda, aga vaid juhul, kui kasutate seda enda ja oma lähedaste unistuste täitmiseks, või siis nõrgemate aitamiseks.\nKes on Kristel Treier ja mida Kristel laagris teeb?\nKristel ütleb enda kohta:\n“Minu loodud koolituste teemaks on õnnelik olemine, iseenda leidmine ja eriti oma naiseliku väe ja looduse loomulike rütmidega harmoonias elamine. Ma austan ja hindan loodust enda ümber. Ja eriti austan ma naisi ning nende põhjatut tarkust, ilu, väge. Oma naisteringide ja koolitustega tahan anda kõigile neile imelistele naistele võimaluse kogeda toetust ja isennast sellena, kes nad on, täiuslikena. Kogemuskoolitajana jagan just seda, mida ma ise olen praktiliselt läbi kogenud. Kui minu juhitud naisteväe ringide ja koolituste tulemusel ärkab kasvõi väike inspiratsioonisäde, hakkab särama silmapaar, tekib üksainuski uus taipamine või kinnistub usaldus. Siis on maailm, kus me elame parem paik. Oluline on vaid meeles pidada, et kõik me oleme omal teel ja meil ei ole rohkem piire kui vaid meie enda seatud ning kõik on võimalik. Tuleb vaid astuda esimene samm, see pisikene ning imed hakkavad järgnema. Õpetan unistama ja unistusi ellu viima ja see on üks ilusamaid ning maagilisemaid asju maailmas. Olen tänulik iseendale ja elule ja kõigile inimestele, kellega mu tee on mind kokku viinud.”\n“Järjest rohkem on mulle oluline, millised mõtted, emotsioonid ja energiad mu ümber on. Ja hoidmaks oma elus positiivsust ja just neid energiaid, mida ma vajan, on väikesed igapäevased head asjad mu ümber headeks abivahendiks.\nJa mida Kristel laagris teeb?\nSuvelaagris jagab Kristel naiseliku väe küllust erinevates eluvaldkondades.\nKoos Merikesega viib Kristel läbi tantsurännakut, mille jooksul läbid teekonna oma sisemise seitsme jumalannani läbi rütmi ja liikumise. Lihtsalt ja loomulikult kohal olles saad kontakti endas oleva metsiku naise, kauni muusaga, kuldse kangelannaga, maaemaga, tervendajaga, teadjanaisega ja preestrinnaga. Tantsuoskus pole oluline, vaid teekond, mida koos rütmidega läbime.\nLisaks alustame koos hommikut eriti väekal viisil ja saad hea nipi, kuidas hommikukohvi asemel piisab vaid mõnest minutist väekast äratusest, et oma päeva alustada täis energiat ja jõudu.\nKes on Merike Kütt ja mida Merike laagris teeb?\nMerike on loonud Parem Elu Koolitused selleks, et anda inimestele võimaluse tulla, kogeda, anda ja vastu võtta kõike seda, mida tal endal on pakkuda läbi isiklike kogemuste ja see teeb Merikesest õnneliku inimese!\nSuvelaagrid on saanud Merikese elu loomulikuks osaks, kus kohtuvad just need inimesed, kelle jaoks on oluline iseenda sisemine jõud, naiselikkus ja vägi läbi erinevate eluvaldkondade ja taipamiste.\nJa mida Merike laagris teeb?\nMerike on laagri organiseerija, korraldaja, vastutaja ja kogemuskoolitaja. Sel aastal on Merike rohkem organiseerija ja annab teistele võimaluse oma teadmisi ja kogemusi jagada.\nKuid siiski, koos Kristeliga viib Merike läbi tantsurännakut, mille jooksul läbid teekonna oma sisemise seitsme jumalannani läbi rütmi ja liikumise. Lihtsalt ja loomulikult kohal olles saad kontakti endas oleva metsiku naise, kauni muusaga, kuldse kangelannaga, maaemaga, tervendajaga, teadjanaisega ja preestrinnaga. Tantsuoskus pole oluline, vaid teekond, mida koos rütmidega läbime.\nJa mis peamine, Merikese elumotoks on: “Ela teadmisega, et Elu armastab Sind, mind ja meid kõiki. Ja kui Sa vahel ei tea, mida teha, siis mõtle, mida armastus teeks ja Sa teed alati õigesti!”\nMerikese kohta saad lisainfot lugeda siit: http://www.paremelu.ee/meist/merike-kutt/\nNoore kuu soovide soovimise õhtu naistele Tallinnas 3.10 →


Jaapani armuke | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\n304-leheküljeline kõvas köites raamat\n1939. aastal saadavad vanemad väikese Alma sõja jalust ära Ameerikasse onu ja tädi juurde. Seal sõbruneb Alma jaapanlasest aedniku poja Ichimei Fukudaga ning alguse saab terve eluaja kestev armulugu. Ent saatuse keerdkäigud on etteaimamatud ja alati ei lähe kõik nii nagu loodetud.\nAastakümneid hiljem elab Alma San Franciscos vanadekodus ja kohtub seal noore hooldusõe Irina Baziliga. Nii Irinat kui ka Alma pojapoega Sethi hämmeldavad Almale järjepidevalt saabuvad kirjad ja kingitused. Avastades samm-sammult Alma ja Ichimei ligi seitsekümmend aastat kestnud armastuse lugu, muutuvad nende suhted aina lähedasemaks. Kuid ka Irina minevikus on peidus sünge saladus, mis võib rikkuda veel algamata loo.\nIsabel Allende üle põlvkondade ja kontinentide ulatuv lugu räägib identiteedist, üksildusest, lunastusest ja ettearvamatust saatusest, ent ennekõike sõpruse ja armastuse võitmatust jõust.\nhttps://www.raamatukoi.ee/jaapani-armuke 194625 Jaapani armuke https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0273546_546_3.jpg 0 0 EUR OutOfStock /ilukirjandus/maailma ilukirjandus 1939. aastal saadavad vanemad väikese Alma sõja jalust ära Ameerikasse onu ja tädi juurde. Seal sõbruneb Alma jaapanlasest aedniku poja Ichimei Fukudaga ning alguse saab terve eluaja kestev armulugu. Ent saatuse keerdkäigud on etteaimamatud ja alati ei lähe kõik nii nagu loodetud.

