Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Homne maailm. 3D-printimine kui Euroopa majanduse tugevdamise vahend”\n10. juulil 2014 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:\n„Homne maailm. 3D-printimine kui Euroopa majanduse tugevdamise vahend”.\nAsjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 4. mail 2015.\nEuroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 508. istungjärgul 27.–28. mail 2015 (28. mai istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.\nLisav tootmine on üks peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid, mis kujundab uue arusaama tootmisest ning tuleviku toodetest ja tehastest. Digitaalrevolutsioon võimaldab koos kõnealuse tootmisrevolutsiooniga Euroopal oma tootmise väiksemate tööjõukuludega piirkondadest tagasi tuua, et ergutada innovatsiooni ja luua jätkusuutlik kasv kodus.\nEuroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et EL suudab hoida oma praegust positsiooni lisava tootmise olulise ülemaailmse osalejana, kuid selleks tuleb nii Euroopa kui ka riigi tasandil võtta järgmised meetmed.\nInvesteeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristusse tuleb seada prioriteediks, nii et kõigil avaliku ja erasektori liikmetel oleks juurdepääs kõrgeimatele olemasolevatele kvaliteedi- ja turvalisuse standarditele vastavale kiirele internetiühendusele.\nTuleb tugevdada ja ajakohastada Euroopa võimet säilitada ja edastada suuri digitaalseid andmehulki ning tagada nende andmete kaitse kooskõlas ELi kodanike ja ettevõtjate õigustatud huvidega.\nELi institutsioonid ja liikmesriikide valitsused peaksid valmistama inimesi ette digitaalühiskonna väljakutseteks ning sellega seotud murrangulisteks tehnoloogiateks, nagu lisav tootmine, investeerides kultuuri-, haridus- ja koolitusprogrammidesse, mis vastavad tootmissüsteemide uue põlvkonnaga seonduvate uute ametiprofiilide dünaamikale ja nõuetele.\nLisava tootmise täieliku potentsiaali ärakasutamiseks tuleb ettevõtetes ning asjaomastes haridus- ja teadusasutustes soodustada (finants- ja maksusoodustuste kaudu) teadustegevust ja loovust.\nSelle tehnoloogia materjalivaliku ja rakenduste hulga suurendamiseks ning tema usaldusväärsuse, kiiruse, tootlikkuse ja valmiduse parandamiseks on vaja täiendavaid uuringuid. Tootmisprotsess tuleks välja kujundada Euroopas, et kindlustada maailmaturgudel meie konkurentsivõime ning hoida majanduslikud eelised ja kvaliteetsed töökohad ELis.\nEuroopa innovatsioonipartnerlused peavad kiirendama jõupingutusi lisava tootmise jaoks uute materjalide väljaarendamiseks. Laienenud materjalivalik ja tarnijate arvu kasv soodustavad konkurentsivõimelist hinnakujundust, avavad uusi tööstussektoreid ja loovad suuremas mahus lisava tootmise materjale ning konkurentsivõimelisemaid tarneturgusid.\nEL peab hõlbustama uutesse lisava tootmise seadmetesse investeerimist ning peaks soodustama lisava tootmise tehnoloogia arendamist avatud tootmissüsteemides, mis on paindlikud ja mida on kerge integreerida teiste tootmis- ja viimistlustehnoloogiatega, et suurendada rakenduste arvu ja kasvatada käivet.\nEuroopa Liidu ja liikmesriikide reguleeriv raamistik ei ole suutnud pidada sammu lisava tootmise vallas toimunud kiirete muutustega, mistõttu on vaja asjakohaseid eeskirju, et tegeleda peamiselt standardite ja sertifitseerimise, intellektuaalomandi, tarbijakaitse, töötervishoiu ja -ohutuse ning keskkonna küsimustega.\nLisava tootmise õiguslik protsess peab rajanema selle tehnoloogia mõju interdistsiplinaarsel ja teaduslikul uurimisel, kaasates täiel määral kõik sidusrühmad.\nTootmine annab majandusse märkimisväärse panuse, eriti innovatsiooni, tootlikkust ja kvaliteetseid töökohti silmas pidades. Sellegipoolest on Euroopa tööstuse osakaal viimase kahe kümnendi jooksul vähenenud, mille tulemusena on kahanenud ka tööhõive tööstuses ning selle lisaväärtus (1). Pärast aastakümneid kestnud tootmissektori kahanemist (odava tööjõuga allhangete tulemusel) on kõrgete palkadega riikides tähelepanu taas tootmisel ning otsustaval rollil, mida mängib kohalik tootmisvõime innovatsiooni taaselustamisel, ja suutlikkusel kiiresti suurendada arenenud tehnoloogiatel põhinevate uute toodete tootmist. Innovatsioon, automatiseerimine ja keerukad protsessid on edukate tööstusstrateegiate aluseks ning need on osutunud esmatähtsaks juhtpositsiooni hoidmisel (2). Kasutades õiget täiustatud tootmistehnoloogiat, saab Euroopa oma tootmise väikeste tööjõukuludega piirkondadest tagasi tuua, et ergutada innovatsiooni ja luua jätkusuutlik kasv kodus. Vaid sel moel saaks Euroopa täita uues tööstusrevolutsioonis juhirolli.\nLisav tootmine on materjalide ühendamise protsess, kus erinevalt substraktiivse tootmise meetoditest valmistatakse esemeid kiht kihi kaupa 3D-mudeli andmete alusel. „Lisav tootmine” (additive manufacturing) on ametlik tööstusstandardi termin (ASTM F2792), samas kui „3D-printimine” on selle üldkasutatav sünonüüm.\nLisav tootmine on üldmõiste rea tehnoloogiate ja protsesside jaoks, milles kasutatakse erinevaid materjale (metallid, polümeerid, keraamika ja muud materjalid). Need tehnoloogiad on jõudnud küpsusjärku, mis võimaldab luua üha rohkem lisaväärtusega kaubanduslikke rakendusi. Lisavat tootmist nähakse kogu maailmas kui ühte peamistest progressi võimaldavatest tehnoloogiatest, mis kujundab uue arusaama tootmisest ning tuleviku toodetest ja tehastest. Nn fablab'id – 3D-printimise tooteid ja teenuseid pakkuvad laborid – on juba olemas.\nLisav tootmine on kiiresti kasvav sektor. Viimase nelja aasta jooksul on kasv kiirenenud, kuna üha rohkem organisatsioone on hakanud kasutama lisava tootmise tooteid ja teenuseid. Kõigi toodete ja teenuste viimase 25 aasta jooksul toodetud ülemaailmse tulu aastane liitkasvumäär (compound annual growth rate) on märkimisväärne 27 %. Viimase kolme aasta (2011–2013) aastane liitkasvumäär oli 32,2 %, moodustades 2013. aastal 2,43 miljardi euro suuruse turu (3). Wohlers Associatesi hinnangul ületab turg 2016. aastaks 5,5 miljardi euro ning 2018. aastaks 10 miljardi euro taseme. Et tegemist on aga kujunemisjärgus tehnoloogiaga, leiavad lisava tootmise tööstuse eksperdid, et praegune turuosa hõlmab ainult murdosa võimalikest rakendustest. 2011. aastal hindasid eksperdid, et turuosa jääb alla 8 % (mis tähendab ligikaudu 17 miljardi euro suurust koguturgu) (4). Kui lisav tootmine haarab kas või 2 % ülemaailmsest tootmisturust, on potentsiaal kümme korda suurem (ligikaudu 170 miljardit eurot) (5).\nRakendusvaldkond arenes prototüüpide loomisest üheksakümnendate aastate alguses funktsionaalsete osade tootmiseni. Eeldatavat kasvu veab peamiselt erinevatest materjalidest (plast, metall või keraamika) keerukate funktsionaalsete lõpptoodete kiire, kulutõhus ja suuremamahuline seeriatootmine, mitte disainitooted või prototüüpimine. Lisav tootmine ehk 3D-printimine on küps prototüüpimise alal, kuid endiselt väljakujunemise etapis funktsionaalsete lõpptoodete tootmises. Innovatiivseid 3D-prinditud tooteid küll tekib, kuid mitte püsivalt, kuna puuduvad stabiilsed 3D-printimise masinad ning suuremahulised tootmissüsteemid.\nInnovatiivsetel 3D-printimise protsessidel on murranguline mõju asjade projekteerimise ja valmistamise viisile. Lisav tootmine ehk 3D-printimine võib parandada olemasolevate tarneahelate praeguste toodete väärtust või mõjutada põhjalikult tooteid, tarneahelaid ja ärimudeleid (6). Euroopa peab lisava tootmise industrialiseerimise käivitumisel võtma keskse positsiooni. Euroopa lisava tootmise ökosüsteemides saavutatakse tulevane kasv eeldatavasti praeguste tegevusvaldkondade laiendamise (kui olemasolevad osalejad liiguvad prototüüpimiselt tootmisele) ning väärtusahelas uute tegevusalade loomisega.\nKogu maailmas nähakse lisavat tootmist kui toodete ja tarneahela uuendamise peamist progressi võimaldavat tehnoloogiat. See muutub laialdaselt kasutatavaks ning saab valitsustelt märkimisväärset toetust selle küpsustaseme parandamiseks (nt USAs, Hiinas ja Singapuris). Ajalooliselt on ELil hea positsioon, kuid kui midagi ette ei võeta, kaotab ta selle ning jääb uute turgude hõlvamise püüdlustes teistest maha.\n3.1. Lisava tootmise murranguline mõju\nTehaste tasandil kujundab lisav tootmine nii uusi arusaamu tootmisest kui ka tuleviku tehastest kui sellisest.\nLisav tootmine võimaldab samu seadmeid, materjale ja protsesse kasutades toota mitmesuguseid erinevaid lõpptooteid ning aitab kaasa tootmise sellistele käsitustele, mis on traditsiooniliste tootmismeetoditega ebapraktilised või võimatud.\nÜks lisava tootmise peamisi eeliseid on võimalus seda kombineerida tehase teiste kõrge väärtusega tootmislahendustega.\nLisav tootmine on digitaalse tootmise võtmetehnoloogia dünaamilistes, detsentraliseeritud tarneahelates. Digitaalse disaini (või tehniliste lahenduste) ning tootekirjelduse toimikute ülemaailmsest levitamisest saab kohaliku isikupärastamise ja tootmise alus ning see vahetab välja toodete tarnimise tsentraliseeritud tehastest. Digitaalne tootmine loob laialdase ja mitmekülgse tootmisbaasi, kus tootmine asub kliendile lähemal (sealhulgas teatud toodete väikesemahuline tootmine kodus või trükikodades). Tarneahelad võivad ühendada keerukaid tooteid tootvad kapitalimahukad tehased komponentide kohandamisega hajutatud ja väikesemahulisel meetodil (kliendi/tarbimiskoha lähedal asuvad kohapeal disainimise töötoad).\nToodete tasandil saab lisavast tootmisest tooteinnovatsiooni nurgakivi.\nSuurem vabadus inseneritöös toob kaasa uued tootepõlvkonnad: pea piiramatu projekteerimisvabadus võib tuua laialdast kasu erinevates sektorites (st auto- ja kosmosetööstus, meditsiin, masina- ja seadmetööstus, spordivarustus ja elustiil): miniaturiseerimine, funktsionaalne integratsioon, kergkonstruktsioon, kohandatud ja isikupärastatud omadused, geomeetria jne.\nÜlilühikesed täitmisajad pakuvad uusi võimalusi funktsionaalsete prototüüpide või uute kohandatud/isikupärastatud ettevõtjalt tarbijale ja ettevõtjalt ettevõtjale suunatud toodete valmistamiseks kõigis tööstussektorites.\nRakenduste arendamine on Euroopa jaoks tohutu majanduslik võimalus. Kõrgetasemeliste rakenduste tehnoloogiline areng ja turu kujunemine saavad hoo sisse ökosüsteemi koondamise ja kõigi etappide digiteerimisega. See viib tsentraliseeritud ärimudeli loomiseni. Turumahu suurendamine (piirkonnas või välismaal) hõlmab väärtusahela elementide segmenteeritud detsentraliseerimist. Toote, disaini ja tootmislahenduste frantsiisimine võimaldab säilitada Euroopas rakenduste ülemaailmsest levitamisest tekkivat väärtust.\nEttevõtete tasandil viib lisav tootmine murranguliste ärimudelite loomiseni.\nDigitaalne tootmine viib murranguliste digitaalselt juhitavate ärimudelite tekkeni, mida iseloomustab kiire muutumine ning kõrge kohandamise tase. Interneti kaudu on võimalik kasutaja loodud sisu viia füüsiliste esemete tootjani. Ajakohastades viisi, kuidas ettevõtted tooteid oma tarneahelates toodavad ja liigutavad, tekivad uued tootmisahelad ja ärimudelid, näiteks täpselt ajastatud tootmine, kliendi lähedal tellimuspõhine tootmine, komponentide parandamine, e-tootmine, nn pika sabaga (7) varuosade digitaalsed laod või masskohandamine. Praeguse väärtusahela saab asendada lihtsama ja lühema väärtusahelaga.\nTraditsioonilise lisava tootmise ehk 3D-printimise teenuse pakkujad hakkavad tegelema lepingulise tootmise ning OEM (8) klientidele eriteenuste pakkumisega. Tarneahelaid toetatakse insenerivahendite ja digitaalsete e-tootmise protsessidega, „demokratiseerides” disainimist nii, et sellega saaks tegeleda igaüks, koos kõigi eeliste ja probleemidega, mida selline ärimudel endaga kaasa toob.\nLisav tootmine võimaldab lisava tootmise teenuse pakkujatel, tootmisettevõtetel või isegi kodustes tingimustes (nn töölaua tehased) tegeleda 3D-mudeli alusel majanduslikult tasuva seeriatootmisega. Tekivad uut tüüpi teenusepakkujad: Euroopa linnades on avanud uksed 3D-trükikojad, 3D-sisu- ja tellitavad teenused ühendavad 3D-sisu loojaid, raamatukogudest osi tellivaid kliente ning lisava tootmise valdkonna tootjaid.\n3.2. Lisava tootmise tehnoloogiline mõju\n3.2.1. Uue põlvkonna tootmissüsteemide vajadus\nRahvusvahelistes lisava tootmise tegevuskavades (9) (10) (11) (12) (13) rõhutatakse, et lisavas tootmises on veel vaja astuda olulisi tehnoloogilisi samme, et edendada lisava tootmise kavandatavat lisaväärtust ja ulatuslikku kasutuselevõttu. Praegune lisava tootmise tehnoloogia on arendatud välja 3D-prinditud prototüüpide loomiseks ning masinad ei ole veel valmis suuremahuliseks tootmiseks. Lisava tootmise ettevõtted seisavad silmitsi tehnoloogiliste takistustega oma 3D-printimise muutmisel seeriatootmise tehnoloogiaks. 3D-printimise masina kontseptsioon pärineb endiselt prototüüpimise etapist ning tehtud on liiga vähe uuendusi (tänapäeva masinate sisemus näeb välja peaaegu samasugune nagu 10–15 aastat tagasi). Selle tööstuse järgmisele tasemele viimiseks on vaja murrangulisi masinaehituslikke uuendusi (14).\nArengu kiirendamiseks vajavad lisava tootmise ettevõtjad ja teadlased juurdepääsu avatud platvormidele (nii riist- kui ka tarkvaraplatvormidele), et tulla toime kaubanduslike „musta kasti” masinate piirangutega.\nVõimekuse kasv (kulutõhususe, stabiilsuse ja usaldusväärsuse seisukohast) suurendaks lisava tootmise praegust potentsiaali mitmesuguste eri rakenduste suuremamahulisel tootmisel. Tehnoloogiliste piiride nihutamine ja teiste protsessidega kombineerimine (hübriidtootmine) võimaldab luua läbimurdelisi rakendusi (15). Töötlevas tööstuses kasutusele võtmine eeldab lisava tootmise integreerimist tehasekeskkonda ja juhtsüsteemidesse.\nKõrvuti nende strateegiliste teadusuuringutega tuleb tegeleda uute murranguliste tootmissüsteemide kontseptsioonide loomisega, kujundades põhjalikult ümber viisi, kuidas praeguste lisava tootmise tehnoloogiatega tooteid luuakse ning kuidas need süsteemid tehasekeskkonda integreeritakse. See tähendab, et tulevikus ei põhine lisav tootmine enam tootmishoones üksteise kõrvale asetatud ühte tüüpi 3D-printimise masinatel. Rakendused nõuavad 3D-printimise jätkuvate tootmissüsteemide kontseptsiooni, mis põhineb eri tootmisetappide ahelal. Need kontseptsioonid on juba tuntud kui „3D-printimise masin 2.0” ja need edendavad tulevaste 3D-printimise masinate väljaarendamist.\n3.2.2. Uute protsesside vajadus lisava tootmise sertifitseerimise võimaldamise kontekstis\nSelleks et lisava tootmise tehnoloogiaid saaks tööstuses tehniliselt rakendada, tuleb need sertifitseerida. Sertifitseerimine edendab tehnoloogia industrialiseerimist. Praegu tuleb arendada välja lisava tootmise sertifitseerimist võimaldavad protsessid, nagu täiustatud protsessi- ja kvaliteedikontrolli tehnikad, et tagada standardite järgimine. Nendes protsessides tuleb vähemalt tuvastada standarditele mittevastavad tooted ning tegelikult tuleks välja arendada metoodika mittevastavuste ennetamiseks ja defektide kõrvaldamiseks.\n3.2.3. Uute materjalide väljaarendamise ja kättesaadavuse vajadus\nNeed, kellel on kontroll turustuskanalite üle, säilitavad valitseva positsiooni. Näiteks lisavad masinatootjad oma hooldus- ja garantiilepingutesse kohustuse kasutada kindlaid kalleid toormaterjale, mida nad sageli ise turustavad, või kasutavad nad n-ö pardli ja lõiketerade ärimudelit, kus tarbekaubad muudetakse ühest pakkujast sõltuvaks. Turustuskanalite kontrollimine kõrvuti endiselt piiratud mahuga (16) muutis uute materjalide väljaarendamisse suurte summade investeerimise materjalitarnijate jaoks vähem atraktiivseks.\nMaterjali tarneallikate piiratud arv muudab toormaterjali hinnad äärmiselt kõrgeks ning suurendab lõppklientide jaoks tarnekindluse riske. See turumehhanism piirab lisava tootmise tehnoloogia potentsiaali.\nPraegu loob kahekohaline kasvuturg majanduslikke võimalusi ja meelitab ligi rohkem materjalipakkujaid. Materjalide väljaarendamist tuleb toetada ja edendada. Oluline on laiendada materjalide valikut ning täiustada nende omadusi. Tarnijate kasvav arv soodustab konkurentsivõimelisemat hinnakujundust ning teeb masinate garantiide eiramise atraktiivsemaks, luues seeläbi suuremaid mahte ning konkurentsivõimelisemaid materjaliturge.\nLaienenud materjalivalik loob uusi tööstussektoreid ja edendab nõudlust lisava tootmise materjalide suuremate mahtude järele.\nPeamised tehnilised takistused. Suuremahulist läbimurret sellistes tööstusvaldkondades nagu kosmose- ja autotööstus, meditsiin või tarbekaubad takistavad esmajoones tootlikkuse suurendamisega seotud probleemid, mille võib kokku võtta järgmiselt:\nliiga ebastabiilne protsess ja ebapiisav tootmiskiirus (mis toob kaasa liiga suured tootmiskulud);\nvajadus järgmise põlvkonna lisava tootmise tehnoloogia järele, mida saaks integreerida tehasekeskkonda ja hübriidse tootmise süsteemidesse;\nebapiisavad ja ebajärjekindlad materjalid ja tooteomadused, liiga piiratud lisava tootmise materjalide valik ning aeglane materjalide väljaarendamine;\nuute läbimurdeliste rakenduste multidistsiplinaarse väljaarendamise tehnoloogia puudumine.\nVaja on strateegilisi uuringuid, et\nmuuta lisav tootmine järgmise põlvkonna masinate abil seeriatootmise tehnoloogiaks;\nintegreerida lisav tootmine reaalse tootmisvahendina tehasekeskkonda ja -süsteemidesse;\nlaiendada lisava tootmise materjalide valikut;\narendada välja uusi rakendusi (ja nende väljaarendamise vahendeid).\nTehnoloogia Euroopast äravoolu oht\nLisava tootmise tehnoloogia ja turg on jõudnud teatud arengutasemele, millega on kaasnenud esimesed selles vallas toimunud ühinemised. Suured USA ettevõtted investeerivad (sageli ELi) VKEdesse, kellel on 3D-printimise alased teadmised, intellektuaalomandi õigused ja patendid, ning omandavad need. Saadud teadmised võetakse sageli kasutusele väljaspool Euroopat, kuna ELi turud on killustunud ning raskesti juurdepääsetavad. Euroopa VKEde omandamine suurte ELi-väliste ettevõtete poolt on Euroopa VKEde endi huvides, kuna see avab nende rakenduste jaoks uued suured turud. Mõlemad nimetatud põhjused tekitavad ohu, et Euroopas asuvad lisava tootmise arendused lahkuvad siit.\nELis asuvate lisava tootmise ettevõtete jaoks ei ole tootmise laiendamine Euroopas lihtne. Et Euroopas on väga palju väikeseid ja äärmiselt erinevaid turge, on investeerimiskulud enne teatud määral elujõulise turuosa saavutamist väga suured. Lisaks pidurdab uutele turgudele ümberlülitumist sageli väärtusahela teatud komponentide puudumine. Seetõttu on ELis asuvad lisava tootmise ettevõtted huvitatud suurtest ELi-välistest turgudest, et võtta oma teadmised kasutusele juba varases etapis.\nLisava tootmise mõju õigusküsimustele (17)\nLisava tootmise all mõistetakse (meedias, pressis, avalikkuses ja poliitikute hulgas) praegu enamasti lihtsamat 3D-printimise tehnoloogiat nutikaks „koduseks printimiseks” ja mitte tuleviku tootmistehnoloogiat. Ehkki mõlemad jäävad tulevikus kasutusse, erinevad trendid, takistused ja teadusuuringute prioriteedid põhimõtteliselt. Selliseid teemasid nagu standardimine, intellektuaalomandi õigused ja vastutus tuleb käsitleda täiesti erinevalt, sõltuvalt sellest, millist tehnoloogiat ja rakendust vaadeldakse.\nStandardid ja sertifitseerimine. Üldiselt nõustutakse, et standardite puudumine on piiranud lisava tootmise kasutamist sellistes peamistes tööstussektorites nagu kosmose- ja meditsiini-/hambaravitööstus. Standardite olemasolu aitab suurendada tehnoloogiate kasutuselevõtmist ning loob laialdasi võimalusi teadus- ja arendustegevuseks. Erialased turud on sageli väga nõudlikud ning vajavad sertifitseerimist, mis muudab uute tehnoloogiate kasutuselevõtu väga keeruliseks. Lisava tootmise laiaulatusliku kasutuselevõtu takistused on nii tehnilist kui ka õiguslikku laadi. Seetõttu on nende tehnoloogiate edasise arengu seisukohast ülioluline kaasata tööstust veelgi enam ASTM F42, BSI ja ISO töörühmade töösse.\nIntellektuaalomand. Eksperdid tunnevad muret lisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtu suurendamisega paratamatult kaasnevate intellektuaalomandit puudutavate probleemide pärast (18).\nLisav tootmine võib intellektuaalomandit oluliselt mõjutada, kuna digitaalses failis kirjeldatud objekte on tunduvalt lihtsam kopeerida, levitada ja tootepiraatluseks kasutada. Võib korduda muusika- ja filmitööstuses aset leidnud stsenaarium koos uute mittekaubanduslike mudelite väljaarendamise ning kasvavate pingetega innovatsiooni takistamise ja piraatluse soodustamise vahel (19).\nArendajate intellektuaalomandi kaitsmine on väga suur probleem, mis on väga sarnane õiguste kaitsega muusika- ja filmitööstuses. Lisava tootmise tööstus peaks intellektuaalomandi kaitseks ise lahendusi leidma. Ulatuslikult levinud intellektuaalomandi kaitse tehnoloogia aitab isegi üle saada murest, mille kohaselt kontrollivad lisava tootmise tehnoloogiat vaid üksikud organisatsioonid asjaomase intellektuaalomandi kaitsmise kaudu, piirates nii konkurentsi ning uute rakenduste leidmist. See pidurdab innovatsiooni ja hoiab süsteemi kulud kõrgel.\nVastutus. Vastutusega on seotud mitu küsimust, eriti amatöör- või asjatundmatute disainerite, osaliste tootjate ja levitajate puhul. Kes vastutab tooteosa purunemise eest? Selle valdkonnaga seotud probleemid puudutavad lisava tootmise tööstust üha enam, eriti kuna paindlikkus, individuaalsus ja ise disainimine võivad viia tundmatule alale. Tuleb töötada välja ärimudelid lisava tootmise tehnoloogia abil valmistatud osade tarnimiseks ja sellega seonduvateks äririskideks.\nLisava tootmise kvalifitseerimine ja sertifitseerimine (20). Lisava tootmise tehnoloogia iga element (nt materjalid, seadmed, protsessid) peab olema kvalifitseeritud ja sertifitseeritud kõrge kvaliteediga osade taastootmiseks. Standardite puudumine teeb kõrge kvaliteediga osade tootmise esimesel katsel keeruliseks. Lisava tootmise kvalifitseerimise ja sertifitseerimise standardite väljaarendamist takistavad masinate, materjalide ja protsesside arvukad permutatsioonid ning lisava tootmise keskse teabelao või meetodeid koordineeriva ametiasutuse puudumine. Lisava tootmise tehnoloogia edasine kasutuselevõtmine eeldab standardite väljaarendamist, et hõlbustada materjalide, protsesside ja toodete kiiremat ja kulutõhusamat sertifitseerimist.\n3.4. Lisava tootmise mõju tööhõivele, koolitusele ja haridusele\nLisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtmine mõjutab otseselt traditsioonilisi tootmismudeleid ja eriti sisemist töökorraldust. Lisav tootmine hõlbustab kliendile väga lähedal asuvate minivabrikute rajamist, kus iganes selle järele on nõudlus, ning see loob uusi töökohti, mida ei saa tööstusliku kasutuselevõtu värskuse tõttu veel analüüsida.\nTööhõive näitajatele tegelikult avalduvat mõju on väga raske esile tuua, kuna siiani puuduvad sellekohased uuringud ning kuna tõenäoliselt asendatakse praegused töökohad tulevikus lisava tootmise operaatoritega.\nLisava tootmise tehnoloogiatega seotud töökohad vajavad uusi oskusi, näiteks masinaoperaatoreid, kes suudavad tegeleda protsessispetsiifilise tarkvaraga, või insenere, kes oskavad uute süsteemidega osi disainida – topoloogiline optimeerimine, ümberprojekteerimine jms.\nLisava tootmise tehnoloogiate kasutuselevõtmisega tekib vajadus koolitus- ja haridusasutuste järele, et säilitada ja arendada töötajate tööalast konkurentsivõimet. Hetkel ei ole lisavat tootmist enamasti Euroopa koolide õppekavades ning sama kehtib ka koolijärgse väljaõppe kohta. Enamik koolituskursusi piirdub tehnoloogiate ja nende potentsiaalsete väljundite kirjeldamisega ega aita õpilastel tegelikke oskusi omandada. Kohalikud omavalitsused peaksid kaasama lisava tootmise oma õppekavadesse, vähemalt kutseõppe korras. Kogu innovatsiooniprotsessi (idee, disain, andmetöötlus, robootika ja füüsilise lõpptoote tootmine) lühikese aja jooksul läbiva 3D-printimise atraktiivsust võiks kasutada tõhusa õppemeetodina haridussüsteemis, suunates õpilaste tähelepanu tehnoloogiale ja tootmisele.\nOn soovitav, et mis tahes koolituspakkumine koostataks tööstuse, kohalike omavalitsuste, haridusasutuste ja töötajate organisatsioonide koostööle tuginedes, ning et see lähtuks selles sektoris tegutsevate ettevõtete tegelikest vajadustest.\n3.5. Töötervishoid ja -ohutus\nTöötervishoiu ja -ohutuse seisukohast on lisava tootmise kohta tehtud väga vähe uuringuid, ehkki neid on väga vaja järgmistel põhjustel:\nkeemilised ohud, mis on seotud polümeerist osade lisavas tootmises kasutatavate lenduvate vaikude ning metallipulbrites sisalduvate lenduvate metalliliste või mittemetalliliste lisaainetega;\nkeemilis-füüsikalised ohud, mis on seotud pulbrite ja eriti nanoosakesi sisaldavate pulbrite kasutamisega;\nplahvatusoht, mis tuleneb pulbrite kasutamisest;\neriohud, mis on seotud laserallikate, elektronkiirte jms kasutamisega.\nTööstuslike lisava tootmise rakenduste kasutuselevõtmisel tekib tungiv vajadus teha konkreetseid uuringuid töötajatele avalduvate ohtude hindamiseks, et arendada välja kaitsesüsteemid ja -standardid. Samuti tuleb lisava tootmise masinaid käsitsevate töötajate jaoks välja töötada ohutuskoolitus. See võib olla osa täiendatavast või loodavast haridusprogrammist.\n(1) Industry 4.0 The new industrial revolution: How Europe will succeed, RolandBerger Strategy Consultants 2014.\n(2) Production in the Innovation Economy (PIE Sudy), MIT, 2013.\n(4) Special Interest Group Additive Manufacturing for the Technology Strategy Board of the UK (2012) „Shaping our national competency in Additive Manufacturing, A technology innovation needs analysis”.\n(7) Varuosad, mille saadavus on piiratud ja hind on seetõttu kõrge.\n(8) Algseadmete valmistaja (original equipment manufacturer, OEM).\n(9) Manufuture'i algatatud Euroopa 3D-printimise platvorm (2013) „Additive Manufacturing: Strategic Research Agenda (consultation document)”.\n(10) DMRC (Direct Manufacturing Research Centre, Paderborn, Saksamaa) (2012) „Thinking ahead the Future of Additive Manufacturing – Analysis of Promising Industries”.\n(12) EFFRA (2013), „Factories of the Future 2020: Factories of the Future Public-Private Partnership roadmap”.\n(17) Manufuture'i algatatud Euroopa 3D-printimise platvorm (2013) „Additive manufacturing: Strategic Research Agenda (consultation document)”.\n(18) The National Law Journal, Is intellectual property law ready for 3D printers? The distributed nature of Additive Manufacturing is likely to present a host of practical challenges for IP owners, 4. veebruar, 2013.\n(19) Scapolo, F., Churchill, P., Castillo, H. C. G. & Viaud, V., detsember 2012. Euroopa Komisjoni tellitud prognoosiuuringu projekt teemal „How will standards facilitate innovation and competitiveness in the European Union in the year 2025?”.\n(20) Measurement Science: Roadmap for metal-based Additive Manufacturing, National Institute of Standards and Technology, mai 2013.


