Hiiumaa – üks Eesti väärtuslikemaid elukeskkondi « Hiiu Leht\nEestis on juba mitmed aastad tuntud muret väheneva rahvaarvu ja väljarände pärast. Numbreid vaadates on eriti katastroofilises seisus Hiiumaa. 2040. aastaks pole saare rahvaarv ennustatavalt mitte ainult veerandi võrra vähenenud, vaid ka üle 65aastaste inimeste osakaal ületab 40 protsenti.\nSelge on see, et selline mudel saarele just ilusat tulevikku ei ennusta. Seetõttu käivad aktiivsed diskussioonid, kuidas tuua saarele rohkem noori perekondi, luua uusi töökohti ning õhutada inimesi rohkem lapsi saama. Meil kipub aga ununema vajadus näha Hiiumaad ja ka tervet Eestit osana maailmas toimuvast, mis annaks ehk võimaluse praegu toimuvaid protsesse paremini mõista ning ehk ka midagi asjalikku olukorra parandamiseks ette võtta.\nEsmalt tuleb aru saada, et tühjenevad külad ja inimeste koondumine suurlinnadesse on probleemiks kogu maailmas, eriti teravalt on seda tunda aga Euroopas. Kes vähegi on Euroopa vanades põllumajanduspiirkondades ringi seigelnud, võib kinnitada, et tühjenenud külad ja mahajäetud talud pole sugugi ainult Eesti probleem. Järjest efektiivsema, kuid samas ka keerukama põllumajandustootmise jätkuv areng ei väära külade tühjenemise tendentsi ilmselt veel niipea.\nTeise olulise faktorina on inimeste pendelränne järjest suurenenud. Kaugused elu- ja töökoha vahel ühelt poolt suurenevad, kuid teisalt muutuvad kiiremaks transpordivahendid ja seoses infotehnoloogia arenguga suureneb järjest ka kodus töötavate inimeste arv.\nJust kõrge lisandväärtusega tööde puhul on arenenud infotehnoloogia järjest vähendanud vajadust pidevalt füüsiliselt töökohal viibida. Tööl käimine muutub järjest enam töötamiseks – meenutagem, et vajadus ühtse “tööaja” järgi pärineb ajast, kus tööstuslik tootmine vajas eri operatsioone teostavate tööliste üheaegset koostööd.\nSeega näeme edaspidi järjest rohkem ka Eestis seda, et inimesed koonduvad elama mitte töökohtade juurde, vaid otsivad pigem elamiseks võimalikult head elukeskkonda. Ühelt poolt suureneb kindlasti n-ö kodust töötamise osakaal, teiselt poolt on ka Eestis üha rohkem inimesi, kes jagavad oma tegevust mitme riigi vahel. Järele mõeldes pole ju selles eriti saarlaste jaoks midagi uut – ka vanasti töötati kuude kaupa merel ja kui meri elatist ei andnud, käidi mandril ehitamas jne. Pendelränne, viimase aja moesõna, on meile seega tuttav juba varasemast ajast.\nKolmas oluline faktor on Hiiumaa kõrge väärtus elukeskkonnana, kuivõrd siin on vähe saastet, saar pakub inimestele turvatunnet ja privaatsust, millest valitseb järjest suurem puudus.\nÄrakolimise põhjuste uurimise kõrval tuleks ehk rohkem keskenduda hoopis põhjustele, miks inimesed tahavad ikkagi siin olla ja siia tagasi tulla. Hiiumaad väärtustavad elukeskkonnana mitte ainult siin sündinud inimesed, vaid ka need, keda hiidlane tavatseb suvehiidlaseks kutsuda. Nende “sissesõitnute” näol on tegemist mõnikord isegi suuremate patriootidega kui “sünnijärgsed” hiidlased ise saavad ja tahavad olla. On ju nemad Hiiumaa endale ise olemiskohaks valinud ja valmis selle nimel taluma kaasnevaid olmelisi ja majanduslikke ebamugavusi.\nNii mõnedki neist on endid ka saare alaliste elanikena üles andnud, makstes oma maksud Hiiumaal. Hiiumaa kohalikud omavalitsused peaks sootuks enam tähelepanu pöörama just maksutulu kasvatamisele. Ettevõtluse arendamine madalapalgaliste töökohtade loomise soodustamise kaudu pole väga kestlik tegevus.\nÜksikisiku tulumaksust laekuv maksutulu aga on KOVide kõige olulisem tuluallikas ning sellest sõltub ka omavalitsuse majanduslik jätkusuutlikkus, mis omakorda on hea elukeskkonna olemasolu eelduseks.\nKui prooviksime ettevõtluskeskkonna arendamise kõrval keskenduda hoopis väärtusliku elukeskkonna säilitamisse ja arendamisse, tagaks see mitte ainult seda keskkonda väärtustavate saareelanike säilimise, vaid tooks siia ka uusi elanikke. Väärtusliku elukeskkonna olemasolu muudaks saare järjest atraktiivsemaks nii jõukamate puhkajate kui ka kõrgemalt tasustatud tööd tegevate alaliste elanike jaoks. See mõjuks positiivselt kogu kogukonnale.\nHiiumaa omavalitsustel on kindlasti vaja leida ka rohkem võimalusi saart regulaarselt külastavate ja eriti siin regulaarselt puhkavate inimeste aktiivsemaks kaasamiseks saareellu. Turismi olulisusest on palju räägitud, kuid selle tegelikku potentsiaali pole Hiiumaa kindlasti rakendada suutnud. Selleks oleks vaja analüüsida, milliseid teenuseid puhkaja saarelt otsib, milline on see Hiiumaal puhkaja? Sama kehtib ka vähem või rohkem Hiiumaal alaliselt elava inimese kohta.\nHiidlasel on seega elukohaga tegelikult väga vedanud, sest pole ka Eestis palju kohti, kuhu tahetakse tagasi tulla. Väärtusliku elukeskkonna potentsiaali saab aga kindlasti veel paremini kõigi saareelanike hüvanguks ära kasutada.


Kolmapäev 10. Märts 2010, 10:49:03\nTere! Teemasse päriselt mittepuutuv aga huvitav. Sündisin Paides 16.juuni 1949. Minu emal oli raske sünnitus ja ta rääkis et mind toitis keegi Würmer. eesnimi on ununenud aga tal oli vist ka tütar ja nimi pandi VIST Raina või midagi sarnast. Tean ,et see pere elas Paides üsna kesklinnas.Huvitav , mi...\nNeljapäev 29. Oktoober 2009, 18:18:10\nMa ei tea täpselt kus minu vanaema sündis aga vanaonu Otto Aule elas Palu mõisa vastas ja pidas esimese Eesti Vabariigi ajal poodi. Lapsi ei olnud.Tema õed olid Emilie Paides,Amalie Vodjal % kilomeetrit Paidest,Elisabet Mäos ja üks õde Kunda kandis. Kõik surnud ja maetud Peetri või Sillaotsa Paides....\nPühapäev 25. Oktoober 2009, 11:39:10\nMillega tegelev Väädi talu? On see hobusekasvatus?\nPühapäev 25. Oktoober 2009, 11:29:10\nSooviksin teada oma isapoolse suguseltsi kohta. Tean et vanavanaisa oli Mart. Tal oli vähemalt üks vend. Vanaema oli sündides Amalie Aule.Tal olid õed Emilie ,Elisabet ja veel üks õde kes siirdus Virumaale ja vähemalt üks vend ,kes elas Palu mõisa lähedal.Tean et vanaisa nime ei eestistanud, seda te...


Humoorikas ülevaade sellest, milline näeb tegelikult välja elu kahe väikese lapsega - Pere ja Kodu - Delfi Lood\n21. juuli 2018 10 min.\nVestlused on igavad – meie pead on täis igasuguseid laste- ja ellujäämise asju. Minul eriti – ma olen pea kolm aastat lastenduses sees olnud, mingit muud elu ei teagi. Ma ei oska mitte millestki rääkida, nii väga kui ka ei tahaks. Teine asi on see, et ma olen enamasti nii väsinud, et ma ei jaksa millestki huvitudagi, ajan sõnad sassi, mõttelõng kaob, kui keegi midagi räägib, avastan, end mõtlemast, et huvitav, kas Johani arstiaeg oli 7. või 9. kuupäeval? Kas ta piisavalt joonud on täna? Mida ta üldse sõi? Kas Oskarit peaks kuskile toitma minema? Kas pliit sai üldse välja? Mingid sellised ketramised enda peas. Ja ei suuda jälgida mitte midagi, sest koguaeg mingi instinkt paneb lastele mõtlema, et ega ma midagi nendega seoses ära ei unusta. See on paljudel emadel nii ja juba rasedana. Mul oli sama – juba unes näed, kuidas unustad lapsi kuskile, jätad nälga, keegi varastab – kohutav vangistus on see lapsevanema vastutus ja armastus. Jaanusel on veel see, et tööd, tähtajad, klientidega kohtumised on lisaks. Nii, et ka temalt ei tasu mõistlikku juttu oodata\nLastevaba aeg on ulme: kummalgi on alati üks kahest lapsest või mõlemad, aga seda viimast äärmisel vajadusel (töö, mingi asjaajamine, arst jne). Üksi kahega on raske ja meie Jaanusega teeme koostööd nii palju, kui saame, et koormused veidi võrdsemalt jaguneksid. See, kui, näiteks, Jaanus annab mulle n-ö puhkust, ei tähenda see enam lastevaba aega, vaid seda, et ta võtab Johaniga midagi ette ja mina saan “hinge tõmmata” olles ainult Oskariga. Meil ei ole vanavanemaid abis ega palju toredaid sugulasi, kes saaksid lapsi hoida, niisiis, oleme Jaanusega algusest peale ainult kahekesi aega jaganud. Kahe lapsega on väga raske üksi pikemalt toimetada, üldse ei ilusta, ja eriti veel siis, kui üks on rinnalaps.\nLapsehoidjaid ei leia. See väide väärib enda punkti. Kahele nii väikesele ühte lapsehoidjat, kes oleks usaldusväärne ja võimekas, naljalt ei leia. Minu süda ei ole rahul, kui peaks keegi suhteliselt võõras lapsehoidja tulema ja neid mõlemaid kantseldama, ma ei suudaks üldse olla. Oskaril on selline periood või on lihtsalt loomus olla väga minus kinni, nii et kui Oskar vajab korralikku lohutamist, Johan üliaktiivset tegelemist ja jälgimist, siis ei saa ma lapsehoidjatesse kergekäeliselt suhtuda. Samuti ei ole meie need “kord peab majas olema” inimesed või sellised, kes keelaksid last, et endal lihtsam või mugavam oleks. Me tahame lastega maksimaalselt tegeleda, nende uudishimu rahuldada, lasta kõike avastada, ka seda, mis juhtub, kui teatud asju teha, las nad kogevad, arenevad ja tunnevad õhinat nende asjade osas! Absoluutselt ei sobi meile laste kallal kallal õiendamine, suvaliselt keelamine ja laste stressi ajamine. Me ei ole väga palju mõttekaaslasi selles osas leidnud (kui Isabelle Filliozat* välja arvata), nii et ma ei usalda oma lapsi kellegi sellise hoolde, kes ainult vaataks, et võimalikult mugavalt ja “kasvatuslikult” aeg mööda saata. Seega, võib öelda, et lapsehoidjaid ei leia.\nNiisiis, nüüd te teate, et suhtlemine on raskendatud, isegi “mom friend”-e ma tekitada ei saa, sest ma olen nii ebaviisakas ega ei vasta ühelegi kirjale normaalsel ajal (loe: ööseks pea tühi ja ei ole aimugi, kuidas vastata või millal võiks kokku saada, kuigi ma ju nii väga tahaksin suhelda).\nLilli blogi leiad aadressilt filtritablogi.com!


Kanada plaanib anda armu osadele marihuaana omamise eest karistatutele - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKanada plaanib anda armu osadele marihuaana omamise eest karistatutele\n18. oktoober 2018, 4:39\nKanada valitsus esitab parlamendile eelnõu, mille alusel saavad väikese koguse marihuaana omamise eest karistatud inimesed taotleda armu, kui nad on oma karistuse ära teeninud, ütles kolmapäeval sisejulgeolekuminister Ralph Goodale.\nAnonüümsust palunud ametnik ütles, et kavandatav eelnõu hõlmab inimesi, kes mõisteti süüdi maksimaalselt 30 grammi suuruse kanepikoguse omamise eest.\nEelnõu suure tõenäosusega läbib parlamendi, sest võimuloleval Liberaalsel Parteil on seal enamus.\nKanadast sai kolmapäeval esimene suur lääneriik, mis seadustas marihuaana ning korrastas selle müügi ja rekreatiivse kasutamise üle riigi. Kanepiseadus täitis Trudeau 2015. aasta valimiskampaania lubaduse ja tegi Kanadast teise riigi Uruguay järel, mis seadustab selle kasutamise mõnuainena.\nTai hunta tühistas valimiste eel kampaaniakeelu Loe artiklit\nKollavestid ei taltu: protestijad süüdistavad Macroni hiljaks jäänud ülbes bluffis 4 Loe artiklit\nKaks nunna varastasid pool miljonit dollarit ja mängisid selle Las Vegases maha Loe artiklit\nTaksosõidul kaob mobiilmakse võimalus 1 Loe artiklit


Milena ja armastuse kirjad | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Milena ja armastuse kirjad\nMilena ja armastuse kirjad\nPraha, 1916. Noor Milena on iseteadlik ja seiklushimuline tüdruk. Koos sõbrannadega veedab ta meelsasti aega kohvikutes, kirjandusrahva boheemlikus seltskonnas. Seal kohtab ta salapärast autorit Franz Kafkat. Ehkki kumbki seda veel ei tunnista, on esimesest pilgust selge, et neid ühendab midagi enamat kui kirjandus. Isa karmil nõudmisel on Milena aga sunnitud kodumaalt lahkuma. Ta abiellub kirjanduskriitiku Ernst Pollakiga ja asub koos temaga Viini elama, kuid abielu kisub kiiva ja Milena võitleb argimuredega. Üksinduses ja vaesuses, eemal perest ja sõpradest, kirjutab ta Franz Kafkale, et paluda talt luba mõnd tema teksti tšehhi keelde tõlkida. Kirjavahetusest võrsub armastus hingesugulaste vahel … Lugu emantsipeerunud naisest ja ajakirjanikust, kes suutis trotsida oma ajastu paineid. Stephanie Schuster (snd 1967) õppis graafilist disaini ja illustreeris aastaid teiste autorite raamatuid, enne kui ise kirjutama hakkas. Tegutsedes nüüd ühtaegu kirjaniku, maalikunstniku ja illustraatorina, on ta oma kirjutamisviisi iseloomustamiseks öelnud, et ta mõtleb piltides, vaadates tulevast lugu kõigepealt vaimusilmas nagu filmi ning püüdes seda kõigi meeltega läbi tunnetada – alles seejärel jõuab raamat paberile. Kirjastus: Varrak,\nPraha, 1916. Noor Milena on iseteadlik ja seiklushimuline tüdruk. Koos sõbrannadega veedab ta meelsasti aega kohvikutes, kirjandusrahva boheemlikus seltskonnas. Seal kohtab ta salapärast autorit Franz Kafkat. Ehkki kumbki seda veel ei tunnista, on esimesest pilgust selge, et neid ühendab midagi enamat kui kirjandus. Isa karmil nõudmisel on Milena aga sunnitud kodumaalt lahkuma. Ta abiellub kirjanduskriitiku Ernst Pollakiga ja asub koos temaga Viini elama, kuid abielu kisub kiiva ja Milena võitleb argimuredega. Üksinduses ja vaesuses, eemal perest ja sõpradest, kirjutab ta Franz Kafkale, et paluda talt luba mõnd tema teksti tšehhi keelde tõlkida. Kirjavahetusest võrsub armastus hingesugulaste vahel … Lugu emantsipeerunud naisest ja ajakirjanikust, kes suutis trotsida oma ajastu paineid. Stephanie Schuster (snd 1967) õppis graafilist disaini ja illustreeris aastaid teiste autorite raamatuid, enne kui ise kirjutama hakkas. Tegutsedes nüüd ühtaegu kirjaniku, maalikunstniku ja illustraatorina, on ta oma kirjutamisviisi iseloomustamiseks öelnud, et ta mõtleb piltides, vaadates tulevast lugu kõigepealt vaimusilmas nagu filmi ning püüdes seda kõigi meeltega läbi tunnetada – alles seejärel jõuab raamat paberile. Aasta