Aastakümneid hiljem elab Alma San Franciscos vanadekodus ja kohtub seal noore hooldusõe Irina Baziliga. Nii Irinat kui ka Alma pojapoega Sethi hämmeldavad Almale järjepidevalt saabuvad kirjad ja kingitused. Avastades samm-sammult Alma ja Ichimei ligi seitsekümmend aastat kestnud armastuse lugu, muutuvad nende suhted aina lähedasemaks. Kuid ka Irina minevikus on peidus sünge saladus, mis võib rikkuda veel algamata loo.

Isabel Allende üle põlvkondade ja kontinentide ulatuv lugu räägib identiteedist, üksildusest, lunastusest ja ettearvamatust saatusest, ent ennekõike sõpruse ja armastuse võitmatust jõust. 1939. aastal saadavad vanemad väikese Alma sõja jalust ära Ameerikasse onu ja tädi juurde. Seal sõbruneb Alma jaapanlasest aedniku poja Ichimei Fukudaga ning alguse saab terve eluaja kestev armulugu. Ent saatuse keerdkäigud on etteaimamatud ja alati ei lähe kõik nii nagu loodetud.

Aastakümneid hiljem elab Alma San Franciscos vanadekodus ja kohtub seal noore hooldusõe Irina Baziliga. Nii Irinat kui ka Alma pojapoega Sethi hämmeldavad Almale järjepidevalt saabuvad kirjad ja kingitused. Avastades samm-sammult Alma ja Ichimei ligi seitsekümmend aastat kestnud armastuse lugu, muutuvad nende suhted aina lähedasemaks. Kuid ka Irina minevikus on peidus sünge saladus, mis võib rikkuda veel algamata loo.

Isabel Allende üle põlvkondade ja kontinentide ulatuv lugu räägib identiteedist, üksildusest, lunastusest ja ettearvamatust saatusest, ent ennekõike sõpruse ja armastuse võitmatust jõust.


Homemade valuvaigistid 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Vigastus » Homemade valuvaigistid\nOn aegu, et teil on vaja valu leevendust, kuid majas pole mingeid ravimeid või lihtsalt ei taha võtta meditsiinilisi valuvaigisteid. Õnneks on ka valuvaigisteid, mille abil saate kodus endaga kaasa võtta, et saaksite valu leevendada ilma meditsiinis kasutamata. Kuigi mõned kroonilised valu probleemid võivad vajada edasist arutelu oma tervishoiuteenuse pakkujaga, võib väheoluliste peavalude, kopsude ja verevalumidest põhjustatud valu parandada asjades, mida teil on oma sahtlis.\nJäät on sajandeid kasutatud valu tuimendajana. Külm blokeerib närve valu tundma. Kuigi see valuvaigistav vahend on lühike, kuna see kestab ainult nii kaua, kui jääle rakendatakse, võib see olla suurepärane valuvaigistav imendumiste, verevalumite, kurguvalu ja muude väiksemate vigastuste korral. Tehke oma jääkast, purustades mõne jääkupulga ja asetades lukuga kilekotti. Võite pakendada külmutatud toitu ka alale; külmutatud herned on hea valik, kuna nad suudavad kehale kohaneda, lisades täiendavat valu leevendust.\nNeed, kes põevad liigesevalu, artriiti või tendiniiti, võivad teile öelda, kui igav on ravimi võtmine igapäevase valu jaoks. Kuid võite proovida kaerajahu, mis aitab massaaži valu vältida. Lisage kaks tassi kaera üheks tassiks vett ja mikrolaineahjus kuni soojaks. Seejärel kallutage mõni segu ja hõõru see väikeste, ringikujutustega jalgadele. Kaerust kaetakse ka sool, kui levitate seda oma liigestele. Kuumus leevendab liigeseid, samas kui masseeriv käik neid vabastab. Jätkake nii kaua, kui soovitud, ja seejärel loputage veega. Põletikuvastase valu leevendamiseks lisage kaks kohalikku toidupoest pärinevat puuviljapunast niiskust.\nKuigi te ei pruugi kohe mõelda alkoholi kui häid valuvaigisteid, võib see hambavalu käsitlemisel olla hindamatu. Mitte ainult, et alkohol häbib teie suu valu, vaid ka tapnud kõik olemasolevad infektsioonid. Kasutage kõva joogi nagu viski. Pöörake ühe suu jaoks umbes kolm supilusikatäit viski suhkrust. Siis saatke see välja. Loomulikult võite ka alla neelata, et ka vabaneda mõnest valu. Kui te ei joo alkoholi või teil pole seda, siis puhas vaniljeekstrakt töötab samamoodi.\nEelmine PostTramadooli koostisained\nJärgmine PostitusParim reljeef artriidi valu jaoks\nKas seljaosa stenoosi saab pöörata?\nViiruste poolt põhjustatud liigesevalu\nKuidas lõhnavast riisist mikrolaine soojust pakkida\nKuidas vähendada käte valu pärast annetamist plasmas\nKuidas kasutada kütteplaati\nMis on müelopaatiat ilma emakakaela spondüloos?\nKuidas teada saada, kas teil on sõrme neerukahjustus\nMis on vasaku jala tuimuse põhjused?\nTagasi tüve vs herniated plaat\nNõrme sõrmedes pärast haava löövet humerus\nHipi proteeside ebaõnnestumine\nKui tihti võite tülenooli võtta?\nMis on suu stressitalumatuse sümptomid?\nMis põhjustab põletustunneid käeulatuses?\nKuidas parandada närvikahjustusi