Põhilised Tacos maa-loomaliha ja oad\nTomatite retseptid Köögivilja Retseptid Peperi retseptid Southern Mains Veiseliha toit\nNeed klassikalised tacos sisaldavad lahja maise veiseliha, külmutatud oad ja erinevaid maitseaineid. Taco segu muudab maitsva täidisega tako kestad. Veel üheks viisiks täitmissegu ja garniste nautida on nachos. Tehke suur nachosett koos maapähkliga ja suhkrustatud oadega koos palju hakitud juustu ja oma lemmikgaari.\nKui oled süsivesikuid loendanud, siis pöörake need Tacos südamlikule õhtusalatlusele! Serveeri jahvatatud sealiha segu salat lehtidelt koos tükeldatud juustuga, tükeldatud tomatite ja hapukoorega. Kui soovite, lisage salsa ja avokaado kiilid.\n1 kuni 1 1/2 naela lihavaba veiseliha\n1 tassi sibul (tükeldatud)\nValikuline: 1/2 tassi paprikat (punane või roheline, tükeldatud)\n1/3 tassi külmutatud oad\n1/2 tassi Taco kastmega\n8 kuni 12 taco kestad\n1 1/2 tassi Čederimajuust (hakitud või Mehhiko segujuust)\nVabatahtlik: 1 pea salat (tükeldatud)\nVabatahtlik: tükeldatud tomatid\nPange maapähklipuu keskmiselt madalal kuumusel suurel paanil ja muren see puust lusikaga. Kasutades lisage hakitud sibul ja punane või roheline paprika. Segage tšillipulbrit , soola ja küüslaugupulbrit.\nJätkake toiduvalmistamist segades, kuni veiseliha pole enam roosa. Liigse rasva eemaldamine.\nLisage veiselihasegudesse suhkrustatud oad ja kasutage puust lusikaga segu hästi. Sega umbes pool Taco kastmes.\nLusikas maisi veiseliha segu tako kestadesse.\nSoovi korral tõsta iga taco kooritud juustu, hakitud salati, tomati ja hapukoorega.\nPiserdage iga taco rohkem taco kaste või laske see lauale.\nServeeri tacos kergete Mehhiko riisi ja avokaado kiiludega.\nNäpunäited ja variatsioonid\nAsenda maapirn jahvatatud kalkun või jahvatatud kana. Parima maitse ja tekstuuri jaoks kasutage maapähkrut või kana reite või pool valget liha ja pool tume liha.\nTakos võib kasutada osa või kogu tailiha sealiha.\nLihtne paprika ürdiagatis\nMaapähklipuu ja kapsapapper\nKerge ja kerge vasikaliha Parmesan\nPepper Steak retsept koos Sirloin Näpunäiteid\nLihtne Šveitsi praad tomatite retseptiga\nKüpsetatud täidisega paprika maa loomaliha ja maisiga\nCrock Pot istetäpsi retsept\nVürtsikas vorsti ja kartulipüük\nUngari kapsasuppide retseptid\nLeiva valmistamiseks leiba masinas\nRoheline õlipuu pähkel taimetoitlane hakitud maks (Pareve)\nAlusta Broccoli Slawiga\nBulgaaria jõulava leiba (Koledna Pitka) retsept\nKuldkreemiku aedviljase lõhe koos punase peetüki retseptiga\nÕpi küpsetustemperatuuri muutusi\nBourbon Cooking Tips ja nõuanded\nCrockpot küpsetatud veiseliha ja koorekartul\nKolossaalsed kaksik-šokolaadi valge kiibi küpsised