Vaimulik jõud – Põltsamaa Adventkogudus\nSüda, mis võtab vastu Jumala Sõna, ei sarnane kuivaks auravale veeloigule või katkisele anumale, kust valgub välja väärtuslik vesi. See on nagu mägijõgi, mis saab oma vee püsivalt voolavaist allikaist, mille karastav kärestikulises sängis vulisev vesi kosutab väsinuid, jõuetuid ja koormatuid. See on nagu jõgi, mis pidevalt voolab ja eespool järjest sügavamaks ja laiemaks muutub, kuni eluandev vool valgub üle maa. Jõgi, mis voolab jõesängis oma teed, kingib maale roheluse ja viljakuse. Jõekallastel on rohigi erkrohelisem, puukroonid lokkavamad ning lillekirevus rikkalikum. Paikkonnas, kus maa on päikese põletavast palavusest paljas ja kõrbenud, tähistab jõe teekonda roheline joon.\nSamuti ilmneb Kristuse usk tõelises Jumala lapses elustava, läbitungiva põhimõttena ning elava ja toimiva vaimuliku jõuna. Kui süda avaneb vastu võtma tõe ja armastuse taevalikku mõju, tulevad need põhimõtted esile nagu kõrbe jõed, mis panevad võrsuma taimestiku tühjas ja viljatus paigas. “Suured on Issanda teod, uuritavad kõigile, kellel neist on hea meel. Aulised ja ülevad on tema tööd ja tema õigus kestab igavesti.” (Ps 111:2.3) EGW “Prohvetid ja kuningad”\nMeil on arukas ja armastav taevane Isa, kes kuuleb oma laste palveid. Kuid Ta ei anna neile alati seda, mida nad soovivad. Ta keeldub andmast seda, mida Ta näeb neile…\n12. detsembri õhtupoolikul kogunes kiriku juurde grupp loodushuvilisi. Alustuseks luges Hele luuletuse sellest, kuidas Jumal meiega looduse kaudu suhtleb. Looduspildid olid nagu tagasivaade aastale: kevadest, suvest, sügisest ja talvest. Helvele…\nnext post: Rada, mille Kristus on märgistanud


Aivar Kokk – Vikipeedia\nAivar Kokk (sündinud 15. aprillil 1960 Jõgeval) on Eesti ettevõtja ja poliitik, Riigikogu XII, XIII ja XIV koosseisu liige. 2004–2009 oli ta Jõgeva maavanem.\n15. aprill 1960 (60-aastane)\nErakond Isamaa (2011-)\n(ehitusdetailide ja -konstruktsioonide tootmine, 1983)\nKokka on süüdistatud seotuses sundparteistamisega.\n1.2 Tegevus ettevõtjana\nKokk sündis 15. aprillil 1960 Jõgeval. Lapsepõlve ja kooliaja veetis ta Luual ja Palamusel. 1983. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinseneri-tehnoloogina.\nAlates 1989. aastast on osalenud Jõgeva vallavolikogu töös: vahemikus 1989–2000, 2013–2017 ja alates 2017. aastast vallavolikogu liikmena, vahemikus 2002–2004 ja 2009–2011 volikogu esimehena. Aastatel 2004–2009 töötas ta Jõgeva maavanemana.\nAlates 2011. aastast kuulub Erakonda Isamaa.\n2011. aastal valiti Riigikogu XII koosseisu. Riigikogus on olnud[millal?] maaelukomisjoni aseesimees ning kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika toetusrühma esimees. 2015. aastal valiti Riigikogu XIII koosseisu, olles ühtaegu[millal?] sotsiaalkomisjoni esimees ning kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika toetusrühma esimees. 2016. aasta detsembris valiti majanduskomisjoni esimeheks. Samuti on Kokk alates 2017. aasta veebruarist on riigireformi probleemkomisjoni liige, 2017. aasta juunis valiti maaelukomisjoni esimeheks. Kuulub Eesti-Venemaa, Eesti-Hiina ja Eesti-Soome parlamendirühma.\nErakondlikus plaanis on Erakond Isamaa volikogu ja eestseisuse liige ning on Isamaa Jõgevamaa piirkonna kontaktisik.\nKokk tegutseb 1991. aastast ettevõtjana. Kokku on ta aastate jooksul asutanud 6 ja juhtinud 11 ettevõtet. 2019. aasta seisuga kuulub ta kolme ettevõtte juhatusse:\nEesti uisuliit MTÜ (asepresident)\nJõgevamaa äriklubi MTÜ (asutaja)\nJõgeva valla aasta tegija 2004\nAjalehe Maaleht "Aasta tera" 2006\nPoola Vabariigi Kuldne teeneterist 2006\nJõgeva linna aumärk 2007\nMustvee linna aukodanik 2007\nPäästeteenistuse kuldrist 2007\nLõuna Politseiprefektuuri teenetemärk 2008\nJõgevamaa Kuldrist 2015\nKokk on abielus ja tal on kolm tütart. Tema hobid on tervisesport, aiandus, fotograafia ja toiduvalmistamine.\n↑ "Kalurid süüdistavad Peipsi ärimeest alluvate IRLi sundimises" ERR, 6. märts 2013\n↑ Äriregistri päring (vaadatud 15.10.2019)\n↑ Isamaa erakonna Jõgeva piirkond (vaadatud 15.10.219)\n↑ Autobiograafiline veebieht (vaadatud 15.10.2019)\n↑ Isamaa erakonna juhatus (vaadatud 15.10.2019)\n↑ Eesti Uisuliidu juhatus (vaadatud 15.10.2019)\n↑ Päästeteenistuse aumärkide register\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Aivar Kokk\nAivar Kokk Riigikogu veebilehel\nRiigikogulane kinkis kuluhüvitise eest koolidele pihlakaistikuid\nPeeter Ernits Aivar Kokk: Poodi minnes vaatan punaseid silte, Maaleht, 8. oktoober 2010\nDannar Leitmaa: "Pätibande liitus IRL-iga riigikogulase Aivar Koka soovitusel", Eesti Päevaleht, 5. juuni 2012\n"Terviseamet algatas koroonat levitanud Aivar Koka suhtes väärteomenetluse" ERR, 3. veebruar 2021\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Aivar_Kokk&oldid=5813893"\nLehekülje viimane muutmine: 3. veebruar 2021, 17:18\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:18, 3. veebruar 2021.


Pärast suurt jooksupidu ei ole veel hooaeg läbi!\nKolm nädalat on hooaja tippsündmusest möödas, see aga ei pannud punkti hooajale. Pärast maratoni käisin mööda väiksemaid võistlusi ning realiseerisin maratoniks valmistumisel tehtud raske töö võitudeks! Aaspere-Haljala rahvajooksust sai põgusalt eelnevas blogis juba räägitud. Pärast seda oli 19.ndal septembril Porkuni järvejooks distantsiga 6,2 km. Kuna konkurents oli kehvem kui varasematel aastatel, siis ei jäänudki muud üle kui võtta võit, mida pakuti ajaga 21,13. Tihtipeale sellise ajaga Porkunis võitu ei saavuta:). Pärast Porkuni järvejooksu kohe järgmisel päeval võtsime ette HAKA Plasti kollektiiviga Tartu Rattamaratoni 40 km distantsi, mis meie jaoks on lahe väljasõit väljaspool tööd. Meil on üldse väga sporti soosiv ettevõtte ning seetõttu on seal hea olla! Korraldame erinevaid võistlusi ning käime kollektiivselt võistlemas- see on see, mis ühendab. Töö tuleb ära teha, aga selle kõrvalt leiame aega ka vabal ajal koos tegutseda ja aktiivset tegevust nautida!\nNädal hiljem toimusid EMV Ekidenis, kus osalesin teist korda, möödunud osalemisest VIKE klubi all on möödas juba ca 7 aastat.\nSee oli vägev! Jooksin ankrumehe vahetust 7,195 km ajaga 25.18. Saime klubiga keskpärase 6 nda koha, aga see ei olnud selle võistluse juures kõige tähtsam asi. Mulle meeldis see, mis seal toimus. Mulle meeldis, kuidas klubivaim töötab, kuidas me hoiame kokku ning toetame üksteist lõpuni! Lahe on olla sellises seltskonnas, kus toetus on tugev edasiviiv jõud. Väikesed huumorikillud enne starti, rajal olles tugev toetus, pärast mõnus arutelu ja nii edasi. See kõik näitas mulle veelkord, et olen täitsa õiges kohas ning klubi ProRunner ajab õiget ühist asja! Eesti tippjooksja Tiidrek Nurme ei jätnud seda mainimata enda blogis, kus ta rääkis ekidenist. Tiidrek kiitis meie klubi ning nentis, et Viljar ajab õiget asja! Tiidrek ei eksinud ning tore on lugeda, et selline mees paneb seda tähele! Ühesõnaga, Ekiden done ja järgmisel aastal oleme veelgi tugevamad! Muidugi on meil veel palju arenguruumi, sest meile jäi sellel korral püüdmatuks meie eestvedaja Viljari maratoniaeg. St me ei suutnud 6 mehe peale ka nii kiirelt joosta, kui Viljar seda üksi on teinud. 2.21 , mis on Viljari tippmark, jäi veel küll kaugele, kuid usun, et asjade õiges suunas liikumise korral suudame me ükskord sellest koos jagu saada. Aga kokkuvõtteks siis jooksime kuue mehega maratoni ära ajaga 2.28.40. Loodan, et järgmisel aastal suudame üle joosta Olari selle korra optimistliku eesmärgi 2.24. Tegelikult see ei ole üldsegi mitte kõrge eesmärk. Selleks peame jooksma 7 sekundit kiiremad kilomeetrid, mis on aastase eesmärgipärase tegutsemise korral täiesti loomulik.\nKohe järgmisel päeval võitsin Tapa Valla Rahvajooksu, kus distantsiks oli ca 7,3 km ning aega kulus täpselt 26,26. Kuna eelmine päev oli ekiden, siis oli raske seisu hinnata, kõige kõvemaks konkurendiks oli Ago Veilberg ning seepärast võtsin eesmärgiks teha kiire alguse ning näidata, et ei ole mõtet kaasa tulla. Eesmärk sai täidetud, esimese ringi järel oli edumaa turvaline ning teises pooles Ago tuli isegi vast grammike lähemale, kuid töö oli juba tehtud ning ohtu ei olnud. Mulle meeldib, kui jooksus on pinget, samas ega kaotada taha ju keegi. Aga võit on magusam siis, kui see tuleb tõsise võitlusega! Seekord päris tihedaks rebimiseks ei läinud, aga teenitud võit ikka ning auhinnalaud oli Tapal vägagi rikkalik!\nTapa rahvajooks koos Rikardoga!\nPärast Tapa jooksu sai natukene tagasi tõmmatud ning nädalavahetus, kus toimus nii Tartu Linnamaraton ning Paide-Türi rahvajooks möödus minu jaoks õppimise tähe all, ehk käisin Tartus treeneri esimese astme koolitusel, mis mulle väga meeldis. Oli hea korraks aeg maha võtta ning natukene harida end selles valdkonnas.\n6.ndal oktoobril sai käia Lääne-Virumaa meistrivõistlustel murdmaajooksus, kus distantsiks oli 3000m, Sellel korral oli õnneks konkurents tugevam. Sain võitluslikult teise koha ajaga 9.49, võitja Taavi Kilki edestas mind 8 sekundiga ning kolmas koht Kaarel Kilki oli 19 sekundit taga. Oli üpriski kõva andmine ning jalga sirgeks lasta ei saanud. ( Möödunud aastal olin M vanusegrupi ainuke ning jooksin 8 sekundit aeglasemalt) Muidugi oleks võinud olla sellel korral kiirem, kuna 8 sekundit parandust ei ole teab mis kõva sõna, aga väikene edasiminek ikka.\nTäna 10 ndal oktoobril osalesin Tiina Idavainu sügisjooksul, kus tahtsin väga kaitsta enda möödund aasta võitu. Paraku täna võitu kaitsta ei õnnestunud ning mulle varasemalt tuttav jooksusõber Rauno Reinart võttis täna võidu ajaga 19.09 ning minu tiitlikaitsmine jäi võimete taha kinni! 6 km distantsi ( kella järgi ca 5.6 km ) läbisin ajaga 19,26, mis on möödunud aastast enam kui poole minuti võrra küll kiirem, kuid võiduks sellest ei piisanud. Kolmanda koha sai mõni minut hiljem lõpetanud sõber ja töökaaslane Tõnno Kask. Kadrinast oli kohal seekord päris mitu jooksjat ning tühjade kätega ei lahkunud sealt pea keegi! Noorte klassis sai Reele Raap kolmanda koha, minu tubli õpilane Erik võitis enda vanusegrupi, minu õpilane Helemai, kes kuu aja eest läbis enda esimese eduka maratoni, võitis naistearvestuses, Ilmar tõi koju võidu enda vanusegrupis. Kadrina kandi jooksusõbrad on tublid ning suudavad pakkuda konkurentsi paljudele!\nMinu enda viimane start sellel hooajal on Saaremaa 3 päeva jooks, kus möödunud aastal tegin igal distantsil uue rekordi, selle aasta eesmärk ei ole grammigi väiksem ning kärpida tahaks rohkem kui möödunud aastal! Sellel aastal on saanud kümne kilomeetri rekordit parandada kahel korral ausalt, ühel korral ebaausalt ( mida ma muidugi ise ei aksepteeri). Aga plaanis on purustada taaskord 10 km rekord vähemalt 20 sekundiga, mida pole küll palju, aga eelmisest rekordist on nii vähe möödas, et midagi enamat tahta on vast palju, aga helesinine unistus on Saaremaal 10 km läbida 34.40 alla ning samuti kahe teise päeva etapid tahan läbida kiiremini kui varem ehk mõlemad 16 ja 16,195 tahaksin läbida alla tunni. Üldaeg 2.33.00 oleks see, millega oleksin hooaja lõpuks rahul. Kas ma suudan seda, saame tõdeda järgmisel pühapäeval. Mina olen valmis!\nPS! Kõik, kellele olen öelnud, et hooaja lõpetab Haanja100, palun vabandust, sellel aastal see minu plaanidesse ei mahu ning tähistan enda 25. ndat sünnipäeva teistmoodi ning ultrat hooaja lõpetuseks kaasa ei tee. Kahtlesin pikalt, et kas minna v mitte minna, lõpuks kui Viljariga seda arutasime, siis olin väga ebakindel ning rääkisime selle plussidest ja miinustest, aga kuna ma asjas kahtlesin, siis Viljar aitas otsuse vastu võtta ning ma olen sellega rahul. Saame alustada ettevalmistusperioodi varem ning tugevamalt! Tõsisemad eesmärgid ja pikemas perspektiivis eesmärgid paneme Viljariga paika pärast 11. novembrit kui olen käinud ära koormustestil. Pärast seda paneme paika uue hooaja eesmärgid ning ka mitme aasta eesmärgid. Minu jaoks on oluline, et siht oleks silme ees, siis on palju kergem end taas välja vedada ning tõsiselt treenida. Kui ei oleks eesmärke, siis oleks liiga raske end motiveerida! Aga etteruttavalt võin öelda, et maraton on peaeesmärk ning allahindlusi ei tee, kas kõik või mitte midagi? See tähendab seda, et eesmärgid mis seame, ei saa olema väikesed ning pean treenimiseks leidma rohkem vahendeid ja aega! Ma väga loodan, et saan oma aja planeerimisega teha väikeseid kompromisse tööandjaga ning saaksin teha raskemad treeningud kvaliteetselt. Loodan, et minu ümber leidub see meeskond, kellega edasi jätkata ning selleks, et kuhugi jõuda, tuleb millegi arvelt jälle aega ära võtta! Aga nüüd lõpetuseks natukene teiste tegemistest, mis mulle rõõmu pakuvad!\nKes veel ei tea, siis olen Rakveres alustanud meie klubi ProRunneri ühistreeningutega ning mul on rõõm tõdeda, et huvilisi on palju ning see on väga motiveeriv. Mul on heameel näha inimesi, kes tulevad ikka ja jälle välja enda heaks treenima, kui õues on juba pime ning palju lihtsam oleks teleka ees oma aega sisustada! Mul on hea meel, et kohale tulevad inimesed, kellel on eesmärgid ning kes tahavad enda heaolu nimel pingutada! Mul on hea meel, et need inimesed on positiivsed ning tahtejõulised! Ma olen saanud väga positiivse laengu kahest esimesest treeningust ja ma tunnen, et ma teen õiget asja! Samuti pakub mulle suurimat rahulolu enda õpilaste areng ning saavutused.\nEi ole palju aega möödas kui minu õpilane Erik võitis enda vanusegrupi maakonna jooksusarja, ei ole palju möödas ajast, kus Mare tegi enda maratoni uue isikliku rekordi ning Helemai tegi maratoni debüüdi vägagi võimsalt. Nende rahulolu ja rõõm nende saavutuste juures on väga motiveeriv jõud edaspidiseks. Kui mina olin koolipingis ning õppisin kuidas treenida oma õpilasi, siis saavutasid Helemai ning Mare Tartus uued isiklikud rekordid poolmaratonis, päev hiljem Paide-Türi jooksul püstitas Mare taas uue isikliku ning Erik sai enda elu esimese karika. Saate aru, ma ei pea ise jooksma, selleks et nädalavahetust kordaläinuks nimetada:) Nädal hiljem võidab Erik enda vanusegrupi Tiina Idavainu jooksul, Helemai võidab jooksu naiste arvestuses. Need on asjad, mis annavad selgelt märku, et me ajame õiget asja! Täna sain kokku endise töökaaslasega, kes on ise alustanud treenimisega, esialgu kaalulangetamise eesmärgil, nüüd naudib jooksu täiega. See, kui ta ütleb, et ma olen olnud paljugi tema inspiratsiooniallikaks teeb headmeelt. Ma tunnen, et ma ei jookse ainult iseendale, vaid see annab ka teistele palju jõudu juurde. Ühesõnaga, mul on hea meel, et minu enda areng on tänu Viljarile olnud väga hea, mul on hea meel, et minu õpilased arenevad õiges suunas! Ma ei tahaks seda kõike nüüd ülevõlli keerata ja kõike ülivõrdes rääkida, aga teiste ning enda treenimine on see, mida ma tõeliselt tahan!\nJärgmises postituses võtan enda hooaja kokku ning räägin, mis saab edasi!