Nädalavahetusel on Balti liigas tules kõik Eesti võistkonnad – Käsipall24\nNädalavahetusel on Balti liigas tules kõik Eesti võistkonnad\nAvaldatud 27.09.2019; 12:49\nAutor Taavi Tibar 27.09.2019; 12:49\n-Rünnakul on Uku-Tanel Laast HC Tallinnast | Foto: Helin Potter\nUus Balti liiga hooaeg saab täishoo sisse sel nädalavahetusel. Traditsiooniliselt võtavad turniirist osa neli Eesti klubi, kellest tugevamas ehk A-alagrupis mängib Põlva Serviti. Teised kolm – HC Tallinn, HC Kehra/Horizon Pulp&Paper ja Viljandi HC – kuuluvad teise kuuikusse.\nBalti liiga tegi küll väikese valestardi eelmisel pühapäeval, kui Minski SKA kodusaalis Klaipeda Dragunase alistas, ent ülejäänud kümme klubi alustavad sel laupäeval. Serviti võõrustab Dobele Tenaxit ja Zaporožje ZTR-i, Viljandi kohtub kahe koduse konkurendiga ning lisaks külastab Tallinnat ja Kehrat veel Riia Celtnieks, kirjutab Eesti Käsipalliliit pressiteates.\nEelmisel aastal muudetud ja end täielikult õigustanud süsteem jäi samaks. A-grupist pääseb võitja otse nelja meeskonna finaalturniirile, neli järgmist veerandfinaali. B-grupist edenevad kaks paremat, et siis veerandfinaalides üritada pääsu aprillis toimuvale Final Four-ile.\nServiti ja Kehra loodavad avanädalavahetusel punkte koju jätta\nEelmisel hooajal esmakordselt kümne aasta jooksul Balti liiga finaalnelikust välja jäänud Serviti kohtub avamängus mitme välismaalt naasnud koondislasega tugevnenud Läti meistri Tenaxiga. Pühapäeval astub põlvalastele vastu kevadel Balti liigas hõbedale tulnud ZTR, kellele mullu põhiturniiril mõlemad kohtumised kaotati.\n“Kolmapäevane võit Kehra üle süstis kindlasti meeskonda positiivsust, ehkki mängupilt on kaugel ideaalsest. Samas on õnneks meeleolu meeskonnas hea ja töine ning kõik mõistavad, et asjad veel ei toimi nii kui peaks. ZTR ja Tenax on kahtlemata tugevad vastased, kuid loodame ikka mõned punktid koju jätta,” sõnas Serviti peatreener Kalmer Musting.\nHC Kehra/Horizon Pulp&Paper langes mullu A-grupist teise kuuikusse, kaotades põhiturniiril kõik kümme mängu. “Sel hooajal oleme kindlasti meie tasemele vastavamas grupis ning plaanime minna kõrgete kohtade nimel mängima. Eriti just kodus tahaks kõiki võita, seega on avanädalavahetus kohe tähtis,” tunnistas kehralaste peatreener Mart Raudsepp handball.ee lehele.\n“Põlvas kolmapäeval sai meie jaks teisel poolajal otsa. Servitil on palju pikem pink, meil mängisid veel Janar Mägi ja David Mamporia palavikuga ning nii joosti meid lihtsalt üle. Nädalavahetusel loodame Celtnieksi ja Viljandi vastu paremini esineda. Lätlastest ei tea me veel palju, kuid Viljandile soovime koduse liiga kaotuse eest kätte maksta,” vihjas Raudsepp meistriliiga avavooru 25:27 allajäämisele.\nMarko Koks: eesmärgid tuleb ikka kõrged seada\nViljandi HC-l on käsil tihe nädal, sest seitsme päevaga mängitakse nelja kange koduse konkurendiga. Neljapäeval tehti 27:27 viik SK Tapaga, nädalavahetusel on vastas Kehra ja Tallinn ning juba kolmapäeval võõrustatakse koduliigamängus Servitit.\n“Lühikese ajaga on meil tõesti neli tugevat mängu. Aga kuna oleme karikasarja avaringis vabad, siis pärast seda tuleb pikem paus. Nii et midagi tagasi hoida pole, tuleb täiega panna ja siis on aega edasist hooaega sättida,” arutles Viljandi HC peatreener Marko Koks.\n“Eelmisel aastal jäime B-grupis võiduta, sel aastal on koosseis veidi täienenud ning meie noored on aasta võrra vanemad ja kogenumad. Eesmärgid tuleb ikka kõrged seada, nii tahaks esiteks võite koguda ja teiseks sihiks pääsu veerandfinaali, mis tähendab kahe parema hulka jõudmist,” seadis Koks meeskonnale selged sihid.\nHC Tallinn alustab kolmandat aastat Balti liigas ja veerandfinaali või kaugemale pääs on seni osutunud kättesaamatuks. Nädalavahetuse vastaste vastu jäädi mullu plussi – Celtnieks alistati mõlemas kohtumises ning erinevate sarjade peale saadi Viljandiga mängides kolm võitu, üks viik ja üks kaotus.