mai 18, 2014 august 7, 2017 ~ hiieliin\nKokkuvõttes võib isegi trenninädaga rahule jääda. Nädala keskel sain kerge külmetuse, mistõttu võtsin natuke rahulikumalt. Lisaks oli nagunii veel kaks uurimustööd lõpuni teha, mistõttu raamatukogu saalis viibimine oligi vajalikum. Vaikselt hakkan asjadel juba lõppu nägema – kaks uurimustööd enam-vähem tehtud, lisaks ka lõputöö. Nüüd veel kaks eksamit ja kaitsmine….ja edasi? Eks näis 🙂 Aga kokkuvõte möödunud nädalast nüüd.\nKolmapäeval: Plaanisin nagu ikka enne kooli jõusaali minna, aga noo ei viitsinud ja otsustasin hoopis pärast nelja kuud bodypumpi proovida. Ei teadnud jälle, missuguseid raskuseid valida – kas peaks võtma vähemaks kui varem või mitte. Tegin siis umbes samadega ja oli täitsa okei, mõnes kohas oleks võinud isegi lisada. Üle pika aja oli täitsa hea jälle pumpida.\nNeljapäev: Kordub jälle saatus ehk nii kui vitamiinid ära jätsin, hiilib mulle mingi haigusepisik kallale. Juba kolmapäeval oli kurk valus ja neljapäeval midagi paremat polnud. Tegelesin terve päeva hoopis kooliasjadega ja õhtul tegime Kirkega väikse 6 km kõndimisringi. Üksi mulle absoluutselt kõndimas käia ei meeldi – olen proovinud, aga jube igav on. Kellegagi koos aga väga mõnus, pole nii väsitav ja aeg läheb lausa lennates. Siiski on juba kohtumispaika minek kõndides päris raske, sellepärast tavaliselt sinnani jooksen.\nLaupäev: Hommikul nautisin peaaegu tühja jõusaali – sai üks korralik jalatrenn tehtud. Nii mõnus on ikka, kui ei pea kellegi järgi ootama ja saan teha kõiki asju siis kui ise tahan. Lisaks käis jälle “särgimees” uurimas, mis mu maikal kirjas on (kuigi seda oli ta juba ühe korra lugenud varem) – ütles, et juba tükk aega on uurinud, aga nägi ainult sõna train. Ei tea, kas ta loeb kõigi inimeste riiete kirjasid nii pingsalt? Õhtul tegin veel 10 km jooksuringi pärast raamatukogu. Palava ilmaga joosta on ikka palju raskem, meenuvad Austraalia õhtused jooksmised, kus ma juba 5 km otsad pidin andma. Selles mõttes eelmine nädal ikka ilmaga vedas.\nPühapäev: Mind kimbutavad hetkel kevadised allergiad – eriline “lemmik” on kask. Spordiklubi oma ventilatsioonisüsteemiga on praktiliselt ainuke koht, kus olen nohuvaba ja nina on lahti. Seetõttu on seal eriti mõnus ja veel hommikul, kui on vähe rahvast. Tegin ühe korraliku selja ja õla treeningu. Ise jäin väga rahule ja andis hoo sisse kogu päevale. Päeval sain oma kalli sõbrannaga kokku, kes Tallinnast Tartusse tuli – päevitasime ja pidasime isegi väikse pikniku. Kõik inimesed ümberringi jooksid ja rullitasid ning pool kümme koju jõudes pidin ka ikkagi 6km jooksuringi tegema. No nii mõnus oli, ilm polnud ka enam nii kuum ja täpselt paras.\nMa ei tea, las kellelgi on veel nii, aga mul on kujunenud kindel päev nädalas, kus tunnen end alati parimas vormis olevat. Inimene ei saa vist kunagi täiesti rahul olla ja nii on ka minul. Igatahes teisipäev on see päev, kui alati tunnen, et “pole viga ju”.\n‹ PreviousSEB 32. Tartu Jooksumaraton\nNext ›Nädala kokkuvõte 19.05-25.05\n4 kommentaari “Nädala kokkuvõte 12.05-18.05”\nmai 19, 2014, 7:07 e.l.\nVõiksid hakata nt kord nädalas tegema päevamenüü postitusi, sest sul on nii isuäratavad pildid ja toidud ning saab ise mõtteid juurde, mida tervislikku endale valmistada 🙂\nmai 19, 2014, 5:29 p.l.\nmai 21, 2014, 11:44 e.l.\nSupervorm- ma olen Sind Rocca MF's näinud ja vaikselt “kadestanud” :), väga motiveeriv! Komistasin täiesti juhuslikult Su blogi otsa ja olen seda nüüd aeg-ajalt ikka lugemas. Kirjutasid kunagi maapähklivõi pulbrist, sattusin vaimustusse ja olin peaaegu tellimas, kuid leidsin veebist igasuguseid vastakaid sõnavõtte, nt selle: http://foodbabe.com/2012/09/16/the-truth-about-pb2-powdered-peanut-butter/. Igaks juhuks jagan Sinuga ka.\nmai 23, 2014, 10:35 p.l.


