Suvikõrvits must ilus: sordikirjeldus, näpunäited istutamiseks, kasvatamiseks ja hooldamiseks - Mitmesugust\nMusta ilusa suvikõrvitsa õige istutamine ja hooldamine\n"Panin oma aia raskusteta ja laadimata meie aeda - tugev, küps suvikõrvits." Suvikõrvits on mitmekülgne köögivili, on rahva hulgas väga populaarne oma tagasihoidlikkuse, tootlikkuse, võime asendada kurke lahja "kurgi" aastail. Vilja algusega ja kogu suvehooaja jooksul leiavad nad nende kasutamist peremenüüs. Ja kui valite õige sordi, siis võite end vähemalt suveahvenini hellitada suvikõrvitoitudega. Üks neist sortidest on suvikõrvits Black Beauty..\nKirjeldus ja omadused suvikõrvits-suvikõrvits Must ilus\nMust nägus, nagu kõik suvikõrvits, kuulub kõrvitsaperekonda. Suvikõrvits suvikõrvits must ilus on kompaktse põõsaga, pikkade varte nikerdatud lehed on kaunistatud valgete täppidega.\nPaljud aednikud eksitavad seda valget kohta seenhaigusena - jahukaste ja see on lihtsalt suvikõrvitsa sordiomadus.\nSuvikõrvitsa sort varajane valmimine... Vilja hakkab kandma 45–55 päeval alates idanemisest.\nViljad on siledad, kuni 25 cm suurused ja kaaluvad kuni 1 kg tumerohelist, peaaegu musta värvi, sellest ka sordi nimi. Põõsale võib korraga moodustada kuni 5 vilja.\nPuuvilja koor on õhuke ja mitte sitke, viljaliha on valge, roheline, õrnkuid tihe ja mahlane. Kurkide asemel võib salatites kasutada noori rohelisi, ilma maitseta ja peene maitseta, ilma keetmiseta.\nSuvikõrvits Must kena - mitmesugused välismaised valikud, mis on kohandatud kasvutingimustele kogu Venemaal ja naaberriikides.\nMustal ilusal pole puudusija eelised on järgmised:\nsuurepärane maitse (õhuke koor ja õrn, mahlane, tihe pulp), suurepärane välimus;\npõõsa kompaktsus ja kõrge saagikus võimaldavad 1 m2 pindalalt vastu võtta kuni 20 kg puuvilju ja ühest põõsast kuni 10 kg;\nhea transporditavus ja kvaliteedi säilimine;\nSeemne ettevalmistamine istutamiseks koosneb:\nSeemnete kvaliteedi kontroll idanemiseks koosneb täismassi seemnete visuaalsest ja puudutusvalikust.\nSeemnete desinfitseerimine kaaliumpermanganaadi roosas lahuses 20 minutit, seejärel pestakse seemneid puhta veega.\nSeemnete eelnev leotamine kasvu stimulaatoris või kaaliumhumaadis seemnete kiireks ja sõbralikuks idanemiseks.\nSeemnete ettevalmistamise viimane etapp on nende paigutamine niiskesse lapi, kuni seemned kooruvad. Selleks kulub 2–5 päeva.\nKoorunud seemned külvatakse ainult hästi soojenenud mulda, külmas mullas nad ei tärku, sest lihtsalt mädanema. Kütteta mulda võib istutada ainult kuiva seemet.\nSuvikõrvitsat kasvatatakse hästi valgustatud ja viljaka pinnasega aladel.\nMaandumiseks valitud koht hästi maitsestatud orgaanilise ainega sügisest (sõnniku, kanade väljaheidete või huumusega) ja kaevatud üles.\nSuvikõrvitsat on soovitav kasvatada biopeenardes või nn "soojal" peenral. Need moodustuvad maapinnale asetades kõik orgaanilised jäägid: langenud lehed, õled, saepuru, tomatite pealsed, kurgid, peet, toidujäätmed. Veidi maha tallatud, valatakse peale kiht maad.\nSelliseid voodeid saate teha kevadel., kuid siis on vaja kaevata umbes kühvli bajonetile väikesed kaevikud ja panna sinna kogu orgaaniline aine.\nOrgaaniliste ainete peale valatud pinnasesse tehakse augud, kuhu lisatakse huumus, puutuhk, valatakse hästi kuuma veega ja istutatakse seemneid või seemikuid.\nSellistes voodites on soojust armastav suvikõrvits soe ja hubane. lagunevast orgaanilisest ainest pidevalt aia sügavusest tulevast kuumusest ja süsinikdioksiidist. Suvikõrvits kasvab ja kannab vilja hüppeliselt.\nTundke end ka mugavalt ja kompostihunnikutele istutatud taimed.\nVõite suvikõrvitsat otse kasvatada nende külvamine mulda või seemikute kaudu... Kõik sõltub kasvatamise piirkonnast ja esimese toote soovitud kättesaamise ajast.\nKui vajate varajast tootmist, on parem kasvatada suvikõrvitsat seemikute kaudu. Seemneid otse mulda külvates on saak hilisem, kuid vaeva vähem.\nJa võite istikuid kasvatada, istutada aprillis kattematerjali alla ja saada esimene zelentide saak mais.\nKui maa soojeneb ja korduvate külmade ohtu pole, võite ka seemned otse mulda istutada. Seega pakutakse teile suvikõrvitsa toodete konveierit kogu hooaja jaoks kuni kõige pakaseni.\nKogenud köögiviljakasvatajad usuvad seda seemneid otse mulda külvates on koristatud suvikõrvits kvaliteetsem ja küpsem.\nSeemikute kasvatamise meetodiga seemikute jaoks suvikõrvitsaseemned külvatakse märtsis avamaale istutamiseks, veebruaris kasvuhoonetes ja kasvuhoonetes kasvatamiseks.\n2 seemet istutatakse vähemalt 10-15 cm läbimõõduga istutuskonteineritesse, seejärel jäetakse kasvanud taimedest kõige tugevam.\nParem on konteiner täita mullaga ½ võrra, nii et kui taimed on väga venitatud, võite potis varre õrnalt keerata ja idulehtede lehed mullaga katta.\nTeise pärislehe ilmumisega on seemikud istutamiseks kasvuhoonetes, soojakolletes või, kui ilm lubab, avatud maa peal.\nKasvuhoonete ja kasvuhoonete puudumisel saab parema ellujäämise eesmärgil seemikud esimest korda agrokiu abil katta või lihtsalt suured plastpudelid ära lõigata.\nSeemneid külvates avatud maasse tuleb meeles pidada, et taim on termofiilne ja istutamine toimub pinnase temperatuuril + 10 ÷ + 15 ° С. Kaevud täidetakse veega, seemned pannakse "tünnile". Külvisügavus on 3-4 cm.\nSuvikõrvitsat saab kasvatada ribade või pesitsusmeetodil. Paeltega maandumisel augud tehakse iga 0,5 m järel, igasse auku pannakse üks taim.\nTaimed kasvavad, nii et kui istutatakse mitu rida, on ridade vaheline kaugus vähemalt 1 m.\nPesemismeetodiga pesas asuvad mitu taime, nii et augud tehakse iga 1 m järel.\nTaimede edasine hooldus seisneb kastmises, söötmises ja kobestamises.\nNeed peaksid olema korrapärased, kuna taimede all olev pinnas kuivab. Valati põõsa alla ühe kastmise jaoks vähemalt 5 liitrit vett.\nVilja algusega suureneb jootmise sagedus ja iga taime vee maht peaks olema vähemalt 10 liitrit.\nKastmiseks mõeldud vesi on soemunasarjade ja puuviljade mädanemist vältida. Liigne niiskus on kahjulik ka suvikõrvitsale, see võib põhjustada juuremädanikku ja puuviljamädaniku arengut.\nNeid peab olema vähemalt 3. Esimene viiakse läbi enne õitsemist. nitroammophoska lahus 20-30 gr. 10 liitrit vett või mulleini või lindude väljaheite infusiooni.\nÕitsemise ajal valmistage kaaliumfosforväetisi (kaaliumnitraat, superfosfaat, 50 grammi 10 liitri vee kohta). Võib toita kaaliumhumaadiga.\nKolmas viiakse läbi munasarja moodustumise ajal orgaanilised väetised koos puutuha infusiooniga.\nTulevikus õitsevad suvikõrvitsad pidevalt vilja, taimed kulutavad nendele protsessidele palju energiat. Taime elujõulisuse säilitamiseks on soovitav kogu kasvuperioodi jooksul orgaanilisi väetisi anda iga kahe kuni kolme nädala tagant.\nVormimine ja kobestamine\nSuvikõrvits ei vaja vormimist, kuna taim on põõsas ja ei hargne eriti, kuid on vaja eemaldada alumised kollased lehed, peate eemaldama ka viljatud lilled - munasarjadeta lilled.\nSuvikõrvits on seetõttu madala juurestikuga taim kobestamist tuleb teha väga ettevaatlikult juurte kahjustamise vältimiseks.\nKõrvitsa perekonna peamistele haigustele vastupidav must ilus suvikõrvitsasort (jahukaste, antraknoos, peronosporioos).\nKuid ennetamise eesmärgil peate taimede kasvatamiseks järgima mitmeid reegleid:\nJälgige külvikorda ja ärge istutage taimi igal aastal samasse kohta. Suvikõrvits tuleks oma algsesse kohta tagasi viia mitte varem kui 3 aasta pärast.\nKastmine peaks olema mõõdukas, kuna liigne mullaniiskus ja kõrge õhuniiskus taimede all on viljakas keskkond mikroobide ja nakkuste tekkeks.\nSeen- ja bakterihaiguste ennetamiseks on vaja läbi viia seemnete istutamiseelne desinfitseerimine.\nJärgige soovitatud istutusviise, vältides paksenemist.\nEsimeste haigusnähtude korral eemaldage kahjustatud taimeosad või täielikult põõsad, viies need saidist väljapoole ja põletades.\nTaimede töötlemiseks keemiliste preparaatidega, mis on ette nähtud selle haiguse raviks, haiguse esimeste sümptomite ilmnemisel.\nValge lehelaik on Black Handsome sorditunnus ja sugugi mitte haigus.\nKui puuviljad ulatuvad 15-20 cm-ni, peate 2-3 päeva jooksul regulaarselt koguma suvikõrvitsat, välja arvatud nende üleküpsemine. See stimuleerib uute munasarjade ja viljade arengut.\nPikaajaliseks ladustamiseks valige enne külma saabumist koristatud viljad, mis kaaluvad vähemalt 1 kg.\nPõhilised ladustamisreeglid suvikõrvits, mis võimaldab teil saaki kevadeni hoida:\npuuviljade kogumisel jätke varre pikkus vähemalt 5-10 cm;\neemaldage viljadest maa kuiva lapiga; suvikõrvitsat ei saa pesta;\nsuvikõrvitsat tuleks hoida lahtiselt, kilekottides hoidmine on kategooriliselt vastunäidustatud (ladustamise käigus tekkinud kondenseerumine viib vilja mädanemiseni);\npeate köögivilju ladustama kuivas, jahedas ja pimedas kohas (kelder, kelder, sahver), säilitustemperatuur + 4 ÷ + 10 ° C;\ntoatemperatuuril on suvikõrvitsa säilivusaeg 1-1,5 kuud.\nMitte ükski aednik ei keela endale rõõmu suvikõrvitsa kasvatamisest oma saidil.\nSordi valimisel peatage pilk suvikõrvitsal Black Beautyja see mitte ainult ei rõõmusta teid, vaid ka üllatab oma saagikuse, maitse ja välise iluga.\nGriot Moskovsky kirsisortide omadused, kirjeldus, istutamine ja hooldus\nPretensioonitu aiakirss, mida sageli leitakse Kesk-Venemaa viljapuuaedadest ja mis annab igal aastal suurepäraseid marjasaake, on Griot Moskovsky. See ainulaadne sort säilitab saagi ka ebasoodsa ilmaga ja võimaldab teil nautida lõhnavat marja. Külmakindluse ja paljude haigustega kohanemisvõime tõttu sobib see kasvatamiseks algajatele aednikele.\n1 Grioti kirsside aretuse ajalugu\n2 Kultuuri omadused\n2.1 Puu mõõtmed\n2.2 Tolmeldajate sordid ja õitsemine\n2.3 Marjade küpsemine ja puude saagikus\n2.4 Puuviljade kasutamine\n2.5 Immuunsus haiguste ja putukate vastu\n2.6 Vastupidavus madalatele temperatuuridele ja põuale\n3 Istutamise ja hooldamise tunnused\n3.1 Asukoha ja seemikute ettevalmistamine\n3.2 Soodsad ja ebasoodsad naabrid\n3.3 Laevalt lahkumise aeg ja tehnoloogia\n3.4 Rohimine, kobestamine ja multšimine\n3.6 Kaitse haiguste ja kahjurite eest\n3.7 Kastmine ja söötmine\n3.8 Valmistumine talveperioodiks\n4 Sordid ja sordikirjeldus\n4.1 Valgevene keel\nSuvikõrvitsa sordid Uurali jaoks\nKasvatan erinevat sorti suvikõrvitsat (on ka hübriide). Nagu üle kõige Valge F1, kuldne, suvikõrvits Zolotinka, suvikõrvits Karapuz, rull, spagetid ja makaronid.\nMeie linnas pole mesilasi ja herilased pole sagedased külalised. Juhtub, et pole kedagi, kes õisi tolmeldaks, mis viib munasarjade mädanemiseni. See võib juhtuda niiske ilmaga või järskude temperatuurimuutuste ajal (suvikõrvits pole ka eriti sooja armastav). Siis tulevad munasarjade ergutamiseks appi ravimid.\nKuid peate töötama ka oma kätega. Varahommikul, kui küpsetamist pole, riisun viljatu õie, riisun lilleõielehed ja määrin munasarjaga emasele lillele õietolmu. Ma teen kõike väga ettevaatlikult, et mitte õietolmu maha raputada. Kui isaseid lilli on veel, siis kordan kontrollimiseks toimingut.\nSamuti juhtub, et teatud sordil on väga vähe isaseid lilli või isegi ainult üks. Siis võtan kätte akvarellidega maalimiseks pintsli ja proovin tolmeldada munasarjaga võimalikult palju lilli.\nSuvikõrvitsa viljastamise ajal võivad nad kasvatada palju lehti. Et taimi paremini päikese käes valgustada, lõikasin üleliigse lehestiku maha ja puistasin jaotustükke tuha või söepulbriga. Tavaliselt teen seda hommikul kuiva ilmaga, et haavad kuivaksid kiiremini ja nakkus neisse ei settiks.\nMa kastan seda regulaarselt, juurest. Aeg-ajalt kastan seda nõrga mangaani ja boorhappe lahusega (võtan nuga otsa), lahjendatuna 10 liitris vees. Jälgin ka külvikorda: suvikõrvits võib kasvada pärast kapsast, kartulit, sibulat, porgandit, tomatit. Kui mul on toiduks vaja suvikõrvitsat, siis eemaldan need väikesed ja kui kavatsen pikemaks ajaks ladustamiseks kõrvale jätta, siis jätan nad aeda soovitud küpsuseni. Ja nad lebavad mu majas rahulikult uue aastani.\nVäikelaps ja Roller vaagnal\nSuvikõrvitsa kasulikkusest on palju räägitud. Nad ei ole allergeenid, neid tutvustatakse vastsündinutele peaaegu kohe täiendavates toitudes ja need ei ole diabeedihaigetele keelatud. Kui kõhunääre on kapriisne või magu protestib, käin ma sageli squash-dieedil. Suvikõrvitsa söödav osa on 67%, neis on vähe kaloreid, neis on valgu- ja rasvajääke, samuti C-vitamiini\nMeie piirkonnas armastavad nad väga pannkoogid suvikõrvitsaga... Nende jaoks mõeldud tainas tuleb valmistada nagu tavaliselt ja segada jämedal või keskmisel riivil riivitud suvikõrvitsaga. Prae pannkooke mõlemalt küljelt ja söö hapukoore, mee, moosiga.\nVäga maitsev ja täidisega suvikõrvits.