Katastri tunnus: 62401:001:0453\n2020.a. mais on valminud Pärnu uue rannapromenaadi ääres Rannarida Elamud. Mai 27C ja 27D aadressile ehitatud kaasaegsete ridaelamute põhirõhk on avaral ruumikujundusel, kaunil välimusel, kõrgel ehituskveliteedil ja energiatõhususel. Ühe ridaelamuboksi prognoositav aasta keskmine küttekulu ühes kuus on vaid ca 20 €.\nIdeaalne asukoht eluks linnas – kodu kõrval on uus rannapromenaad/kergliiklustee. 300 m. kaugusel asub Pärnu Tennisekeskus. Jalutuskäigu kaugusel lasteaed, kool, mitmed toidupoed, Pärnu Spordihall ja supelrannad. Südalinn vaid 5-minutilise autosõidu kaugusel.\nRannarida Elamud – stiili ja kvaliteedi kooslusest sündinud hubased kodud. Naturaalsed materjalid, mahedad toonid ja sanitaartehnika Saksa kvaliteeditootjatelt Duravit ja Hansgrohe. Hoonete ehitusmaterjalidena on kasutatud puidu ja kivi parimat kombinatsiooni, võttes eeskujuks põhjanaabrid. Hoonete fassaadid on puhta ja lihtsa stiiliga: seinte viimistlusmaterjalidena on kasutatud tasapinnalist betoonkivi, aktsendiks termotöödeldud voodrilauda, sära lisavad klaaspinnad.\n* Fotod on Rannarida Elamute möbleeritud ridaelamuboksidest 27C-6, 27D-1 ja 27D-6.


Võsu-Nõmmeveski matkarada, Lääne-Viru maakond\nRada algab Võsu telkimisalalt ja suundub Nõmmeveskile. Matkarada kulgeb mööda vanu metsateid, läbib Võhma põlisküla, kus näeb eelajaloolise asustuse jälgi - Tandemäe kalmeid. Pärast metsalõigu läbimist jõuab rada Joaveskile ja sealt edasi Nõmmeveskile, kus näed Lahemaa uhkeimaid jugasid. Rada on võimalik läbida ka jalgrattaga. Peatuda saad Nõmmeveski lõkkekohas, kus võib ka telkida.\nHea teada: Võsu-Nõmmeveski matkarada on osa 79 km pikkusest Oandult Aegviitu kulgevast Kõrve rajast.\nTallinn-Narva mnt (tee E20) 73. km, Viitnal, pöörata Võsu suunas. Edasi sõita mööda Viitna-Võsu mnt 6,5 km kuni Palmse külani, kust pöörata paremale Sagadi suunas. Sõita edasi mööda Palmse-Sagadi teed ja Rakvere-Haljala mnt-lt pöörata vasakule Võsu suunas. Sõita üle Võsu ringtee 400 m ja pöörata paremale. Sealt suunab viit telkimisalale, rada algab telkimisalalt.


Panime topelt-laia VÕRKKIIGE ül...\nSISALIKUBEEBI. Kümned sisalikud elavad me allü...\nLõpuks ometi. LÕPUKS OMETI. LÕ-PUKS O-ME-TI!!!...\nJuunikuine ROAD TRIP, California. Me Paul...\nJuunikuine ROAD TRIP, California sekvoiamet...\nMETSKITSED tänavu suvel, mil koera majas pole...\nKITSED KÖÖGIS...või vähemalt peaaegu et köögi...\nPÕLLUTÖÖD! Käisime kahel hommikul 'oma'...\nKOLM VARAHOMMIKUST KÜLALIST - kohaliku kõrre...\nBLOGIMISEGA on suvega seoses kuidagi kehvad ...\nKANEP LEGAALNE! 'Kanepiseadus' astus Oregonis ...


Looduse - ja Hingereis augustis — Arengukeskus Avitus\nLooduse - ja Hingereis augustis\n13. juuli 2011 - Anneli Valdmann\n1 päev, hind 13 EUR-i täiskasvanu, 3 õpituba ja 8 vaatamisväärsust\nOsale ainulaadsel Looduse - ja Hingereisil.\nEriline väljasõit loodusesse, koos taiji, meditatsiooni ja fotograafia õpitubadega. Lisaks räägime tagasiteel Tallinnasse sügisega seotud stressist ning kuidas sellega toime tulla.\nAntud reisi loodusesse teevad eriliseks selle erinevad osad. Külastame mitmeid looduskauneid kohti ning reisil osalejatel on võimalus teha kaasa kolmes õpitoas. Õpitoad toimuvad looduses ja nendel osalemine on vabatahtlik. Kui ükski õpituba huvi ei paku siis on võimalus lihtsalt loodust nautida, pilte teha või olla omad mõtetega.\nTeekond: Muuga Kabelikivi – Ülgase koopad – Jägala juga – Viru raba – Altja kaluriküla – Koprarada – Sagadi mõis – Nõmmeveski juga\nÕpitoad: toimuvad reisi kestel kolmes erinevas peatuspaigas milleks on Jägala juga, Sagadi mõisaaed ja Nõmmeveski juga. Ühe õpitoa kestvus on 30 minutit, ehk soovijad jagunevad gruppideks ja igas eelpool nimetatud kohas saavad nad osaleda ühes õpitoas. Järgmises kohas sel juhul juba järgmises õpitoas. Õpitoad ei ole ainult teoreetilised vaid ka praktilised, nendes õpitut saate kohe ka järele proovida.\n1. Taiji õpituba: juhendajaks on Kristina Rahumeel. Kristina on Reiki Meister, lõpetanud Hiina Traditsioonilise Meditsiinikooli ning osalenud mitmel kursusel Soome Loodusravi Instituudis, Inglismaal, Hispaanias ja Eestis. Tema juhendamisel on võimalus tutvuda taiji põhinevate energia harjutustega, praktiseerida niinimetatud ´rõõmupalli´ kogumist. Selle harjutuse püütakse äratada oma väge (chid, kundalini) ning liigutatakse seda oma kehas. See on tervendava mõjuga, tekitades kehas soojust ja mõnu tunnet.\n2. Meditatsiooni ja lõdvestava hingamise õpituba: juhendajaks on Eret-Maria Mathiesen. Eret onametilt holistiline psühhoterapeut, lõpetanud on ta Holistilise Teraapia Instituudi ja alates 2009 a peab oma erapraksist Tallinnas. Eret soovib teile pakkuda meditatsiooni harjutusi, mille eesmärgiks on lõdvestada meelt, anda energiat ja inspiratsiooni ning võimaldab kogeda midagi põnevat ja positiivset.\n3. Fotograafia õpituba: juhendajaks Kristi Reimets. Kristi on vabakutseline fotograaf, fotograafia koolituste läbiviija ja psühholoogia tudeng. Lõpetanud Tallinna Polütehnikumi fotograafia eriala ning töötanud nii fotostuudios kui ka ajalehe toimetuses. Kristi räägib teile loodusfotograafiast ning annab vihjeid, kuidas ja mida pildistada.\nKuupäev: 28 august 2011\nKestvus: 9.00 – 19.00\nAlgus ja lõpppunkt: Ülemiste keskuse parkla\nRegistreerimine: registreerimiseks palun täida ankeet, mis asub aadressil https://spreadsheets.google.com/spreadsheet/viewform?formkey=dGFRbFBXR05RZkZqZmt3UVpZcmpPYkE6MQ Lisainfo saadetakse peale registreerimist.\nMida kaasa võtta: kindlasti varu endale ilmastikule sobiv riietus ja jalanõud. Soovitav võtta kaasa ka sööki ja jooki pikniku jaoks, sest päev on pikk ja jõudu tuleb ammutada.\nMaksumus: täiskasvanud 13 Eur inimene, lapsed 10 Eur (kuni 7 k.a tasuta), kui maksad reisi eest enne 15.augustit.\nAlates 15.augustist on reisi hind täiskasvanud 15 Eur inimene, lapsed 10 Eur (kuni 7 k.a tasuta), kogutakse sularahas reisi päeval.\nÄraütlemine: mõjuvatel põhjustel kuni 15 augustini tagastatakse 100%, peale seda kuupäeva 50% reisi maksumusest.\nMaksta saab: MTÜ Avitus, konto 221034021931, Selgitusse: Väljasõit 28.08 ja kelle eest tasutakse\nHinna sees kuulub: mugavustega buss, profesionaalsed juhendajad ja õpitoad.\nLisatasu eest: Sagadi mõisamuuseumi külastus.\nReisile on veel ainult 10 vaba kohta. Kel soovi registreerige end esimesel võimalusel. Kohtumiseni\nKristi 2. august 2011\nMomendil on kõik kohad broneeritud. Kui veel soovijaid, siis palun saata mail kristi@avitus.ee\nKristi 11. august 2011


Inglismaa Terviseameti prioriteet nr 1: suitsuvaba ühiskond\nÄsja avaldatud Inglismaa Terviseameti strateegias 2020-2025 on prioriteet nr 1 suitsuvaba ühiskond. Inglismaa on seadnud endale eesmärgiks saada aastaks 2030 suitsuvabaks riigiks ning eesmärgi saavutamiseks rakendatakse tervisekahjude vähendamise strateegiat. Selle juures mängivad olulist rolli vähem kahjulikud tooted nagu e-sigaretid ja kuumutatav tubakas, mida soovitatakse kasutusele võtta suitsetamisest loobumise vahendina.\nInglismaa edumeelne suhtumine vähem kahjulikesse toodetesse on aidanud oluliselt vähendada suitsetamise levikut viimastel aastatel. Kui 2012. aastal suitsetas Inglismaal 20% täiskasvanud elanikkonnast, siis käesolevaks aastaks on suitsetajate osakaal langenud 15%-ni. Selle olulise languse juures nähakse olulist rolli e-sigarettidel, mis on alates 2013. aastast olnud enimkasutatavam suitsetamisest loobumise vahend Inglismaal.\nEuroopa riikidest on Inglismaast väiksem suitsetajate osakaal vaid Rootsis. Kuigi suitsetamise levik on Inglismaal vähenenud, siis on jätkuvalt kehva tervise ja enneaegsete surmade peamine riskitegur. Inglismaa Terviseamet soovitab nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil rakendada tervisekahjude vähendamise strateegiat ning kasutada kõige efektiivsemaid suitsetamisest loobumise meetodeid. Seejuures julgustatakse suitsetamisest loobumise nõustajaid soovitama senisest enam e-sigarette, sest teaduslikult tõestatult on tegemist kõige efektiivsemate suitsetamisest loobumise vahendiga (loe lähemalt siit).\nInglismaa Terviseametil on plaanis senisest enam keskenduda konkreetsetele ühiskonnagruppidele, kelle seas on suitsetamise levik kõrgem ning töötada välja nende jaoks efektiivsed suitsetamisest loobumise nõustamised ja kampaaniad. Näiteks on kavas ellu viia pilootprogrammid, mille raames on plaanis jagada tasuta e-sigarette toidupankades, et vähendada suitsetamise levikut vaesemates ühiskonnagruppides (loe lähemalt siit).\nInglismaa Terviseamet tugineb oma otsuste tegemistel teadusuuringutele, mistõttu on strateegias ette nähtud uuringute läbiviimine, millega soovitakse monitoorida ja analüüsida suitsetamisest loobumist soosivate tegevuste efektiivsust. Samuti on plaanis läbi viia järgmised uuringud e-sigarettide ja teiste vähem kahjulikumate toodete osas.