\n“Meie jaoks on jätkuvalt tähtsaim mängijate tervis. Tahaks kahe nädala pärast toimuvateks euromängudeks saada vigastatud rivvi ja et keegi lisaks traumasid ei hangiks. Hapra koosseisuga võtame mäng korraga, aga valmistume tõsiselt ja teades, et vastased on tugevad,” lausus Tallinna peatreener Risto Lepp.\n28.09. 14:00 HC Kehra/Horizon Pulp&Paper – Riia Celtnieks (Kehras)\n28.09. 16:00 Põlva Serviti – Dobele ZRHK Tenax (Põlvas)\n28.09. 16:00 HC Tallinn – Viljandi HC (Sõle spordihoones)\n29.09. 16:00 Põlva Serviti – Zaporožje ZTR (Põlvas)\n29.09. 16:00 HC Kehra/Horizon Pulp&Paper – Viljandi HC (Kehras)\n29.09. 16:00 HC Tallinn – Riia Celtnieks (Sõle spordihoones)\nkäsipalli balti liiga\nCocksi mänedžer Balti liigast: eestlased on kehvemad ja leedukaid loputasime 15-ga\nServiti kohtub Balti liiga veerandfinaalides Dragunasega, Kehra läheb vastamisi Cocksiga\nZTR loobus Balti liigast, Kehrat ootavad ees otsustavad kohtumised\nServiti ja Viljandi pidid Balti liigas leedukate paremust tunnistama\nEelmine Mait Patrail mängis suurt rolli Hannoveri unelmate hooaja alguse jätkumises\nJärgmineEesti parim kodupublik ja teised järeldused meistriliiga kolmandast voorust


Nõo valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja\nNõo valla jäätmehoolduseeskiri\nNõo valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord\n§ 36 Keskkonnareostuse likvideerimine\n§ 37 Järelevalve ja vastutus\nRT IV, 15.04.2016, 33\nVastu võetud 20.01.2011 nr 25\nRT IV, 14.03.2013, 34\n24.03.2016 RT IV, 15.04.2016, 2 01.09.2016\nMäärus antakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 365 ja Jäätmeseaduse § 71 lõigete 1 ja 2 alusel, arvestades Keskkonnaameti 07.01.2011 laekunud arvamust ning tuginedes Nõo Vallavalitsuse ja Nõo Vallavolikogu majanduskomisjoni ettepanekutele Nõo valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamiseks.\n(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Nõo vallas (edaspidi vald) puhas ja tervislik elukeskkond, rakendada jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktide nõuded, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.\n(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse üldnõuded, korraldatud jäätmeveo korra, ehitus-, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) ning tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmed) käitlemise korra valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele juriidilistele ning füüsilistele isikutele, kes tegutsevad, elavad või viibivad Nõo valla haldusterritooriumil.\n(1) Jäätmehooldust vallas korraldab ning teostab järelevalvet Nõo Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt oma pädevusele.\n(4) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda vähemalt järgmised jäätmeliigid vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud jäätmenimistu (edaspidi jäätmenimistu) jäätmeliikide või alajaotiste koodidele:\n13) käesolevas lõikes nimetamata ohtlikud jäätmed (jäätmenimistu alajaotises 20 01 tärniga "*" tähistatud jäätmed) ning olmes tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid jäätmekoodiga 15 01 10*.\n[RT IV, 15.04.2016, 2 - jõust. 01.09.2016]\n(6) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, matkarajad, puhkekohad, ühissõidukite peatuskohad jm) paigutab jäätmete kogumismahutid territooriumi haldaja. Neisse kogumismahutitesse tohib panna ainult üldkasutatavates kohtades tekkinud olmejäätmeid.\n(2) Territooriumil, mille jäätmetekkekohaks on vähem kui 10 korteriga elamu või kui korterelamus on projektijärgne ahiküte või tahkekütusega katel, peab paberit ja kartongi koguma eraldi, viies nimetatud jäätmed selleks ette nähtud kogumispunkti või põletades kiletamata paberi ja kartongi küttekoldes.\n(4) Võimaluse korral ja kui see osutub otstarbekaks, tuleb paberit ja kartongi koguda eraldi ka väiksema jäätmetekkega kinnistutel, viies nimetatud jäätmed selleks ette nähtud kogumispunkti või põletades need küttekoldes.\n(3) Territooriumil, mille jäätmetekkekohaks on 10 ja enama korteriga elamu, peab olema pakendijäätmete mahuti.\n(4) Juhul, kui mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada pakendite ja pakendijäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, välja arvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses vallavalitsuse loal ja tingimustel.