\nNeed tuleb koorida, lõigata 3-4 cm paksusteks viiludeks ja eemaldada keskelt lusikaga. Seejärel pange kruusid võiga küpsetusplaadile, täitke sooned hakklihaga (nagu pelmeenide või kapsarullide puhul), pange kuuma ahju ja küpsetage pehmeks.\nSelle roa jaoks sobivad kõige paremini sortide Rolik või Karapuz suvikõrvitsad, kuna neil on sfääriline kuju. Kui lõikate need mööda puuvilja 4 viilu, saate "paadid", mida on mugav hakklihaga täita.\nSamuti võivad nad hambatikul hoida viilu õhukeselt viilutatud leiba või juustu. Ja milline aroom ja milline nami!\nMe valmistame tütrega suveks suvikõrvitsast lechot, kaaviari ja isegi kompotti. Viimase valmistamiseks võtan kolmeliitrise purgi ja steriliseerin keevas veekeetjas.\nMinu üks või kaks klaasi musta sõstart, lasen vett nõrguda, pange purki, lisage klaas värsket küpset kõva vaarikat ja pool klaasi maasikaid. Järgmine on suvikõrvits: koori ära ja lõika pähklisuurusteks kuubikuteks. Vahepeal keedetakse potis siirupit (1,5 tassi suhkrut 2 liitri vee kohta), keedetakse 10 minutit.\nLasen jahtuda lasta, valan selle ettevalmistatud purki ja rullin kokku. Siis kallutan purki tagurpidi, katan selle tekiga ja jätan hommikuni. Järgmisel päeval panin selle nii nagu peab. Ja ta on terve talve kodus olnud. Suvikõrvits võtab marjade maitse ja seda süüakse pauguga.\nKas soovite ananassi suvikõrvitsat? Keeda viilutatud Spagetid või Pasta suvikõrvits ananassikonservide mahlaga. Ühest purgist piisab kogu perele. Võite teha ka mis tahes moosi või moosi. Üldiselt fantaseeri, proovi.\nSuvikõrvitsa istutamine viljakale maale\nSuvikõrvits vajab viljakat mulda. Sort võib idaneda igas mullas, kuid põllukultuuri kvaliteet sõltub otseselt selle koostisest.\nSeemned või seemikud istutatakse avatud pinnasesse. Need on kaks erinevat maandumisskeemi: need erinevad mitte ainult materjali, vaid ka istutustööde poolest.\nPärast kõrvitsakultuure ei saa maatükkidele seemneid istutada. Selline muld kaotab oma kvaliteediomadused.Isegi kasutatud väetised ei paranda ammendunud mulla kvaliteeti.\nIstuta kaunviljade järel hästi. Sort on kohandatud ka ühistes istutustes, kui samas peenras on suvikõrvits, oad või redis. See süsteem tagab, et pole umbrohtu, mis toitaineid mullast välja tõmbaks.\nKultuuri ettevalmistamine istutamiseks\nValitakse valgustatud ala, kus pole madalikke. Varjupaik, kui see asub läheduses, ei tohiks seemikuid varjata.\nKui maa on kaetud savise pinnasega, lisatakse enne istutamist liiva.\nSeemned istutatakse avatud alale, kuid alles pärast mulla täielikku soojenemist.\nStabiilne temperatuur - alates 23 ° С. Öösel ei tohiks see langeda alla 19 ° C.\nParim maabumisaeg on mai keskpaik kuni lõpu. Tähtaeg on juuni ja seda ainult pikkade suvedega piirkondades.\nEnne istutamist töödeldakse seemneid: selleks kasutatakse humaadi või naatriumi segu. Lahjendage 1 tl. humaat 1 liitri sooja vee kohta. Seemned niisutatakse ja kuivatatakse 2-3 päeva.\nVarem kasvanud seemikud juurduvad kiiremini. Seemned istutatakse aprillis, kuid mitte avatud pinnasesse, vaid turbatopsidesse. Need jäetakse aknale või kasvuhoonesse. Nii et nad idanevad kuu aja jooksul. Pärast seda istutatakse seemikud aeda.\nTurbatopsid täidetakse puhastatud, kuivatatud mullaga. Seda söödetakse eelnevalt orgaanilise väetisega. Seemned kastetakse mullakihti 10 cm ja kastetakse seejärel rikkalikult.\nEnne kõrvitsa seemikute lõplikku istutamist töödeldakse seda kaitsemehhanismide parandamiseks "Fitosporiiniga".\nBlack Beauty idaneb esimesed 2-3 nädalat. Pärast seda ilmuvad esimesed lehed.\nÕige istutamine on põõsa kiire kasvu tagatis.\nEsimene samm on mulla üleskaevamine. Nad vabastavad mulda, eemaldavad varem maal kasvanud põllukultuuride jäänused.\nPärast kaevamist tasandatakse ülemine pinnas, kaevatakse augud 40 cm kaugusele ja peenarde vahele 70 cm.\nKaevud on rikastatud toitainete orgaaniliste ainetega. Selleks segatakse pealmine kiht huumuse, komposti või turbaga. Pealmine riietus viiakse läbi suure hulga orgaaniliste ainetega.\nAva suurus peaks vastama turbatopsi suurusele. Auku pannakse mullakamakaga seemikud. Ülevalt tampitakse värske mullaga.\nSeemikud kastetakse sooja veega.\nKui istutatakse seemneid, mitte seemikuid, siis looge 2-3 cm sügavad augud, kuhu istutatakse korraga 2-3 seemet. Nõrka taime näpistatakse veelgi.\nSuvikõrvits tuleb joota\nMust ilus mees armastab niiskust, suvikõrvitsa jootmiseks on vaja sooja vett: juure alla valatakse vedelikku, kuid ettevaatlikult, et õhuke vars ei puruneks.\nVältige lehtede niiskuse sattumist, eriti kuuma ilmaga.\nÕitsemise perioodil kasutatakse ühe kultuuri jaoks 5-6 vett. Kastmistöid tehakse mitte rohkem kui üks kord nädalas. Pärast seda tehakse jootmist kaks korda nädalas.\nKui istutamise ajal lisati piisavas koguses orgaanilist ainet, ei ole suvikõrvitsa söötmine vajalik. Täiendava tugevduse annab omatehtud nõgesekeetmine, mida kastetakse põõsale. Saagi ümbruses eemaldatakse umbrohi.\nSuvikõrvitsa suvikõrvitsa eest pole keeruline hoolitseda: peate lihtsalt järgima istutamise kuupäevi ja järgima taimede kasvatamise põhireegleid.\nKõrvitsa ümbruses on võimatu mulda kobestada, kuna sellel on juursüsteemi pindmine asukoht.\nIsegi algaja aednik saab suvikõrvitsa-suvikõrvitsa eest hoolitseda\nSuvikõrvitsat peate jooma 1-2 korda nädalas, kasutades 1 m 2 istanduse kohta 5-7 liitrit vett. Õitsemise ajal tuleks jootmise sagedust suurendada kuni 3-4 korda nädalas ja veetarbimist - kuni 8-10 liitrit 1 m 2 istanduse kohta.\nKasvuperioodil on vaja taimi toita kolm korda:\nEnne õitsemist - 0,5 liitrit mulleini 10 liitri vee kohta kiirusega 2 liitrit infusiooni 1 taime kohta.\nÕitsemise ajal lahustatakse 50 g kaaliumnitraati ja 50 g superfosfaati 10 liitris vees ja lisatakse iga taime kohta 1 liitrit lahust.\nPuuviljade moodustumise ajal - veega lahjendatud kanasõnnik vahekorras 1:20 või sõnnik - 1:10, 4 liitrit infusiooni iga põõsa kohta.\nKoristamine on vajalik, kui suvikõrvitsa pikkus on 15–18 cm. Soovitav on seda teha iga 3 päeva tagant, vältides vilja üleküpsemist.\nVideo: suvikõrvitsa korralik hooldus\nKui põõsad moodustavad ebapiisava arvu munasarju, saab selle probleemi lahendada putukate tolmeldamiseks meelitamisega. Taimedele peate lihtsalt pihustama magusat vett.\nVibu: istutamine ja hooldus\nSibulat saab ravida erineval viisil, võite seda armastada või mitte. See taim meie igapäevases elus on nagu hea naaber: ta on alati olemas ja aitab alati. Vene kööki ei saa ilma selleta enam ette kujutada. Paljud rahvapärased ravimid hõlmavad sibulat. Ja maastikukujunduses tugevdas ta oma positsiooni: liikide ja vormide rohkus võimaldab sibulat dekoratiivtaimena kasutada lillepeenardes ja piiridel, isegi kiviktaimlas on sellele oma koht.\nJa toidus kasutatavate sibulate sortide rohkus on lihtsalt hämmastav: ühe sordi üks ja sama sibul on mahlane ja vähem terav, teine aga nii kõva ja terav, et seda kasutatakse eranditult pärast kuumtöötlust.\nTunnistan: olen sibulate austaja ja tundja - nii aias kui ka oma laual. Seetõttu arvan: olenemata sellest, kui palju sa sibulatest räägid, tuleb iga kord palju uut.\nSibul klassikalises mõistes on sibula alamsugukonda Amaryllise perekonda kuuluv rohttaim. Kuid perekonna nime (lad. Allium) päritolu osas kaalutakse kahte versiooni: ükshaaval sai sibul oma nime tänu oma küüslaugule, mida Vana-Roomas kutsuti ka Alliumiks; teise versiooni kohaselt nimi hõlmas keldi sõna kõik, mis tähendab "põletamine" ... Kuid olgu see nii, kui see ka pole, ei mõjuta see viljelemist.\nSibulal (allium) on üle 400 erineva liigi, millest umbes 130 liiki on iluaianduses laialt levinud. Sibulataimed on risoomid või sibulad, üheaastased või mitmeaastased. Sibulad võivad olla sfäärilised või silindrilised. Rohelised - põhilised mahlased, aromaatsed, torukujulised või lamedad põleva maitsega "suled". Lilled asuvad nooltel, lühikesed või pikad. Need on väikesed, kogutud iseloomulikku sfäärilisse õisikusse ja kaetud õhukese kilega, kuni nad õitsevad.\nSibulalilled asuvad nooltel\nEsimene asi, mis pähe tuleb, kui sõna "sibul" on sibul. See liik on meie riigis köögiviljakasvatajate seas kõige levinum, selle sibul on meie jaoks väärtuslik. Kuid tal on arvukalt "vendi": sibul, murulauk jt, mida kasvatatakse rohelise nimel "suleks". Nad ei moodusta maa-alust sibulat ja neid kasutatakse värskete ürtidena lauale. Mitmeaastased sibulad, mis võivad kasvada ühes kohas kauem kui ühe aasta, on eriti populaarsed värskete roheliste kogumisel. Kõige sagedamini kaevatakse talveks välja sibula moodustavad taimed. Neile, kes on huvitatud "sibula" teemast, soovitan huvitavaid materjale selle taime erinevat tüüpi - nii dekoratiivsete kui ka toiduks kasutatavate - kohta:\nÕrn nägus murulauk ja selle väärikus\nAnzuri sibul on muljetavaldav sibulate esindaja\nPorrulauk on kõigist sibulatest kõige ebatavalisem\nVürtsikad porrulauk: istutamine ja kasvatamine\nBatuni sibul andmise eest\nLõhnav sibul, mis kasvab lõpmatuseni\nEsimeste kevadiste salatite jaoks karulauk\nTõeline eksootiliste sibulate perekond - mitmetasandiline sibul\nKukkuv sibul - "tasane" lima\nKõige tagasihoidlikum vibu - kivisibul\nHuvitava ajalooga šalottsibulad ja sibulakimp\nMitmeaastased sibulad aias\nKüpsete puuviljade tüüpide ja vormide arvu poolest on suvikõrvitsaga võrreldavat köögivilja raske leida.\n"Cavili". Sort kuulub partenokarpse sordi hulka (võimeline ise tolmeldama). Hollandis aretatakse hübriid. Erineb kõrge tootlikkusega ja varajase küpsemisega. Viljaperiood ulatub kahe kuuni. Esimeste võrsete ilmnemisest kuni küpse vilja moodustumiseni on intervall 41 päeva väikese kõrvalekaldega mõlemas suunas. Köögiviljal on piklik silindrikujuline kuju (pikkus - umbes 20 cm), heleroheline värv ja väga peen meeldiv maitse. Valmistoodet võib tarbida värskena või kasutada säilitamiseks.\nIskander. Teine Hollandi sort, mis kuulub varakult valmiva liigi hulka. Aeg täieliku küpsemiseni on umbes 1,5 kuud. Hübriid on kõrge saagikusega ja vastupidav. Puuviljad on seatud isegi madalal temperatuuril. Taim ise on põõsas, laigulise lehestikuga, mille värvus on heledast tumeroheliseks. Vilja kuju on silindrikujuline, varre piirkonnas kitseneb. Söödaval osal on kreemjas toon, tihe tekstuur ja peen maitse. Tselluloosi kasutatakse igapäevaseks söögiks ja talviseks säilitamiseks. Taim on resistentne antrakoosi ja jahukaste suhtes.\n"Aral". Varajase valmimisega sort, mille valmimisaeg on üks kuu. Silindrilistel viljadel on vaevumärgatavad sooned ja valged laigud. Pikkus - kuni 15 cm, läbimõõt - umbes 6 cm. Seda tüüpi köögiviljad leiavad universaalset rakendust, millel on suurepärane maitse hautatud, praetud ja konserveeritud kujul. Sort on tähelepanuväärne ka oma heade omaduste poolest. Selle ladustamisaeg võib olla kuni 4 kuud.\n"Must ilus". Keskmiselt varajane taim, valmimisajaga umbes 50 päeva. Erineb lehestiku kompaktsusest ja rohkusest. Ühelt põõsalt saab kuni 5 suvikõrvitsat. Silerikujulise tumerohelise tooni köögivili. Vili on katsudes väga sile. Tselluloosi tekstuur on õrn, maitse on magustamata. Sellel hübriidil on universaalne rakendus nagu eelmistel liikidel.\n"Kõige rohkem". Tähtaja saabumise aeg on keskmiselt 43 päeva. Kasvuhoones ja õues kasvatamiseks sobiv põõsataim. Silindrikujulised viljad on oranži värvi ja läbimõõduga kuni 8 cm, pikkus kuni 30 cm, söödav osa on ka meeldivalt õrna maitsega kollakasoranž.\n"Valge viljaga". Seda kodumaise valiku tulemust eristab varajane küpsus, vastupidavus bakteritele ja hea säilivus. Valgete silindrite kujulistel puuviljadel on õhuke koor ja keskmise tihedusega õrna maitsega viljaliha.\n"Tsukesha". Küpsemisperiood on umbes 45 päeva. Iseloomuliku kompaktse paigutusega põõsataim annab kuni 900 g kaaluvad viljad koos õhukese rohelise koorega väikeste täppidega. Krõbe liha on tänu oma tekstuurile ideaalne marineerimiseks ja marineerimiseks.\n"Kid". Varajast küpset tüüpi valgeviljad suvikõrvitsad, millel on maitsev õrn pulp, soovitatakse dieedimenüüdeks ja imikutoiduks. Seda tüüpi köögiviljad armastavad valgust ja soojust, nii et see sureb väikseima külma korral. Saagikus ulatub kuni 1 kg ruutmeetri kohta.\n"Rull". Erineb lühikese küpsemisperioodi (keskmiselt kuni 37 päeva) ja rikkaliku saagi korral. Ovaalsed viljad, mille värvus on heleroheline, on täidetud meeldiva maitsega rabedaga. See talub hästi pikaajalist ladustamist.\n"Oranž". Erakordne sort, seda eristab eksootiline puuvilja tüüp. Nad on heledad, ümmargused, esinevad arvukalt ühel põõsal. Neid tuleks koguda läbimõõduga kuni 15 cm. Sellisel kujul säilitab köögivili magusa maitse ja sobib toorelt tarbimiseks.\nOlles valinud sobiva sordi seemned, võite need istutada ja oodata esimeste võrsete ilmumist.\nCopyright © associationofindependentevangelicallutheranchurches.org | Musta ilusa suvikõrvitsa õige istutamine ja hooldamine...