Oled siin: Uudised ja teated / Uudiste arhiiv / Hõimupäevad tähistavad taasiseseisvusaja 25. juubelit\nHõimupäevad tähistavad taasiseseisvusaja 25. juubelit\nOktoobri kolmandal laupäeval tähistatav hõimupäev on riiklik tähtpäev, mil heisatakse ka riigilipud. Sel päeval, tänavu 19. oktoobril, on Tallinna trammid ja trollid ehitud soome-ugri rahvaste lippudega. Tänavu liitusid eestlaste algatusega ka ungarlased, kes kuulutasid sama päeva oma riigis keelesugulasrahvaste päevaks.\nHõimupäevi tähistatakse Eestis, Soomes ja Ungaris juba alates 1928. aastast. Tänavune 25. juubel tähistab taasiseseisvusaja veerandsaja aasta künnisele jõudmist.\nHõimupäevade 2013 kogukava, ansamblid, filmiprogramm, maitsed, plakatid jm: http://www.fennougria.ee/index.php?id=28367


Nutimaja termostaat - Siesta.ee - Targa maja ekspert\nSisekliima eest hoolitseb juhtmeta termostaat\nKoduse sisekliima juhtimiseks sobib suurepäraselt Control4 termostaat, mis võimaldab juhtida ruumide temperatuuri, niiskustaset ja õhukvaliteeti. Paraku osatakse neist puudust tunda alles siis, kui ollakse neist mingil põhjusel ilma jäänud.\nJuhtmeta termostaadi kasutusvõimalused\nKoostöös ettevõttega Aprilaire loodud võimekas termostaat aitab juhtida teie nutikodu sisekliimat. Control4 termostaat ühildub suurepäraselt maailma enamlevinud kaubamärkidega ning seda on lihtne integreerida nutimaja põrandakütte, sundventilatsiooni, sega- ja maakütte süsteemidega. Termostaat võimaldab sisekliima temperatuuri seadistada selliselt, et näiteks öösel on ruumid jahedamad ja päeval soojemad. Lisaks näitab termostaat nii välist ja sisemist temperatuuri.\nLisaks Control4 poolt pakutavale saame juhtida KNX küttesüsteeme, mis võvad juba olla hoonele varasemalt paigaldatud või aitame lahenduse loomisel enda poolt pakutavaga. Oleme Ekinex toodete edasimüüjad Eestis ja eega pakume kõikvõimalikke Ekinexi termostaate ning juhtimisseadmeid.\nJuhtmevaba termostaadi andmeleht\nControl4 kliimasüsteemide infoleht


CSL » Huvitavat » Artiklid » Page 2\nUnes kõndimine on inimeste seas levinud probleem, kuid kas seda esineb ka koerte seas? Lühikene vastus on võib-olla. Koertel võib olla küll võime unes kõndida, kuid nad ei tee seda nii nagu inimesed. Kui inimene unes kõnnib, ei pruugi teine inimene sellest aru saada, sest uneskõndija käitub “normaalselt”. Tema koordinatsioon on hea, ta kõnnib sirge seljaga ning teeb oma tavapäraseid toimetusi. Koerad nii ei tee. Kui koer unes kõnnib, sarnaneb see väga...\nSul läheb vaja: 1 pakk (400g) meat&vegetable hakkliha 4 muna (M suurus) minimuffinivormid Tee nii: Pane ahi 200 kraadi peale. Sega kausis hakkliha ja 2 muna. Pane mass vormidesse ja küpseta ahjus kuni hakkliha on küpsenud, väikeste muffinite puhul piisab 10-15 minutist. Tõsta muffinid jahtuma. Keeda 2 muna, purusta ja puista muffinitele peale. Just nende delikatessidega peeti chihuahua Näpukese neljas sünnipäev, kus oli maiustamas 20...


Nüüdiskunst vajab loomingulist ja kriitilist käsitlust — Sirp\nPiia Ruber Kriitiku ja kuraatori Aliina Astrovaga vestleb Reet Varblane. 24. jaanuaril avati Temnikova ja Kasela Lastekodu tänava galeriis Aliina Astrova kureeritud näitus „500 000 inimest on hetkel õhus. Tere tulemast lõputu potentsiaali maailma!” või nagu kuraator ise on kasutanud ingliskeelset pealkirja „There are 500, 000 people in the air right now. Welcome to the world of infinite potential!”. See on Londonis kuraatori- ja kriitikuhariduse omandanud Aliina Astrova teine kuraatoriprojekt selles galeriis, kuid ta on kureerinud mitmeid nüüdisnäitusi nii Londonis kui ka Tallinnas, kirjutanud kriitikat nii rahvusvahelises kui ka Eesti kunstiajakirjanduses. Praegu töötab ta veel ajakirja KUNST.EE inglise keele toimetajana. Lastekogu tänava galerii näitusele tulles näeb vaataja kõigepealt aknaid katvaid suuri fotosid ning nende vastas mullikilesse mässitud seina. Fotod on Tallinnast, kuid need on niiviisi võetud, et neil võib olla ükskõik milline nüüdisaegne pilvelõhkujatega suurlinn. Tavaliselt Tallinna ei mõtestata suurlinnana.See ongi see, mis mind on selle näituse puhul huvitanud. Enne sind käis näitusel üks noormees ja ütles sama asja. Fotodel on tegemist öise tuledes linnaga. Mind hakkas huvitama mõte Tallinnast suurlinnana, mitte füüsilises, vaid infokandja mõttes: mis Tallinn ise tahab olla, kuidas suudab selle teisteni viia, kuidas seda vastu võetakse. Kui rääkida just neist kõrghoonetest, siis selles piirkonnas, Stockmanni kaubamaja ümbruses, kasvasin ise üles. Mäletan seda aega, kui seal polnud ühtegi kõrghoonet. Kui hakkasin neid pildistama, ise mõeldes, et saan kümmekond pilti, tuli välja, et hooneid on vaid viis-kuus tükki, mitte rohkem. Seega ei põhinenud minu enda linnataju mitte sellel, mis Tallinn tegelikult on, vaid illusioonil sellest tegelikkusest. Seda taju ma siis üritasingi paigutada üldisemasse konteksti, seda nii psühhogeograafilises, majanduslikus, poliitilises kui ka esteetilises mõttes. Oluline küsimus selles protsessis oli, kuidas konverteerida tegelikkuse ja selle tajumise suhe kunstilisse vormi, kuidas avada tegelikkuse keeruline olemus visuaalse kaudu. Mulle tundub, et nendes piltides on tegelikkuse ja illusiooni pinge säilinud. Kui mõelda väljapaneku pealkirja peale, siis ei viita sa mitte ühelegi paigale, vaid sellele, mis jääb paikade vahele ehk siis õhus või lennukis viibimisele või teisi sõnu kõige kiiremale viisile, kuidas saab ühest kohast teise. Rahvusvahelised lennujaamad on suurlinna lähistel. Kuidas selles kontekstis vaadata Tallinna?Pealkiri on HSBC pangareklaam. Nägin seda esimest korda neli-viis aastat tagasi ning olen seda juhtunud ikka uuesti lennujaamades nägema. Kohe esimesel korral avaldas muljet, kuidas maailma üks suurimaid panku reklaamib ennast lennunduse ehk kommunikatsiooni abil. Need laused kirjeldavad minu arvates väga konkreetselt tänapäeva neoliberalistlikku hoiakut, kus maailma majanduslik-poliitilist potentsiaali otsitakse selles, kui kiiresti ja kui palju saab kaupa, inimesi, kunsti ühest kohast teise transportida. Sellest lähtuvalt muutub ka linnade roll ja tähtsus. Oluliseks ei osutu pindala ega rahvaarv, vaid kui kättesaadavaks on näiteks Tallinn võimeline ennast muutma. Prantsuse autori Michele Huellebecqi „Kaart ja territoorium” („Map and Territory”) romaani peategelane vaatab huviga Ryanairi kataloogis trükitud kaarti: just see, kuhu odav lennufirma oma lennukeid saadab, dikteerib kaardil linnade nähtavuse. Kunsti nähtavuse dikteerib selle võime liikuda võrgustike kaudu. Siit ka näitusel eksponeeritud hiiglasliku mullikilesse mähitud seina idee.\nSiit kerkib kaks küsimust. Üks on seotud praegusaegse kommunikatsiooni haprusega, mille suurepärane näide on paari aasta tagune vulkaanipurse Islandil, mis halvas terve Euroopa (ja selle kaudu kogu maailma) lennuliikluse, ja teine kõikvõimalikud inimeste loodud viirused, mis võivad võrgusüsteemid halvata. Mida paremat tehnoloogiat kasutada, seda kergem on seda ka läbi lõigata.\nSee kaasneb ühise, globaalse võrgustikuga. Pole ju vahet, kas tegemist on lennuliikluse või virtuaalse võrgustiku, internetisüsteemiga, kuna praegu on need tihti pandud toimima ühesuguste eesmärkide nimel. Probleem pole isegi võrgustikus, vaid majanduslikus ja poliitilises loogikas, millele võrgustik allub või allutatakse.\nTeine küsimus on mul seotud linna, antud näitel siis Tallinna enda esitlusvõimega, enese nähtavakstegemisega. Kui mõelda kõige nüüdisaegsema transpordiliigi ehk siis lennuühenduse peale, siis strateegiliselt kõige olulisem paik on lennujaam. Tallinna puhul tundub, et naabrite Helsingi või Riiaga võrreldes jääb see tasapisi järjest väiksemaks ja vaiksemaks. Tallinn (ka Eesti) on lennuühenduse mõttes üsna raskesti kättesaadav paik. Potentsiaali pole osatud kasutada.\nSelle projekti kontekstis on mind huvitanud kättesaadavuse laiem mõiste. Meie lennupotentsiaal on küll tagasihoidlik, aga internetiühenduse poolest, e-riigina oleme ise igal pool kättesaadavad ja saame ka ise kõikvõimaliku teabe hõlpsasti kätte. Mulle on Skype, mille üle eestlased on väga uhked, väga oluline olnud. Võib isegi öelda, et Skype’ist selle näituse idee alguse saigi. Seda nii praktiliselt, kuna pidin selle kaudu palju suhtlema, kui ka kriitiliselt, sest laiemas plaanis üritasin ju mõtestada lahti seda, kuidas info tänapäeval liigub, mismoodi seda ühest formaadist teise konverteeritakse, mis selle käigus kaduma läheb ja mille võrra rikkamaks saadakse. Sellest, kuidas see protsess aset leiab, sõltub, kuidas ennast inforuumis tunnetame. Seda nii virtuaalses kui ka füüsilises ruumis, näiteks linnas.\nOled sa seoses selle projektiga küsitlenud Tallinna külastanud turiste ja ka tallinlasi? Mida nemad praegusest Tallinnast arvavad? Ma ei pea silmas sotsioloogilist uurimust, vaid kolleegide-sõprade küsitlemist.\nKüsitlust ma just korraldanud ei ole, aga selle aja, kahe aasta jooksul, mis ma Eestis tagasi olen, on mul olnud paar-kolm juhtumit, mis on selle projekti idee tekkimist mõjutanud. Esimene oli poolteist aastat tagasi Tallinna Kunstihoone Maria Arusoo kureeritud näituse „Kontiinum_kunst kui taju. Ruum kui protsess” avamise ajal, kuhu oli kutsutud kunstnikke ja kriitikuid ka kõikjalt väljastpoolt Eestit. Istusin Londoni (nüüd peaks elama Berliinis) kriitiku Lisa Blanningu kõrval, kes vaatas kuraatorit ja publikut ning imestas, et kõik on nii stiilsed. Asi ei olnud inimeste isiklikus stiilsuses või väljapeetuses, vaid selles, et ta ei näinud enam Ida- ja Lääne-Euroopa nüüdiskunsti näituse külastajates erinevust. Ta oli tulnud eelarvamusega kohata teistsugust, n-ö üleminekuühikonda, aga leidis eest samasugused koodid, lääne kunstimaailmaga homogeense pildi.\nTeine juhtum on otseselt praeguse projektiga seotud. Sellele osutab mullikilesse mähitud ajutine vahesein, mis sai püstitatud kahe inglise kunstniku Ed Lehani ja Dean Blunti näituse tarvis. Selgi näitusel käsitlesin infot valmisobjektina ja esitasin küsimusi selle levimisega kaasneva olukorra kohta. Ed oli siin pikemalt ja imestas, kui palju on Tallinnas neoonkirju. Pildistasime neid ning nende fotode põhjal oleks võinud arvata, et need on võetud kuskil Tōkyōs. Tallinna oli päris huvitav vaadata kellegi teise pilguga, saada aru, kuivõrd konverteeritavad on selle linna koodid. Seetõttu, vaadates öise linna pilte, mis galerii aknaid katavad, tunneme ära homogeense linnapildi, mitte konkreetselt Tallinna.\nEks juba 1990ndatest peale ei saa ka meil rääkida homogeensusest ei loodava kunsti kunstnikkonna ega ka vastuvõtja mõttes. Meie kunstivälja tasandid erinevad üksteisest märksa rohkem, kui ükskõik milline neist tasandeist samalaadsest lääne tasandist. Nii võib ükskõik millise näituse avamisel teha vahet, kas tegemist on ametnikkonna või kunstnikkonnaga: inimeste esitlemisviis räägib järjest rohkem nende kuuluvuse kohta.\nEhk vanemate põlvkondade puhul on see rohkem nii, aga see võib tuleneda ka sellest, et kunst on Eestis marginaliseeritud ala. Aga laiemas mõttes on ka siin ju olukord muutunud. Näituse tegemise ajal käisime Stockmanni läheduses söömas: trendikas ja noortepärases kohas poleks ma kunstnikul ja ärimehel erilist vahet teinud. Väljanägemise, eneseesitlemise koodid on viimaste aastate jooksul palju ühtlasemaks muutunud, kuna info eri stiilide kohta levib ülikiiresti ja on kõigile kättesaadav. Loomulikult on oluline, et info liigub vabalt, seda ei tohi alahinnata, kuid peame olema valmis tunnistama ka seda, et nii kunstis kui ka laiemas sfääris toodab globaliseerimine järjest homogeensemat pilti. Niipalju, kui olen seda uurinud, siis ilmselt peitub vastus just lokaalses mõtlemises.\nKas mõtled paikkonna eripära?\nKüsimus ei ole isegi piiritletud geograafilises asukohas, vaid probleemis, olukorras. Neid tuleb lahendada lokaalselt. Kui suhtuda kriitiliselt neoliberalistlikku süsteemi ja üritada sellele alternatiive luua, siis ei tule otsida väljapääsu mitte ühtsetes, universaalsetes, odavates lahendustes, vaid iga probleemiga tuleb tegeleda kui eraldi nähtusega. Siis võivad sündida ka erakordsed lahendused. See ei pruugi majanduslikult olla kõige jätkusuutlikum, aga selles ehk ongi mõte: olukorras, kus domineeriv süsteem tähtsustab majanduslikku efektiivsust, võiksid vastupanutaktikaks olla lahendused, mis on vajalikud, mitte majanduslikult õiged. Pealegi, suhtudes igasse olukorda kui erilisse juhtumisse, vähendaksime stereotüpiseerimist, mis soosib ebakriitilist mõtlemist.\nKas on loota, et Lastekodu tänava galerii jääbki ideede läbimängimise paigaks?\nKui sa pead silmas seda, et sellest galeriiruumist saab projektipõhise programmiga näitusepind, siis jah, mulle meeldiks see plaan küll. Kuna tegemist on noore, areneva paigaga, siis arutame omavahel pidevalt, milliseks peaks see kujunema, millised võiksid olla eragalerii rollid praeguses kontekstis. On selge, et tuleb arvestada lokaalset eripära: eragalerii formaat, mis toimib hästi Londonis, ei pruugi olla siin sama edukas. Lastekodu galerii on just selline pind, mis sobib eksperimentaalseteks projektideks: see ei ole väike vanalinna galerii ega ole ka mahukas kunstihoone ega muuseum. See on väga huvitav ruum ka oma erilise ülesehituse ja asukoha poolest.\nMilline on Lastekodu galerii publik?\nSee on veel lõplikult välja kujunemata, tegu on uue galeriiga ning siiani on näitusetegevus kulgenud ebaregulaarselt. Nüüd on plaanis hakata näitusi regulaarselt korraldama: ühel kuul Lastekodu galeriis, teisel Müürivahe galeriis. Selle skeemi järgi on kõik näitused avatud kaks kuud. Usun, et siis on see ka publikule kättesaadavam. Kui mõelda avamiste peale, siis on käinud suhteliselt palju rahvast, on olnud ka neid inimesi, keda ma ei tunne ega ole seal kunagi näinud, mis on märk sellest, et info liigub järjest laiemalt.\nKas on kavas näitustele lisaks korraldama hakata ka arutelusid, seminare, töötubasid, kunstnikega kohtuda? Kui võtta kas või praegune väljapanek, siis jääb see selgituste ja arutluseta pisut steriilseks. Visuaalsete märkide ja koodidega harjunud külastajal tekivad assotsiatsioonid, ta leiab endale tähendusvälja, konteksti, aga oleks nagu veel tuge vaja.\nSelle näituse puhul on mitmed inimesed tundnud huvi arutelu vastu, seega loodan veel enne näituse lõppu kutsuda huvilised galeriisse kohvi ja konjakit jooma ja vabas vormis arutlema, aga järjepidevat lisaprogrammi pole küll plaanis. Vahest olen ise targemaks saanud ja mul on kadunud soov suruda kõiki asju rangesse vormi. Pigem korraldan selliseid asju siis, kui tunnen, et on tekkinud vajadus.\nSellest sügisest õpetad ka EKA disaini osakonnas.\nIndrek Sirkel graafilise disaini osakonnast tegi mulle läinud suvel selle ettepaneku ja kuna oleme Indrekuga ka varem hariduse teemal huvitavaid diskussioone pidanud, siis nõustusin. Ma hindan hariduse ühiskondlikku rolli väga kõrgelt, kuid suhtun kriitiliselt Eestis üldisemalt levinud kunstiõpetamisformaati: õpetatakse selgeks kindlad vormid ja reeglid, selle asemel et arendada kriitilist mõtlemist ja aktiivset osalemist. Seega keskendun oma tundides just diskussioonidele. Olen saatnud tudengitele igal nädalal uue teksti läbilugemiseks. Mõned on keerulised akadeemilised tekstid, mõned ajakirjandusest võetud lihtsamas keeles kirjutised. Üks tudengitest valmistab lühikokkuvõtte ja siis arutame teksti. Tekstid kasvasid välja eelmise tunni arutluskäigust ehk siis vajadusest, mitte ette formuleeritud kavast. Üks esimesi oli filmi „Pimeduse rüütli taastulek” („The Dark Knight Rises”) arvustus, mida kutsusin kommenteerima Tarmo Jüristo. Ta oskas pöörata tudengite tähelepanu mitte ainult tekstis olevale infole, vaid samm-sammult ka sellele, kuidas tekstiga kriitiliselt tegeleda. Kuidas terminoloogia tagant sõnumit välja lugeda ja sellega suhestudes oma arvamus vormistada. Kursuse lõpuks osutus regulaarne võimalus omavahel arutleda tudengitele palju tähtsamaks kui konkreetsest tekstist saadud informatsioon. See pole sugugi nii elementaarne, kui esmapilgult võib tunduda, kuna sellisele praktikale siinses kunstiõppes tihtipeale rõhku ei panda.\nKas Londonis õpetati sulle kriitilist lugemist? Sa oled oma kunstiteoreetilise hariduse saanud Londoni Saint Martins College of Art and Design’is.\nMinu BA-kursus „Kunsti ja disaini kureerimine, kommunikatsioon ja kriitika” pole küll parim näide, sest see oli uus kursus ja paljud õppekava aspektid polnud tollal veel välja arendatud. Aga sellegipoolest erines õpetamismeetod juba siis Eesti ülikoolide omast kõvasti: meil oli väga vähe loenguid, põhirõhk oli uurimusel põhineval iseseisval tööl. Euroopa ülikoolides on kriitikakursused väga levinud, Eestis pole aga minu teada mitte ühtegi. Kui lugeda siinseid kunstikirjutisi, siis on selge, et on koolitatud ajaloolasi, semiootikuid, kunstnikke, kuid mitte kriitikuid. Puudub kriitikatraditsioon. Viimase paari aasta jooksul on hakatud rohkem avalikult arutama praeguse kunstirolli ja -välja seisu üle, kuid see ei ole puudutanud kunsti kriitilist käsitlust. Tuleb teadvustada, et samamoodi nagu kaasaegne kunst, kus pidevalt toimub areng ja diskussiooni mõtestatakse ümber, nii on ka sellega kaasnev kriitika pidevas liikumises.\nMilline kunst on sinu arvates vajalik?\nKunst, mis mitte ei kirjelda tuimalt asju või olukordi, vaid avab nende olemuse komplitseerituse. Mulle ei piisa intelligentsetest ja vaimukatest viidetest või isikupärasest tehnikast. Ka kunstilise vormi kasutamine ise peab olema õigustatud. Seega toimib hea kunst väga mitmel tasandil, ka esteetilisel. Lehani ja Blunti näitus, mida mainisin, on hea näide. Paigaldasime galeriisse Adidase poolt Londoni olümpiamängude ajaks loodud seina reproduktsiooni. Must sein, mille peale oli spray-värviga kirjutatud Adidase loosung „Mitte miski pole võimatu” („Impossible is nothing”) ning maalitud brändi ikoonilised kolm triipu. Ed oli seinale riputanud plakatid, mis taastasid originaalis brändireklaamina mõeldud objekti rolli seinana, kuhu saab midagi üles riputada, või majaseinana, kuhu on tehtud grafiti, teiselt poolt kopeeris see Facebooki seina kui kohta, kuhu edastatakse informatsiooni. Need paralleelid ajendasid mõtlema info ja ideede levimise üle. Nii galerii kui ka kunstnike kohalolek olid kaasatud sellesse diskussiooni. Kommertsbrändi originaalideed reprodutseerides suutsime tekitada eragaleriisse objekti, mida isegi parima tahtmise korral poleks saanud müüa, sest see poleks uksest välja mahtunud. Ühesõnaga, ükski asi polnud seal juhuslik, kõigi rollide ja positsioonide kohta esitati tegevuse käigus küsimusi. Selline kunst toimib žestide tasandil ja just seetõttu tekitab enda ümber äärmiselt palju kriitilist ruumi.


