Kumu ÖÖ 2011 – Shiftworks\nKumu ÖÖ festival toob 20. mail Tallinnasse eksperimentaalse muusika üle Euroopa\nOodatud suve alguse muusika- ja kunstipidu Kumu ÖÖ, mis sel aastal on ka osa Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmist, toob publiku ette 13 artisti üle Euroopa. Festivali raames on avatud ka Kumu tänavuse kultuuripealinna aasta suursündmus, digitaalkunsti näitus “gateways. Kunst ja võrgustunud kultuur”.\nKumu ÖÖ üheks peaesinejaks on Saksamaa post-techno trio Mouse on Mars, kes alates aastast 1993 on eksperimenteerinud techno, ambienti, dub’i, rocki, krautrocki ja punk-mõjudega, üllatades aastal 2007 fänne ja muusikapressi projektiga Von Südenfed, milles lõi kaasa The Falli ninamees, postpunklegend Mark E. Smith. Kumu ÖÖl kuuleme ka Mouse on Marsi aasta teises pooles ilmuva uue albumi lugusid. Mouse on Marsi karjäärile andis olulise tõuke aga just festivali teine peaesineja Seefeel, soovitades neid aastal 1993 oma toonasele leibelile Too Pure. Peale 5-aastast vaikust tuli Londoni dreampop-shoegaze-ambientelektroonika-bänd Seefeel jaanuaris lagedale fantastilise omanimelise albumiga plaadifirma Warp alt. Värsket albumit on võrreldud arvustustes Portisheadi plaadiga „Third“, kuid lugudest ei puudu ka Seefeeli äratuntav eeterlik-kihiline kõlapilt, mis laetud kajade, koorilaulukatkete, suminate ja kõige ootamatumate helidega – käekiri, mille iseloomustamiseks on tihti nimetatud shoegaze’i legende My Bloody Valentine ning Slowdive.\nLisaks juba mainitutele astuvad öö jooksul üles veel mitmed omanäolised esinejad: Andrew Hung, üks pool Bristoli moodsa müramuusika duost Fuck Buttons, noor ja geniaalne Vene elektroonikaartist Mujuice, kes märtsis Tallinn Music Weekil publiku keema lõi, Rootsi indie-jazz-punk bänd Thus:Owls, underground-tantsumuusika ringkondades viimasel ajal elevust tekitanud Illum Sphere Manchesterist, Tallinn Music Weekil rohkelt tähelepanu pälvinud multiinstrumentalist Multiphonic Rodent, Soome psühhedeelse indie-popi bänd Eleanoora Rosenholm ning Eesti muusikaringkondadele tuttav produtsent-helilooja Marsen Jules. Oma sel kevad-suvel ainsaks jääva Eesti live-esinemise annab hetkel Londonis elav ja õppiv lo-fi-popi viljelev Maria Minerva, kel varuks plaadileping USA leibeliga Not Not Fun. Oma kriitikute poolt kiideud albumi “Seesamseesam” materjaliga astub üles Imandra Lake, albumit “Debüüt” esitleb elektro-pop bänd Laulan Sinule ja oma esimeselt välisesinemiselt, St. Peterburgis festivalilt SKIF naabub Kumu ÖÖle shoegaze punt Väljasõit Rodelisse.\nKumu 5. korruse galeriis on Kumu ÖÖ publikule avatud rahvusvaheline digitaalkunsti näitus “gateways. Kunst ja võrgustunud kultuur” (kuraator Sabine Himmelsbach, Saksamaa), mis toob publiku ette mõnekümne innovatiivse kunstniku uue tehnoloogia põhised põnevad teosed. Näitusel võib end unustada infot kandva veekardina ette või jälgida tiguposti kulgemist, Kumu katusele tekib näituse ajaks aga sõnum Google Earth’ile, klassikustaatuses Christina Kubischi innovaatiline heliprojekt võimaldab meil kuulda uudseid helisid meie oma linnakeskkonnast. Näitus „gateways“on Kumu kunstimuuseumi kultuuripealinna aasta ning ka mai kuus üle linna toimuva Saksa Kevad programmi tähtsündmus ning Mouse on Marsi ja Marsen Julesi etteasted Kumu ÖÖl Saksa kultuurinädalate mõnus programmitäiendus.\nReedel, 20. mail kell 21:000 avab Kumu kunstimuuseum uksed kogu ööks ligi 2000 muusika- ja kunstisõbrale. Festivali päralt on kogu kunstimuuseumi alumine korrus ning 5. korruse näitusesaal. Muusikaprogramm toimub paralleelselt kolmel laval: programmi on taas kaasatud ka muuseumi suur näitusesaal, kus astuvad üles suuremad live-koosseisud, fuajee-lava on eksperimentaalse tantsumuusika päralt ning Kumu auditooriumis astuvad üles haprama helikeelega esinejad. „gateways“ näitusele viiendal korrusel viib Tuborg Green Bar Kumu hiigelliftis, sisehoovis on hubanelounge-ala, avatud on kohvik ja baarid.\nKumu ÖÖ piletid on müügil Piletilevi ja Ticketpro müügikohtades ning koha peal hinnaga 20-25 EUR, esimesed 100 piletit hinnaga 17 EUR, ISIC-kaardiga 100 piletit 15 EUR\nFestivali esitleb Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011, festivali peatoetaja on Tuborg ning toetajad Smirnoff, Briti Nõukogu, Tallinna Goethe Instituut, Rootsi Suursaatkond, Soome Suursaatkond, ERR, Postimees, Rada7.ee ja RGB.