Lisa postitus Teemale "Kuidas teha küüslauguleivakesi fritüüris?"\nPostitatud: 2021-05-07 22:55:23\n[tsiteeri]Kuidas teie teete fritüüris küüslauguleibasid? Lasete puhta õli kuumaks või juba hakitud küüslauk sisse või kuidas? Hästi palju on õpetusi, kuidas pannil või ahjus plaadi peal teha leivakesi, aga täpset fritüüri õpetust pole veel leidnud. Jagage nippe, kallid buduaarikad! :)[/tsiteeri]


Minu imeline muutumine – Kristjani mõtted\n18. märts 2016 18. märts 2016 Kristjan Arvamus\nHea meelega kirjutaks siia enda imelisest muutumisest, aga siiski tahaks natukene nuriseda eelmise osa kohta mis oli siis eetris 16.03.16. Mul oli tõsine kahtlus, et ma ikka õiget saadet vaatan.\nJahh, me Kristiniga oleme need jobud kelle pärast sellist saasta saadet toodetakse, aga peab ikkagi ausalt ütlema, et tänu sellele saatele läksin mina hambaarsti juurde. Mida edasi seda rohkem närvi on hakanud see saade mind ajama.\nEile oli tippude-tipp mingi pereelu lahkamine saates. Keda kotib kes leidis uue naise kuskilt sünnitusmajast? Kui sa tõesti tahad seda kellegile kurta siis mine psühholoogi juurde. Pole kunagi mõistnud neid inimesi kes oma suhteid avalikult lahkavad. Kindlasti pole ma ainus kes on lõustaraamtus taolisi asju tähele pannud.\nHäiriv oli veel see, kuidas see naine endast ennem oppi rääkis. Reaalselt jäi mulje nagu tegu oleks Jumalaema kiriku kellalööja Quasimodo, kes on ühest silmast pime, rangjalgne ja küürakas. Bussis inimesed istuvad ennem pompsude kõrvale, kui tema viltus nina. WTF?!?! Miks võtta kõike seda põhikooli kiusamist nii südamesse? Olen ise olnud kiusaja, kui ka kiusatav, aga mul on siiralt pohhui mis oli, kuna eluga tuleb edasi minna. Peab veel mainima, et see naine oli ennem oppi juba liiga kena sellise mölaka jaoks.\nViimaks sooviks teada mis värk selle täitesüstiga seal on? Eelnevalt on seda kasutatud ühel mehel ja tulemus oli iga nii võlts. Nüüd kasutati seda taaskord naisel ja ilmselgelt tulemus nii võlts. Lisaks peab mainima seda jubedat parukat mida määriti pähe, kui loomulikku soengut. Cmoon, kui sul pole korralikult peanahka näha siis millest me räägime? Igatahes see saade suudab mind viimasel ajal kettase ajada 😀\nSildistatud botoks, eve, imeline, kaja, kallas, kõht, minu, muutumine, rinnad, täitesüstid


Celco Wood Stain | Sise- ja välisvärvid Kodukaunistamise ideed - Sadolin\nKatvus 13-17 m2/l\nVeepõhine peits puidu dekoratiivviimistluseks sisetööl. Läbikumav peits toob esile pinna faktuuri, rõhutades puidu loomulikku ja kordumatut ilu. Toode on väga vähese lõhnaga ning kiiresti kuivav, peitsitud puitpind jääb hingav. Tootes sisalduv alküüdvaik tungib puidu pooridesse, tagades peitsile hea nakke puhta puiduga.\nNõutav õhu- ja pinnatemperatuur peitsimisel +10...25°C (soovitavalt +18±2°C),\nsuhteline õhuniiskus 40…80% (soovitavalt 65%). Lubatust kõrgem või madalam\ntemperatuur ning tuuletõmbus töötamise või kuivamise ajal võib põhjustada ebakvaliteetset\nPeits kanda pinnale pintsliga pideva kihina piki puidukiudu. Vältida pinna kohatist\nülekatmist, mis läbikumava toote puhul võib hiljem visuaalselt näha jääda.\nSiledama lõpptulemuse saamiseks võib hööveldatud puhast puitpinda enne töö\nalgust kergelt veega niisutada ning seejärel ülestõusnud puidukiud liivapaberiga\ntasaseks lihvida. Eemaldada pinnalt lihvimistolm ning lasta enne peitsima asumist\nPärast toote eriti intensiivset segamist (nt toonimisel) võivad toote reoloogilised\nomadused ajutiselt muutuda, mistõttu on soovitav toonimise järel lasta tootel seista\nkuni 4 tundi, kuniks toote esialgne viskoossus taastub.\nPuitlaudise kinnitamisel eelistada tsingitud naelu ja kinnitusklambreid. Eelnevalt\ntöötlemata metalldetaile kasutades tuleb need enne puitpinna lõplikku ülevärvimist\neraldi rooste vastu kaitsta.\nVältida peitsitud pinna sattumist otsesesse kontakti happelist või leeliselist reaktsiooni\nandvate pindadega (näit lõpuni kuivamata krohvpind), mis võib kahjustada\nTöö lõppedes sulgeda hoolikalt nõu. Enne töövahendi pesemist eemaldada sellelt liigne toode. Töövahendid puhastada koheselt peale töö lõpetamist, kuivanud toodet saab eemaldada ainult mehhaaniliselt. Mitte valada toodet kanalisatsiooni või veekogusse. Vedelad jäägid toimetada kahjulike ainete kogumiskohta, jäätmekäitlusesse suunata ainult täielikult tühjendatud nõu.\nSaetud ja hööveldatud puitpind sisetööl. Sobib kasutada puidust seinte, lagede, mööbli, uste, liistude jm puitpindade viimistlemiseks kuivades siseruumides. Kulumiskindlust nõudvad ning kergemini määrduvad pinnad on soovitav peitsimise järel katta täiendavalt lakiga.\nHoida toodet lastele kättesaamatus kohas. Vältida toote sattumist silma ja nahale.


Harju maakond taotleb 38 miljonit ühistranspordi toetuseks - Äripäev\nHarju maakond taotleb 38 miljonit ühistranspordi toetuseks\n18. mai 2004, 10:17\nHeidit Kaio 18. mai 2004, 10:17\nHarju maakond esitas majandusministeeriumile 38 miljoni krooni suuruse taotluse Harju maakonna ühistranspordi toetuseks 2005. aasta riigieelarvest.\nPõhiosa taotletavast summast läheb bussitranspordi doteerimiseks, sealhulgas Tallinna linnale 3,57 miljonit.\nSamuti taotleti toetust ühissõidukite ümberkohandamiseks 5 500 000 krooni eest puuetega inimestega arvestamiseks, et tagada kõikidele maakonna elanikele võrdsed võimalused ühistransporditeenuse kasutamisel.\nPrangli ja Pakri saartega laeva- ja lennuühenduse pidamisele kulub 2 210 000 krooni.\nÜhistranspordialase integratsiooni raames Harju maakonnas on omavalitsuste ja riigi pooltasutamisel ühtne ühistranspordikeskus. Et koostöö ühtse liinivõrgu ja piletisüsteemi loomiseks Harjumaal parima tulemuse annaks, on vajalik riigipoolne täiendav toetus kogusummas 4,1 miljonit, mis katab ära ühistranspordikeskuse käivitamiskulud ja vajalike eeluuringute maksumuse.


Pealkiri: Dwarf Cannon Reede Märts 19, 2010 11:12 pm\n* Räägi commanderiga ja ta ütleb et ta vajab abi. Ole vabatahtlik ja aita teda. Ta annab sulle 6 aiatükki millega on vaja lappida aeda.\n* Otsi aiast katkiseid kohti ja lisa sinna aiatükid, seejärel räägi jälle commanderiga.\n* Commander tahab, et sa uuriks lõunapool oleva vahiposti olukorda. Seal pead minema vahiposti teisele korrusele ja vaatama, kas seal kedagi on. Leiad et seal ei ole kedagi ja raporteerid sellest commanderile. Lähed tagasi vahipostile ja võtad vahimehe jäänused kaasa.\n* Commander palub et läheksid goblini baasi ja vaataks kas seal on vahitornis olnud mehe poeg. Mine tagasi vahitorni juurde ja selle torni juures on jalajäljed, mis viivad sind goblini baasi. (Koobas fishing gildist idas).\n* Mine baasi sisse, otsi üles ruum kus on palju kirste. Otsi 7. kirstu paremalt ja sa leiad lapse, kelle nimi on Lollk. Vabasta ta köidikust.\n* Mine tagasi commanderi juurde ja ta tänab sind lapse päästmisest ja ta soovib et sa aitaks teda veel ühe korra. Kui räägitud siis mine commanderist itta. Seal on majake. Mine sinna sisse seal ja paranda kahur.\n* Kui kahur parandatud, siis mine räägi comanderiga ja ta tahab et sa tooksid talle kahurikuule. Mine Ice mountanist natuke lõunasse ja seal on baas kus sa saad juhised ja kahurikuuli tegemiseks vajalikud asjad.\n* Mine nende asjadega tagasi commanderi juurde. Ta tänab sind ja quest ongi valmis.\nSaad osta endale kahuri 750k eest