Hiina kohandatud sarvest puidust nupp Tootjad, tarnijad, tehas - pakkumine - MIMO FLOW CONTROL\nKodu > Nupp > Puuvilja nupp > Sarve puidust nupp\nSarve puidust nupp\nLoominguline koomiksinupu isiksus on julge, dekoratiivne puust nupp, selle kuju on ilus ja lihtne. Puhtad looduslikud aksessuaarid kasutavad kõik keskkonnakaitselisi materjale, mis sobivad lastele, isiksuse ja kvaliteedi tagamiseks, tasuv, moekas stiil, laialdane kasutamine, pikaajaline tähtajaline varu, suur kogus soodsalt!\n1. SissejuhatusSarve puidust nupp\nLoominguline koomiksinupu isiksus on julge, dekoratiivne puust nupp, selle kuju on ilus ja lihtne.Puhtad looduslikud tarvikud kasutavad kõik keskkonnakaitselisi materjale, mis sobivad lastele, isikupärasuse ja kvaliteedi tagamiseks, kulutõhusaks, moes stiiliks, laialdaseks kasutamiseks, pikaajaliseks varuks, suures koguses soodustingimustest!\n2. Toote parameetridSarve puidust nupp:\nEnimmüüdud uhked puidust kahe auguga ovaalsed vorminupud\nValige see, mis meil on või kohandatud\n30 * 10mm, 40 * 12mm, 50 * 14mm või 60 * 15mm või kohandatud.\nLooduslik värv või trükitud\nNööbid käsitöö valmistamiseks, kaunistamiseks, isetegemiseks ja hobiks, rõivaste kaunistamiseks.\nBlisterpakend, kleepuv seljaosa ja seejärel polümeerikotiga tagakaart.\n1 --- 30% tagatisraha ja 70% B / L eksemplari 2 --- Paypal vastu\n30–45 päeva pärast laekumist.\n3000 pakki nädalas\nDekoratsioon, isetegemine, kriitikad ja muud festivalid, pulmad, kaartide valmistamine jne.\n3. Juhised toote kasutamiseksSarve puidust nupp:\n4. Pakendamine ja transport\nToote eelisedSarve puidust nupp: palgivalik tooraineks, looduslik puidutera, selgelt nähtav, keskkonnakaitse, vähese süsinikusisaldusega, retro stiil.\n1. küsimus: kuidas ma saan proovi saada?\nSuurema krediidi korral proovige alati kõike lihtsamaks muuta, vajate vaid nelja sammu:\nSaatke oma proovitaotlus - tagasisidet koos kuludega - kinnitage kulu ja koostage makse - saatmise näidis\nQ2: mis on tellimuse protsess?\na. Laotoodete puhul:\nSaatke oma üksikasjalik taotlus â † ’Tagasiside pakkumisega â †’ Kinnitage pakkumine ja sooritage makse â † ’Kvaliteedikontrollâ †’ Packingâ † ’Tarne â †’ Pärast hooldust â † ’Korrake tellimust ..\nb. Kohandatud toodete jaoks:\nSaatke oma üksikasjalik taotlus â † ’Hinnapakkumistega tagasiside â †’ Hinnapakkumise kinnitamine ja makse sooritamine â † ’Tehke kinnitamiseks kunstiteos â’ ’Massitootmineâ †’ Kvaliteedikontrollâ † ’Packingâ †’ Deliveryâ † ’Pärast hooldust â †’ Korrake tellimust ..\n3. küsimus: kuidas tellimuse eest maksta?\nValikuid on neli: Alibaba Trade Assurance, pangaülekanne; Western Union; Money Gram;\nValige selle korraldamiseks kõige sobivam viis.\n4. küsimus: mis on saatmisviis?\nEnamiku kaupadest saatis rahvusvaheline õhutranspordi ettevõte, nagu DHL, UPS, FedEx, TNT.\nTavaliselt kulub umbes 3-4 tööpäeva.\nVõimalik korraldada ka meretranspordi vedu.\nKui te ei leidnud ühtegi sarnast eset, mida soovite, võite saata mõned fotod.\nKuna meie kataloog ja veebisait ei sisaldanud kõiki meie tooteid.\nKookospähkli koore nupp