Tooted Archive – Page 2 of 3 – Veimex\n... | Pood | Lehekülg 2\nShowing 101–200 of 201 results\nKandipaela huulik kattemasinale Juki MCS-1500. Huuliku abiga saab kangale õmmelda kandipaela, mille laius on 28 mm. Kangapael volditakse 3-ks, valmistöö laius 10 mm.\n81.60 € Loe lisa\nKangaserva kantija kattemasinale Juki MCS-1500\nKangaserva kantija / tagasipööraja on sobiv kattemasinale Juki MCS-1500. Kanditava serva reguleerimine vahemikus 15 – 23mm.\n37.20 € Loe lisa\nMagnetpiiraja MG20 on õmblemise ajal abiks kangaserva ühtlasel juhtimisel. See tugeva tõmbejõuga magnet kinnitub masina nõelaplaadile ja teistele suure rauasisaldusega detailidele. Ei kinnitu õmblusmasina kere külge.\n2.94 € Loe lisa\n390.00 € Loe lisa\nTriikimissüsteem Battistella Vulcano BLW koos triikimislaua (soojenev/imav/puhuv), soojeneva varrukapuki, triikraua ja aurugeneraatoriga. Lauala on roostevabast terasest 5 liitrine generaatori boiler, samuti ülerõhu kontrollklapp, veemahu kontrollandur, veemahu turvatermostaat ja triikraua alusmatt.\nRoostevabast metallist veepaagiga triikimisseade koos professionaalse triikraua ja aurugeneraatoriga Battistella Inox Maxi 2.1. Veepaagi maht – 2,1 L, kraanivee kasutamine lubatud. Triikimisseadmel on termostaat kaitse ja topelt kaitseventiilid.\nJACK W-4 D 01GB tööstuslik topeltkattemasin\nTööstuslik topeltkattemasin (alt- ja pealtkate) Jack 8569 ADI on komplektne, koos töölaua ja jalgadega. NB! Masin on EU-regiooni töölaua ja jalgadega.\nJACK W4-UT tööstuslik topeltkattemasin\nTööstuslik elektrooniline topeltkattemasin (alt- ja pealtkate) Jack W4-UT on 3-nõelaline, 5-niidiline (nõelatüüp UY-128 GAS). Selle topeltkattemasinal on automaatne niidilõikus, automaatne presstalla tõste ja 220V otseühendusega hääletu ja vibratsioonivaba servo mootor. Sobivad õhukene, keskmine ja paksem kangas. NB! Masin on EU-regiooni töölaua ja jalgadega.\nJACK W4S-UT tööstuslik topeltkattemasin\nTööstuslik elektrooniline topeltkattemasin (alt- ja pealtkate) Jack W4S-UT on 3-nõelaline, 5-niidiline (nõelatüüp UY-128 GAS). Selle topeltkattemasinal on automaatne niidilõikus, automaatne presstalla tõste, alumise haaraja niidikatkemise sensori ja 220V otseühendusega hääletu ja vibratsioonivaba servo mootor. Sobivad õhukene, keskmine ja paksem kangas. NB! Masin on EU-regiooni töölaua ja jalgadega.\nJACK K4-UT tööstuslik topeltkattemasin\nTööstuslik vabavarrega elektrooniline topeltkattemasin (alt- ja pealtkate) Jack K4-UT on 3-nõelaline, 5-niidiline (nõelatüüp UY-128 GAS). Selle topeltkattemasinal on automaatne niidilõikus, automaatne presstalla tõste ja 220V otseühendusega hääletu ja vibratsioonivaba servo mootor. Sobivad õhukene, keskmine ja paksem kangas. NB! Masin on EU-regiooni töölaua ja jalgadega.\nJACK E4-4 tööstuslik overlok\nJack E4-4 tööstuslik overlok tuleb komplektsena, koos töölaua ja jalgadega.\nSee Jack overlok-masin sobib professionaalsele õmblejale nii koju kui ateljeesse.\nHääletu ja vibratsioonivaba, otseühendusega 220V servo mootor.\nNB! Masin on EU-regiooni töölaua ja jalgadega.\nJack C3-4 overlokmasin on mõeldud professionaalsele õmblejale nii koju kui ateljeesse. Sellel mudelil on automaatne niidilõikus alguses ja lõpus ja automaatne presstalla tõste.\nVõimalik on jäetava niidiketi pikkuse reguleerimine. Tegemist on 1- ja/või 2-nõelalise (nõelatüüp B-27) ning 3- ja/või 4-niidilise overlokiga.\nDiferentsiaalveoga hammastik, mis võimaldab õmmelda nii õhemat ja keskmist/paksemat kangast. Otseühendusega hääletu ja vibratsioonivaba 220 voldine servo mootor.\nJack C4-4 overlokmasin on mõeldud professionaalsele õmblejale nii koju kui ateljeesse. Sellel mudelil on automaatne niidilõikus alguses ja lõpus ja automaatne presstalla tõste.\nDiferentsiaalveoga hammastik, mis võimaldab õmmelda nii õhemat ja keskmist/paksemat kangast. Otseühendusega hääletu ja vibratsioonivaba 220 voldine servo mootor. NB! Masin on EU-regiooni töölaua ja jalgadega.\nJuki tehase tööstuslik overlokmasin Juki MO 6814 S tuleb komplektsena, koos töölaua ja jalgadega. See mudel sobib nii professionaalsele õmblejale kui kodukasutajale.\nVõimekas diferentsiaalveo hammastikuga 1- ja/või 2-nõelaline ning 3- ja/või 4-niidiline overlok on väga sobilik õhemale ja keskmisele kangale. Hääletu ja vibratsioonivaba servomootor on 220V elektriühendusega.\nJUKI DDL-8000 AP-MS tööstuslik õmblusmasin\nVõimekas hammastiku veoga tööstuslik õmblusmasin Juki DDL 8000 AP MS, automaatse keskõlitusega, automaatse niidilõikusega (ka vaiperiga), õmbluse alustamise ja lõpetamise automaatse lukustusvõimalusega. See tööstuslik õmblusmasin on komplektne – koos töölaua ja jalgadega.\nBROTHER S 7100 A-403 tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik hammastiku veoga õmblusmasin Brother S 7100 A-403 tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega. See on võimekas otseõmblusmasin, millel on automaatne keskõlitus, automaatne niidilõikus (ka vaiperiga), õmbluse alustamine ja lõpetamine automaatse lukustusvõimalusega.\nBROTHER NEXIO S 7250 A-403 tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik hammastiku veoga õmblusmasin Brother Nexio S 7250 A-403 on võimekas Brotheri tehase otseõmblusmasin, millel automaatne keskõlitus, automaatne niidilõikus (ka vaiperiga), õmbluse alustamine ja lõpetamine automaatse lukustusvõimalusega. See õmblusmasin tuleb komplektsena, koos töölaua ja jalgadega.\nBROTHER NEXIO S 7300 A-403 tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik hammastiku veoga õmblusmasin Brother Nexio S 7300 A-403 on võimekas Brotheri tehase otseõmblusmasin, millel automaatne keskõlitus, automaatne niidilõikus (ka vaiperiga), õmbluse alustamine ja lõpetamine automaatse lukustusvõimalusega. See õmblusmasin tuleb komplektsena, koos töölaua ja jalgadega.\nJACK A5 tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik hammastiku veoga õmblusmasin Jack A5 – automaatse keskõlitusega, automaatse niidilõikusega, õmbluse alustamine ja lõpetamine automaatse lukustusvõimalusega ning automaatse presstalla tõstega.\nVõimalik on õmbluse alustamine ilma Bird`s Nest-ita\n(niidipusa kanga alumisel poolel)\nÕmblusmasin Jack A5 tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\n(hinnale lisandub käibemaks 20%)\nJACK A6F tööstuslik nõelaveoga õmblusmasin\nTööstuslik nõela- ja hammastiku veoga õmblusmasin Jack A 6F, millel on automaatne keskõlitus, automaatne niidilõikus, õmbluse alustamine ja lõpetamine automaatse lukustusvõimalusega ning automaatne presstalla tõste. Õmblusmasin Jack A 6F tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI TRONIC ONE PREMIUM tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik otseõmblusmasin Texi Tronic One Premium. Õmblusmasin on automaatse keskõlitusega, otseõmblusmasin, õmbluse kiirlukustamise võimalusega. Texi Tronic One Premium on kuni 70% energiasäästlikum. Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI ART AUTO PREMIUM tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik hammastiku veoga otseõmblusmasin Texi ART Auto Premium, millel on automaatne keskõlitus, automaatne niidilõikus, õmbluse alustamine ja lõpetamine automaatse lukustusvõimalusega. Lisavõimalusena võimalik õmmelda ka dekoratiivpisteid. Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI ART AUTO H PREMIUM tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik hammastiku veoga otseõmblusmasin Texi ART Auto H Premium, millel on automaatne keskõlitus, automaatne niidilõikus, õmbluse alustamine ja lõpetamine automaatse lukustusvõimalusega. Keskmiste ja paksude/tugevate kangaste õmblemiseks. Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI TWIN MS PREMIUM tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik otseõmblusmasin Texi Twin MS Premium. See õmblusmasin on 2-nõelaline, 2-veoline (hammastiku- ja nõelaveoga), suure pooliga ja keskõlitusega. Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI TWIN MS PREMIUM EX tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik otseõmblusmasin Texi Twin MS Premium EX. See õmblusmasin on 2-nõelaline, 2-veoline (hammastiku- ja nõelaveoga), suure pooliga ja keskõlitusega. Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI WALKER WF AUT PREMIUM EX tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik otseõmblusmasin Texi Walker WF AUT Premium EX. See 1-nõelaline, 2-veoline (hammastiku- ja presstallaveoga) õmblusmasin on suure pooliga ja keskõlitusega. Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI HD FORTE UF PREMIUM EX (Pfaff) tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik otseõmblusmasin Texi HD Forte UF Premium EX, mis on Pfaffi tehas toode. See õmblusmasin on 1-nõelaline, 3-veoline (hammastiku-, presstalla- ja nõelaveoga), suure pooliga, kohtõlitusega. Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI HD FORTE-B UF PREMIUM EX (Pfaff) tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik otseõmblusmasinTexi HD Forte-B UF Premium EX – Pfaffi tehas toode. See õmblusmasin on 1-nõelaline, 3-veoline (hammastiku-, presstalla- ja nõelaveoga), suure pooliga, kohtõlitusega, kandipaela huuliku kinnitamise mehhanismiga (huulik ei kuulu komplekti). Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\nTEXI HD FORTE CIL-B UF PREMIUM EX (Pfaff) tööstuslik õmblusmasin\nTööstuslik otseõmblusmasin Texi HD Forte Cil-B UF Premium EX, mis on Pfaffi tehas toode. See õmblusmasin on 1-nõelaline, 3-veoline (hammastiku-, presstalla- ja nõelaveoga), suure pooliga, kohtõlitusega, kandipaela huuliku kinnitamise mehhanismiga (huulik ei kuulu komplekti). Masin tuleb komplektsena – koos töölaua ja jalgadega.\n750.00 € Loe lisa\n690.00 € Loe lisa\n114.00 € Loe lisa


Magusad fotod: February 2017\nMõnus mahe magustoit, kus kreemjat kamakreemi katab värskendav marjane vaarikatarretis. See dessert valmib üpris lihtsalt, kuid vajab aega tarretumiseks. Seega võiks magustoidu nt. eelmine õhtu valmis teha, et järgmine päev serveerida. Kasutasin seekord rukkikama, kuid siia sobib ka tavaline nisuga kama.\n80 g rukkikama\nu. 40 g suhkrut\nu.150-250 g vaarikaid\n40 g jõhvika tarretisepulbrit\nVahusta vahukoor suhkruga, lisa kama ja keefir.\nPane zelatiin külma vette paisuma.\nSulata paisunud zelatiin veevannil.\nJahuta ja lisa vahukoore-keefiri segule.\nTõsta magustoit u. 4 väiksemasse magustoidupokaali.\nPane külmikusse tarretuma vähemalt 2 tunniks.\nKui kreem on tardunud, siis kata kamakreem vaarikatega( külmutatud vaarikaid ära üles sulata).\nLahusta tarretisepulber 0,2 l keedetud kuumas vees, sega hästi läbi kuni pulbri lahustumiseni. Jahuta ja vala vaarikatele. Tõsta pokaalid külmikusse tarretuma vähemalt 3-ks tunniks.\nPosted by MARIT at 3:22 AM No comments: Links to this post\nLabels: kama, magustoit, marjad, muu, nisujahuvaba, vaarikad\nSee kaunis kuldkollane keeks maitseb mõnusalt martsipaniselt ja igati sobilik praegustel külmadel talvepäevadel tee kõrvale ampsata. Keeksis on tunda veidi apelsini maitset ja porgand lisab mahlasust.\n3 cm-ne tükk ingverit\nVahusta toasoe või martsipani ja suhkruga. Riivi porgandid ja ingveritükk ning vala võisegusse. Riivi sinna veel ühe apelsini koor ja pigista ka mahl porgandimassile. Eralda munakollased valgetest ja lisa kollased tainasse. Sega küpsetuspulber jahuga ja lisa ka see tainale. Küpseta keeksivormis 200 kraadi juures ca 40 minutit.\nNB keeks ei kerki väga palju ja jääb pigem hästi madal keeks.\nPosted by MARIT at 10:01 PM No comments: Links to this post\nLabels: apelsin, keeks, martsipan, porgand