Reaktor :: Tartu ulmehuviliste teine reede. Juba 15 aastat\nTartu ulmehuviliste teine reede. Juba 15 aastat\nSeptembris 2015 möödus 15 aastat Tartu ulmehuviliste igakuiste kooskäimiste algusest. 4. septembril aastal 2000 kirjutasin veebiajakirja Algernon uudisteveergu nupu pealkirjaga «Algernoni kokkutulek Tartus».\n«Sel reedel, 8. septembril algusega orienteeruvalt kell 17-18 õhtul toimub Tartus Draakoni kõrtsis (keldrikorrusel) ulmeajakirja Algernon toimetuse ja kõigi asjast huvitatud Tartu (ja miks mitte ka kaugema kandi) ulmehuviliste väike koosistumine.\nÜhesõnaga on oodatud kõik huvilised, eriti muidugi Algernoni autorid ja kõik, kes siin kandis elavad või ei pea paljuks paaritunniseks õllejoomiseks ja niisama kokkusaamiseks Tartusse sõita.\nLoomulikult on oodatud ka nn tavalugejad/tavafännid, aktiivsed ja vähemaktiivsed listis ja BAASis kirjutajad jne. Mingit programmi üritusel pole, istume ja muljetame õllekannu taga. Arutame Eesti ulme valupunkte:)\nMis seal salata, ürituse idee on võetud analoogilistelt fännide regulaarsetelt kooskäimistelt Soomes, inglise ulmeajakirja Interzone kõrtsiõhtutest (igal reedel Brightonis) ja ka ulmekogumiku Mardus seltskonna kooskäimistest iga kuu viimasel reedel Tallinnas Hellas Hundis.\nUlmeajakirja Algernon seltskonna kooskäimine hakkab olema iga kuu teisel reedel Tartus. Toimumiskoht võib edaspidi muutuda. Seda otsustame sel reedel. Kõik ulmehuvilised on oodatud!»\nJuba nädalapäevad hiljem oli põhjust avaldada uudisnupp «Algernoni kokkutulek õnnestus suurepäraselt».\n«Reedel, 8. septembril kell 17.00 Draakoni kõrtsis alanud Tartu ulmehuviliste väike koosistumine möödus igati meeldivalt ning loodetavasti jäid osavõtjadki üritusega rahule.\nReedeõhtusest Draakoni kõrtsist astus seoses Algernoni koosistumisega läbi 19 huvilist (Veiko Belials, Kaarel Jõgi, Jüri Kallas, Maris Kuperjanov, Märt Laur, Lauri Lõhmus, Avo Nappo, Kairit Raudpuu, Laur Salundi, Kristjan Sander, Raul Sulbi, Taavi Tuvikene, Tauri Tuvikene, Kaarel Vissel jt).\nPeamiselt rüübati õlut ja nositi praeleibu, aegajalt sähvis ka fotoaparaat. Teemade poolest võeti läbi praktiliselt kõik -- Algernon, Mardus, BAAS, list sf2001, algupärase ulme kasvuraskused, «Existerion», terav kriitika võrgus, Estcon 2000 muljed jpm.\nLeiti ka, et valitud koht on sedasorti ürituse jaoks igati sobiv, millest johtuvalt kõlab järgmise korra kutse nii: uuesti ootab Algernoni toimetus kõiki asjast huvitatuid tagasihoidlikule koosistumisele Draakoni kõrtsi reedel, 13. oktoobril kell 17.00.»\nDraakoni kelder praegusel hetkel\nNagu juba uudisnupust lugeda võis, võtsime üritust alustades eeskujuks analoogilise kooskäimise Tallinnas, kus said kuu viimasel reedel kokku Marduse tegijad ja autorid. Ma ei oska öelda, millal täpselt Tallinna kooskäimised alguse said, tean, et see juhtus millalgi 1997. aastal. Olin ise enne kaitseväge (aprill 1999-aprill 2000) vist korra või paar Hella Hundi üritusel käinud ning need tundusid väga hubased kokkusaamised, kus 6-8-liikmeline seltskond eraldus tolle kõrtsi ühte kabiini neljakandilise laua ümber ja puhus segamatult ulmejuttu. Põhimõtteliselt tekkis kohe tahtmine samalaadne formaat ka Tartus sisse viia, kuid ajateenistus tuli vahele. Pärast sõjaväest pääsu otsustasime koos Algernoni toimetuse teiste liikmete Jürka ja Taaviga asja eelolevast sügisest käima lükata.\nEi teagi, miks sai kohaks valitud just Draakoni Kelder, kuna vaevalt aasta varem oli näiteks Eesti Päevaleht Tartu kõrtside välimäärajas iseloomustanud seda kohta sõnadega: «Midagi head pole. Aga tudengile soodsad ehk odavad hinnad ja peahoone lähedal. Teenindav personal ja kuumad joogid alla igasugust kriitikat. Tartu linna odavaim viin». Minule on need esimesed kuud Draakoni keldris meelde jäänud igatahes väga positiivselt: A. le Coq Premium maitses, nagu ta ikka maitseb ja praeleivad olid head. Lisaks oli võlvlaega saalis pika laua taga ruumi lahedasti ning mis peamine, kõrtsides võis tollal ju veel suitsu teha.\nKohe sai ka selgeks, et erinevalt Hella Hundi kooskäimistest kujuneb Tartu analoogist tõeline massiüritus: tolleks ajaks polnud Marduse kokkutulekutel ilmselt kordagi üle 10 inimese kohal olnud (kuigi perioodil 2001-2002 seda kindlasti juba ette tuli), esimeselt Tartu ürituselt käis läbi aga lausa 19 inimest ning edaspidi hakkas see arv enamasti jääma veerandsaja kanti. Väikese sõbraliku punktivõiduna seda kindlasti võtsime, kuigi mingit vaenu ega vastasseisu kahe ürituse vahel ei tekkinud, ka osalejad hakkasid mingil määral kattuma. Juba 11. oktoobril 2000 kirjutas Mario Kivistik Algernoni uudisveerus loos «Hellas Hundis septembri viimasel reedel»:\n«Hellas Hundis septembri viimasel reedel toimus järjekordne Marduse klubiõhtu. Kohale leidsid seekord mahti tulla Karen Orlau, Liisi Ojamaa, Craig Wolf, Raul Sulbi, Taavi Tuvikene ja Mario Kivistik. Põhiliseks oli infovahetus nö. Tallinn-Tartu teljel.\nMario Kivistik rääkis «Marduse» tänavuse neljanda numbriga seonduvast (materjalirohkuse tõttu tuleb number tavapärasest paksem, mahuga ca. 130 lehekülge) ja ka juubelinumbrisse plaanitavatest lugudest ning selle ülesehitusest. Vahetati mõtteid ka «Marduse» edaspidise ilmumissageduse (tõenäoliselt 2 korda aastas paarisajaleheküljelisena) ja tõlkevaliku (põhirõhk tulevikus uuematel lugudel) üle. Lõbusat elevust tekitas Estcon 2000 ja septembri algul «Draakoni» kõrtsis toimunud «Algernoni» kokkutuleku piltide läbivaatamine.\nVeel vahetati infot kirjastuste avaldamisplaanide osas. Järgmine «Marduse»-seltskonna kokkusaamine «Hellas Hundis» on 27. oktoobril.»\nMillele mina vastasin 19. oktoobril uudisega järjekordsest Tartu kokkutulekust «Algernoni» kokkutulek purustab rekordeid»:\n«Ulmeajakirja Algernon kokkutulekust Tartus Draakoni kõrtsis reedel, 13. oktoobril võttis osa 27 inimest, tõsi küll, neist 4 üsnagi juhuslikel ja üldse mitte ulmelistel põhjustel, ulmehuvilisi oli seega 23. Meenutaks, et esimesel Estconil, mis toimus 1998. aasta juulis, oli osalejaid 24 ning kuu aja eest Draakonis oli 19 ulmefänni.\nÜrituse, millest võtsid teiste seas osa Erik Bartske, Kaarel Jõgi, Jüri Kallas, Maris Kuperjanov, Märt Laur, Lauri Lõhmus, Olari Meriniit, Kati Metsalu, Egon Padjus, Rainis Pärnpuu, Kairit Raudpuu, Laur Salundi, Kristjan Sander, Raul Sulbi, Jaanus Trolla, Taavi Tuvikene, Tauri Tuvikene ja Liisa Vesik, muusikalise tausta eest hoolitses Erik Bartske.\nVahetati infot lähima aasta jooksul ilmuvate algupäraste ulmeraamatute osas, lisaks rääkis Algernoni toimetus oma plaanidest seoses ajakirja tõlkejuttude rubriigiga, ulmeühingu tuumik jagas teavet oma lähikuude plaanidest.\nVaadati kuu aja eest samas kohas tehtud pilte, joodi õlut, söödi praeleibu, lõõbiti niisama, räägiti (nagu tavaliselt ikka) Mardusest. Suurt elevust tekitas Vesa Peltola loomingu retseptsioon Eesti fändomis.\nUuesti ootab Algernoni toimetus kõiki huvilisi Draakoni kõrtsi reedel, 10. novembril kell 17.00.»\nVesa Peltola teemal ei saanud omakorda reageerimata jätta Mario, kirjutades 30. oktoobril uudises «Taas Hellas Hundis»:\n«Järjekordsest Marduse ulmeasjaliste koosviibimisest Hellas Hundis kuu viimasel reedel, 27. oktoobril, võtsid osa Veiko Belials, Marek Simpson, Karen Orlau, Mario Kivistik, Jüri Pino, Andre Trinity ja Craig Wolf, lühemat aega viibis seltskonnas ka Karl-Martin Sinijärv. Kahjuks ei saanud edasilükkamatute tööülesannete tõttu kohale tulla Lew R. Berg, kelle esikraamatu tähistamine lükkus seetõttu edasi järgmisele korrale.\nMuu hulgas räägiti vastukajadest viimases Marduses ilmunud juttudele ja täpsustati järgmises numbris ilmuvaga seotut. Pisikest elevust tekitasid ulmelugejate vastakad reaktsioonid Vesa Peltola jutule «Meelespea ja õunapuu». Veel vahetati infot ning mõtteid viimasel ajal loetud ja -- ehk -- tõlkimist väärivate ulmeteoste kohta ja arutleti ulmekirjandust ahistama kippuvate alažanriliste raamide (SF, F, H) avardamise vajadust&võimalusi.\nKokkuvõtteks: oli kena olla, sest et oli kena olla, kui parafraseerida Jüri Tuulikut. Küllap on järgmiselgi korral, 24. novembril.»\nJa nii ta läks. Sõbralikult vastastikku lõõpides.\nNovembris toimus suurem istumine jälle Tallinnas, nagu selgub Mario ja nende ridade autori kahasse kirjutatud uudisest «Ulmesõbrad Hellas Hundis»:\n«Järjekordne Marduse ulmesõprade koosviibimine Hellas Hundis kuu viimasel reedel, 24. novembril, kujunes üpris rahvarohkeks. Ühe laua taga istusid Veiko Belials, Lew R. Berg, Indrek Hargla, Mario Kivistik, Märt Laur, Liisi Ojamaa, Karen Orlau, Andri Riid, Raul Sulbi, Silver Sära, André Trinity, Taavi Tuvikene, Siim Veskimees ja Craig Wolf.\nTina ei antud ja rusikatega ei veheldud, kuigi koos olid üsna erinevate vaadetega inimesed. Tõsteti hoopis klaase ja kanne Indrek Hargla ja Lew R. Bergi esikraamatute terviseks, sirviti värskelt trükikojast tulnud Mardust ning vahetati infot ja mõtteid ulmeteemadel. Muuhulgas rääkis Indrek Hargla oma muljeid hiljutisest Danconist, mille järelkajades Mardus (tänu s-lõpule?) paraku tembeldati Läti ulmeväljaandeks...\nVõrreldi inglise ja ameerika ulmet üllitavate kirjastuste avaldamisprintsiipe, juttu oli Estonian Literary Magazine'is ilmunud Eesti uuema ulmekirjanduse ülevaatest, lühidalt arutati, kas on üldse sünnis arvustajat arvustada, kuluaarides edenes «Eesti ulme antoloogia» materjalide kogumine. Väikese töökoosoleku pidas maha ka ulmeajakirja Algernon toimetuse kohalolnud koosseis. Kokkuvõttes ühtaegu asjalik ja sõbralik olemine, mis vähemalt Tartu inimestele jätkus veel pisikese ekskursiooniga pealinna asjalikumates kõrtsides, giidideks Silver Sära ja Indrek Hargla.\nJärgmine, ühtlasi tänavu viimane koosolek toimub samas kohas ja samal kellaajal (alates 5st õhtupoolikul), kuid mitte detsembri viimasel, vaid eelviimasel reedel, s.o. 22. detsembril. Kellel aastalõpusaginas mahti jääb, see tuleb!»\n2001. aasta jaanuar tõi Tartu kõrtsiõhtute traditsiooni esimese muutuse: nimelt toimus kuu teise reede istung esmakordselt pitsabaar-restoranis Taverna, kuhu jäädi käima augustini, osalejaid oli regulaarselt pealt 20. Septembris 2001 sai Draakoni keldri remont valmis ning proovisime sealsed uued olud omal nahal 14. septembril ära. Ei meeldinud, sest oktoobrikuu teisel reedel saadi kokku hoopis Werneri kohviku teisel korrusel. Novembris pidi üritus taas Draakoni keldris toimuma, kuid keldrisaal oli ootamatult suletud, mistap istusid ulmehuvilised esimese korruse Draakoni kohvikus, mis aga sedavõrd suure seltskonna jaoks sobilik polnud, nii et üsna kiiresti Wernerisse üle koliti.\nTänapäeva seisukohalt on oluline verstapost 7. detsember 2001, mil ulmehuvilised esmakordselt Labürindi-nimelisse trahterisse kogunesid. Labürindi nime kandis siis koht, kus toimuvad Tartu ulmehuvliste kokkutulekud tänaseni, kuigi kõrts on saanud vahepeal nimeks Õlleministeerium. Osalejate ring ja hulk oli ikka traditsiooniline, küll puuduvad siinkirjutajal endal neist üritusist otsesed mälestused, kuna ma polnud juba oktoobrist alates kokkusaamistele jõudnud.\nKa ei jäädud siis kohe Labürindi juurde kindlaks: juba 11. jaanuaril 2002 kohtuti jällegi Werneri teisel korrusel. Veebruaris koliti tagasi Labürinti, kuhu märtsis pärast pooleaastast pausi isegi kohale jõudsin, kuigi päris igakordset osalist minust enam kahjuks ei saanudki. Sel perioodil hakkasid pärast esimese peatuskoha sulgumist ulmehuvilised edasi liikuma Illegaardi, Wilde’i, Legendi, Poolde Kuude ja isegi sellisesse linnaäärsesse kohta nagu Kaksteist Kannu. Harvad polnud korrad, kui õhtul kella kuue paiku alanud üritus lõppes viimaste spetsialistide jaoks alles järgmisel hommikul seitsme-kaheksa ajal.\nMuutusi toimus ka Tallinnas, 2002. aasta mais saadi esmakordselt kokku baaris H. H. Rüütel, kuhu jäädi mõneks kuuks, igatahes kolis Marduse-koosistumine novembris 2002 Kloostri Aita, kuhu jäädi mõneks ajaks. Kuid ilmselt oli selleks ajaks juba mõlema ürituse osalejaskond sedavõrd kasvanud, et neid polnud enam paslik nimetada Marduse ja Algernoni kokkutulekuks: nende ajakirjade toimetajad ja autorid ei moodustanud ammu enam kohalkäijate enamust.\nTartu istungid jätkusid läbi 2002. ja 2003. aasta Labürindis, 2003. aasta kevadest hakkas osalejate arv neil üritustel 30 piiri ületama ning sel ajal sattusin sinna isegi üsna tihti. Pikaks ajaks viimast korda olin ise Labürindis detsembris 2003, misjärel loobusin paljudeks aastateks üritusel osalemast ja ei oska seetõttu anda ka enam ülevaadet Tartu ulmehuviliste kooskäimiste kohamuutustest või osalejaskonna arvukusest, teangi vaid seda, et enne naasmist traditsioonilisse Labürinti–Õlleministeeriumisse prooviti vahepealseil aastail mitmeid erinevaid kõrtse-kohvikuid.\nIgatahes möödus nüüd septembri alguses 15 aastat esimesest Tartu ulmehuviliste kokkutulekust ja kui aastaga suuri muutusi ei toimu, siis õnnestub ehk detsembris 2016 tähistada 15 aasta möödumist esimesest koosistumisest selle praeguses asukohas.