Ph.D. poliitikateaduses, Boston, Ameerika Ühendriigid 2021/2022\nTere tulemast Boston College politoloogiaosakonda Oleme ebatavaline osakond, osakond, mis on vastu olnud tendentsile, et poliitikateaduse uurimine on eemal kodanikele ja poliitilistele osalejatele olulistest küsimustest. Kuigi me oleme eriti tugevad humanistlikes ja kvalitatiivsetes poliitikavaldkondades, tähistame me metoodilist mitmekesisust. Osakonnas õpetab 24 täistööajaga õppejõudu (nii vanem kui ka noorem). Samuti oleme õnnelikud, et meil on kolleege paljudes teistes teadus- ja praktikaasutustes. Selle tulemuseks on märkimisväärne teema ja akadeemiline lähenemine. See, mis ühendab meie riiklikult tuntud õppejõudu, on poliitiliste probleemide ülimuslikkuse tunnustamine ja veendumus, et need probleemid peaksid kindlaks määrama iga juhtumi puhul sobiva metoodika. Magistri- ja doktoriõppeprogrammid on paindlikud õppevaldkondade ja kursuste osas. Lisaks osakonnas pakutavatele erinevatele kursustele on üliõpilastel võimalus võtta kursusi ka teistes valdkondades Boston College ning ka teistes Boston Area Consortiumi moodustavates asutustes. Üliõpilasi kutsutakse tervitama Boston College uurides mõnda neljast traditsioonilisest poliitikavaldkonnast: Ameerika poliitika, võrdlev poliitika, rahvusvaheline poliitika ja poliitiline teooria. Programmi väike suurus - umbes viis kuni kuus üliõpilast lubatakse igal aastal doktoriõppesse - võimaldab isiklikku tähelepanu ja tihedat kontakti teaduskonnaga. Mitteametlik kollokvium ja formaalsemad ettekanded täiendavad tavapärast akadeemilist vahetust; arenenud õpilastel on võimalus õpetada õppejõudude järelevalve all. Kuigi meie põhitähelepanu on meie õpilaste haridusele, pöörame suurt tähelepanu nende professionaalsele arengule, valmistades neid ette akadeemilistele ja mitteakadeemilistele tööturgudele. Enamik meie õpilastest annab võimaluse oma klasside õpetamiseks ning kõik saavad nõu ja juhiseid oma töö avaldamiseks. Paljud kraadiõppekursused on seminarid, kus üliõpilane vastutab lugemiste analüüsimiseks, kirjalike ja suuliste ettekannete koostamiseks ning klasside arutelude juhtimiseks. Need on kogemused, mida me oma kursustel üldiselt julgustame, kuid 15 või enama õpilasega seminar sobib ideaalselt selleks. Klassid on väikesed, mis soodustab mitte ainult vestlust, vaid ka tihedat seost õpilaste ja õppejõudude vahel. Õhkkond on mitteametlik ja kollegiaalne: nii kraadiõppe üliõpilased kui ka õppejõud näitavad sõbralike, kuid tõsiste arutelude ja teadusliku vahetuse tavapärasel kombel praktilisi ja filosoofilisi probleeme. Graduate Program Sissejuhatus Poliitikateaduste osakond pakub ainulaadset programmi, mis vastavalt Boston College traditsioonile keskendub praktilistele ja teoreetilistele olulistele küsimustele. Magistri- ja doktoriõppekavad on valdkonnad ja kursused paindlikud ning võimaldavad üliõpilastel õppida teistes osakondades ja teistes ülikoolides Bostonis. Programmi väike suurus - umbes viis kuni kuus üliõpilast lubatakse igal aastal doktoriõppesse - võimaldab isiklikku tähelepanu ja tihedaid kontakte teaduskonnaga. Mitteametlik kollokvium ja formaalsemad ettekanded täiendavad tavapärast teadusliku vahetuse järjekorda ning arenenud õpilastel on võimalus õpetada õppejõudude järelevalve all. Poliitikateadused on neli: Ameerika poliitika, võrdlev poliitika, rahvusvahelised suhted ja poliitiline teooria. Osakonnas õpetavad kakskümmend kolm täistööajaga professorit - nii nooremad kui ka kõrgemad õppejõud. Selle tulemuseks on teema ja akadeemilise lähenemise suur mitmekesisus. Paljud kraadiõppekursused on seminarid, kus üliõpilasele on pandud märkimisväärne vastutus lugemite analüüsimiseks, kirjaliku ja suulise ettekande koostamiseks klassile ning arutelude suunamine. Need on kogemused, mida me oma kursustel üldiselt julgustame, kuid 15 või vähem õpilast sisaldav seminar on selleks otstarbeks ideaalne. Klassid on väikesed, mis soodustab mitte ainult vestlust, vaid tihedat seost õpilaste ja õppejõudude vahel. Õhkkond on mitteametlik ja kollegiaalne. Akadeemilise kogukonnana näitavad nii magistriõppurid kui ka õppejõud ebatavalist praktiliste ja filosoofiliste probleemide segu sõbralike, kuid tõsiste arutelude ja teadusliku vahetuse traditsioonides. Doktoriprogramm Ülevaade Neljateistkümnele kursusele (42-43 ainepunkti) on vaja programmis osaleda võivaid üliõpilasi, kellel ei ole eelnevat lõpetamist ega magistrikraadi. Õpilased valivad semestri jooksul kolm kursust. 14-st kursusest võib kolm olla iseseisvas õppes ja kaks (mitte rohkem kui üks semester) mitte-kraadiõppes. Üldjuhul peavad kraadiõppes osalevad üliõpilased tegema täiendavaid tööülesandeid. Magistrikraadiga programmis osalevad õpilased võtavad vähemalt kümme kursust (30 ainepunkti), millest kaks võivad olla iseseisvas õppes ja kaks bakalaureuseõppe tasemel. Magistriõppes nõutavate kursuste täpne arv sõltub peamiselt sellest, kui hästi nende eelmine töö vastab meie nõuetele. Alustama Osakonna kursuste pakkumised on korraldatud neljas valdkonnas: poliitiline teooria, Ameerika poliitika, rahvusvaheline poliitika ja võrdlev poliitika. Need väljad on jaotatud alamväljadeks, nagu allpool loetletud. Õpilased valivad ühe valdkonna oma peamise koondumisvaldkonnana koos ühe väikese väljaga. Suurtöötaja koosneb kaheksast kursusest konkreetses valdkonnas, mille ettevalmistamine toimub vähemalt kolmel alamväljal (neli, kui peamine valdkond on poliitiline teooria). Alaealine koosneb neljast kursusest. Õpilased peavad võtma kaks täiendavat kursust; neid võib siiski jagada, kuid üliõpilane valib, ja seda võib isegi võtta mõnes muus osakonnas. Neid kahte kursust võiks kasutada ka vabatahtliku teise alaealise poole, mis koosneb ainult kahest kursusest. Nii suuremates kui ka väikestes valdkondades jäetakse üliõpilastele märkimisväärne kaalutlusõigus kursuste valiku osas, kuid üliõpilased võivad olla vastutavad laiaulatuslike eksamite eest valdkonna põhiteadmiste, samuti oma individuaalsete kursuste eest. Ameerika poliitika Riiklikud poliitilised institutsioonid Pooled ja valimised; Huvigrupid; Sotsiaalsed liikumised Poliitiline majandus, avalik poliitika ja haldus Ameerika välispoliitika Põhiseadus Ameerika poliitiline mõte Riigi ja linna poliitika Rahvusvaheline poliitika Rahvusvaheline süsteem Rahvusvaheline poliitiline majandus Võrdlev välispoliitika Poliitiline teooria Vana ja keskaegne teooria Varane kaasaegne teooria: Machiavelli Montesquieu Hiljutine kaasaegne teooria: Rousseau Nietzsche Empiiriline ja kaasaegne teooria Ameerika poliitiline mõte Võrdlev poliitika Õpilased võivad valida, kas spetsialiseeruda konkreetsele piirkonnale või keskenduda temaatilisele lähenemisele. Neilt oodatakse siiski, et nad näitaksid mõningat olulist pädevust võrdleva poliitika mõlemas lähenemisviisis. Õpitulemused Ph.D. programmist eeldatakse, et meie õpilased: näidata põhjalikke teadmisi kahe peamise poliitikateaduse alamvaldkonnast õpetada tõhusaid kursusi kahes poliitikateaduse alal teostama algset teaduslikku uurimist ühe või mitme poliitikateaduse alal avaldavad oma uurimistöö tulemused ja kindlustavad akadeemilised või muud ametialased ametikohad omama head arusaamist poliitikateaduse nõuetekohasest kutse-eetikast Rahaline abi Osakonna rahastamine Doktorantidele antakse üldjuhul rahalist abi teadustöö assistentide vormis. Nende auhindade hulka kuulub konkurentsivõimeline stipendium ja täiskoolis õppekava kõigi programmiga seotud kursuste puhul. Doktorantide ülesandeks on üldjuhul õppejõud pärast esimest aastat. Rahastamist võib pikendada kuni viieks aastaks sõltuvalt rahuldavast edusammust kraadiõppe lõpetamisel. Ph.D. kandidaatide eeldatavasti jätkab kraadi täistööajaga ja säilitab rahuldava edu kraadi nõuete täitmisel.\nThe Robert J. Morrissey College of Arts and Sciences fosters the rigorous intellectual development and the religious, ethical, and personal growth of its students. Morrissey College faculty and studen ... Loe edasi\nThe Robert J. Morrissey College of Arts and Sciences fosters the rigorous intellectual development and the religious, ethical, and personal growth of its students. Morrissey College faculty and students directly engage the world’s most pressing problems, using their gifts to enhance the common good. Näita vähem


Tootjahinnad kasvasid aastatagusega võrreldes 6,5% - Kaubandus\nTootjahinnad kasvasid aastatagusega võrreldes 6,5%\nStatistikaameti andmetel olid juulis töötleva tööstuse tootjahinnad keskmiselt 6,5% kõrgemad kui aasta tagasi. Eelmise kuuga võrreldes tõusid hinnad 0,3%. Aastane hinnatõus on viimased neli kuud püsinud praktiliselt samal tasemel.\nÜldiselt jätkusid juulis samad arengud, mis on töötleva tööstuse tootjahindu iseloomustanud ka eelnevatel kuudel. Toiduainetööstuse tootjahindade kasv pidurdus, kuid endiselt üsna tagasihoidlikul määral. Eelmise aasta juuliga võrreldes olid hinnad keskmiselt 18,1% kõrgemad. Eelneva kuuga võrreldes on piimatoodete tootjahinnad langenud juba viis kuud järjest. Peamiselt on langust põhjustanud piima kokkuostuhindade alanemine. Ülejäänud harudes jätkus mõõdukas tõus, mida juhtis joogitootmine, kus hinnad kavasid 5% eelneva kuuga võrreldes ning 15% aastases võrdluses, teatas majandusministeerium.\nSuurematest tööstusharudest jäi juulis tootjahindade tõusust puutumata puidutöötlemine ning puidutoodete tootmine, kus hinnad jäid eelmise suve tasemele, aga kuises võrdluses langesid rohkem kui protsendi jagu. Sektoris on toormega varustatus paranenud ning palgasurve alanenud, kuid ka nõudlus alanenud, mistõttu on peatunud ka tootjahindade tõus. Enam puudutas hinnatõus kemikaalide ja keemiatoodete tootmist ning elektrimasinate ja aparaatide tootmist, kus hinnad kerkisid aastaga rohkem kui 7%.\nEesti Konjunktuuriinstituudi juulikuise küsitluse põhjal on tööstusettevõtete hinnatõusu ootused eelmiste kuudega võrreldes veidi tõusnud. 2/3 ettevõtjatest prognoosis lähikuudeks müügihindade püsimist praegusel tasemel, veerand küsitletutest ootas hindade kasvu. Suuremaid hinnasurveid võis jätkuvalt näha keemiatööstuses.\nPärast juunikuu kiiremat tõusu juulis ekspordihindade osas olulisi muutusi ei toimunud. Kuises võrdluses oli keskmine hinnatõus vaid 0,1%, aastane kasvutempo aeglustus 4,3%ni. Ekspordihindade aastase kasvutempo aeglustumist mõjutas enim puidu ja puittoodete hindade langus võrreldes juuniga. Impordihinnad jätkasid juulis tõusutrendil, samas kasvutempo aeglustus oluliselt. Eelmisest kuust olid hinnad 0,5% kõrgemad ja aastane kasv oli 8,8%. Kui varasematel kuudel mõjutasid impordihindade tõusu kõige rohkem naftasaadused, siis juulis oli tugev hinnakasv metallide impordil.\nJuulis kiirenes enim ekspordihindade aastakasv keemiatööstuses (21%ni), millele avaldas mõju nafta maailmaturuhinna kiire tõus. Teiste sektorite osas olulisi hinnatõuse polnud märgata. Suurim ekspordihindade langus oli metsamajanduses, kus hinnad olid aastatagusest perioodist 8% madalamad. Endiselt jätkus kerge hinnalangus elektrimasinate- ja aparaatide tootmises.\nNaftasaaduste impordihinnad olid juulis endiselt poole võrra kõrgemad kui aasta tagasi, samas eelmise kuuga võrreldes jäid hinnad samale tasemele. Oluliselt kiirenes aga metallide impordihindade aastane kasvutempo (11%lt 19%ni), juunist olid nende hinnad 8% kõrgemad. Sesoonsusest tingituna jätkus kuises võrdluses põllumajandussaaduste hinnalangus, kuid aastaga olid nende hinnad tõusnud peaaegu veerandi võrra. Ainsana olid eelmise aasta juulist madalamad puidu ja puittoodete ning elektrimasinate- ja aparaatide sisseveo hinnad. Puidu hinnad on languses nii Euroopas kui ka mujal maailmas.