Nädala kokkuvõte 15.–21.03.2021 – Nourish, Train & Flourish\nPublished on 21. märts 2021 21. märts 2021 by Margit Partei\nEsmaspäev: trennivaba. Olin veel vaktsiinijärgse palavikuga siruli maas.\nTeisipäev: kõndimine. Esimest korda üle nelja päeva sain õue, jei! 🙂 Tegin väikse Ropka ringi. Natuke jõuetu ja imelik oli olla, aga mida sa pärast haigust ikka tahad. Pulss polnud katastroof: asi seegi. 5,2 km, 11:09 min/km, 107 l/min\nNeljapäev: kõndimine. Kuna mul olid kolmapäeval sõna otseses mõttes rämedad südamehaiguse sümptomid, mis seekord oma valudega rindkerest ka kätte ja kaela kiirgasid, siis võtsin neljapäeval kohe rahuga vaikselt. Ega ma nende südame sümptomite peale imestanud absoluutselt: need on mul olnud mõlemal korral, kui viimase 16 kuu jooksul viirushaiguses olen olnud. Neljapäeval ma õnneks valusid ei tundnud, seega sain väikse jalutusringi ära teha. 4,2 km, 10:29 min/km, 114 l/min\nReede: kõndimine. Reedel sain oma kõndimised tehtud polikliiniku suunas kõndides. Oleks ju võinud vabalt bussiga käia, aga läksin ikkagi jala ja üllatuslikult sain lausa 5 kilomeetrit niimoodi kokku. 5,1 km, 10:39 min/km, 117 l/min\nLaupäev: kõndimine. Ka sel nädalavahetusel jäi pikem matk looduses tegemata, sest üllatuslikult sai laupäeva hommikusele vaktsineerimisele kutse härra Jooksja. Seejärel vaatasime mitu tundi laskesuusatamist ja õhtul vedasin end üksinda linnatänavatele kõndima, sest üks mees oli juba palavikus. Päris hull tuul oli väljas ja vaikselt puistas lumehelbeid. Panin klappidesse Sportlandi podcasti käima ja asusin teele. Tiirutasin kokku peaaegu poolteist tundi, enesetunne oli hea ja alanud lumetorm ei seganud üldse. 🙂 8,4 km, 10:22 min/km, 120 l/min\nOli rahulik nädal, aga ma olen rahul: sain enam-vähem kõigist vaktsiini kõrvaltoimetest jagu ja enesetunne on juba peaaegu täielikult naasnud. Nädal aega hiljem tülitab mind ikka veel iiveldus ja kõhuvalud, aga loodan, et varsti saan ka neist lahti. Eks näis, kuidas järgmine nädal kulgeb: võtan enesetunde järgi ja rahulikult.\nCategories Spordijutud, Trenn, Workout Week\nEelmine Nädala kokkuvõte 8.–14.03.2021\nJärgmised Kuidas ma uuesti jooksma hakkasin?\n2 kommentaari “Nädala kokkuvõte 15.–21.03.2021”\n10. aprill 2021, 09:34\nHei! Kuhu järgmiste nädalate kokkuvõtted on jäänud? Loodetavasti on sul ikka kõik hästi!\n10. aprill 2021, 10:36\nHei! Ma vaikselt toimetan, aga tundsin, et tahan seda vahepeal üksi ja ilma teiste jälgiva pilguta teha.


Hämsä talon märgotedi sanna-aastaga 2023 plaane\nAvaldatud: 20 June, 2022\nSeltskund sanna-huviliidsi sai Hämsaare puhketalon kokko piimäkuun õkva inne täüskuud ja märgotedi, kuimuudu võinu Vana-Võromaal ni Setomaal sanna-aastak nätä olla. Aastak 2023 om vällä hõigat ku […]\nUNESCO Eesti Rahvuslidsõl Komisjonil om valmis saanu Google’i-põha pääl kaart, kost om nätä, mändse kotusõ, ettevõtmise vai nättüse omma Eestist UNESCO-n. Eesti- ja inglüse keelen […]\nRaamat ”Mi uma savvusann” om veebin\nAvaldatud: 27 May, 2022\nKümme aastakka tagasi välläantu võrokeeline raamat Võromaa savvusannust om nüüt huviliisile lugõmisõs vai kaemises olõman ilmavõrgun, kaema päset TAST. Paprõ pääl raamatut olõ-i inämb kostki […]\nVana-Võromaa savvusannakombõ jõudsõ EXPO näütüsele Dubain\nAvaldatud: 31 March, 2022\n21. urbõkuul kõnõli Mooska taloperest Veeroja Eda ja Urmas EXPO maailmanäütüse Eesti paviljonin Dubain Vana-Võromaa savvusannakombist. Huvilidsõ saiva vihtu ja kaija virbitüsprille abiga, kuis sannankäümne […]\nSuidsusanna pärimuse koolitus ja vihtlemise meistriklass\nAvaldatud: 25 January, 2022\nSaun on ikka olnud maarahvale hingepide. Saunaga sügavalt ja isiklikult sõbraks saades avanevad sauna rohked võimalused meie igapäevase mõnusa oleku ja tervised edendamiseks. Veebruaris 2022 […]\nVihtlemise meistriklass naistele\nAvaldatud: 29 June, 2021\nVihtlemine on suitsusauna kombestikus olnud tähtis ravitsemiseks või rituaalideks. Vihtlemise meistriklass NAISTELE toimub neljapäeval, 1. juuli algusega kell 10:00 Mooska talus Haanjamaal. Päev jaguneb: põhitõdede […]\nAvaldatud: 4 February, 2021\nKas olõt käünü Vanal Võromaal mõnõn savvusannan? Savvusann om tan umaette ilm ummi kombidõ, uskmiisi ni mõistmiisiga. Kae, kas õks tunnõt võrokõisi savvusannakombit: https://fotojaht.visitvoru.ee/et/bingo/vana-voromaa-savvusanna-onnomang/10 […]


Parkimine - Solo Sokos Hotel Turun Seurahuone - sokoshotels.fi\nHotellid Turku Solo Sokos Hotel Turun Seurahuone Parkimine\nKuigi hotell asub südalinnas, jõuab meie juurde lihtsalt ka autoga. Mugav parkimine on võimalik Eskeli parkimismajas aadressil Eskelinkatu 3. Parkimismaja on hotellist vaid 80 meetri kaugusel. Sõiduki lubatud kõrgus on kuni 1,90 meetrit.\nParkimine on tasuline ja selle eest makstakse hotelli vastuvõtus hotellist väljaregistreerimisel. Parkimistasu on 20 €/öö/auto. Punase või musta S-Cardiga äriklientidele maksab parkimine 18 €/öö/auto.\nSaali sisenemiseks on vaja eraldi parkimiskoodi. Oma viibimise ja parkimise veelgi lihtsamaks muutmiseks võite haarata alloleva parkimiskoodi või võtta enne saabumist ühendust hotelli vastuvõtuga, helistades numbril 010 786 4000 või e-posti teel Seurahuone.turku@sokoshotels.fi. See võimaldab saabumisel sõita otse parklasse.\nTänane kood on 2833.\nHotellile Seurahuone eraldatud parkimiskohtade arv on piiratud ja neid ei saa ette reserveerida.\nTrüki parkimine juhendi siin >>\nHelistage +358 10 786 4000 hinnad Kõnealustustasu 0,0835 € + 0,1209 €/min\nseurahuone.turku@sokoshotels.fi Saada e-mail


KIRJANIK PAMELA MARAN avaldas šokeeriva loo, kuidas ta peaaegu ära vägistati | Buduaar\nKIRJANIK PAMELA MARAN avaldas šokeeriva loo, kuidas ta peaaegu ära vägistati\n14. august 15:27\nKirjanik ja joogaõpetaja Pamela Maran avaldas oma Sleeping Yogini sotsiaalmeedia kontol loo, mille kohta peab lootma vaid üht – et võimalikult vähestel naistel oleks sellise asjaga kokkupuude.\nPamela tunnistab, et on seda lugu üle aasta enda sees hoidnud ja pikalt selle üle mõelnud, et saada arusaamist ja selgust. Nüüd on ta lõpuks valmis, et seda ka laiema publikuga jagada. Lugu ise räägib sellest, kuidas Pamela raamatu kirjutamisel peaaegu ära vägistatud oleks.\n“Teatavasti möödus minu eelmine ja üle-eelmine aasta mööda Eestimaad ringi rännates. Käisin läbi 15 maakonda ja 66 vanaisa, et panna kokku raamat ”Eesti vanaisade lood ja salatarkused”.\nLihtsustatud kujul nägi projekt välja nii. Korjasime kokku kontaktid, valisin kirjelduste järgi välja potentsiaalsed intervjueeritavad, assistent Kati helistas allikatele, küsis nõusolekut ja leppis kokku kohtumise. Ühel nädalavahetusel külastasin üht maakonda ja käisin erinevates kodudes meestega kohtumas ja juttu puhumas. Intervjuu lõppes pildistamisega. Magasin kuskil maakonna hotellis-motellis ja veetsin õhtuid pilte töödeldes.\nOma naiivsuses ja uskumuses taatide pühalikkusesse ei tulnud mul kordagi pähe, et naisterahvana üksi meeste kodusid külastades, mõned täiesti eraldatud metsapadrikutes, ei pruugi kõik kohtumised hästi lõppeda. Teadsin ju mitmegi puhul, et tegemist on ka endiste vangide ja muidu elu näinud meestega. Siinkohal mainin, et kõige südamlikumad kohtumised olid just nendega, kes olid vangilaagrist tulnud!\nMu naiivsuse pühkis kiiresti ära kohtumine eelmise aasta suvel. Jässakas, karune taat elas üksinda, ühe käe asemel püssitäägist keevitatud konks. Huvitav oli ka see, et kui ta rääkis, kui palju ta on selle konksuga pätte udjanud, ei tekkinud mul hirmu, et võib-olla on taadi naha sees peidus üks hundike.\nKui intervjuu lõpus asusin meest pildistama, siis ei saanud ma esiti aru, miks oli mehel äärmiselt keeruline poseerida ja ta pilk pidevalt põrandale suundus. Tagantjärele mõistan, et ta plottis samal ajal plaani, kuidas kirjanikust tol päeval maksimumi võtta.\n”Tule vaata magamistoas mu perepilte!” pakkus mees.\nSain aru, et see on nüüd läinud mitmeid samme üle piiri ja asusin minekule. Mees pakkus hüvastijätuks kätt suruda, mida ma viisaka inimesena ka tegin.\nKäest kinni võttes haaras ta mind oma käte vahele ja kukkus kallistama. ”See ei ole hea märk,” mõtlesin ma peas ja pulss tõusis lakke.\nKui ta hakkas teist kätt libistama mu särgi alla, siis kerkis minusse juba paanika ja ma kordasin selgelt: ”EI! EI! EI!”.\nMees vastas juba arutusest joobunult: ”Ma ainult natukene… ma ainult natukene…,” konksu seljale surudes ja haaret tugevdades.\nSel hetkel sain aru, et nüüd on kellad… ja varsti võib-olla ka persekellad.\nLiikusin teadlikkusesse ja ütlesin rahulikult: ”Olgu, teeme ära. Aga ma panen fotokoti autosse, et see ei segaks.” Fotokott oli mul seljas. Mees väljus oma ajutisest loomalikkusest, sest ka mina olin sellest väljunud ja ta lõdvendas haaret. Ning siis ma pagesin, nagu meeletu, uksest välja.\nMa saan väga hästi aru nendest naistest, kes sarnastes olukordades soovivad kiskjatele veel viisakalt head aega ja naeratavad. Kui ma jõudsin auto juurde ja nägin meest rõdul mind tagasi ootamas, lehvitasin ma talle ja naeratasin laialt. See on loomulik reaktsioon šokis mõistusele. Mäletan, kuidas samamoodi reageerisid naised, kes kirjeldasid Bikrami ”tegudest” kõnelevas dokumentaalis, kuidas nad tema hotellitoast pagesid ja samas mehele viisakalt head ööd soovisid.”\nLoe täispikka postitust Sleeping Yogini Facebookist siit


🟢 ADOJAAM OÜ (16017853) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nADOJAAM OÜ: Sünnilugu 12.05.2021\nADOJAAM OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 28.07.2020 ja äritegevuse tulemusi näeb ehk mõne aja pärast. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, ADOJAAM OÜ peab selleni jõudmiseks veel 6 aastat aktiivselt tegutsema. Selle firma pani püsti J. A. . ADOJAAM OÜ juhatuse liikme toolile istus tol hetkel toredas tudengieas 23 aastane, Johanna...\nADOJAAM OÜ: Tegevuslugu 29.04.2021\nADOJAAM OÜ alustas peaaegu 10 kuud tagasi, mil juhatuse liige J. A. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. ADOJAAM OÜ valdkond on disainerite tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 74101) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 1558 tükki, kes annavad tööd kokku 2125-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 121.2 miljonit eurot. ...\nADOJAAM OÜ on asutatud 9 kuud tagasi.\nJ. A. 30 punkti Juhatuse liige\nJuriidiline aadress Tartumaa, Kambja vald, Külitse alevik, Siili tn 10, 61702\nTelefon (+372) 59018835\nJ. A. Amet... Logi sisse > (+372) 590...


Teisenda m² mõõtühikuks Rai (Ruutmeeter mõõtühikuks Rai)\nRuutmeeter to Rai\nTeisenda Ruutmeeter mõõtühikuks Rai (m² mõõtühikuks Rai):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '455 Ruutmeeter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Ruutmeeter' või 'm2'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '56 m2 na Rai' või '45 m2 to Rai' või '29 Ruutmeeter -> Rai' või '32 m2 = Rai' või '49 Ruutmeeter na Rai' või '16 Ruutmeeter to Rai'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(81 * 4) m2'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '455 Ruutmeeter + 1365 Rai' või '4mm x 43cm x 47dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Rai ühes Ruutmeeter?\n1 Ruutmeeter [m²] = 0,000 625 Rai - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Ruutmeeter mõõtühikuks Rai teisendamiseks.