\n(6) Juriidilised isikud korraldavad pakendite ja pakendijäätmete kogumiseks mõeldud kogumismahutite paigaldamise ise.\n(7) [Kehtetu - RT IV, 15.04.2016, 2 - jõust. 01.09.2016]\n(8) [Kehtetu - RT IV, 15.04.2016, 2 - jõust. 01.09.2016]\n(1) Suurjäätmed on olmejäätmete tekkevaldkonda kuuluvad jäätmenimistu koodinumbriga 200307 tähistatud tavajäätmed, mis oma kuju või suuruse tõttu ei mahu jäätmete kogumismahutisse. Suurjäätmed on näiteks diivanid, lauad, toolid, kapid, kardinapuud, vaibad, madratsid jms. Suurjäätmete hulka ei kuulu probleemtooted ja muud tootjavastutusega hõlmatud jäätmed.\n1) 80, 120, 140, 240, 360, 600, 660, 800, 1100 liitriseid kaanega ning haaratavaid väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeveokitesse;\n(5) Kuni 800liitrised mahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 4m.\n(6) Suuremad kui 800liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.\n(2) Olmejäätmete regulaarne äravedu peab toimuma vähemalt:\n2) üks kord kaheteistkümne nädala jooksul valla üldplaneeringuga määratud hajaasustusalal;\nNõo valla haldusterritoorium moodustab ühe jäätmeveopiirkonna, kus korraldatakse regulaarne paragrahvis 16 toodud jäätmete kogumine ja vedu, mida teostab üks, selleks kontsessiooni omav ettevõtja.\n(1) Teenuste kontsessiooni andjaks (edaspidi Kontsessiooni andja) on Nõo Vallavalitsus.\n(5) Korraldatud jäätmeveoga ajutiselt mitteliitunuks loetud olmejäätmete valdaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.\n1) olmejäätmete valdaja ei esita õigeaegselt käesoleva paragrahvi lõikes 5 esitatud kinnitust või selles on esitatud valeandmeid;\n2) hajaasustuses 120 liitrit;\n(1) Korraldatud jäätmeveo teenustasu muudetakse kord aastas 1. jaanuaril, võttes aluseks kontsessiooni perioodi eelneval aastal kehtinud teenustasu. Jäätmete äraveo teenustasu iga-aastasel muutmisel kasutatakse Eesti Jäätmekäitlejate Liidu (EJKL) poolt äratoodud ettepanekuid ja muutuvkulude osakaalusid. Kulude osakaalud: palgakulu 25%, kütusekulu 20%.\n(2) Palgakulude muutumise arvestamiseks kasutatakse Eesti Statistikaameti andmeid Eesti keskmise brutopalga kohta.\n(3) Kütusekulu muutumise arvestamiseks kasutatakse Eesti Statoili diiselkütte postihinda.\n(4) Palgakulu arvestamiseks fikseeritakse Eesti keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel jäätmeveo kontsessiooni algusele eelneva kvartali kohta, kuid mitte vähem kui 2 kuud enne Kontsessiooni kehtima hakkamist.\n(5) Palgakulust tulenev hinna muutumine arvestatakse alljärgneva valemi alusel:\nPKm – palgakulude muutusest tulenev summa, mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda\nPu – uuele ühe aasta pikkusele perioodile eelneva kvartali Eesti keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel\nPv – jooksvale ühe aasta pikkusele perioodile eelnenud kvartali Eesti keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel\nKHu – diiselkütte hind Statoili tanklas 60 kalendripäeva enne uue ühe aasta pikkuse perioodi algust\nKHv - diiselkütte hind Statoili tanklas 60 kalendripäeva enne lõppeva ühe aasta pikkuse perioodi algust\nTTu = TTk + PKm + KKm\nPKm - palgakulude muutusest tulenev summa, mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda\nKKm - kütusekulude muutusest tulenev summa, mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda\n1) jäätmeveo teenustasude muutus ja muutuse leidmise tuletuskäik vastavalt käesolevas paragrahvis lõigetes 5, 6 ja 7 toodud valemite alusel;\n2) Eesti keskmise brutopalga ja diiselkütte hinna fikseerimise kuupäev.\n(6) Vallavalitsusel on õigus Keskkonnaametile teha ettepanekuid Nõo valla haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajaduse korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.\n§ 36. Keskkonnareostuse likvideerimine\n(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) oma kulul Keskkonnainspektsiooni või Nõo Vallavalitsuse ettekirjutuse alusel.\n(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida eelmises punktis toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul Nõo Vallavalitsus Asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.\n§ 37. Järelevalve ja vastutus\n(2) Määrus jõustub 25. jaanuaril 2011.