Kaitseliidu päevad 2014 Võrumaal, Kurgjärve spordibaasis.\n15.08-17.08.2014 Kurgjärve spordibaas, Rõuge vald, Võrumaa.\nOsalevad Kaitseliidu ja Naiskodukaitse liikmed koos peredega.\nÖöbitakse kaasavõetud telkides, malevapealiku otsusel Kaitseliidu telkides. Väikeste lastega vanemad ja pered saavad ööbida kämpingutes või spordibaasi siseruumides, vajadus ära märkida malevas registreerudes!\nToitlustamine on organiseeritud Kurgjärve spordibaasis, toitlustuse tagab MTÜ Nõmme spordiklubi.\nMaleva poolt organiseeritakse ühistransport Kaitseliidu suvepäevadele.\nSuitsetamine ja grillimine on lubatud ainult selleks ettenähtud kohtades.\nRegistreerimise liikmetele ja nende peredele tagab malevkond kuni 20.07.2014.a ning malevkond esitab osalejate nimekirja maleva korrapidajale maili teel aadressile: korrap_parnumaa kaitseliit.ee.\nIga liikmest osaleda soovija võib ennast registreerida ise maleva korrapidaja juures Pikk 20, Pärnu või korrapidaja telefonil 7179 549.\nOsalemiseks tuleb ära märkida osalejate ees- ja perekonna nimed, vanus ja kontakttelefoni number ja isikud kes, soovivad ööbimist kämpingutes või siseruumides.\nVõistlusarvestuse koond koostatakse järgmistest võistlustulemustest: 1) malevate etteasted, 2) mälumäng, 3) male, 4) võrkpall, 5) paintball, 6) õhupüssist laskmine, 7) laskejooks, 8) köievedu.\nVõistluste õiglaseks läbiviimiseks on määratud käskkirjaga peakohtunik.\nVõistlusjuhenditega saab tutvuda maleva staabis.\nSpordivõistluste võitjatele on ette nähtud auhinnad ja karikad. Võistlustulemuste alusel selgitakse välja Kaitseliidu päevade üldvõitja.\nKaitseliidu päevade programmis esineb 15. augustil ansambel „Nukker kukeke“ ja seejärel mängib tantsuks muusikat diskor. 16. augustil esineb ansambel „Bad Orange“ seejärel mängib tantsuks muusikat diskor Aivar Havi.\n16.augustil etendab Commedia OÜ lastele etendust „Piip ja Tuut“\nLaste programmi Kaitseliidu päevade ajal korraldab Võrumaa malev.\nPesemis- ja suplemisvõimalused\nKurgjärve spordibaasis on kasutada dušid. Lisaks on kasutada välikäimlad.\nKurgjärve spordibaasile kuuluvat saunakompleksi on võimalik kasutada vastavalt eelnevale kokkuleppele laagriülemaga. Sauna kompleksi kasutamiseks koostatakse graafik, mis määratakse loosimise tulemusel.\nKurgjärve spordibaasi territooriumil asub ujumiseks sobiv järv. Ohutuse eest ujuma minnes vastutavad ujujad ise!\nKohapeal on avatud puhvet, kus müüakse kergemaid eineid, maiustusi, karastusjooke ja alkoholi. Kerget alkoholi (õlu ja siider) müüakse vaadist, taskukohase hinnaga kogu programmi vältel. Liigselt alkoholi tarvitanud isikutele alkoholi ei müüda!\nNB! Relvi, koduloomi ning halba tuju mitte kaasa võtta!


Siiri Sisask: Marko, Sinult ju ootame kaitset Eesti loodusele! - Arvamus\nSiiri Sisask: Marko, Sinult ju ootame kaitset Eesti loodusele!\n5. aprill 2017, 17:30\nKeskkonnaminister Marko Pomerantsilt (IRL) oma küsimustele vastuse saanud laulja ja muusik Siiri Sisask lahkab oma kirjatükis mõningaid metsateemat puudutavaid murepunkte.\nMarko, suur tänu Sulle vastuse eest minu mitmele mureküsimusele. Siiski jäi mõni koht minu jaoks lahtiseks – ma ikka ei taha Sulle veel rahu anda.\nKirjutad, et linnurahu on viimaste aegade ilming ja midagi uut eesti mõtlemiskultuuris. Kuid see ei ole nii. See on vana tava, mille järgi on ka meie esiisad ammust aega talitanud. Samal kombel võiksid minu arust toimida ka tänapäeva inimesed, kes on selle tava kas unustanud või ei taipa ise omaenda tarkusest olla viisakad metsa ja muu elava looduse vastu. Metsarahu kui aeg pole mõeldud ju üksnes lindudele, vaid ka oravatele ja teistele loomadele, seetõttu tuleks see täpselt määratleda ja seaduseks kinnitada. Et oleks tõesti üheselt mõistetav: pesitsusajal ei oleks enam kellelgi harvesteriga metsa asja. Siiralt, Marko, pane selle seaduse vastuvõtmiseks vanker veerema.\nTeine mure, millest ma oma eelmises kirjas ei kirjutanud, aga mis on samuti oluline, on see, et erametsaomanikud ei ole küllaldaselt kohustatud uut metsa istutama, jättes lageraietele metsa taastumiseks püsti seemikpuid. Aga tegelikkuses juhtubki tihti just nii, et need üksikudki puud metsa kadumisel lükkab tuul ümber... Nagu on ka meie küla ühel lageraie langul selgesti näha. Usun, ja on mõistuspärane, et see ei ole ainult siinse ühe langu probleem. Ka see võiks siiski olla erametsa omanikele seaduseks, et neil tuleb istutamisega põhjalikumalt tegelema hakata!\nJa kolmandaks vajakajäämiseks seaduses ikkagi oleks see, et üldkasutatavad erateed oleksid metsaraijujatele kohustuseks tööjärgselt heasse korda seada. Et ka see seaduses selgesti kajastuks. Praegu on nii, et eratee omanik võib sisuliselt oma teega teha, mida tahab ja pähe tuleb. Aga meie küla puhul, toon näite, on lugu nii, et tekibki küsimus, kuis sai keegi üldse 90ndatel kaht küla ühendavat üldkasutatavat teed, mille äärde jäävad kolm kinnistut eramutega, omale erastada?\nOlen mõelnud uurida ja teada saada, kas meie küla puhul selline kunagine otsus üldse õiguspärane on. Sest see on kohutav, kuidas siin juba aastaid armuta teid ratsitakse. Ja meie ei ole ainsad oma näitega. Inimesi, kelle kodupaigad kellegi erateega ühendatud on, on palju ja näiteid võib tuua ebainimlikust kohtlemisest hulgaliselt. Oleks tarvis, et riik kaitseks ka neid, kes on sunnitud «naabri armust» elama.\nJa üks mure veel, Marko... Väga paljud inimesed ei soovi seda kavandatavat ulmetsehhi Emajõe äärde. Sest kardame, et siis hakkavad Eesti metsad veel kiiremini kaduma. Ja sellega me tõesti nõus ei ole. Saan hästi aru, et riigieelarves on augud, aga et metsaga neid katma suundume... Minu arust võiks neid auke katta Utah' kasumist (kahjuks veel olematust) või siis ka Estonain Airi Taskilale makstud ulmepalgaga, mida võiks põhja laskmise eest temalt ja temataolistelt tagasi nõuda. Sest riik ei tohiks rahaga mõtlematult tuulutada, küllap jätkukski siis enam meil ka säästusid, et sedavõrd murelikke auke eelarvesse ei tekiksi. Sest kas Eesti mets peab olema meie kaheprotsendilise kaitsekulutuste katteks? Kes kaitseb metsa, loodust? Kõige kõrgemal kohal riigis, Sina, Marko.\nSelleks oletegi riigikogus ja valitsuses targad inimesed, et välja mõelda, kuidas päästa Eesti maa ja inimesed rüüstamisest. Nii- ja naapidi. Sa oled keskkonnaminister, ja tean ka, et oled loodusinimene ja hoolid keskkonnast. See, mida Sina teed, ja riigikogu saadik oma vabades otsustes, on väga tähtis. Et meil säiliks loodus, et meie lastel oleks Eestis tore elada...