326/23-25, Rama 4 Rd., Maha-phuttharam, Bangrak, Hiinalinn, Bangkok, Tai (Vaata kaarti)\nVabandame, sinu valitud kuupäevadel SK Boutique Mahanakhon Hotel vabu tube ei ole.\närikeskus baar basseini kõrval baar/pubiconcierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja)ekskursioonid jalgrattarent kasiino kiirbussi teenuskohvik koosolekuruumid lastehoid lemmikloomad lubatud lift ööklubiööpäevaringne toateenindus peretubapesuteenus/keemiline puhastus poed puudega inimestele mõeldud lisadrestoran salongseifid suitsetamisala toateenindus transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi VIP korrusWiFi Internet tubades\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Bangkok's, ära vaata kaugemale kui SK Boutique Mahanakhon Hotel. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Hualumphong Train Station, MRT Hua Lamphong, Wat Traimit, läheduses. SK Boutique Mahanakhon Hotel's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas ööpäevaringne toateenindus, ekskursioonid, restoran, pesuteenus/keemiline puhastus, WiFi . SK Boutique Mahanakhon Hotel on koduks 18 maitsekalt sisustatud magamistoale, et pakkuda mugavusi, nagu minibaar, Mittesuitsetajate toad, satelliit/kaabel TV, internetiühendus, traadita internetiühendus (lisatasu eest). Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. SK Boutique Mahanakhon Hotel on tark valik Bangkok reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\n@Hua Lamphong Hostel Hea\nEhitatud aastal 2010, on @Hua Lamphong Hostel nüüd linna silueti lahutamatu komponent. Paiknedes...


ABC klotsid | Roku\nAvaleht » ABC klotsid\nNeid käsitööna valmistatud täheklotse on komplektis 15. Naturaalne puit on käe all mõnusalt pehme ja soe. Stiilsed kasepuidust täheklotsid on ROKU pere valmistatud. Klotsid on valminud käsitööna ja iga klots on omanäoline ja isesugune. Klotsidel on eesti tähestiku tähed. Tähed on klotsi kõikidel külgedel. Täheklotsid on mõõtudega 4,4 cm x 4,4 cm, mis on enamlevinud täheklotsi mõõduks.\nKlotsid on valmistatud naturaalsest kasepuidust. Esineb nii marmorjat mustrit kui tavalist heledat kasepuitu. Klotsid on lihvitud, pehmete ümarate servadega. Oleme kasutanud vesialuselist mänguasjade värvimiseks ettenähtud värvi. Klots on töötlemata naturaalsest puidust. Klotsid on puuvillases kotis, milles on neid mugav hoiustada.\nErinevad puidumustrid, tähtede paigutuse erisused ja värvi ebatäius ei ole defektid. Need tähed ei ole mõeldud närimisleluks ja seetõttu soovitame neid mängimiseks lastele alates 1 eluaastast. Ära jäta last klotsidega mängimisel järelvalveta.\nPalun arvesta sellega, et klotside valmistamisega võib minna aega 2-4 tööpäeva.\nKui e-poes on klotsid otsas, siis kirjuta meile info@roku.ee ja valmistame klotsid just sulle.\nTeavita mind, kui toode on lattu jõudnud.


Aita Tallinnas läbi viia uuskasutusalast uuringut! - I Love to Help\n2 015 170 €\nFrom donators 1 435 225 €From Swedbank 579 945 €\nAita Tallinnas läbi viia uuskasutusalast uuringut!\nAeg: Vabalt valitud päev suvel, 3-4 tundi\nAsukoht: Tallinn, Tartu, Pärnu, Paide, Narva või Võru\nTöötingimused: Töö on soojades siseruumides. Meie poolt on küsitlejatele Uuskasutuskeskuse T-särk.\nTäpne töölõigu kirjeldus: Uuskasutuskeskuse 11 kaupluses pole ammu läbi viidud kliendiküsitlust, millega uurime inimeste uus- ja taaskasutusalaseid harjumusi. Küsimustik on meie poolt juba koostatud, kuid see oleks vaja lihtsalt igas poes umbes 50 inimesega näost-näkku läbi viia. Küsitlus pole väga pikk ega vastajale keeruline ja meie kliendid ja annetajad suurepärased!\nVabatahtlike arv: igasse poodi 2 inimest, poode 11, seega kokku 22 inimest (aga üks inimene võib teha ka mitmes)\nVäärtus ja kogemus vabatahtlikule: Saad suhelda toredate uuskasutust ja keskkonda väärtustavate inimestega ning teada nende hoiakutest! Võimalus näha ja kogeda, kuidas toimib Eesti suurim sotsiaalne ettevõte ning head tunnet päeva lõpus, et oled teinud midagi keskkonna heaks.


Töölehed robotite kasutamiseks ainetunnis : Õpetajate Leht\nTöölehed robotite kasutamiseks ainetunnis\n1. nov. 2019 Madli Leikop Koolielu toimetaja - Kommenteeri artiklit\nTüdrukudki õpivad hea meelega robotitele ülesandeid andma ja neid kontrollima. Foto: arhiiv\nRasmus Kits 21. kooli õpilasi robootika tunnis juhendamas.\nEt kõigil õpetajatel mistahes Eesti koolis oleks roboteid õppetöösse lihtsam rakendada, on valmimas 95 töölehte robotite kasutamiseks matemaatikas, loodus-, tehnoloogia- ja kunstiainetes.\nTöölehed leiab aadressilt digivihik.ee. Digivihiku programmi lõi firma Insplay koostöös Tallinna 21. kooli ja robootikaõpetaja Rasmus Kitsega. Digivihiku programmis on korraldatud veebiseminar ja tulekul on kaks koolitust (lisainfo http://digivihik.ee/liitumine#header7-31).\nLEGO Educationi õppelahendustel põhinevad tunnikavad, koolitusprogramm ja koostöövõrgustik on koolidele robootika kasutuselevõtul toeks. Töölehed valmisid Euroopa sotsiaalfondi meetme „Kaasaegse ja uuendusliku õppevara arendamine ja kasutuselevõtt (Klass+)“ raames. Nende autorid on õpetajad, kes on töölehed ise läbi proovinud.\n„Üheksa kooli aineõpetajatest eksperdid lõid tunni sisu, töölehed on kõigile vabalt kasutatavad. Oluline on, et nendes tundides on leitud puutekohad, kus roboteid on hea õppevahendina kasutada,“ selgitab robootikaõpetaja Rasmus Kits. Ta lisab, et lapsed on sellises tunnis muidugi rõõmsad. „Nad võtavad hea meelega kõike uuenduslikku vastu. Õpilased mõistavad, et robootika on põnev, aga saavad ka aru, et tuleb vaeva näha. Teistes ainetundides omandatud teadmised tuleb nüüd töösse rakendada. Jah, nad teavad, kuidas arvutada ringjoone ümbermõõtu või millal kasutada suurt algustähte, aga need reeglid kehtivad ka robootikas!“\nRasmus Kitse rõõmustab, et õpetajate hoiak on robootika suhtes hakanud muutuma positiivsemaks. „Uued asjad natuke hirmutavad, ei olda kindlad. Natuke häirib õpetajaid fun-faktor: et kas tund peab olema meelelahutusliku iseloomuga, kas peame tööd tegema selle nimel, et õpilastele haridust müüa,“ tõi Rasmus Kits välja õpetajate kõhklused. „Aga pigem saadakse aru, et tehnoloogia suures pildis on hea, see toetab meie elu. Nüüd on juba ajalooõpetajagi tulnud minu juurde ja uurinud, kuidas ajalootunnis roboteid kasutada, kas see on võimalik.“\nLoodusainete õpetaja Anneli Lään jagab oma kogemust robotite kasutamisest 7. klassis. Digitehnoloogia tunnis tegeleb klassiga kaks õpetajat – aineõpetaja ja robootikaõpetaja. See on muidugi suur pluss tunni õnnestumiseks. „Mina andsin pigem ideid, mida teha. Robootikaõpetaja mõtles, kuidas teostada. Seega meeskonnatöö. Veel neli aastat tagasi ei olnud mul robotitega mingit kontakti, tundus täitsa ületamatu ülesanne, aga sain hakkama,“ kinnitab Anneli Lään. Ta tõi näite 7. klassi füüsikast – pikkuse mõõtmise juures oli teema hodomeeter ehk läbisõidumõõdik. Õpilased ehitasidki robot-hodomeetri ja võrdlesid, kui täpne oli üks või teine robot. Esiteks said õpilased ise ehitada, teiseks mõõta, kolmandaks analüüsida, mis valesti läks. „Õppimine ongi vigade tegemine, vigadest õpitakse,“ ütleb selle peale Anneli Lään.\nSellise tunni puhul on töölehel õpilaste tegevus ja ülesanded samm-sammult lahti kirjutatud. Tund toimub paaristööna, aineõpetaja kontrollib töölehe täitmist, robootikaõpetaja tegeleb tunni tehnilise poolega..\nKuidas ikkagi motiveerida õpetajaid ainetundi robootikaga ühendama?\n„Roboti kasutamine ainetunnis on lihtsam, kui paljud õpetajad arvavad. See on lõbus, praktiline, väga hea meetod õpetamaks teooriat praktika kaudu. Hirmust tuleb üle saada. Tänapäeva seadmed töötavad hästi, robotid on töökindlad,“ julgustab Rasmus Kits.\nKoolijuht Meelis Kond lisab, et koolipidaja ehk kohalik omavalitsus peaks kooli robotõppes toetama. Ka õpetajate täienduskoolitus on üks eeldus, et robotid ainetundides kasutusele võtta.\nRobootika on kohustuslik õppeaine – üks tund nädalas 3.–6. klassini. 7. klassis on digitehnoloogia tund, mis on loodud spetsiaalselt selleks, et saaks tunnis roboteid kasutada. Gümnaasiumis saab robootikat võtta valikainena. Lisaks tegutsevad robootika huviringid nooremale ja vanemale kooliastmele.\n„Robotist saab täiesti tavaline tänapäevane õppevahend. Lapsed kogevad, kuidas teistes tundides õpitut robootikas rakendada. Robot ei ole lihtsalt demonstratsiooniks, õpilane saab seda ise ehitada ja programmeerida. Isegi muusikatunnis saab roboteid kasutada, kuid rohkem ikka loodus- ja reaalainetes,“ selgitab Rasmus Kits.