Tõnis Mägi: „Sa loo, sa loo, sa loo…” — Sirp\nTõnis Mägi: „Sa loo, sa loo, sa loo…”\nOn sündinud tähelepanuväärne teos, mis jääb südamesse helisema. Henri Laupmaa\nAjal, kui koolidirektori võtab esimese klassi lapsi vastu sõnumiga naaberriigi sõjast ja Eesti majanduskriisist, toob Tõnis Mägi oma koolioratooriumiga „Tarkus” sõnumi loomisest, selle võimalikkusest ja selle vajalikkusest. Võib-olla ongi just see ainus, mis võib aidata – kui mitte sõja, siis vähemalt vaimse ja materiaalse kriisi vastu. Üldise objektiivse masenduse ning rahvusliku omapärana negatiivse tagasihoidlikkuse taustal vägagi üllatav, aga kas ka põhjendamatult ja naiivselt positiivne sõnum.\nIgatahes on neidudekoori helge „Sa loo, sa loo, sa loo…” oma tõusva käiguga ja Tõnis Mäe vastupidise suunaga vahelehüüded „Suur maalritöö…” ja veidi aja pärast „Sind ootab ees…” sellise laengu ning võimsusega, et jääb tõesti kummitama. Sellele on nii raske analoogiat leida eesti tõsises kui ka levimuusikas.\nSellise paari ülimalt õnnestunud hetke tõttu võib öelda, et on sündinud teos, mis jääb südamesse helisema! Võib-olla mitte just tervikuna, kuid eraldi lauludena päris kindlasti.\nSama koolidirektori kõnega haakub ka teose algus, gongide kõrvulukustav kõmin kui apokalüptilise maailmalõpu meeleolu, sekka metalse vihinaga lõikuvad marimbafoni poogendamise helid. Ja Mäe sünge hääl piibli Koguja raamatust teatamas: „Tühisuse tühisus…” Ning edasi – kui mõttetu kõik tundub, mis meie ümber toimub, kui väike ja võimetu on inimene. Elektrooniline heliruum on ängistav, tühi ning kõle.\nTõnis Mäe oratoorium „Tarkus” mõjub esmapilgul laulude reana, mida seovad üleminekud ning ka mõningad instrumentaalsed osad. Süvenemisel hakkab aga pilk nägema teksti-muusika ühistasandi läbikomponeeritud liine. Ja selles ongi minu arvates kõnealuse suurteose põhiline väärtus.\nTehnitsistlikust külmtühjast maailmast jõutakse noore ja vana mehe vaidluste-argumenteerimiste juurde. Mürisevate häältega mehed Mägi ja Chalice esitavad publiku ees oma maailmavaate. Üks teose tipphetki on minu meelest noore mehe (Chalice) esitatud saavutuste loetelu ja vana mehe (Tõnis Mäe) oponeerimine sellele. Dalai-laama on selle teksti autor: „Meil on rohkem ravimeid,” ütleb Chalice. „Kuid meil on ka rohkem haigeid,” väidab Mägi õigustatult vastu. „Me valmistame uusi arvuteid, et koguda ja hoida informatsiooni,” ei anna Chalice alla. „Kuid millal viimati kokku saime… aega jääb aina vähemaks,” on Tõnis Mäel siiski oma arvamus.\nTavaliselt sai laulude vahel imetleda ansambli otsinguid uude nišši sisenemisel. Väga kujundlik oli üks süntesaatori (Taavi Kerikmäe) uitamine, mis äkki ühel helil pidama jäi, ning hetkega liitus sellele kogu ansambli kõla, nagu oleks puhkenud kaunis õis. Pärast meeste pahurat duetti jääb instrumentaarium aga nõutult vait, kõrv aga huviga ootama, mis nüüd siis toimuma hakkab… Ja kohe ongi oodatu juba käes, laulma hakkab veidi väreleva intonatsiooniga lapsehääl (Liidia Mägi): „Ma joonistan taeva ja väikese maja… ja rohkem ju palju polegi vaja… maailm on ilus ja lõpmata”.\nÜlimalt loomulik ja lihtne (kus ma seda küll kuulnud olen!) saade on siin kitarrilt (Robert Jürjendal) ja see on omakorda värvitud süntesaatoriga. Ning Tõnis Mägi läheb siit edasi avastusega, et lapselik või jumalik loovus on see, mis meis puudu on.\nTõsiselt karuste meeshäälte ja ansambli elektrooniliselt võimendatud undamise järel saab kõlalise ülekaalu heledahäälne ETV Tütarlastekoor Aarne Saluveere dirigeerimisel ning hõre akustiline saatefaktuur. Ning kõlab Ellen Niidu lasteraamatu „Suur maalritöö” lõpuridade parafraseering: „Suur maalritöö, meid ootab ees… sa loo, sa loo, sa loo!” Ja jälle kõmisevad gongid – millegi lõpp on ju ühtaegu ka millegi algus. Jaani kiriku täis rahvast tõuseb aplodeerides püsti.