Toitumisteadlase ülevaade: oma keha vangid ehk maailma raskeimad inimesed - Toit ja trenn - Tervis\nPaul Mason, kes kaalus 440 kg ja oli mõnda aega maailma kõige suurema kehakaaluga mees.\nGuinessi rekordeid võib püstitada mitmel alal, ka maailma raskeimaks inimeseks olemise osas. Meditsiiniajaloos on selleks Jon Brower Minnoch (USA) (1941–83), kes kaalus umbes 635 kg. Täpset kaalu ei teata, kuna teda oli raske isegi liigutada.\nJuba 12-aastaselt kaalus ta 133 kg ja 22-aastaselt 178 kg. Huvitaval kombel kaalus ta naine vaid 50 kg, mis on samuti omamoodi rekord, kuna ei teata ühtegi teist abielupaari, kelle kaaluvahe oleks nii suur. Neil oli isegi kaks last.\nJoni tervis halvenes suure kehakaalu tõttu sedavõrd, et ta paigutati ühel hetkel aga haiglasse. Arst kalkuleeris, et ligi 400 kg ta kehakaalust moodustas vesi. Jon põdes nimelt ödeemiat, millele on iseloomulik kehavedelike kogunemine kehasse. Ta pandi rangele dieedile (päevas lubatud 1200 kcal), mille abil tema kehakaal langes 216 kilogrammini. Sedagi (419 kg) võib pidada rekordiks, sest tegu on suurima dokumenteeritud kaalukaotusega maailmas. Haiglast välja saades hakkas ta kehakaal aga jälle tõusma ning surres kaalus ta 362 kg.\nKhalid bin Mohsen Shaari, kes sündis 1991. aastal Saudi Araabias, on hetkel suurima kehakaaluga olev elus mees. 2013. aastal kaalus ta 610 kg, kuid temagi on omamoodi rekordimees. Kui rasvumise hindamisel peetakse rasvunuks inimesi, kelle kehamassiindeks on suurem kolmekümnest, siis Shaari kehamassiindeks oli 204.\nÜheks Shaari rasvumise suureks süüdlaseks oli kilpnäärme alatalitlus. Ta sai palju meedia tähelepanu ning Saudi Araabia kuningas Abdullah käskis lausa isiklikult hoolitseda selle eest, et mehe kaal langeks ja tervis paraneks. Shaari on tänu kirurgiale, toitumisele ja rehabilitatsioonile kaotanud hetkel kaalus 320 kg, mis on üle poole ta esialgest kaalust. Tema eesmärgiks on saada maailma enim kaalu kaotanud inimeseks.\nTema südame ja kopsude funktsioonid on paranenud, põletikulised protsessid vähenenud, lihaste funktsioonid paranenud. Nüüd saab ta jalgu liigutada ja raami abil isegi kõndida. Shaarile ehitati isegi massiivne ratastool, et ta mobiilsust suurendada.\nÜRO andmetel on rasvumine muutunud suureks probleemiks Pärsia lahe piirkonna rikastes riikides – Kuveidis on rasvunuid näiteks üle 43% ja Saudi Araabias üle 35%. See on suureks koormaks majandusele, kuna arvatakse, et selles piirkonnas suurenevad elustiiliga seotud haiguskulud viie aastaga lausa kolm korda.\nEt oleks sooline võrdõiguslikkus peab rääkima ka naistest. Maailma kahekümne kõige raskema inimese hulgas on neli naist. Maailma kõige raskem naine on ameeriklanna Carol Ann Yager (1960–1994), kes kaalus 544 kg.\nYageri sõnul oli tal söömishäire, mis tekkis lapsepõlves kogetud seksuaalse ahistamise tagajärjel. Oma kahe viimase eluaasta jooksul oli Yager 13 korda haiglas, kusjuures tema sinnatoimetamiseks läks vaja 15-20 päästemeeskonna liiget. Haiglas olles kaotas ta palju kehakaalus, kuid suur osa sellest oli vesi, kuna ka tema põdes ödeemiat. Lisaks olid tal hingamisraskused ja ohtlikult kõrge veresuhkru tase. Yager suri 34-aastaselt hooldushaiglas.\nÜhest huvitavast mehest võiks veel rääkida. See on britt Paul Mason, kes kaalus 440 kg ja oli mõnda aega maailma kõige suurema kehakaaluga olev elav mees. Temagi oli lapsepõlves seksuaalse väärkohtlemise ohver. Lohutust leidis ta ohjeldamatust söömisest. Kui ta veel toas liikuda sai, tellis ta iga päev koju 75 naela eest valmistoitu, mille energiasisaldus oli umbes 20 tuhat kcal. Siis aga jäi ta liikumisvõimetuks ja vajas pidevat abi.\nPõetajate põhiülesandeks oli tema hügieeni eest hoolitsemine, hinnanguliselt läks see Ühendkuningriigi maksumaksjale maksma 100 tuhat inglise naela aastas ja 20 aasta jooksul üle miljoni. Mason ise süüdistas enda rasvumises briti tervishoiusüsteemi, ähvardades neid isegi kohtusse kaevata.\nKuna Masoni tervis muutus sedavõrd halvaks, otsustati kasutada mao šuntimiskirurgiat. Pärast seda hakkas ta kaal kiiresti alanema, kuid ilmnes uus häda – vaja oli eemaldada ka rippuv nahk koos sellealuse rasvakihiga. Briti arstid keeldusid seda enne eemaldamast, kui nad olid veendunud, et Mason ei võta uuesti kaalus juurde.\nMasonist oli palju juttu meedias, temast valmis isegi dokumentaalfilm. Seda nägi üks USA 41-aastane naine, kes kiindus Masonisse ja lubas teda aidata. Naise ettepanekul nad isegi kihlusid. Ta isegi kinnitas et nende suhe oli «intiimne» vaatamata Masoni füüsiliste võimete piiratusele.\nPaar reisis lõpuks USA-sse, kus Masonil eemaldati rippuv nahk koos rasvakihiga. Sedagi võib pidada omamoodi rekordiks, kuna eemaldatud nahk kaalus üle 25 kg. Pärast seda Masoni huvi kihlatu vastu aga kadus ja kihlus tühistati.\nOn raske uskuda, et kõik see sai juhtuda 21. sajandil. Sajad kilod ei lisandunud kuudega, vaid aastatega. Varajasem sekkumine oleks vähendanud nii Masoni kannatusi kui ka Briti maksumaksja kulutusi.\nArvan, et ülisuure kehakaaluga inimesed on oma keha vangid, mis on kõige kohutavam karistus inimesele. Nende lihased on atrofeerunud, mistõttu paremal juhul suudavad nad vaid käsi liigutada. Eestis ei ole õnneks nii suure kehakaaluga inimesi, kuid kahjuks suureneb meilgi rasvunute arvukus nii laste kui ka täisealiste hulgas.\nSiin tasuks meelde tuletada neli sajandit enne Kristust elanud Hippocratese sõnu, kes ütles, et rasvumine ei ole ainult haigus, vaid ka teeviit teiste haiguste suunas. Hoidkem siis enda ja oma lähedaste tervist!


Jõhvi lennupäev - Üldinfo - Kohtla-Järve Linnavalitsus\n23. juulil kell 11:00-18:00 toimub Jõhvi Lennunduskonverents, mille fookus lasub regionaal lennundusel ja selle arenguvõimalustel Eestis. Esinema on oodata lennunduseksperte Eestist ja välismaalt, poliitikuid ja kohalike omavalitsuste esindajaid. Teiste seas on laval üles astumas näiteks Regional Aviation Council tegevdirektor Sergi Alegre, kes tutvustab lähemalt regionaallennunduse korraldamist Euroopas. Lisaks veel riigikogu liige ja lennunduse töögrupi asutaja Henn Põlluaas, kes räägib lähemalt riigi panusest regionaallennunduse edendamisel ning Pärnu linnavolikogu esimees Andrei Korobeinik annab oma sisendi värskelt valmiva Pärnu lennujaama edasistest plaanidest.\n24. juulil kell 11:00-17:00 Jõhvi lennuväljal toimuval lennundusfestivalil toimuvad õhusõidukite vahelised mõõduvõtud, demolennud ning Jurgis Kairyse vigurlend SU-31 lennukil. Lavaprogrammis astuvad üles Jõhvi Big Band, Kohtla-Järve noorteorkester ja ansambel DB4 ning festivali peaesineja Shanon. Näituse alal saab tutvuda erinevate õhusõidukitega (Cessna 172M, Aviat Husky A-1B, Piper Cherokee, Enstrom 480B, jm) ja väljapanekutega (Magnetic MRO, Eesti Lennuakadeemia, Maanteeamet, Päästeamet). Samuti on üritusele registreerunud erinevad kauplejad, toitlustajad ja teenuse pakkujad (Ingrid K OÜ, Etsi Talutooted OÜ, FIE German Sepp, FIE Uljana Ratkovitš, jm). Läbirääkimised käivad langevarjurite, lennumudelistide ja huvilennu pakkujatega. Ülalmainitud sektorite teenusepakkujatelt oodatakse aktiivset registreerimist: www.huvikeskus.info/northeasttakeoff/lennupaev\nProjekti North-East Takeoff eesmärk on propageerida lennundust, koondada Ida-Virumaa lennundushuvilisi ning korraldada huvigrupile väljasõite (16.08.2021, 05.2022) ja lennunduse teemalisi loengusarju (17-18.08.2021, 15-16.08.2021, 04.2022). Kõik sündmused toimuvad osavõtutasuta ning tagatud on bussitransport suunal Narva-Jõesuu - Jõhvi - Narva-Jõesuu. Projekti toetuspiirkonna elanikele on tagatud eelisjärjekord piiratud osavõtuarvuga sündmustele registreerimiseks (Jõhvi, Toila, Narva-Jõesuu omavalitsused). Projekti kaasrahastatakse Kirderanniku Koostöökogu LEADER fondi meetmest "Koostöö ja ühistegevuse arendamine". Peakorraldaja Jõhvi Vallavalitsus, toetajad: Ida-Viru Ettevõtluskeskus Kohtla-Järve linn, Toila vald, Diamond Sky OÜ, Eesti Lennuakadeemia ja Kohtla-Järve Gümnaasium.


7 ASJA, MIDA IGA ÜKSIK NAINE, KES NAIST OTSIB, PEAKS TEADMA - TUTVUMISLEHT\n7 asja, mida iga üksik naine, kes naist otsib, peaks teadma\nMõnikord ei tea ma, mida siia ajaveebi kirjutada, ja - ausalt öeldes, selle põhjuseks on see, et olen siin blogis juba kirjutanud hulgaliselt artikleid, mis käsitlevad naisi otsivate meeste populaarseimaid teemasid.\nNiisiis, otsustasin, et võtan täna teie käe ja juhatan teid selle blogi mõne artikli suunas, mida minu arvates võiksite lugeda, kui olete üksik naine, kes otsib naist. Minu arvates peaksid need asjad olema, mida kõik vallalised poisid peaksid teadma.\n1. Kuidas naisele esimest korda läheneda\nNaisele lähenemise viis on oluline. Minu poole on pöördutud üsna kohutavalt, stereotüüpselt ja tõesti suurepäraselt. Tuleb meeles pidada, et iga naine on erinev ja lähenemine, mis sobib ühe naise jaoks, ei pruugi teise jaoks sobida. See on see artikkel Kuidas naisele läheneda on tegelikult kõik.\n2. Kuidas ei tohi esimest korda naisele läheneda\nSeal on palju nõuandeid, kuidas naisele läheneda, ja mõned neist on lihtsalt jama. Sellepärast ma kirjutasin - 5 ülilihtsat (ja sageli ebaefektiivset) viisi, kuidas naisele läheneda .Artikkel sisaldab mõnda levinud asja, mida poisid teevad, mille tulemuseks on kogemustele vastupidine kogemus.\n3. Kuidas jätta suurepärane esmamulje\nSee on nii oluline. Halbast esmamuljest VÕIB taastuda, kuid head on esmalt lihtsalt lihtsam teha. Kui jätate kohe algusest peale hea mulje, jõuate kiiremini numbri, kuupäeva, suudluse ja seksini. Nii et kui soovite oma esmamulje mängu paremaks muuta, lugege - 11 nõuannet tapja mulje jätmiseks .\n4. Kuidas olla naiste suhtes enesekindlam\nEnesekindlus. Kuulete, kui oluline see on ikka ja jälle, ja seda seetõttu, et see on üsna oluline. Muidugi võite naise maandada ilma enesekindluseta, kuid kui olete kindel, et teie kohtinguelu ja teie suhe läheb teie mõlema jaoks palju libedamalt. Vaadake artiklit 8 tohutut näpunäidet, mis aitavad teil naiste suhtes enesekindlam olla mõned võimalused oma enesekindluse suurendamiseks kohe.\n5. Kuidas olla naistega edukam\nKas tunnete, et olete naistega ühes kohas kinni. Kas teil on sama mäng? Kas teil on sama pettumus? Olgu teil sama - noh, mis iganes. Kui asjad jäävad samaks, tähendab see teie enda jaoks ühte tohutut asja - jääte samaks. Kuula, kuidas Jason Capital räägib väikesest servast ja miks peate seda kasutama.\n6. Kuidas rääkida naiste keelt\nUnustage ‘mehed on Marsilt ja naised Veenuselt’; selle asemel õppidaiha keel.Mulle meeldib see programm - see on intensiivne, kui sellesse sisse astute. Ja poisid on mulle rääkinud suurepäraseid asju oma edukusest. Saate lugeda minu Lustsi keele ülevaade siin .Kirjutasin selle siis, kui see esmakordselt ilmus - aga mul on selle programmi kohta palju rohkem öelda, kuna kasutasin seda koos abikaasaga ja kirjutan varsti uuendatud postituse.\n7. Kuidas toime tulla kiire tagasilükkamisega\nTagasilükkamine imeb kiiresti. Pärast seda, kui olete mõnda aega naisega koos olnud, on tagasilükkamine ka nõme, kuid kiire tagasilükkamine võib teie egole haiget teha viisil, mis võib mõjutada teie tulevikku naistega. Tagasilükkamisega on oluline tegeleda õige viis edasi liikuda. Kontrollige Kuidas tulla toime naise varase tagasilükkamisega uue vaatenurga saamiseks naise tagasilükkamisele.\narmastusluuletusi, et ta saaks ärgata


Vooremaa Kopter aitas eksinud mehe soost välja\nKopter aitas eksinud mehe soost välja\nReede õhtul käivitas politsei otsinguoperatsiooni Viljandimaal sohu eksinud 48-aastase mehe leidmiseks. Rasketes tingimustes leidis mehe kopter ja ta vintsiti pardale, teatas politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonibüroo.\nPolitseipatrull liikus mehe kirjeldatud asukohta ning andis sireenidega märku, kuhu mees liikuma peaks. Paraku mees aga sireene ei kuulnud ning ei osanud öelda ka täiendavalt midagi oma asukoha kohta. Positsioneerimise käigus selgitas politsei välja mehe arvatava asukoha Kolga-Jaani vallas Meleski külas ning keerulistes oludes liitus mehe otsingutega lennusalga kopter. Samuti oli otsinguteks valmis politsei paadipatrull. Peagi märkas kopter metsas valgusvihku, mis tuli otsitava mehe taskulambist ning kuna ilmastikuolud olid muutunud märgatavalt paremaks õnnestus mees vintsida kopteri pardale. Kopterist anti mees üle meedikutele, kes selgitasid, et mehe elu ohus ei ole. Täiendavaks kontrolliks toimetati mees haiglasse, kust ta peatselt koju pääses.\nViljandi politseijaoskonna patrullitalituse juhi Alar Sadama sõnul oli tegu keerulise juhtumiga, mida oluliselt raskendasid halvad ilmastikuolud ja soine ning vesine maastik. Ta pani inimestele südamele, et oma käike loodusesse võiks planeerida selliselt, et tagasi koju jõuaks enne pimeda saabumist. Sadama sõnul viis seekordse positiivse lõpplahenduseni hea koostöö eksinu ja politseinike vahel. “Kiidame meest, kes loodusesse minnes oli korralikult valmistunud ja võttis kaasa laetud akuga mobiiltelefoni ja taskulambi ning tundes, et on eksinud sellest kohe ka teada andis. Tänu sellele sai politsei oma kohe oma tegevusi planeerida ja kaasata otsingusse vajalikud ressursid.”