Veganid ja veganism | Para-web\n/ Veganid ja veganism\nVeganid ja veganism\nInimesed, palun lõpetage soja söömine. Soja on suurim kuritegu inimeste vastu üldse!\nMilles see kuritegu avaldub?\nMida siis süüa (eeldusel, et piimatooted on välistatud ning soja on neile hea aseaine paljude toitude valmistamises)?\nJah, eks ta maitse asi ole. Isiklikult pean väga lugu tõmmuriisikast. Isegi korjata on neid huvitav, kuna sügiseses metsas oskavad ennast ülihästi maskeerida.\nKunagi oli üks huvitav saade just taimetoidust ja taimetoitlastest ja seal üks professor selgitas ilusti ära, miks seened siiski taimetoit ei ole. Kahjuks siin veab mind mälu alt ja ei meenu see point. Aga kuna see tõsiasi, et seened taimetoit ei ole, siis see on mul meeles ja seda jonni ajan alati, kui kuulen keskit "taimetoitlast" rääkimas, et kui head on seened ja kui kõva taimetoitlane ta ikka on\nSeened pole taimed, kuna seened ei kuula taimeriiki... Põhipõhjused on siin kirjas:\n[Muudetud: 11. Jun 2010 Flash]\nTegelikult on seened ikkagi omaette riik, pole nad loomad ka. Ega mina ka seeni ei söö, nad ei ole head.\nEga sellest poemunast ühtegi lindu arenema hakka, see pole viljastatud. Siiski pole see kana, kes muna munes, hästi elanud.\nSeda küll, et sojauba on peaaegu alati kindlalt GMO ja neid põlde tehakse ka metsa arvelt kogu aeg juurde. Siiski on see loodussöbralikum, kui liha. Loomade toidu kasvatamiseks tehakse ka põlde juurde. Seega nad teevad sama välja. Aga soja on rõve ja mina seda eriti ei söö .\nVõtan kokku oma seisukohad ja kui midagi põhimõttelist keegi ei lisa siis vaidlema ei hakka.\nInimese seedetrakt sarnaneb eelkõige karuga, kuigi on teatud sarnasusi ka seaga. Kuna\nkaugel "nõuka ajal" õppisin kokaks ja ka mind üritati "värvata" lihavastaste leeri siis juba\nüritasin ka tausta uurida ning sattusin paarile venekeelsele raamatule milledest üks oli lausa\nenne 1917 aastat kirjutatud. Seal oli ka ära toodud see sea/karu võrdlus. Kuna aega on palju\nmöödas siis kahjuks ei oska täpsemalt allikaid anda aga üritan asja edasi anda.\nKui inimene oleks loodud taimetoiduliseks siis oleks meil magu nagu lehmal - mitu koda jne.\nKuna seda pole siis oleme segatoidulised ehk meie menüüsse kuuluvad nii taimed kui ka liha.\nPeamine "point" mida tõsiusklikud veganid toovad esile puudutab siiski liha KVALITEETI mille\nebaadekvaatsuses ma üldiselt üldse EI kahtle. Kui vaadata tagasi meie liigi evolutsioonile\nsiis on järeldus lihtne - meie PÕHILINE toidusedel koosneb marjadest ja puuviljadest ning\nmingis osas ka lihast. Siia võib ka lisada mõned muud looduses esinevad toiduained mida\nmeie eellased on miljonite aastate jooksul toiduks tarvitanud ja mis vähemalt osaliselt on\nleidnud kinnitust ka arheoloogia abil nagu näiteks mesi ning mõned aedviljade alla sobivad\ntaimed nagu küüslauk ja igasugused seemned TOORELT ehk kõik need tatrad ja nisud on\nainult viimase aja etapi lisand.\nKuna meie organism peab saama (on loodud saama?) ka loomset proteiini siis mingi aeg\npeab inimene ilma selleta vastu. Kui sedelis on kunstlik proteiin (selle allikaks on peamiselt\njust soja) siis võib inimene päris kaua ilma lihata olla. Loomset proteiini saame ka nii piimast\nkui munadest ja siin läheb asi juba huvitavaks aga see on teise teema jutt - MIKS inimese\norganism talub üldiselt mõningaid toiduks tarvitatavaid aineid paremini kui teisi.\nKokkuvõtteks - inimene on loodud toiduks tarvitama ka loomseid allikaid. Küsimus on pigem\nmitte KAS vaid KUI PALJU. Veganite põhiline argument baseerub rohkem liha kvaliteedile\nmille abil püütakse õigustada sellest loobumist. Inimese ideaalne menüü koosneks marjadest,\nseemnetest ning puu ja aedviljadest (tänapäeva juurikad on KÕIK hilisem lisand, nende\nHULK peaks olema minimaalne) ja ka seentest ning liha osas peamiselt KALAST millele aeg\najalt lisatud ka mõni naturaalne pihv. PIIMA tarvitamisest peaks loobuma, kuid sellest tehtud\ntooted peaksid menüüs olema. On tavalised piima allergiad, kuid pea olematud on kohupiima\nja juustu omad. Kui kellegile meenub siis kokkutulekul võiks sellest asjast pikemalt rääkida.\nSelles olen mina ka täiesti kindel, et inimene ei saa olla täiesti taimtoiduline loom. Miks oleks keegi minevikus siis lihtsalt niisama liha sööma hakanud, või sellest loobumata jätnud? Kui ma suvel ühel üritusel käisin, siis üritati meile selgeks teha, et inimene just herbavoor ongi, põhjendades seda sellega, et inimese soolikad on liiga lühikesed liha söömiseks, mao happesus vale jms. Tegu oli ka natuke äärmuslike tegelastega, kellel iseenesest üllas eesmärk.\nInimene õppis toiduks tarvitama erinevaid ajsu ja inimese keha ja seedimine kohandusid sellega tuhandete aastate jooksul. On raske uskuda, et inimkond nii pika aja jooksul endaga halvasti on käitunud.\nPiima taluvus on inimeste puhul mutatsioon, laktoositalumatud on need nö normaalsed, kes ei ole mutandid. Ja töödeldud piimale on nad jah vastuvõtlikud.\nMa olen ikk amõelnud, et millal ja kuidas avatati toidu keetmine. Ma saan aru, et kui metsatulekahjus kits ära küpses, oli ta parem süüa ku toorelt, aga kuidas hakati nt muna keetma, või juurikaid?\nKurk, milles see väljendub, et inimene ei saa olla täiesti taimetoiduline?\nTsitaat: Kui ma suvel ühel üritusel käisin, siis üritati meile selgeks teha, et inimene just herbavoor ongi, põhjendades seda sellega, et inimese soolikad on liiga lühikesed liha söömiseks, mao happesus vale jms. Tegu oli ka natuke äärmuslike tegelastega, kellel iseenesest üllas eesmärk.\nIseenesest suhtkoht õige jutt ju.\nTsitaat: Kurk, milles see väljendub, et inimene ei saa olla täiesti taimetoiduline?\nRäägitakse mingitest hormoonidest, mille tootmiseks vaja teatud loomseid valge. Lisaks veel raseduse ajal, mingit ainet ei saavat toota, kui loomset toitu ei söö.\nAga keegi kunagi konkreetsetest ainetest rääkida ei taha,\nega neile viidata. Keegi võiks selle vea parandada.\nIse ei ole taimetoitlane, ega väida, et inimene peaks puhas taimetoitlane olema, aga leian, et kui inimesed keskeltläbi 5 korda vähem liha sööks, siis teeks see küll ainult head.\nKuna olen lugenud, et paljud kuulsad vaimuinimesed on olnud taimetoitlased, aga peale Tolstoi ei tulnud enam nimed meelde, siis uurisin natuke internetti ja leidsin niisuguse teabe:\nAlates inimkonna ülestähendatud ajaloost on näha, et inimeste igapäevaseks toiduks on olnud taimne toit. Muistsetes Kreeka ja Heebrea müütides räägitakse inimestest, kes sõid puuvilju. Iidsed Egiptuse preestrid ei söönud kunagi liha. Paljud suured Kreeka filosoofid nagu Platon, Diogenes ja Sokrates pooldasid kõik taimetoitlust.\nIndias rõhutas Šākjamuni Buddha Ahimsa - vägivallatuse printsiibi tähtsust, vastavalt millele hoidutakse elusolenditele haiget tegemast. Ta manitses oma jüngreid, et need ei sööks liha, sest vastasel juhul elusolendid kardaksid neid.\nKa India religioonides hoidutakse liha söömisest. Öeldud on, et inimesed ei saa liha ilma tapmiseta. Inimene, kes teeb liiga tundvale olenditele ei saa kunagi Jumalalt õnnistust - Sestap hoidu liha söömast! (Hindu juhis)\nPaljud tuntud kirjanikud, näitlejad, teadlased, filosoofid ja silmapaistvad inimesed olid taimetoitlased.\nJärgnevalt ülesloetletud inimesed on taimetoitluse innukalt omaks võtnud: Šākjamuni Buddha, Jeesus Kristus, Vergilius, Horaatio, Platon, Ovid, Petrarch, Pütaagoras, Sokrates, William Shakespeare, Voltaire, Isaac Newton, Leonardo Da Vinci, Charles Darwin, Benjamin Franklin, Ralph Waldo Emerson, Henry David Thoreau, Emile Zola, Bertrand Russell, Richard Wagner, Percy Bysshe Shelley, HG Wells, Wells, Albert Einstein, Rabindranath Tagore, Lev Tolstoi, George Bernard Shaw, Mahatma Gandhi, Albert Schweitzer; ja viimasel ajal ka Paul Newman, Madonna, printsess Diana, Lindsay Wagner, Paul McCartney ja Candice Bergen - need on vaid mõned nimed paljudest.\nAlbert Einstein ütles: “Ma arvan, et puhastav mõju inimesele on väga kasulik ka kogu inimkonnale. Seepärast on taimetoitluse poolt valimine inimestele nii paljulubav kui ka rahumeelne.”\nSelline on olnud paljude tähtsate tegelaste ja mõttetarkade üleüldine nõuanne läbi aegade!\nLisaks juhin tähelepanu, et puuviljadele pritsitud putukamürkidest saame lahti neid puhastades või koorides, kuid me ei saa eemaldada juba looma rasvasse kuhjunud putukamürke. Kuna putukamürkidel on soodumus aja jooksul ladestuda, siis need on talletunud looma rasvkoesse. Seega kõige rohkem ohustatud on toiduahela ülemisel lülil olevad tarbijad.\nIowa Ülikoolis tehtud uurimus näitas, et inimeste organismist leitud putukamürgid pärinesid peaaegu täielikult loomalihast. Vastavalt sellele uurimusele on putukamürkide tase taimetoitlaste organismis, võrreldes lihasööjatega enam kui poole võrra madalam. Tegelikult leidub lihas lisaks putukamürkidele veel teisigi mürke. Loomade kasvu kiirendamiseks lisatakse nende söödale kemikaale, või siis selleks, et nende liha värv, maitse ja tekstuur oleksid paremad, samuti ka selleks, et tagada liha parem säiluvus jne.\nLisaks, loomi vaktsineeritakse, mille jäägid võivad säiluda lihas. Seda kõike arvesse võttes on juurviljas, pähklites, ubades, maisis ja piimas leiduv valk palju puhtam kui lihast saadav valk, mis omab 56% ulatuses vees lahustumatuid kõrvalaineid. Uurimused näitavad, et kõik need inimese poolt loodud lisandid võivad põhjustada igasuguseid haigusi, kaasaarvatud vähki ning loote väärarenguid.\nIse ei ole küll täielikult taimetoitlane, aga püüan süüa rohkem taimetoitu, kui varem. Igasugused salatid on alati laual. Olen ka märganud, et kui mitu päeva lihatoite ei söö, siis mõttetegevus kiireneb ja enesetunne on parem.\nKa olen märganud, et liigne liha sõõmine teeb inimesed tigedateks ja närvilisteks, aga taimetoitlased on leebed ja rahuliku loomuga.\nKa paljud sportlased on taimetoitlased ja nii mitmedki neist rekordite omanikud.\nKui inimene liha ei taha lihtsalt et ei taha on asi korras.Või on ilma lihata parem enesetunne ja korras seedimine.Moraalsetel kaalutlustel on lihast loobumine plära sest selljuhul,et tohiks midagi süüa.Seda enam,et eriti lahedad on lihatoidulised taimed. (http://www.hortes.ee/est/toataimed/putuktoidulised) Inimene konstrueerib omale maailma koos tabude,religioonide ja muu sodiga.Mõned võtavad seda kole tõsiselt ja kipuvad kohe kisama mis on õige ja mis on vale. Ah jama....\nSeda juttu, et inimesel on vaja loomseid valku, olen ka kuulnud ja praktikat uurides ütleksin, et see pole üldse nii 100% tõsi.\nMis puutub aga lihasöömise vältimisse aatelistel põhjustel, siis mina ise olen just selline inimene. Kuid omnivoorile ei ole nagunii võimalik selgitada, et taimeid ja loomi ei saa võrrelda - enamasti lihtsalt ei kuulata. Seda enam, et millegipärast muutuvad omnid sageli lausa vihaseks kui keegi üritab oma põhimõtteid selgitada. Mina isiklikult ei ütle kellelegi, kuidas keegi sööma peab. Vastutan enda ja oma südametunnistuse ees - teisi võtan nii nagu on. Ühte üldist tõde ei eksisteeri.\nIsiklikest kogemustest võin öelda, et on küll vaja loomseid valke. Vähemalt mõnel inimesel.\nP.S. Soja valk on paljude inimeste jaoks allergeen.\nP.P.S. See et loomakasvatusele läheb liiga palju maad, arvestades inimkonna suurust, ei ole just tugev argument. Paljunege vähem, kasutage kondoomi, siis on maad ka piisavalt nii loomadele kui inimestele Mis mõtet on lürpida üha lahjemat suppi vaid selleks, et supikausi äärde rohkem sööjaid mahuks?\n[Muudetud: 6-24-2010 Mugen]\nMa olen Vegan juba aastaid ja väga rahul.\n" Soja on suurim kuritegu inimeste vastu üldse! " Seletad ehk miks?\n[Muudetud: 24-6-10 Thorondor]\nMa usun, et taimetoitlased eeskätt ikka ei söö liha loomade heaolu ja oma eetika tõttu. See öko asi on ka kindlasti paljudele oluline, aga see juba nende asi.\nMis puutub lastesse, siis millised inimesed ja millistel kaalutlustel peaksid loobuma lapsevanemateks saamisest kogu ülejäänud inimkonna supikausi hüvanguks?\nEelmisel aastal oli ühes eesti ajakirjas juttu ameerika naisest, kes oli ultravegan.(Ameerikas peab ikka kõik olema super või ultra).Ultraveganid on need. kes toituvad põhimõtteliselt ainult mingitest umbrohuseemnetest enamasti. Kusjuures nad ei küpseta ega keeda oma toite vaid kuivatavad seda päikese käes, või siis linnas, kus seda teha ei saa, on neil mingid spets ahjud, mis kuivatavad neil selle toidu ära(aga ei küpseta!).Kui ma õigesti mäletan, siis nad ei söönud isegi puuvilju. See naine kasvatas isegi oma kolme last samal viisil. Kolm aastat söötis ikka rinnapiima ka õnneks. Väga äärmuslik minu arust\nMnjah, kui need inimesed asja lõpuni lahti mõtleks, siis saavad nad oma rumalusest ehk ise ka aru. Ühes asjas aetakse juuksekarv lõhki ja taotakse rusikaga vastu rinda, et vaat kui loodus - ja inimsõbralikud nad on, aga teisalt tarbitakse nii, et maa must järel...\nEkstreemsused ja äärmused ei ole kunagi head.\nMa ei ütelnud, et keegi peaks lapsevanemaks saamisest loobuma. Kui paar saab näiteks 2 last, siis nad lihtsalt taastoodavad ennast. Sama ei käi aga enam rohkemalapseliste kohta. Eriti haiged on näited, kus on 8 last muudkui "juhtunud" ja vähemalt pooli neist peetakse üleval sotsiaalabist.\nJa kas eetilisem loomade tapmisest on tõesti tappa lapsi? Sest "üleliigsed" noored surevad ju sõdades, milles eest nende vanemad kokkuvõttes vastutavad... On see äkki piisav kaalutlus vastutustundetu paljunemise piiramiseks?\nMinul isiklikult on paljunemisest ükskõik, ise ei plaani seda teha. Ning loomade ja laste tapmine ei ole just kaks erinevat asja minu jaoks. Suhteliselt kaitsetud elusolendid on mõlemad.\nKahjuks suur osa nendest inimestest, kes saavad palju lapsi, ei mõtle planeedi ega loomade peale. Tegelikult julgen väita, et mingi osa neist ei mõtle üldse, eriti kui on `ups, juhtus` lapsed.\nSõda on selline asi, milleta inimkond tõenäoliselt mitte kunagi elama ei õpi. Ei taha kõlada negativistina, pigem olen lihtsalt realist. Ise olen mingi piirini patsifist. Noored sureksid sõdades ka siis kui nad ei oleks nn `üleliigsed`. Sõjad toimuksid endiselt, lihtsalt planeet saaks sellest rohkem kasu ja inimkond kahju.\nJa ikkagi ei saanud aru, miks peaks tingimata kedagi tapma? Et kui ei tapa loomi, siis tuleb tappa lapsi (või sain valesti aru).\nVaat selle tapmisega on säärased lood ,et probleem saab alguse tapetava ja tapja vahelisest tasakaalust.Kuna meie käesolev "kultuur" koos selle reeglitega on inimese konstrueeritud siis me oleme kokku leppinud ,et tapmine on paha asi kui see puudutab teist inimest(enamasti kuid tuhti me sööme oma sünu).Looma aga justkui võib. Nõrgema närviga tegelased muidugi ei tapaks looma ka.(nagu selgub)Fakt on aga see ,et see on indiviidi peas kinni ja tõde pole olemas kummaltki poolt. PS see loom keda sina ei söö sööks sind kindlasti hea meelega.PS! nagu eelmises postis sai märgitud siis eriti lahedad tehelased on LOOMTOIDULISED TAIMED! Universumil tema vaatevinklist vaadates on aga täiesti ükskõik kas tapetakse või mitte.Kui ei oleks ükskõik siis ei oleks näiteks asteroide... Loomulikult tekib kohe kohutav kogus kellatilinat vaimsetest tasanditest jms... las see jääda...\n[Muudetud: 6-25-2010 Vogon]\nSinu arvates on need, kes looma ei tapa, nõrgema närviga. Minu arust on need, kes looma tapavad, südames pimedad ja väga noored.\nTõe kohta ei tea sa enam öelda kui mina või ükskõik, milline inimene. Võib ka vabalt olla, et kellelgi on ülim õigus, aga enne surma ei saa seda teada. Kõige olulisem on usk progressi.\nMa tahan näha siga ja lehma, kes tahaksid mind ära süüa... Seda kõrvale jättes - loom ja inimene ei ole võrreldavad. Sama lugu nagu ininühiskonnas näiteks parema ametikoha saamisega. Edutatule ei anta mitte võimu, vaid kohustused! Inimene on loomadega võrreldes võimeline nägema suuremat pilti, mõtlema. See kõik annab teed vastutusele. Iseasi, kas inimrass üleüldiselt veel piisavalt vana on.\nNing loomtoiduliste taimedega võrdlust ei kanna küll minu arvates üldse välja! See, et taim on loodud selliseks, et tähenda, et inimene on loodud samuti!\nÜhesõnaga, me jääme erinevatele seisukohtadele ja see on ka kogu fakt. Sina võid ju arvata, et need, kes ei tapa looma, on nõrgad. Olgu nii, ma olen nõrk.\nHeh, ilusad ja kõlavad sõnad tänapäeva moodsa olemise ja mõtlemisega inimeste poolt. Pealegi see paistab olevat moevool. Silmas pidasin siis neid liha mitte sööjaid.\nAga ma tahan näha neid inimesi peale praeguse süsteemi kokku kukkumist. Ma tõesti tahan neid taimetoitlasi siis näha... Mood on muutuv!\nSiga ja lehm ei saa meid süüa juba ainuüksi sellepärast, et nad ei ole toiduahela tipus ja seda üldsegi mitte halvas mõttes. Looma tapmine ainult vajaminevaks toiduks ja naha saamiseks või kehakatteks ei ole kuritegu ja halb. Asi muutub halvaks siis, kui seda tehakse praeguses ületarbimise tempos ja viisil!\nMinu arust on need, kes looma tapavad, südames pimedad ja väga noored.\nTohoh. Vanad rahvad, nt. indiaanlased tapsid ka loomi. Samas nad austasid loomi selle eest, et nood oma elu nende heaks ohverdasid. Niisiis, kes on noor ja kes vana? See millest sina räägid, ei ole vastutuse võtmine, vaid vastutusest loobumine mu meelest...\nMulle isiklikult tundub, et paljud rohelise eluviisi ja ka taimetoitluse propageerijad on loodusest tegelikult hoopis kaugenenud, tahtes elada mingis armsas paradiisis, kus kõik olendid üksteist ei puutu. Samas, kas noodsamad julgeksid näiteks mõned nädalad kasvõi üksinda Alutaguse metsades telkida?\nSoovitan vaadata niisugust filmi, nagu Werner Herzogi "Grizzly man".\nP.S. Mind taimetoitlaste söömisharjumused ei häiri. Ainult et mu meelest võiksid nad meeles pidada, et see neile mingit halo nüüd küll pea ümber ei anna.\nhaha Preilikass kohe näha,et palju lugenud (loitsukeller) kui hakata kõrvutama ja võrdlema ülimat alamaga tulebki kenasti välja inimkonstrueeritud maailm lähtuvalt tema egost.Kes saab aru see saab kes ei tunneme kaasa.Niipea kui sa hakkad ennast targemaks ja ilusamaks pidama jah... toiduahela tipp nii ja naa inimese kehakaalust enamuse moodustavad bakterid kelledest paljud jätkavad elamist sadu aastaid pärast "peremeeslooma" surma eeldusel ,et loom sai maetud(inimene siis).\nInimene kui olevus maailmas mida meie tunneme on nii neetult rumal,me ei tea asjade olemusest mittemidagi.Me näeme asju sellistena nagu tahame , et me näeks.\nEhk siis oleme võrdsed kõikide olevustega kellega me jagame seda maailma.Ehk siis sööme seda ja mida me oleme suutelised sööma.Kui me industrialiseerides hävitame oma elukeskonna siis ei juhtu sellest absoluutselt mitte midagi.Pärmi seen teeb seda kogu aeg enne kui temast õlu saab.Hädaldavad ainult need kes kardavad oma ego pärast,oma laste pärast ja maailma pärast mis ei ole elamiskõlbulik inimesele.Aga keda see tegelikult kotib? Universumis plahvatab igas sekundis miljoneid päikeseid hävitades samapalju maailmu enese ümber.Kõik liigub ja muutub ja sureb,kõik on võrdsed mittemillegi ees.\nah jaa mis on "progress" entroopia? aine jahtumine pärast suurt pauku,absoluutne 0 või mis,mis asi on areng kui selline? mõistuse areng? kuhu mõistus siis areneb? neurovõrgustik mille seosed on säätud nõnnaviisi,et mäletat 1000 telefoniraamatut peast. NALJAKAS ON VAADATA INIMESI KES ELAVAD MINGISUGUSES MULLIS,USUS MAAILMA PAREMUSSE,HEADUSESSE,ARENGUSSE.Maailmal on täiesti ükskõik kõigest.Maailm lihtsalt on ja kuna ta on ja laseb sinul ka olla siis lihtsalt kasuta juhust ja ole ka.Kuniks aega on seda kogeda."Arengutaotlus"on meele poolt konstrueeritud täitmaks tühjust peas mis oleks kui teaksid ,et midagi tegelikult pole või sellel midagil on ükskõik.Seda muidugi ei saa väita kui absoluutne tõde,kuna aga midagi muud ka ei saa väita(tõestada jumal,areng,vaimsus)siis on selline maailmakirjeldis vähim mida saab olla,et oleks võimalikult väike pettumus "tõe" ilmsiks tulles. Uskuda võib muidugi kõike mis pähe mahub...\nMood ei ole mind kunagi huvitanud! Kui ma midagi teen, siis ainult oma südametunnistuse nimel.\nMis puutub indiaanlastesse, siis sellest ajast saati on maailm edasi arenenud. Küll sugugi mitte ainult positiivselt, aga ikkagi on.\nMina ei ole rohelise eluviisiga inimene, ma lihtsalt ei söö loomi ja kalu, sest ei oleks ise võimeline neid tapma.\nTäiesti ülimalt veider - nii kui julgen oma seisukohta põhjendada, saan kohe teada, et olen edvistaja ja nõrk. Ning kui julgen ütlejate oma loogikat kasutades neile vastu öelda (mitte sellepärast, et mina seda usun, aga see mõtlemine on ehk vastuvõetav oponentidele), nii saan teada, et arvan kohe arusaadavalt, et mul on mingi halo pea ümber. Sussver, kui tobe! Minge sööge liha vastavalt oma südametunnistusele ja olge õnnelikud, et olete "tugevad ja tagasihoidlikud".\nNüüd ma kindlasti haavasin kellegi egot - vabandust, see polnud eesmärk! Olen juba ettenägelikult valmis lugema kommentaare, et eks ma ise ikka olen suurushullustuses jne, seega shoot! Sain välja öelda, mida usun ja enamat polegi vaja\nMida sa tulistamise all nüüd silmas pead, seda ma ei oska muidugi arvata. Ise ei plaani seda küll, aga niipalju mainin, et vähemasti minu mõtet sa läbi ei seedinud ja endale ausat küsimust ei esitanud. Võta asja rahulikult, ära oma ego sellesse mässi ja vasta siis. Kui tuleb raske aeg ja praegune ühiskondlik-sotsiaalne kord muutub, siis kas sa oled endiselt taimetoitlane? Ära unusta, et poode ehk ei ole oma rikkaliku idude ja muu rohelise valikuga. Ise tuleb seda kasvatada, valvates, et linnud külvi nahka ei pane ja metsanotsud maha pandud kartuleid öösel ära ei söö. Ära võta jälle isiklikult, aga usun, et 99,9 % nendest taimetoitlastest on siis supiköögi järjekorras ja neil on jumala kama, mis seal kausis on, peaasi, et kõhu täis saaks. Ei imestaks, kui isegi häält tõstetaks ja LIHA juurde nõutakse. Huvitav, kaua meie kliimas taimetoiduga vastu peaks, tehes iga päev füüsilist tööd. Füüsilist tööd, et ennast ära elatada. Preilikass, kujutad sa üldse endale ette, palju sa pead rabama, et ennast ära toita? Sellest rääkisin ja mõtlesin mina ja ma ei mõelnud enda elatamise all poeskäiku!\nMoodne ühiskond võimaldab tekitada erinevaid moevoole ja seda ka toitumises. Igaühe valikuks jääb siis kas moega kaasa joosta või kahe jalaga maa peal olla. Muideks, asi ei ole üldse ise tapmises. Tööd on tavaliselt jaotatud ja õrnhinged teevad lihtsalt muid toimetusi see aeg.\n[Muudetud: 6-25-2010 Krayon]