Vooremaa Pala mehed tahavad Rakveres tantsu lüüa\nPala mehed tahavad Rakveres tantsu lüüa\nPala vallast pürivad 13. juunil Rakveres peetavale Meeste Tantsupeole isetegevuslased neljast tantsurühmast, millest kolm tegutsevad koolis ja üks rahvamajas.\nAnna Haava nimelisest Pala Koolist kandideerib Rakvere peole direktor Malle Weinrauchi juhendatav kaheksanda klassi noormeeste rühm ning poisid 3.-7. klassi õpilastest koosnevatest segarühmadest, mille juhendajaks õpetaja Helle Värs. Samuti soovivad peol osaleda mehed Pala rahvamaja segarühmast “Tuuritajad“, mida juhendab samuti Malle Weinrauch.\n“Meie vallas harrastab rahvatantsu kokku ligi poolsada poissi ja meest. Väga oluliseks peame võimalust osaleda Rakveres Meeste Tantsupeol ning selle eesmärgi täitumiseks teeme väga pingsalt proove,” lausus koolijuht.\n“Pala vald on kahtlemata meie maakonna üks suurema rahvatantsijate arvuga omavalitsus ja sealsed isetegevuslased on suurtele pidudele pääsemiseks alati edukalt konkursid läbinud,” ütles Jõgevamaa rahvakultuurispetsialist Pille Tutt. Tema sõnul kandideerivad praegu Rakvere Meeste Tantsupeole ka Põltsamaa ja Palamuse valla kollektiivid.


Kuidas iga-aastast järelevalvetasu arvutatakse?\nEKP arvutab iga-aastaste järelevalvetasude kogusuuruse kulude alusel, mis tal igal aastal järelevalveülesannete täitmisel tekivad.\nPankade järelevalvetasu suurus\nPanga iga-aastane järelevalvetasu koosneb järgmisest:\nMinimaalne tasukomponent põhineb kindlaksmääratud protsendil oluliste ja vähem oluliste pankade iga-aastaste järelevalvetasude kogusummast.\nKindlaksmääratud protsent on 10% oluliste pankade iga-aastaste järelevalvetasude kogusummast ning see jaotatakse võrdselt kõigi selle kategooria tasuvõlgnike vahel.\nVäiksemate oluliste krediidiasutuste puhul, kelle koguvara väärtus kõrgeimal konsolideerimistasemel on maksimaalselt 10 miljardit eurot, minimaalne tasukomponent poolitatakse.\nVähem olulised pangad\nKindlaksmääratud protsent on 10% vähem oluliste pankade iga-aastaste järelevalvetasude kogusummast ning see jaotatakse võrdselt kõigi selle kategooria tasuvõlgnike vahel.\nVäiksemate vähem oluliste krediidiasutuste puhul, kelle koguvara väärtus kõrgeimal konsolideerimistasemel on maksimaalselt 1 miljard eurot, minimaalne tasukomponent poolitatakse.\nKuidas määratakse kindlaks muutuv tasukomponent?\nMuutuv tasukomponent on järelevalvetasu, millest on maha arvatud minimaalne tasukomponent. Erinevus hõlmab ka väiksematele pankadele kohaldatavat tasukomponendi vähendamist.\nMuutuva tasukomponendi suurus oleneb panga tähtsusest ja riskiprofiilist. See tähendab, et suuremad ja kõrgema riskitasemega pangad maksavad muutuva tasukomponendina rohkem.\nAllpool olev teave on esitatud näitena ja seda saab kasutada üksnes järelevalvetasu hinnangulise suuruse arvutamiseks. Konkreetse järelevalvetasu arvutab EKP panga esitatud tasutegurite alusel ja EKP poolt nõutav täpne summa esitatakse iga-aastase järelevalvetasu teates.\nHinnanguline järelevalvetasu ei saa olla täpne, kuna see põhineb tasuperioodi eeldatavatel kuludel, EKP aga kogub järelevalvetasu tegelike kulude alusel. Kuna järelevalvetasu maksvate pankade keskmine arv ja nende tasutegurid ei ole enne järelevalvetasu kogumist teada, kasutatakse eelmise aasta andmeid tasuvõlgnike ja tasutegurite kohta.\nÜhtlasi korrigeeritakse järelevalvetasusid ka tagantjärele, kui mõne panga olukord muutub pärast asjaomase aasta järelevalvetasude arvutamise tähtpäeva või kui riiklik pädev asutus kinnitab olukorra muutumise alles pärast nimetatud tähtpäeva.\n2021. aasta järelevalvetasu hinnangulise suuruse arvutamiseks on vaja järgmisi andmeid.\nMuutuva tasukomponendi arvestamiseks on vaja teada:\nenda kategooria (olulised või vähem olulised pangad) pankade iga-aastaste kulude hinnangulist kogusummat:\n2021. aasta tasuperioodi aastakulude prognoos (mln eurodes)\nTasuvõlgnike keskmine arv\n2020. aasta tasuperioodil\nTasuvõlgnikudMärkus. Tasuvõlgnike arv ja järelevalve alla kuuluvate pankade arv ei ühti. 112 2318\ntasuvõlgnike keskmist arvu eelmistel aastatel:\n2019. aasta juuli lõpus 112 2440\n2018. aasta juuli lõpus 115 2766\n2017. aasta juuli lõpus 119 2916\n2016. aasta juuli lõpus 126 3077\n2015. aasta juuli lõpus 117 3193\n2014. aasta juuli lõpus 115 3191\nMärkus. Tasuvõlgnike arv ja järelevalve alla kuuluvate pankade arv ei ühti.