Kaalulangus toidud valja loigata Kuidas dieeti pidada - tervislik kaal\nSelle hõlbustamiseks oleme pakkunud lihtsaid viise, kuidas kaalust alla võtta ja püsivalt eemal hoida! Puuviljad ja marjad on nendega hästi kombineeritud: apelsinid, greipid, virsikud, maasikad, viinamarjad. Madala kalorsusega dieedid ei ole pikas perspektiivis ohutu ega tõhus viis kaalust alla võtta.\nDehüdreerituna varub keha rohkem vett! Diureetikumi võtmise kohta pidage nõu oma arstiga.\nKui teie keha kipub palju vett koguma või kergelt kaalus juurde võtma, rääkige sellest oma arstiga. Need võivad aidata teil tuvastada põhjuse ja pakkuda õiget ravi. Sõltuvalt salvestatud veekogusest ja põhjusest soovitab arst teil võtta ravimeid või toidulisandeid, mis aitavad veekoguse välja loputada ja veekaalu kaotada.\nVedelikupeetust ravitakse sageli magneesiumilisandite ja diureetikumidega. Kui teie kehakaal ületab 1kg päevas või 2kg nädalas, pöörduge kohe arsti poole. Mõned märgid selle kohta, et keha hoiab vett, on käte või jalgade turse, õhupuudus, köha, iiveldus ja täiskõhutunne isegi väga vähese toiduga. Kiireks kehakaalu langetamiseks peate vähendama iga päev tarbitavate kalorite hulka.\nEnamik madala kalorsusega dieete aitab teil saada umbes - kalorit päevas. Enne selle dieedi kasutamist pidage nõu oma arstiga, kuidas ja kui kaua kaloreid ohutult vähendada.\nVaid mõne kalori söömine päevas on paljudele inimestele halb ega aita kaalulangust pikas perspektiivis säilitada. Enamik arste ei soovita madala kalorsusega dieeti vähem kui kalorit päevasvälja arvatud juhul, kui teil on vaja meditsiinilistel põhjustel kiiresti kaalust alla võtta näiteks valmistute operatsiooniks või kontrollite oma seisundit. Hoiatus: Madala kalorsusega dieedid võivad olla ohtlikud rasedatele, imetavatele emadele või inimestele, kellel on teatud terviseprobleeme, näiteks söömishäired või alatoitumus.\nArvutage oma päevane kalorikogus, et saaksite teada, kui palju vähendada. Kalorite kogus, mida peate iga päev kaalu säilitamiseks täiendama, sõltub teie vanusest, soost ja aktiivsustasemest.\nVideo: Top 5 Best Fish You Should NEVER Eat & 5 Fish You Must To Eat 2021, Mai\nTavaliselt vajab enamik täiskasvanud naisi umbes kalorit päevas ja mehed kalorit. Kapsasupp, veregrupp, 5: 2 dieet ja muud moehullused on sageli kaugeleulatuvad Mõni moerohke dieet põhineb ühe toidu või söögi, näiteks kapsasupi, šokolaadi või munade söömisel. Teised soovitavad toitu süüa ainult teatud kombinatsioonides, lähtudes teie geneetilisest tüübist või veregrupist. Sageli on nende dieetide varundamiseks vähe tõendeid või puuduvad tõendid ning nende pikemas perspektiivis järgimine võib olla keeruline.\nEnamik täiskasvanuid peab sööma vähem ja olema aktiivsem. Ainus viis tervislikult kaalust alla võtta ja seda eemal hoida on muuta püsivalt toitumis- ja treenimisviise. Mõni väike muudatus, näiteks vähem söömine ja vähem rasva, suhkru ja alkoholi sisaldavate jookide valimine, võivad aidata teil kaalust alla võtta. Samuti on palju võimalusi, kuidas muuta kehaline aktiivsus oma eluks.\nDieedinõuanded: Kuidas Kaalust Alla Võtta Ilma Nälga Tundmata | Kaalukaotus\nSelle koguse peaksite kaotama, kui sööte umbes — vähem kaloreid kui tavaliselt päevas tarbite. Keskmine mees vajab samas kaalus püsimiseks umbes kalorit päevas ja keskmine naine umbes kalorit.\nNeid toite oma dieedile lisades saate välja lõigata muid toite, mis ei paku teie kehale tähelepanu, kuid soodustavad siiski kaalulangust. Lisaks ei saa te kunagi enam nälga, sest need toidud täidavad teid ja hoiavad teid rahul.\nUurige, kas on ohutu kiiresti kaalust alla võtta 6 viisi tervisliku kehakaalu langetamise kava alustamiseks Siin on 6 lihtsat asja, mida saate tervislikult süüa ja kaalust alla võtta.\nMeie kaalust alla võtmise jaotisest leiate palju rohkem näpunäiteid ja teavet. Söödava rasva koguse vähendamiseks võiksite rasva lihalt ära lõigata, täisrasva asemel juua lõssi või poolrasva, valida vähendatud või madala rasvasisaldusega võie ning asendada koor madala rasvasisaldusega jogurtiga. Toitainerikkamate toiduvalikute tegemine ei tähenda, et peaksite kinni pidama rangetest ja kiiretest reeglitest, mida toitudele sööte.\nMõõdukus on järjekordne tropp seda on kõigi jaoks liiga subjektiivne määratleda!\nKui tunnete end enne söömist, söömise ajal ja pärast söömist, aitab see teie enda norme suunata. Mõelge toitudele, mis maitsevad suurepäraselt kuid ärge alati tundke end nii suurepärastenanagu toidud, mida te mõnikord sööte - mitte alati ja kindlasti mitte kunagi.\nAsendage "reeglid" valikutega. Tarbitud toidu osas juhiistmel olemine ei ole mingisugune proov, mida peate tegema - see on teie elu! Ja elamiseks peate sööma, kas mul on õigus?!\nPidage meeles, et teie tervislik seisund muutub, tehes sagedamini paremaid ja toitvamaid toiduvalikuid. Söödava toidu väärtustamine ja lõpuks see, kuidas tunnete, annab toidule liiga palju jõudu. Enda üle otsustamine on ausalt öeldes viimane asi, mida meil tänapäeval vaja on.\nKuidas dieeti pidada - Healths -\nKas peaksite enne alustamist pöörduma arsti poole?\nDieedinõuanded: kuidas kaalust alla võtta ilma nälga tundmata Dieedinõuanded: kuidas kaalust alla võtta ilma nälga tundmata Kaks asja, mida te võib-olla minust ei tea: ma armastan süüa ja ma vihkan nälga!\nUnustage "head" või "halvad" toidud ja kaotage täielikult "petmise" mõiste. Sa sööd sööki, mis moodustab sinu päeva käigu - ükski toit eraldi ei saa teie tervislikku seisundit muuta ega rikkuda.\nArvestades bioloogiat versiooni "Ma ei saa söömist lõpetada Gill Pauli sõnul ei tohiks te seitsmepäevasele võõrutusravile minna, kui olete alla aastane, võtate verd vedeldavaid või vererõhuravimeid, võtate antidepressante, toidate last rinnaga, põete sellist vaimset seisundit nagu skisofreenia, bipolaarne või mis tahes söömishäire või vahetult enne või pärast kirurgilist sekkumist.\nKui teil on diabeet, hüpoglükeemia, kilpnäärme- maksa- või neeruprobleemid, vähk või maohaavandid, peate oma arstilt küsima, kas teile sobib mistahes detox. Näpunäited edukaks võõrutuseks Elson M. Filmi "The Detox Diet" autor ja Californias Marinas asuva ennetava meditsiinikeskuse juhataja Haas, MD, pakub näpunäiteid seitsmepäevase võõrutusplaani alustamiseks.\nTa soovitab teil aeglaselt süüa ja toitu korralikult närida; sööge väikestes kogustes ja jätke portsjonite vahele 15—30 minutit, et seedimist ja detoxi parandada; Rakkude kaitsmiseks ja kudede tervena hoidmiseks lisage teradele iga päev kolm teelusikatäit õli või võid.


Mis on pankrot Pettus ? - Tips for you - Tipsed.Com\nPankrot pettus on valgekraede kuritegevuse et karistatakse tsiviil- ja kriminaalkohus.Kuigi see võib võtta erinevaid vorme ja kaasata võlgnik, ühe või mitme võlausaldaja või pankrotihaldur, Cornell University Law School ütleb 70 protsenti kõik pettusejuhtumid kaasata võlgniku üritab varjata vara.Tahtlus küsimustes, kuid teadmatusest pankrotiseadusi ei kaitse.\nSee vorm pankroti pettus hõlmab tahtlikult peidus - või üritab varjata - vara või raha, et sa ise.\n7. peatükk likvideerimismenetlus kus te silmitsi võimalusega, et teatud väärtuslikum vara võib müüa ja jaotatud kasumilt oma võlausaldajatega, eesmärgiga olla peita füüsiline vara, et nad ei saa olla osa pankrotivaraja hakkab kehtima müüa.Omandi üle Sõiduki sõbrale või pereliikmele vahetult enne taotluse esitamise 7. peatükk pankrotiavalduse on näide.\nAsset salgamist Peatükk 13 saneerimiskava kus maksad tagasi kõik või osa oma võlgadest kolme kuni viie aasta jooksul hõlmab tavaliselt peidus pangakonto\nle või ei suuda aru sissetulekuallikas vältida lisada seetagasi plaani.Näiteks on vähenemas pangakonto ja siis taasavamise see kellegi teise nime vahetult enne taotluse esitamise pankrotiavalduse.\nAltkäemaks hõlmab tavaliselt ebaseadusliku vaheline kokkulepe võlgniku ja ühe või mitme võlausaldaja puudutavad võlausaldajate üldkoosoleku. Sellisel kujul, kui võlgnik pakub raha maksmise eest võlausaldaja nõusolek mitte osaleda võlausaldajate üldkoosoleku või esitada nõue võlgniku vastu.\nMuud meetmed, mille eesmärk on ära pankrotimenetluse käigus hulka hävitab tähtsad dokumendid, valeandmete esitamise ja maxing krediitkaarte, mille eesmärk oli vältida makstes pankroti väljakuulutamist.\nvõlausaldajad esitada valeandmeid tagasimaksmise nõudeid või teevad valesid avaldusi võlgniku makseid saab ka vastutus pankroti pettus.In Peatükk 13 pankrotti, usaldusisik, kes suunab Võlgnike tagasimaksmise vahendeid ka toime pankroti pettus.\nuurimisele ja kohtulikule Pettus\npankrotihalduri, võlausaldaja või võlgnik tavaliselt kinnitab kahtlusi võimalike pettuste läbi Reegel 2004 Eksami-.Sarnaselt ladestumine, 2004. aastal uurimine võimaldab kohtunik või haldur küsimusele tunnistajate vande all ja vaadata läbi asjakohased tõendid vaja:\nleida varjatud vara või vara\nuurida panganduse või muude finantstehingute\nkindlaks, kas teie pankrotiavalduse sisaldab valeandmeidinformatsiooni\nkindlaks, kas võlausaldaja esitatud valeandmeid\nSüüdimõistev kohtuotsus võib kaasa tuua tsiviil- ja kriminaalkaristusi:\nCivil karistused võib sisaldada jättis oma keel ja võimaldab võlausaldajatele juurdepääs vara, mis muidu oleks olnud vabastatud pankrotimenetlus.\nKriminaalkaristustel hulka rahatrahvi kuni $ 250,000 iga arv, tingimisi ühe kuni kolme aasta ja võimalusel vanglakaristus kuni viis aastat iga kuritegu.


Poe kassast võib sõltuda kliendi kaal - Sekretar\nPoe kassast võib sõltuda kliendi kaal\nSupermarketi sisekujundusest ja planeeringust ei sõltu ainult see, kui palju ja millele sa poes kulutad, vaid ka sinu kaal.\nSupermarketid kujundatakse eesmärgiga meelitada klienti võimalikult palju kulutama - seda eesmärki täidavad nii kaubapaigutus, värvitoonid, poe muusika ning liikumiskoridorid. Lisaks rahakotile mõjutab poekujundus ka klientide vööjoont.\n"Iseteeninduslikes kassades pole batoonikeste kadalippu. Mõnede ekspertide hinnangul võiks keskmine Ameerika naine kaotada paar kilo aastas puhtalt iseteeninduslikku kassat kasutades," kommenteeris uudisteportaali Marketplace reporter Greg Warner.\nEestis hakkas iseteeninduslikke kassasid kasutama näiteks Selver, mis aprillis uuenenud Kadaka kaupluses need tööle pani.


Elu aias: Aastad mööduvad, tuuled pöörduvad...\nVbl mu mälu petab mind, aga minu meelest ennemalt meil nii tuuliseid päevi küll ei olnud. Nüüd ei ole aru ega otsa, tuul viib prillid ka peast minema, mis siis muust rääkida. Ohaka lehed peksis ka puruks, aga sest pole hullu, uued kasvavad nagunii.\nViimased päevad olengi veetnud kasvuhoones, sest õues on nagu natuke minu aia jaoks veel vara müdistada, isegi kaevata ma ei viitsi veel. Igasugu katsetused ajavad inimesed ikka pöördesse. Ma ei ole mingi eriti nobe aedvilja kasvataja, ema tegeleb sellega rohkem, aga sel kevadel vedasin kokku igasugu seemneid ja kõike vaja külvata. Erinevad kibepipra sordid (ei tea küll, mis nendega hiljem tehakse), ja siis saabus herne saaga. Herned vaja kindlasti külvata tarkadel andmetel enne 20.aprilli, et siis ei jõua liblikas muneda ja saak ussivaba. Ostsisn siis poollehitu madala väga magusa herne seemne ja ka suhkruherne seemne. 19.aprillil said külvikastidesse ja tuppa ja see ootus ... ja kui poisid siis 22.04 Suure Juhi sünnipäeval päid mullast välja pistma hakkasid... Ema naeris, et jessas, nüüd kartulile ruumi ei jäägi, meil herned. Nii hull asi ikka ei ole, aga eks nad tuleval nädalal õue kolivad.\nPüramiidtammedest pole veel tuhkagi näha, kuigi nuputasin pikalt, et mis ma sinna ridadesse külvasin, sildid ju järjekordselt kadunud. Okaspuud ka ei tärka. Nüüd see hull tuul puhus maapinna ka nii kõvaks, et sealt ei saagi miskit tärgata ja aidata ka ei saa, sest muidu kahjustan miskit. Viin homme vett, ehk võtab maa pehmemaks.\nVarblastel, kes hõivasid me linavästriku pesakasti, on pojad väljas. Ja nii kahju, et ma ei tunne linde. Nii paljud uued tegelased paistavad olevat kodu leidnud me aias, aga no ei tunne. Ja see hetk, mil neid näed, on nii lühike. Igatahes üks uus linnuliik, sarnane varblase toonile, tiiva servad valged, natuke suurem, kogub kõvasti ehitusmaterjali. Aga kes, ei tea. Ja linavästrikuid on sel aastal väga vähe. Tundub, et ainult üks paarike alatise nelja või viie paari asemel.\nJa siis käisin poodlemas omaenda müügiplatsil, nii naljaks kui see ka ei ole. Muidugi ma käin ja otsin sealt kevadel taimi kohtadesse, kus augud ja väge mõnus on nii ka võtta. Aga nüüd leidsin valge õiega karukella. Omaenda seemnest külvatud aastal 2013, pottides, nüüd õitsevad ja üks valge. Pilt kehv, aga olemas ta mul on. Aga kuidas ma sain valge õie, kui mul on aias ainult lillad ja punased. See jääb juba botaanika valdkonda, aga ära ta ostsin, kuigi maha veel istutamata.\nNüüd paluks abi tuvastamisel, silt jällegi läinud.\nJa kevad annab ikka oma rohelusega uue hingamise ja uue elu.\nPostitaja: elu aias kell 18:33\nKodulehe tegemine 24. aprill 2015 00:51\nKenad kevadised pildid :)\nTsiil 24. aprill 2015 02:48\nMa vaatasin täna oma eelmise hooaja videopäevikut ja ainult 12-st 2-l korral tuul ei puhunud :) aga mul on asukoht muidugi selline. Võib olla vähem tuulisem oli, aga kindlasti mitte tuulevaikne :)\nSee oli sul küll hea mõte oma müügiplatsile poodlema minna, ma oleks ka selle valgeõielise järele läinud :)\nMUHEDIK 25. aprill 2015 09:26\nHuvitav poodlemise koht :) Külvid tasuks kerge materjaliga multšida, pinnas on ühtlaselt niiske ja sinna ei teki mingit koorikut. Puittaimedele sobiks kõige rohkem samblakiht külvile peale.


23, Kaksikud, Россия, Moscow\nViimase sisselogimise aeg: 09.12.18 20:47:41\nKlõpsates nupul, tõstad OhGodGay esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. OhGodGay hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja OhGodGay kohta\nKasutaja OhGodGay tööaeg