Eesti parim Dohas Islandi vastu - Hindrek Ojamaa - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nEesti parim Dohas Islandi vastu - Hindrek Ojamaa (8)\n16. JAAN 2019, 12:01\nEesti rahvuskoondis lõpetas Katari turnee väravateta viigiga Islandi vastu. Soccernet.ee toimetus valis koondise parimaks Hindrek Ojamaa, kes avamängu Soomega pingilt jälgis.\nTegu oli igas mõttes kontrastide mänguga - Eesti valdas terve esimese poolaja palli ja oli aktiivsem meeskond ka minutitel 75-90, kuid mängu ehk parimad väravavõimalused sündisid just meie värava all. Oli taas õpetlik mäng.\nKontrastsust näitab ka fännide reaktsioon - võrdselt kiidetakse ja laidetakse. Ühest küljest on märkimisväärne, et suutsime kahel viimasel suurturniiril mänginud Islandi vastu mängu nõnda domineerida, samas jäime ka hätta rünnakul võimaluste loomisega.\nJärgmised mängud ootavad koondist ees märtsis, kui esmalt alustatakse uut EM-valiksarja Põhja-Iirimaal ja seejärel ootab kontrollmängus Gibraltar.\nEesti parim Hindrek Ojamaa - 7. Eelmisest võimalusest oli möödunud üle aasta, aga näitas, et on tõepoolest Soomes sammu edasi teinud. Kaitses olid asjad kontrolli all, meenub ka üks fantastiline libistamine vastase kontra peatamiseks. Lülitus hästi ettepoole ja tema tsenderdustest tulid Eesti parimad momendid, neist ühe oleks Anier pidanud ka ära kasutama.\nMarko Meerits - 7. Soliidne partii. Väga palju tööd ei olnud, eriti esimesel poolajal, aga kaks väga head tõrjet sai lõpuks kirja. Päris mängu lõpus eksis ka jämedalt, kuid pääses puhta nahaga. Mängu avamisega tuli korralikult toime, leidis mitmeid kavalaid käike.\nMärten Kuusk - 6. Nähtud mängude põhjal võib nii mõnelegi arusaamatuks jääda, miks Floras mängib Pürg ja pingiotsal istub Kuusk. Oli eile keskkaitsjatest parim, mis on parasjagu uskumatu, arvestades kõiki asjaolusid. Mõned ragnarklavanlikud nõksud ja petted, jalaga mängus väga hea. Kaitses väga silma ei paistnud, mida võib vist komplimendiks pidada.\nKonstantin Vassiljev - 6. Kiigutasime esimesel 45 minutil rohkem taga ja pall ei jõudnud Kostjani piisavalt, aga kui jõudis, oli näha, et sealt võiks midagi tulla - otsis käike, aga Island seisis ja meie mehed eespool Kostjat samuti. Töötas kõvasti tagasi ka. Ei olnud tema mõistes hiilgav mäng, aga siiski üks meie ohtlikumaid mehi.\nJoonas Tamm - 6. Esimese mängu jättis tervisemuredega vahele ja kuigi sai teiseks korda, hakkas jalg uuesti valu tegema. Need 45 minutit, mis mängis, tegi oma ära - mõned väikesed apsakad lipsasid sisse, aga terve avapoolaeg oli meil väga hästi kontrolli all. Tugev kontrast sekkunud Pürgiga.\nFrank Liivak - 6. Meie ründava suunitlusega mängijatest parim. Oli aktiivne ja ebaeestlaslikult nahaalne, võttis julgelt ette ja üritas midagi luua. Lahenduste kvaliteet ei olnud piisavalt heal tasemel, aga samas tabas korra läbi rikošeti isegi posti.\nTaijo Teniste - 6. Meie esimene valik paremkaitsesse mängis sedakorda siis ühe mängu kesk- ja teise vasakkaitses. Probleeme ei tekkinud, aga eelkõige ründefaasis oli näha, et ei ole vasakul mängimisega harjunud. See oli väikestviisi murekoht, sest avapoolajal oli ta meie suurim ründeväljund.\nMadis Vihmann - 6. Nagu viimasel ajal tavaks saanud, oli palliga üpris soliidne ja millegi katastroofilisega hakkama ei saanud. Avapoolaja keskel hindas palli lendu valesti ja lubas Islandi mehe Meeritsaga silmitsi, samas pani käigu juurde ja tegi ründajale olukorra ebamugavaks, kui kohale jõudis, et ei jõua esimesena pallini. Mõni kõrgema klassiga ründaja oleks selle samas võib-olla ära kasutanud.\nArtjom Dmitrijev - 6. Võitles palju ja lükkas usinalt söötu, aga tegutses natuke eikellegimaal, sest oma tavalise töö ehk lõhkumisega suurt tegeleda ei saanud. Nii oli ta tihti avapoolajal Kostjast isegi kõrgemal, mis ei ole tema trump. Tema head omadused paistsid eredamalt välja Soome vastu.\nMarkus Poom - 5. Mõnes mõttes sarnane mäng Kostjaga, kelle saapaid täitis, aga teisalt ei suutnud maestro kombel mängu ohjata. Ei dirigeerinud asjade käiku. Polnud paha, aga Soome vastu oli rõõmustada selgelt rohkem.\nHenri Anier - 5. Tuli pingilt teiseks poolajaks, üritas ja oli kaitsjatele suurem nuhtlus kui Koskor, aga ei olnud ka temal hea päev. Ojamaa tsenderdusest tulnud pealöögi oleks pidanud vähemalt raamide vahele saatma.\nSander Puri - 5. Isu taha midagi ei jäänud - otsis vabu tsoone ja liikus pidevalt ringi. Samas jättis palliga mäng soovida, mitmel puhul hoidis üle või jättis söödu õigel hetkel andmata. Need söödud, mis ettepoole teele läksid, lõpetasid liiga tihti ka kaitsja jala peal.\nMark Oliver Roosnupp - 5. Alustas aktiivselt, aga mida poolaeg edasi, seda rohkem ära kadus. Islandi kaitsjad olid tema jaoks füüsiliselt natuke liiga võimsad, ta ei suutnud end kehtestada. Võrreldes Puriga, liikus ka vähem, oleks ehk võinud rohkem ruumi otsida.\nTrevor Elhi - 4. Ei olnud suurem asi päev ja sai sellest vist ka ise aru. Kaitses paar halba eksimust, rünnakut väga toetada ei jõudnud. Väga anonüümne. Ei olnud võib-olla kõige paremini valmis pingilt teravust tooma.\nHenrik Pürg - 4. Oli õige pisukese grammi etem kui Soome vastu, aga lubas mitmel korral ründaja lubamatult enda ja värava vahele. Pabinat oli endiselt märgata, enesekindlusest jäi puudu nii kaitsetöös kui ka palliga mängus. Peab ilmselt eelkõige vaimse poolega tegelema.\nTristan Koskor - 4. Nagu isegi pärast mängu ütles, siis sai koondiselaagriga aru, et ühekülgsena ei ole rahvusvahelisel tasemel võimalik läbi lüüa. Paistis küll võrreldes Soome-mänguga rohkem silma, aga lõpp-produkt oli ligilähedaselt sama. Võiks pikkusega olla koondises huvitav kuju, aga hetkel ei mängi taset välja.\nRasmus Peetson - hindeta. Mängis liiga vähe, et hinnata.\nEesti mängis Islandiga kassi ja hiirt, aga ei hammustanud (6)\nPaljud • 16. jaan\non seda juba ammu rääkinud, et Kuusk istub ilma asjata pingil. Tore, et Reim ka aru on saanud ja nüüd ajakirjanikud.\nNull ju • 16. jaan\nOjamaa söötis ainult tagasi ja ette käike ei leidnud\nEi • 16. jaan\nOjamaa tsenderdused ohtlik ründerelv ? Eestil polnud ju rünnet,veel vähem oli seal midagi ohtlikku !\nainult • 16. jaan\nüks tsenderdus läks Anier´ile, ülejäänud täiesti metsa. Eilne mäng ei ole isegi kommenteerimist väärt.\nus • 16. jaan\ntundus ka et eesti essal poolajal pigem valdas rohkem palli, mäng islandi poolel kogu aja. soccerstandi järgi valdas palli aga 57% island. saan aru et metoodikad erinevad aga päris kummaline vahe\nBuum • 16. jaan\nM.Poom peaks seal 4 meeste seas olema. Liiga palju valesööte ja lonkimist.\nMaximum • 16. jaan\nKui selle mängu põhjal kaitsjate tööd väga heaks hinnatakse on küll midagi valesti. Olgem ausad neil polnudki ju võimalust eksida. Kuuse esiletoomine palliga mängus on vägagi naljakas. Kõik PL kaitsjad võinuks selles mängus sarnaselt Kuusele sama taseme väljamängida.\n... • 16. jaan\nKui kõik PL kaitsjad võinuks sarnaselt mängida, siis huvitav miks seda teised platsil olnud keskkaitsjad ei suutnud ja kui ei olnud võimalust eksida, siis kuidas vastased suutsid sooritada väravale lööke? Kuusk jäi selles mängus tõesti positiivselt silma ja ei tasu mängijate tööd alahinnata. Kogu meekond kaitses ja söötis organiseeritult ja sellega ei saa kohe kindlasti mitta iga PL mängija hakkam....


Olulised põhjused - e.hydroscand.ee\nHelistage meile: +372 5028 577\nOstutellimus: 0 toode Tooteid (tühi)\nToode on edukalt lisatud ostutellimusse\nTeie ostutellimuses on 0 toodet. Teie ostutellimuses on üks toode.\n> Olulised põhjused\nHydroscandi Tellimiskeskuse klientide kõik voolikud on markeeritud.\nMis see kliendile tähendab ?\nIga Teie mistahes masina või seadme hüdrosüsteemis olev voolik on väga lihtsasti identifitseeritav. Ehk siis - uue vooliku tellimiseks ei pea Teie masinapargi kasutajad või mehaanikud olema tänapäevaste hüdrovoolikute eri aspektidega kursis olevad asjatundjad.\nUue hüdrovooliku tellimiseks ei pea minema vana vooliku näidisega meie ega kellegi teise voolikuvalmistaja juurde kohapeale. Tänu meie poolt voolikutele antud unikaalsetele koodidele saate uue vooliku tellida töökohast lahkumata interneti teel meie 24/7 avatud Tellimiskeskusest.\nVoolikute tellimine läbi meie Tellimiskeskuse välistab vale kooslusega vooliku valmimise, kuna iga markeeritud voolik on meie kui tootja jaoks täpselt kirjeldatud.\nKokkuvõte. Tänu markeeritud voolikute kasutamisele lihtsustuvad teie ettevõtte spetsialistidele (traktoristid, seadmete operaatorid, mehaanikud jne) esitatavad nõuded hüdraulika, erinevate tihenduste ja keermete alase info valdamise osas.\nHydrovoolikute tellimine ja tellimuse täitmise jälgimine töökohalt lahkumata.\nKõik hüdrovoolikud on lisaks meie Tellimiskeskuse unikaalsele koodile veel varustatud QR või triipkoodiga, mis võimaldab läbi nutitelefoni teha tellimuse otse töökohalt, töömasina või seadme kõrvalt. Vajalikud on ainult nutitelefon, internetiühenduse olemasolu ning meie tellimiskeskuse kasutamise õigused.\nSamuti võib korjata kõigi tellitavate hüdrovoolikute koodid kokku ning vormistada tellimusnimekiri kontorist läbi meie tellimiskeskuse.\nMõlemal viisil edastatud tellimuse täitmise käiku on võimalik Tellimiskeskuses jälgida, kuni valmisvoolik on 13 Hydroscandi teeninduspunkti seast välja valitud laos klienti ootamas või siis on kliendi poolt valitud kullerfirmaga teele saadetud.\nKokkuvõte. Olete säästnud aega ja raha, kuna peale voolikukoodidega tellimuse meile edastamise ei tarvitse teie enam selle üle muretseda.\nKulud kontrolli all.\nHydroscandi Tellimiskeskus võimaldab igal kliendil tekitada täiesti individuaalse töölaua, millel on võimalik luua lihtne kaustade struktuur, milles on grupeeritud kliendi allüksused, jaoskonnad, objektid ja nendes kasutusel olevad masinad-seadmed, kus on kasutusel erinevad hüdrovoolikud.\nKlient saab masinate, seadmete lõikes jälgida iga konkreetse hüdrovooliku ajalugu, soetamisest kuni uue tellimiseni. Lisaks rahalisele kontrollile võimaldab Tellimiskeskuses talletatud info pöörata tähelepanu ka olukordadele, kus mõnele masinale või seadmele kulub võrreldes teise samaväärse tehnikaga samal ajavahemikul rohkem hüdrovoolikuid.\nKokkuvõte. Klient on hästi kursis oma tehnikapargi hüdrovoolikute ressursiga ning hinnates ühe või teise seadme, masina hüdrovoolikute ekspluatatsiooniaega, tekib võimalus analüüsida ennetavalt masina, seadme võimalikke tehnilisi vigu ja ebakorrektset ekspluatatsiooni ning parandada masina, seadme juhi, operaatori töövõtteid.