\nenda tasutegureid (varade koguväärtus ja koguriskipositsioon);\ntasutegurite väärtust kokku ehk järelevalve alla kuuluvate pankade varade koguväärtuse ja koguriskipositsiooni summat teie kategoorias (olulised või vähem olulised pangad). Need on esitatud alltoodud tabelis. Tabel ei sisalda mitteosalevates ja kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate vara. Üldjuhul peaksid pangad oma tasutegurite arvutamisel sellised varad välja jätma. Pangagrupid võivad neid varasid siiski arvesse võtta (näiteks kui nende hinnangul on väljajäetavate summade arvutamisest tulenev koormus suurem kui iga-aastase järelevalvetasu eeldatav vähenemine);\nTasutegurite keskmine koguväärtus (mld eurodes)\nVarad kokku 20 218 4515\nKoguriskipositsioon 6846 2226\nTasutegurite väärtus eelmistel aastatel\nseisuga 31. detsember 2018\nVarad kokku 19 573 4415\nKoguriskipositsioon 6610 2133\nseisuga 31. detsember 2017\nVarad kokku 19 197 4675\nKoguriskipositsioon 6382 2180\nseisuga 31. detsember 2016\nVarad kokku 19 781 4625\nKoguriskipositsioon 6577 2141\nseisuga 31. detsember 2015\nVarad kokku 20 233 4469\nKoguriskipositsioon 6773 2137\nseisuga 31. detsember 2014\nVarad kokku 20 527 4669\nKoguriskipositsioon 6811 2219\noluliste pankade ja oluliste pangagruppide puhul nende tasuvõlgnike arvu, kelle minimaalne tasukomponent poolitatakse, st pangad, kelle koguvara väärtus on maksimaalselt 10 miljardit eurot: 18\nvähem oluliste pankade ja vähem oluliste pangagruppide puhul nende tasuvõlgnike arvu, kelle minimaalne tasukomponent poolitatakse, st pangad, kelle koguvara väärtus on maksimaalselt 1 miljard eurot: 1439\nJärelevalvetasu arvestamine – näiteid 2021. aasta tasuperioodi kohta\nKui eeltoodud andmed on olemas, saate oma järelevalvetasu hinnangulise suuruse arvutada järgmistes näidetes esitatud valemite alusel.\nNäide: vähem olulised pangad varade koguväärtusega 1 miljard eurot või rohkem\npanga varade koguväärtus: [näiteks 1 600 000 000 eurot]\npanga koguriskipositsioon: [näiteks 700 000 000 eurot]\nvähem oluliste pankade iga-aastaste järelevalvetasude kogusumma: 40 200 000 eurot\nvähem oluliste pankade varade koguväärtus: 4 515 000 000 000 eurot\nvähem oluliste pankade koguriskipositsioon: 2 226 000 000 000 eurot\nvähem oluliste tasuvõlgnike keskmine arv: 2318\ntasuvõlgnike arv, kelle minimaalne tasukomponent poolitatakse: 1439\nMinimaalne tasukomponent = (10% x 40 200 000) / 2318 = 1734,25 eurot\nEnne muutuva tasukomponendi arvutamist tuleb arvesse võtta need pangad, kelle minimaalne tasukomponent poolitatakse. Seda tehakse järgnevalt: 40 200 000 – (2318 – 1439) x 1734,25 – 1439 x 1734,25 / 2 = 37 427 795,51 eurot\nMuutuv tasukomponent = (50% x 1 600 000 000 / 4 515 000 000 000 + 50% x 700 000 000 / 2 226 000 000 000) x 37 427 795,51 = 12 516,60 eurot\nIga-aastane järelevalvetasu = 1734,25 + 12 516,60 = 14 250,85 eurot\nNäide: vähem olulised pangad varade koguväärtusega 1 miljard eurot või vähem\npanga varade koguväärtus: [näiteks 600 000 000 eurot]\npanga koguriskipositsioon: [näiteks 250 000 000 eurot]\nMinimaalne tasukomponent = (10% x 40 200 000) / 2318 x 0,5 = 867,13 eurot\nMuutuv tasukomponent = (50% x 600 000 000 / 4 515 000 000 000 + 50% x 250 000 000 / 2 226 000 000 000) x 37 427 795,51 = 4588,64 eurot\nIga-aastane järelevalvetasu = 867,13 + 4588,64 = 5455,76 eurot\nNäide: olulised pangad\npanga varade koguväärtus: [näiteks 166 000 000 000 eurot]\npanga koguriskipositsioon: [näiteks 55 000 000 000 eurot]\noluliste pankade iga-aastaste järelevalvetasude kogusumma: 554 300 000 eurot\noluliste pankade varade koguväärtus: 20 218 000 000 000 eurot\noluliste pankade koguriskipositsioon: 6 846 000 000 000 eurot\noluliste tasuvõlgnike keskmine arv: 112\ntasuvõlgnike arv, kelle minimaalne tasukomponent poolitatakse: 18\nMinimaalne tasukomponent = (10% x 554 300 000) / 112 = 494 910,71 eurot\nEnne muutuva tasukomponendi arvutamist tuleb arvesse võtta need pangad, kelle minimaalne tasukomponent poolitati. Seda tehakse järgnevalt: 554 300 000 – (112 – 18) x 494 910,71 – 18 x 494 910,71 / 2 = 503 324 196,43 eurot\nMuutuv tasukomponent = (50% x 166 000 000 000 / 20 218 000 000 000 + 50% x 55 000 000 000 / 6 846 000 000 000) x 503 324 196,43 = 4 088 098,25 eurot\nIga-aastane järelevalvetasu = 494 910,71 + 4 088 098,25 = 4 583 008,97 eurot