28. ettelugemise päev 2021 - Eesti Lastekirjanduse Keskus\n» Õpetajale ja raamatukoguhoidjale » Ettelugemise päev » 28. ettelugemise päev 2021\nSel korral pühendame võistluse juttudele metsast ja inspiratsiooni leidsime vanasõnast „Ega mets tühi ole“. Oleme harjunud nimetama end metsarahvaks – mets on meile antud eelnevatelt põlvkondadelt, meie peame hoidma metsa väärikust ja andma selle rikkuse edasi.\nMetsas tegutsevad loomad, linnud, üleloomulikud ja loomulikud tegelased. Metsas matkatakse, seigeldakse, hoolitsetakse kõhutäie eest, elatakse… Metsa teemat leiab nii lastekirjandusest kui ka folkloorist, seega ei piira me jutuvalikut ühegi soovitusnimekirjaga.\nEttelugemise võistlusest ootame osa võtma 4. klasside lapsi üle Eesti. Tallinnas toimuvale finaalile eelnevad maakondlikud võistlused, mida viivad läbi maakondade keskraamatukogude lasteosakonnad ja Tallinna klassiõpetajad.\nTallinna eelvoor toimub lastekirjanduse keskuses 22. oktoobril kell 14.00. Infot eelvooru kohta saab õpetaja Kaia Riksonilt aadressil kaiarikson@gmail.com.\nVabariiklik finaalvõistlus toimub Eesti Lastekirjanduse Keskuses laupäeval, 23. oktoobril 2021 kell 12. Ootame osalema iga maakonna ning Tallinna ja Tartu 4. klasside parimaid ettelugejaid. Palume ettelugejaid tulla võistlusele vaid ühe saatjaga.\nTekstide valikul arvestage, et ettelugemiseks on aega kuni 3 minutit ja teksti loetakse raamatust (mitte paberilehelt).\nMaakondade esindajate nimed ja ettelugemisele tulevate raamatute/juttude pealkirjad palume teatada 21. oktoobriks Anne Kõrgele, annek@elk.ee.\nFinaalvõistlust veab Ell Juhani. Lugemist hindab žürii koosseisus Kadi Jaanisoo-Kuld (ETV toimetaja-saatejuht), Kadri Tiisel (ERR-i lasteportaali Lasteekraan.ee pikaajaline toimetaja) ja Anneli Kengsepp (Eesti Lastekirjanduse Keskuse arendusjuht).\nVõistluse vaheajal tutvustatakse osalejatele keskuse põhjamaist tegelusnäitust „Raamatuuputus“ ja pakutakse kehakinnitust.\nVõistluse lõppedes ootab tublisid lugejaid Eesti Loodusmuuseum (Lai 29a) ja külastame näitust “Hirmus armas nahkhiir”, mis toob vaatajate ette nahkhiirte salapärase elu ja olu. Jalutada saab öises metsas, jälgida järve ääres toituvat nahkhiirt, külastada mugavas toasoojuses talvist koobast ja lennata nahkhiirega suveöös.\nPäeva programm lõppeb hiljemalt kell 16.00.\nÜritusel osalemiseks palume ettelugejate saatjatelt vaktsineerimistõendit, COVID-19 läbipõdemist või negatiivset testitulemust kinnitavat tõendit. Kontrollimine toimub enne ürituse algust registreerumisel ja kiirtestimise võimalust keskuses ei ole.