Kommentaarid: Porošenko: Putini Venemaa ei tunnista enam punast joont\nPorošenko: Putini Venemaa ei tunnista enam punast joont\nAadu Hiietamm, 17. märts 2015 07:00\nG/ 18. märts 2015 07:45\nOodake veel, las see lääne lollus veel laagerdub, siis hakkavad ka need Putinit austama kes Ilveslased on!!!\nbeg/ 18. märts 2015 07:29\nHAHOLL sündis,juudid hakkasid nutma,vahet pole kes võimul on,kannatab rahvas.\nG/ 18. märts 2015 07:12\nPedemaailmal on alati punane joon silme ees, Putinil, aga vaja oma kodumaad kaitsta selliste eest ja oma rahvast kapitalistlike ahistajate eest!!!\nmaeitea/ 17. märts 2015 22:28\nkeda see Putin huvitab, se iluvõimleja ootab ka juba pärandust!\nsiililegi selge/ 17. märts 2015 18:58\net põrsas pole mingi punase joone tõmbaja ja putja laseb kaarega üle joone.\n17. märts 2015 17:26\nHannibal--- 17.26-le, täiesti õige./ 17. märts 2015 19:07\nNeed punktid olid lepingus kirjas. Toodud mitu korda ka meie ajakirjanduses välja.\n17. märts 2015 16:45\nda et tupoi borov fashiskaja morda obasral vsju ukrainu.\nSinulad/ 17. märts 2015 16:17\nMiks te Soomes töötate minge venemaale tööle kahepalgelised väärakad kui seal on hea ja eu on paha!\nMina/ 17. märts 2015 15:47\nAinult selle aasta lõpuni kestvatest sanktsioonidest ei saa midagi. Mõned aastad võiks ikka vähemalt kesta.\nG/ 18. märts 2015 07:15\nKas sa ise ikka aru saad, et sulle meeldib kakapott peas olla?\nHannibal (suur strateeg änd taktik)____Petrol jalgalulne tuline, seepärast kisabki./ 17. märts 2015 15:42\nMobilisatsioonde eest hoitakse massiliselt kõrvale. Oma rahva silmis ka tühine kisakõri.\nMitmed sajad palgasõdurit tahavad palka, oligarhid küll maksavad, aga mis kasu, kui rindel kogu aeg tappa saadakse?\nVenkud lihtsalt nüüd vaikivad ja vahivad seda kõike pealt. Rikkus mõistust ei anna Petroke.\nPetro, millal Krimmis jälle ukraina lippe lehvimas saab näha?\nTahan kangesti suvel Krimmi sõita, vaja juba varakult ette teada, millise riigi viisat mul vaja on?\n17. märts 2015 17:45\npole sul rikust ja mõistusest ei maksa rääkidagi.\nHannibal... to 17:45. Rikust ei ole jah./ 17. märts 2015 18:14\nMa pole enda kohta maininudki, et ma oleks rikas või hiilgava mõistusega.\nNu-nu 17:45. Eks muidu ikka ja alati Teiega nõus.\nHannibal____ Igatsugu vaherahu, rahulik periood on Ukrainale hädavajalik/ 17. märts 2015 19:14\nSaavad riigis endas mingitki korda luua, praegu on anarhia. Huvitav, keegi tunneb mind ka tegelikkuses, samas omab juurdepääsu ka minu jooksvale kontole 1.-s pangas. Tuleb kiirelt reageerida.\njuri/ 17. märts 2015 22:20\nsul on väljasõidu viisat vaja\n17. märts 2015 13:25\nMiks tõe välja ütlemist läbi ei lasta aga venelased võivad igasugu solki suust välja ajada\n!/ 17. märts 2015 16:08\nSest et GRU käsi ulatub kaugele!\nüks punane joon/ 17. märts 2015 13:25\nkõik piiri tagalt tulevad kommentaarid peaks olema varustatud vastava märkega ja poliitilisi teemasi pääseks kommenteerima läbi isikutuvastamise\nüks punane joon/ 17. märts 2015 14:42\nsest puutini poolelt peetakse ja finantseeritakse propagandasõda ja tegelevad erikoolitust saanud proffid, siitpoolt kommenteerivad tavalised huvilised. Reegel on, et sõdur jääb enamasti ikka peale, olgu ta siis või tavaline diivaniüksuse valedest läbiimbunud troll\nG/ 18. märts 2015 07:21\nPraegu on küll näha, et vaid meie ahvistunud poliitikud tulistavad mõnitavaid väljaütlemisi Putini suunal. Eks ikka selleks, et Putin on peajagu üle pedemaailma esipededest!!!\nJako/ 17. märts 2015 13:23\nPetro räägib õigust. See, et putleril oli tuumapomm kasutusele võtta, kui USA sekkub , sellega tunnistus ju putler üles, et USA, l ei ole Ukrainas toimuvaga midagi tegemistest. Moskva ei ole ju Unrainast eriti kaugel ja piiriäärsed elanikud oleksid ju samuti surnud või arvab putler, et pomm valin, kes vene, kes mitte. Selle pommi mõttega näitab ta, kui vähe ta tegelikult oma rahvast hoolib. Venelastel on mille peale mõelda.\nG/ 18. märts 2015 07:23\nErinevalt teiste pedemaailma poliitikutega on Putinil mõistus ja tuumapommi toob ta teemaks vaid selleks, et rõhutada oma tõsimeelsust, mitte selleks, et oma rahvast hävitada. Ja tegeliukult on INIMENE ise nõus ennem surema kui oma hoovile pedemaailma laskma.\npunasest joonest/ 17. märts 2015 12:40\npuutini kamariljal on täiesti pohlad venelastest. vaadake , kuidas toimib vene "meditsiin"..\nG/ 18. märts 2015 07:26\nVaata parem milliseid tippsaavutusi on venemaalased teinud meie elude päästmiseks ja arvesta sellega, et Venemaa areneb tänapäeval väga kiiresti ning õiges suunas, sellepärast ka ülejäänud maailm hirmul ongi - kohutav kui INIMLIKKUS vs kapitalism valla pääseb.\nJõudu Petrole. Laksuta aga lõugu edasi, nuta üksi, käi nutmas Angela rinna najal, jne./ 17. märts 2015 12:21\nÖösel näed nagunii ilusaid unenägusid. Volodja paistab aga hea tujus olevat, ma nii rõõmus.\nnähh/ 17. märts 2015 15:47\nmillest see Volodja lõualuu nii jämedaks on kosunud? Uus reptiil ei tahtnud vanasse nahka ära mahtuda või milles asi?\nbrunn/ 17. märts 2015 11:45\nMida teab SIGA punasest joonest.\nkõik on suhteline/ 17. märts 2015 11:43\nJah, aga Putini kõrvaldamine oleks letaalne nii Ukrainale kui ka Eestile http://www.hot.ee/r/raadius/\n17. märts 2015 11:31\nAtsikene!!! Eelmine president oli varas. VAATA MILLINE MASINAPARK TAL . Sa pole sellisest undki näinud. Röövivad rahva raha nagu putler ja elas väga mõnusalt. Selle pärast talle jalga virutati ja õige palga sai. Räägime ikka tõtt.\n17. märts 2015 11:27\nVÕTS. USA ei sõdi Ukrainas. Kes selle kõik alustas on ammu selge ja süüdlane ka ise tunnistanud, aga sa oled loll ja järjekindel oma mölaga.\nSul on õigus, kõik teavad, kes algatas. Obama kinnitas ju ise, et Ukraina pöörajatele anti 5 miljardit USD/ 17. märts 2015 12:17\nRahutuste organiseerimseks ja riigivõimu kukutamiseks.\nEKRE valija/ 17. märts 2015 12:19\nSee on õige küll! Kuna ta sulle ütles, pane rahva jaoks siia ka üles, sest paljud on veel klikemeedia kontrolliall!\nmiks peab seda üles panema? Las igaüks otsib ise. Pelagi faktid tuleb meelde jätta/ 17. märts 2015 13:08\nigatsugu linke ju endaga kaasa ei tassi. Isegi meie poliitkommentaatorid TV saadetes ei eita seda fakti.\nG/ 18. märts 2015 07:31\nTglt oli saabunud rahutused ammu teada ja ka ette valmistatud selleks! Janukovits omalt poolt tegi kõik selleks, et Ukraina kerge saaks oleks ja USA värdjad tahtsid lihtsalt rahaga asju liigutada. Tegelikkuses on aga vaja inimest ennast kes sõdiks oma õiguste eest. Pedemeelsed kõige õigemad selleks just pole!\nG/ 18. märts 2015 07:32\nNüüd kus ollakse arusaamisel, et venemaad juustutükiga ei võideta, on meeletu propagandasõda mis ei jää tagajärgede poolest alla pärissõjale\nDD / 17. märts 2015 11:24\nKui putler kasutab tuumapommi siis saavad ju surma ka seal elavad venelased ja ega Moskvagi Ukrainast kaugel ole . Mis saaks siis venerahvast???? Kas nii hoolibki teie patjuska venerahvast????? Ise poeb varjendisse, mis tal selleks puhuks ehitatud ja avrustatud ja rahvas surgu. Kui tal oli selline mõte siis ei armasta see isend kedagi , peale ise enda. Vene rahvas on aeg mõtlema hakata!!!!!\nKrdi KIIEVIMÖRTSUKAS/ 17. märts 2015 11:24\nLaseb tankidel oma rahvast üle söita\nmällar/ 17. märts 2015 15:50\nkuidas see mäluke nii vilets. Alles see oli, kui putinoidid oma langenud kaaslasi tankiroomikutesse matsid ja siis tankidega neid sügavamale sõtkusid. Kes ära ei mahtunud, loobiti järve või vanadesse kaevandusšahtidesse\ndr.zahharius/ 17. märts 2015 15:08\nkalle/ 17. märts 2015 11:05\nKui ilmub midagi Ukraina ja Venemaa kohta on kohe kari venemeelseid siin kiunumas,nimetades end\nAilideks,Antsudeks jne. Kas olete kinni makstud või olete tegelikult Vasjad ja Petjad?\nTõnu/ 17. märts 2015 11:10\nMiks peaks oma arvamust väljendav inimene kindlasti kinni makstud olema? Kes siis nt kallele maksab?\ntoTjõnu/ 17. märts 2015 16:12\nMuidugi ei pea kinni maksma. Mõni on juba nii loru, et peab kogu seda Moskva soga tõsimeeli kristallpuhtaks tõeks. Selline kaasa sündinud vaimupuue pole kahjuks ravitav. Lootusetud juhtumid.\nG/ 18. märts 2015 07:41\nTundub, et oled ka propa ohver ja puudub tavaline elukogemus tegelikult Venemaa asjadest. Ise olen seal elanud ja see maa on imeline koos rahvaga. Rahvas on väga selle poolt, et elu paremaks läheks ja nüüd kui hakati jõudsalt arenema hakkas USA oma propakandaga, sest saab aru kui ohtlik see on pedemaailmale.\nkurnjauskas/ 17. märts 2015 11:24\nMUL ON KOHT OSTETUD!\nkuhu/ 18. märts 2015 10:21\nG/ 18. märts 2015 07:37\nIsiklikult olen see kes ei kurdistu mingist propakandast ja olen imelisel Venemaal ka elanud, oman ukrainlannast naist ning olen vanaeestlane, mitte pedemeelne!!! Tahes tahtmata on Putini arusaam mulle selgelt arusaadavam kui Ilvese ila!\nmis mõtet/ 17. märts 2015 10:38\non kommenteerida mõttetusi---tegelik elu on näidanud ----mida Putin tahab -seda saab\n17. märts 2015 10:25\nnähh/ 17. märts 2015 11:04\nmis karjud siin, su silmaterake puutin oskab ainult tappa ja sõdida ning egotripis viselda. Tavalisele venemaalasele sellist riigijuhti nagu seale sadulat\n17. märts 2015 10:20\njant/ 17. märts 2015 10:27\nlord/ 17. märts 2015 11:38\nkas see on läänest tulev uudis\nlordile/ 17. märts 2015 16:17\nKahjuks pole Eestis kehtestatud punast joont riigivaenulikule ning putinlikule propagandale. See ongi demokraatia achilleuse kand.\n?/ 17. märts 2015 16:18\nMisajast Moskva tsaarid bojaaritiitli asemel lordi aunimetusi jagavad?\n.../ 17. märts 2015 09:22\npuutini kuked kirevad siin juba varahommikul....minge venemaale elama ja vaadake kas on hea...mis kiunute siin...aga miskipärast tahate kõik neid "lääne" hüvesid siin maitsta...olete kahepalgelised ...ei usalda teid eestlased ega ka kodumaa venelased (kel veel mõistus korras mitte ajupestud)\n17. märts 2015 09:04\nPetro räägib õiget juttu!\npildilt näha/ 17. märts 2015 10:28\nja vähemalt mehel on ka mehemõõt.\nG/ 18. märts 2015 07:43\nJa lausa nähtavalt ahviajud!\nvist/ 17. märts 2015 08:56\nrüüpas jälle rohkem kui vaja\nto eestlane ja miks/ 17. märts 2015 08:45\naga uurige, kes(millise minevikuga või mis erakonnas olevad ) tegelased seal ÕL-is töötavad....\neestlane/ 17. märts 2015 08:31\nÕL tõde ei meeldi, miks ei lastud minu kommentaari läbi?\nMinu/ 17. märts 2015 16:29\noma ka mitte.\nmiks/ 17. märts 2015 08:26\nMu kommentaari läbi ÕL ei lase, kas oli valus tõde kuulata-lugeda?\n17. märts 2015 07:37\nKüsige Peterburi trollimajast!/ 17. märts 2015 08:12


Piimas ahjukana - Kodukokad.eeKodukokad.ee Piimas ahjukana - Kodukokad.ee\nMul on plaan täna valmistada piimas küpsetatud ahjukana. See pole mitte esimene kord, sest tänu oma lihtsusele ja mahlasusele on sedamoodi valmistatud kana juba päris mitmel korral minu köögiahju rännanud. Olen ma maininud, et mulle tohutult meeldib valmistada ahjukana ning just nädalavahetuseti? See on just see aeg, kui on aega süüa teha ning terve perega mõnusalt ühise laua taha istuda ning söömiseks aega võtta. Üldjuhul katame laua head ja paremat täis – peaosaliseks kana või mõni muu ahjuliha (eriti just jahedamal perioodil) ning sellele seltsiks siis erinevaid juurikaid ja muid lisandeid.\nSellest ahjukanast blogisin mõni aeg tagasi ka linnulihablogisse (kes veel ei tea, siis linnulihablogi pidamisest olen mina väikesel puhkusel ning minu asemel toimetab seal hetkel toidublogija Kristian Neemela) ning kuna see retsept mulle täna just uuesti meelde tuli, siis siin see nüüd alljärgnevalt on! Piim aitab kanal nii mahlaseks küpseda! Sedamoodi küpsetatud kanaretseptid on ka pinterestis rohkelt poolehoidu leidnud ja kiidusõnu pälvinud ning kindlasti väärib proovimist (vaata ka milk braised chicken/chiken in milk). Üldjuhul olen viimasel ajal läinud seda teed, et lõikan terve kana nö liblikaks lahti – nii saad olla kindel, et kana küpseb ühtlaselt ilusti ära. See ei nõua palju lisatööd, mistõttu kindlasti soovitan niimoodi toimida…


GALERII ⟩ Lõbus avapidu: Tõrva liivaskulptuuride pargist leiab bikiini-Saagimi ja topless-Toome - Pildinurk - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nGALERII ⟩ Lõbus avapidu: Tõrva liivaskulptuuride pargist leiab bikiini-Saagimi ja topless-Toome\nLõbus avapidu: Tõrva liivaskulptuuride pargist leiab bikiini-Saagimi ja topless-Toome\nValgamaal Tõrvas avati Eesti esimene liivaskulptuuride park, kus liivast vormi on saanud tuntud staarid, nende seas ka bikiinides Saagim ja palja torsoga Koit Toome. Vaata pilte!\nEile avati Tõrvas Eesti esimene liivaskulptuuride park, kus vaatajad võivad ära tunda Tõrvas sündinud ja kasvanud Magnus Kirdi, kuid samuti glamuuritar Anu Saagimi ja armastatud muusikud Anne Veski, Ivo Linna, Koit Toome, Genka ning mulgikaabuga Elina Nechayeva oma kõmulises Eurovisiooni-kleidis. Olenevalt ilmast on liivaskulptuuride park vaatajatele avatud kuni sügiseni.\nLiivast Anu Saagim ja Koit Toome Tõrva liivaskulptuuride pargis. Foto: Egon Bogdanov\n«Meie kultuuri- ja sporditegelaste tegevust on koroonapiirangud kõvasti räsinud – otsustasime kuulsused tuua liivaskulptuuridena Tõrva kui ajaloolisesse suvituslinna puhkama. Siinkohal tuleb mainida, et täielikku sarnasust otsida ei maksa, vaid need on lihtsalt kaunid liivakujud,» rääkis idee algataja ja Tõrva vallavanem Maido Ruusmann. Kunstnikud said ainest Magnus Kirdi olümpiale minekust, Ivo Linnast ja Anne Veskist, Koit Toomest seriaali «Rannavalve» päästjavormis ning Anu Saagimist.\nLiivast Magnus Kirt Tõrva liivaskulptuuride pargis. Foto: Egon Bogdanov\nParki aitasid luua kolm Läti hinnatud liivaskulptuuride skulptorit, kes töötasid taieseid tehes kümme päeva. «Aega võttis ka liivavormide tegemine – hinnanguliselt kulus liiva kõikide skulptuuride peale 200 kanti,» sõnas Tõrva kultuurikorraldaja Indrek Leht. Kunstnikud pidid trotsima tormituuli ja vihma, mistõttu pandi tegemisel skulptuuridele ümber telgid.\nLätis Jelgava linnas on liivaskulptuure samuti võimalik uudistada, kuid Eestis pole sellist liivakujude parki varem tehtud. Eelmisel aastal Tõrva püstitatud liivast Mulgi näkk andis julgust skulptuuride temaatika veelgi suurejoonelisemalt ette võtta, sest osutus nii kohalike kui turistide seas väga populaarseks.\n«Euroopas on enamik liivaskulptuuride parke külastajatele tasulised ning loodame, et seda on võimalik teha ka Eestis. Kui kõik õnnestub, siis võiks tulevikus olla liivaskulptuuride kese justnimelt Tõrvas,» sõnas vallavanem Ruusmann.\nEnne avamisüritust said nii lapsed kui täiskasvanud kätt proovida liivamandalate loomisel – kuna Abja-Paluoja ühes Mulgimaaga on tänavu soome-ugri kultuuripealinn, siis liivamandalad on pühendatud just sellele teemale. Avamisel oli kohal ka soome-ugri kultuuripealinna sümbollind tsirk koos oma ema Alli Laande, isa Ants Tauli ning Mulgi Kultuuri Instituudi juhataja Ave Grenbergiga, kes tõrvakaid tervitama tulid.\nTänavu tähistab Tõrva 95 aasta möödumist linnaõiguste saamisest ning kuna piirangute tõttu on ära jäänud selle tähistamiseks planeeritud kultuuriüritused, siis tuli idee tähistada linna sünnipäeva liivaskulptuuride pargiga.


Foods vältida tursete - Tips for you - Tipsed.Com\nTurse on meditsiiniline seisund, mis juhtub siis, kui ebatavaliselt suur vedeliku kogunemisest organismis.See põhjustab turset ja paistetust ja võib esineda palju kehaosadele, sealhulgas jalgade, käte, jalgade, käte, kopsud, süda või kõhu piirkonnas.Kuigi ravimid ja meditsiinilised seisundid, nagu vähk võib kaasa tursed, teine riskifaktor on vale toitumine või alatoitumine.Sel põhjusel, toiteväärtust muutused võivad vähendada turse seotud paistetust.\n(Levente gyári / iStock / Getty Images)\nsaan katsetada toidu allergia\ntoitumisest tingitud turse põhjuseks võib olla tundmatu toidu allergeenid, nagu piimatooted (sh piim, juust ja jääkoor), gluteen, soja, maisi ja säilitusaineid ega muid toidu lisaaineid.Allergia või muu tervishoiuteenuse osutaja saab katsetada sa teatud toiduallergia või soovitada katse ja eksituse dieet, mis välistab teatud toitude mõõta, kui teie turse reageerib.\ntarbimist vähendada Fluid püüdva Foods\ntarbimine soola põhjus\ntab organismi koguneda vett, mis võib põhjustada turse organismis.Kindlaks, et vältida toidu kõrge soola, nagu kiire toit, töödeldud liha, toidud, mis sisaldavad transrasvu.Hoiduda soolamine oma sööki.Küsige oma arstilt, kui soolaasendajad võivad olla alternatiiviks maitsestamiseks oma toitu.Teine võimalus on asendada soola tervislikumaid valikuid, nagu sidrunimahl, äädikas, värsked ürdid ja pipraga.\nteisi toite, mis võivad põhjustada inimese säilitada vett ka rafineeritud toiduaineid, nagu valge leib, makaronitooted ja suhkur - eriti suhkru leidub pakendatud pagaritooted nagu küpsised, koogid ja sõõrikud.\nKuigi alkoholi esialgu toimib diureetikum, see võib põhjustada keha paisuma ja säilitada vedeliku.Piira alkoholi ja tubakatooteid, mis võib olla sarnane turse ja veepeetus mõju.\nSisaldavad teatud toitude oma dieeti, mis teadaolevalt on diureetiline toime võib aidata vähendada turse organismis.Söö täisteratooteid;rohelistes lehtedes (nagu spinat, lehtkapsas ja rooma salat);spargel;peet;rohelised oad;porrulauk;sibul;ja kõrvits.\nVahetage punane või soolatud liha lahja jaotustükid kalkuni- ja kanaliha, külmas vees kala (näiteks lõhe), tofu või oad.\nLisaks toidud, mis toimivad diureetikum, valida toidud, mis teadaolevalt vähendavad põletikku organismis.Nende hulka kuuluvad värviline puu-ja köögivilju, nagu mustikad, maasikad, kirsid, tomatid, squash ja paprika.


Jaana 12.04.2018 Mu tsükkel on alatasa erineva pikkusega ehk siis, kas saan õigesti aru, et ka ovulatsioon on tsükli erinevatel päevadel ja peaks olema u 14p enne uue tsükli algust? Kas on tsüklit võimalik stabiilsemaks saada või miskit loomulikku, mis veel rasestumisele kaasa võiks aidata?\nAmor 19.04.2018 Naise menstruaaltsüklit peetakse regulaarseks kui see ei kõigu üle 7päeva siia-sinna. Tsükkel on mõjutatav nii vaimsest kui füüsilisest koormusest, muutustest kehakaalus ja mõnest üldhaigusest. Kui Teie tsükli kõikumine ületab nn. normi piire, siis soovitan perearsti juures määrata kilpnäärme hormoonanalüüsid. Kilpnäärme alatalitluse korral võib tsükkel olla ebaregulaarne ja sel põhjusel ei pruugita rasestuda. Lisaks tagab normipiires kilpnäärmetalitlus lapsele normipärase vaimse arengu. Rasestumise soovi korral kehtib ikkagi üldine soovitus olla partneriga kaitsmata vahekorras regulaarselt 2-3 korda nädalas. Munaraku küpsemine ehk ovulatsioon toimub reeglina 14 päeva enne järgmist menstruatsiooni ning seetõttu pole seda võimalik kindlalt ära määrata. Munarakk on eluvõimeline 24 tundi ning seemnerakud on naise suguteedes eluvõimelised 3-5 ööpäeva. Olles regulaarselt vahekorras tagatakse ka suurim võimalus rasestumiseks. Tavaliselt rasestutaks eeelpool nimetatud soovitusel esimese aasta jooksul. Kui see aga ei juhtu, soovitan pöörduda nii Teil kui Teie partneril arsti vastuvõtule, et uurida, mis põhjusel rasestumine pole veel toimunud. Lisaks soovitatakse raseduse planeerimisel alustada foolhappe tarvitamist. Foolhapet kastutatakse loote organsüsteemide ülesehituseks ning seetõttu on foolhappe vajadus naise organismis raseduse esimeses pooles tõusnud. Amor


Kuidas saada tööd kriminaalhooldusametniku Assistant - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas saada tööd kriminaalhooldusametniku Assistant\nJacob Andrzejczak / Getty Images Entertainment / Getty Images\nKriminaalhooldusametnikule assistent aitab kriminaalhooldusametnik koos põllutööd, Presentence uurimist, narkootikumide linastused, karistusregister kontrolli ja faili hooldus.Need positsioonid on saadaval föderaalvalitsus kui ka paljude riigi ja kohalike omavalitsuste vahel.Kvalifikatsiooni kriminaalhooldusametniku assistent erineda linnaosa või riigi, kuid üldiselt on vähe asju, mis võivad anda teile eelise teisele taotlejale.\nPöörduda kolledžist.Kuigi mitte alati vajalik, võttes kraadi paneb sind kindel eelis taotlejatele ainult keskkooli diplomi.Pöörduge sidusettevõtte või bakalaureusekraadi kriminaalõiguse või muude inimõiguste teenused väljad.Asemel kraadi, aktiivselt käib koolis ja võttes mõned tunnid seotud töö annab teile olulisi teadmisi positsiooni.\nRakenda internatuuri kriminaalhooldusametnik kontoris.Mõned kontorid võimaldab vabatahtlikke, kuid veelgi võimaldab internid registreerunud kriminaalõiguse pr\nogrammi vari ja aidata kriminaalhooldusametnik töö ajal päevas.Interning võimaldab teil saada väärtuslikke kogemusi ja õppida töö käed.Mitte ainult see on suur oma CV, kuid võite ka kõnealust kogemust vastates intervjuu küsimused.\nJälgige kohtusaalis korra.Kui ei ole teisiti määranud kohtunik, kohtusaalis on avalikus kohas.Võtke kriminaalhooldusest eelnevalt kindlaks määrata, kus ja millal tingimisi rikkumise kuulamised toimuvad.Jälgige ja teha märkmeid.Ameerika Ühendriikide ringkonnakohtus, see on ilmselt parim, kui teil on luba eelnevalt või kaasas kriminaalhooldusametnik.Kui te seda ei tee, saab valmistada kohtunik võib küsida, miks sa oled olemas.\nGain seotud töökogemus.Reaalselt võib tekkida vajadus alustada oma karjääri töö peale kriminaalhooldaja, et saada vajalik kogemus.Jobs in nõustamine, parandus juhtumikorralduse, kriminaaluurimist või mõnuainete väljad on vaadelda kõige väärtuslikum.Mõned tööd, mis ei pruugi lugeda kohaldatav kogemus on politsei, hooldus- või turvaülem positsioone, välja arvatud kohtades, kus eeluurimise töökohustusi pidid.\nnöörima lahtised otsad sinu tausta.Kriminaalhooldusest viib läbi taustakontroll teile, mis võib varieeruda karistusregistrisse kontrollist kuni põhjalikumat uurimist, kus sõbrad, pere ja endine tööandjate küsitletakse.Kui on midagi küsitav sinu tausta, seda avaldada kriminaalhooldusametniku asukoht enne uurimise.Kui teil on püütud valetab, siis lükatakse määramatuks ajaks.\nOle püsiv kuid mitte kahjur.Hoia taotlemise ja intervjueerimine.Tegemist võib olla olukord, kus on üks või kaks inimest rohkem kvalifitseeritud kui sina, ja see on ainus asi, mis hoiab sind saada tööd.\nKui teil on kriminaalkorras karistatud või ei suuda läbi narkootikumide katse või füüsilist, siis ei tohiks kohaldada.Need on tavaliselt vajalik, mitteüleantav töötingimused.


Avaliku Kohandaja Keskmine Palk | Palk - 2019\nPõhiline Palk Avaliku Kohandaja Keskmine Palk\nAvaliku Kohandaja Keskmine Palk\nMis on avalik kohandus?\nNõuded Kohandaja palk\nHaridus on vajalik\nKohandajad mängivad kinnisvaraomanike kindlustusprotsessis olulist rolli. Nad töötavad kindlustusvõtja nimel - mitte kindlustusseltsina -, et aidata katastroofi, õnnetuse või katvuse korral võimalikult palju kaebusi esitada ja hüvitada. Siin on, mida oodata avaliku kohandaja palga eest ja lähemalt vaadake, mida töö hõlmab.\nEhkki kindlustussektoris on erinevaid kohandustöökohti, sealhulgas neid, kes töötavad otseselt kindlustusandjate jaoks, on avalik reguleerija neutraalne kolmas isik. Nad töötavad selleks, et kindlustusvõtjad, alates tulekahju-, kodu- või autokindlustusest, oleksid maksimaalselt lubatud nende poliitika alusel. Sarnased tormikorraldaja töökohad on rohkelt maapiirkondades, mis on altid orkaanidele või üleujutustele, kus reguleerijad keskenduvad tormikahjustuste väidetele.\nTarbijad otsivad tavaliselt nõudluse reguleerijat suurte vahejuhtumite, näiteks üleujutuste, kodu või ettevõtte tulekahjude või suurte autoõnnetuste tagajärjel. Nad abistavad nõuete töötlemist, mis võib tavaliselt sisaldada arvukaid vorme, kinnitatud müüjate remondihinnanguid ja remondi- ja asendustööde kulusid. Kuigi nad töötavad sageli korrigeerimisfirmas, võivad mõned olla üksikettevõtjad. Kuigi avaliku kohanemisega töökohti teevad tavaliselt kuupalga, võivad tarbijad eeldada, et nad maksavad kindlustusseltsile kuni 15% kindlustuslepingust.\nKui palju kindlustusregulaatorid teevad? Nagu iga elukutse puhul, on olemas palga vahemik, mis varieerub sõltuvalt haridusest, kogemusest ja töö tegemiseks vajaliku analüüsi liigist. USA tööstatistika büroo andmetel on keskmine palga korrigeerimise palk 64 649 dollarit aastas (alates 2017. aasta maist). Riikides, kus elukallidus on kõrgem, nagu näiteks New Yorgis või Kalifornias, on keskmine palk 10–15 protsenti suurem.\nOodata, et palgad tõusevad kogemustega. Avalikud reguleerijad saavad töötada kõrgema taseme töökohtadega ja jätkata juhtimist või tulusamat konsultatsiooni.\nSõltuvalt ettevõttest vajavad mõned ainult keskkooli diplomit algtaseme kindlustuse reguleerijatele, samas kui teised nõuavad bakalaureusekraadi või kindlustusega seotud töökogemust. Auto kahju hindajad on tavaliselt varasem töökogemus autode remondi kulude kindlakstegemisel ja hindamisel lisaks kindlustussektori tööle. Kutsekoolides või kogukonna kolledžis on tavaline, et õppida nii automaatse remondi kui ka kulude hindamise protseduure ja parimaid tavasid. Nõutavad tipposkused on järgmised:\nAnalüütilised oskused navigeerida keerukates protsessides ja konkreetsetes eeskirjades.\nMatemaatika ja teadus teadmised, sealhulgas võime käsitleda suuri arvutustabeleid ja arvutada kiiresti hinnanguid.\nSuhtlemisoskused on vaja, sest on oluline küsida õigeid küsimusi, olla kliendiga selged ja töötada tõhusalt kindlustusseltsidega.\nOle enesekindel inimestevahelises suhtlemises, kuna suur osa tööst nõuab kliendiga töötamist stressi ajal.\nLisaks nõuab enamik riike, et reguleerijad saaksid litsentseerida nende seaduste järgi. Näiteks vajab Massachusetts rakenduskogemust kas kindlustuse kutsealal või kogemusi piirkonnas, kus kohandaja on spetsialiseerunud, mõtle ehitamisele, koduhooldusele või auto remondile ning edukale eksami sooritamisele. Kalifornias peavad reguleerijad olema vähemalt 18-aastased ja neil peab olema kaheaastane sertifitseeritud kogemus kindlustuse kohandamise valdkonnas, mis võrdub 4000 kompenseeritud tunniga ja on edukalt läbinud litsentseerimise eksami.\nProfessionaalse Võrkpallimängijate Palgad\nOsha Inspektori Palk\nHüperbaari Arsti Keskmine Palk


Kliiniline psühholoogia doktorantuur Leedu - Kliiniline psühholoogia PhD 2017\nLiitu tasuta Kliiniline psühholoogia doktorantuuri programmid Leedu - säästa aega ja leia kogu info Leedu doktorantuuri kohta siit!\nKliiniline psühholoogia doktorantuuri programmid ja kogu info ülikoolide kohta Leedu\nDoktoriõppe programmi nõuete hulka kuulub tavaliselt juba olemasolev magistrikraad. Lisaks tuleb esitada lõputöö või väitekiri, mille sisuks on originaalne akadeemiline uurimistöö. Mõnedes riikides on lõputööd vaja ka ekspertide paneeli ees kaitsta.Leedus ametlikult Leedu Vabariik on riik Põhja-Euroopas suurim Balti riikides. See asub mööda Kagu kaldal Läänemere itta Rootsis ja Taanis. Rohkem kui 90% leedulastest oskavad vähemalt üht võõrkeelt ning pool elanikkonnast räägib kahte võõrkeelt, peamiselt vene ja inglise keeles.Parimad võimalused Leedu õppimiseks leiad siit! Kogu info Kliiniline psühholoogia doktorantuuri kohta Leedu - võta ülikoolidega otse ühendust!\nLink to and share "Kliiniline psühholoogia doktorantuur Leedu - Kliiniline psühholoogia PhD 2017"