\nKUMU ÖÖ PILETEID SAAB SIIT:\nNEED ON KUMU ÖÖ ARTISTID:\nAndrew Hung DJ ‹Fuck Buttons› (UK)\nEleanoora Rosenholm (FIN)\nMaria Minerva (EE)\nMultiphonic Rodent (EE)\nImandra Lake (EE)\nLaulan Sinule (EE)\nSEE ON KUMU ÖÖ KAVA:\n00:30 – 01.30 Multiphonic Rodent(EE)\n23:30 – 01:00 Illum Sphere + VJ (UK)\nKumu ÖÖ üheks peaesinejaks on Andi Toma ja Jan St. Werneri poolt loodud Saksamaa post-techno trio Mouse on Mars, kes alates aastast 1993 on eksperimenteerinud techno, ambienti, dub’i, rocki, krautrocki ja punk-mõjudega, üllatades aastal 2007 fänne ja muusikapressi projektiga Von Südenfed, milles lõi kaasa The Falli ninamees, postpunk-legend Mark E. Smith. Mouse on Marsi imelist maailma aitab kõige paremini illustreerida Jan St.Werneri enda kommentaar: “Arvan, et meie muusika ei funktsioneeri päris hästi. Mitte et see oleks halvasti tehtud, kuid see pole ei päris hea tantsumuusika ega päris hea kuulamise muusika ega ka päris hea akadeemiline muusika”. Oleme pisut segaduses ja kaotsi läinud erinevate võimaluste vahel. Meie tööks on hoida pinget erinevate olukordade ja võimaluste vahel.” Tulemuseks on täiega rokkiv kontsert, mis põimib klubirütmid ja eksperimentaalse muusikamaailma selliseks tervikuks, mida on võimalik kogeda vaid just sel õigel ajahetkel õiges kohas. Kumu ööl aitavad taolise tunde saavutamisele kaasa ka aasta teises pooles ilmuva uue albumi lood.\nÜhendkuningriigi kvartett Seefeel alustas möödunud aastatuhande 90ndate aastate algul uurimisretke shoegaze’i legendi My Bloody Valentine’i loodud kitarriefektide universumisse, sättides teekonnal leitud mürapärlid elektrooniliste biitide, loop’ide ja sämplite raamistikku. Kui bändi varasemate üllitiste kõlapildis domineerisid dream pop, shoegaze, ambient-techno, siis alates 1994. aastast sõlmitud lepingust plaadimärgiga Warp võib selles täheldada ka IDMi mõjusid. Warpi alt ilmus tänavu ka Seefeeli omanimeline bändi pärandit põlistav majesteetlik comeback album. Värsket albumit on muuhulgas võrreldud Portisheadi plaadiga „Third“, kuid selle põhiväärtuseks on siiski Seefeeli äratuntav kajade, koorilaulukatkete, suminate ja kõige ootamatumate helidega laetud eeterlik-kihiline kõlapilt.\nAndrew Hung (Fuck Buttons) (UK)\nBristoli eksperimentaalse mürapopi duo Fuck Buttons üks osapool Andrew Hung kostitab põhitöö kõrvalt Ühendkuningriigi tantsupõrandaid joovastavate dj-settidega. Tema eripakkumiseks on krautrocki rütmidest, technost ja õige tavatu maiguga klubitümakast keeratud kosmilise noodiga kokteilid. Fuck Buttonsi nimeline saundi-arhitektide tandem on juba aastast 2004 püstitanud barokseid mürakatedraale seniavastamata tantsugalaktikatele, toestades küütlevaid sündikäike ja psühhedeelset suminat vankumatu tribal-rütmide karkassiga. Nii nende esikalbum „Street Horrrsing” (2008) kui 90ndate saundivõluri Andrew Weatheralli produtseeritud teine kauamängiv „Tarot Sport“(2009) on pälvinud kriitikutelt ülistavaid arvustusi. Hetkel on mehed salvestamas oma kolmandat kauamängivat\nMujuice (Roma Litvinov) on Moskvas sündinud noor artist, kes on tänase Vene elektroonika-skene esinumbreid ja eduluguid ning keda kiitnud nii Pitchfork kui mitmed teised rahvusvahelised väljaanded. Oma muusikas põimib Mujuice osavalt robotlikud klikid-sämplid elusmuusikakihtide ja tundelise meloodiaga. Tiireldes osavalt žanripiiride vahel, kasutab ta mänglevalt nii akustilist jazzi kui pseudo-sümfoonilist muusikat, lõikudes ja töödeldes neid click’n’cut- ja mikro-sämpel-tehnikaga. (Mõtle Shostakovitchile, mida hekseldatud elektrisaega!). “Mujuice on avanud täiesti uue peatüki Vene Popmuusikas. Ta on suutnud ühendada kaks peaagu et vastandlikku elementi – romantilis-depressiivne Vene rock ja enastunustav klubimuusika.” Artjom Troitski. Andekat noort elektroonika-artisti võib näha sel suvel üle Euroopa kontserte andmas, sh. mainekal Sonar Festivalil.\nThus:Owlsi punk-jazz-indie on tundeline, jõuline ja tahumatust punk-vaimsusest kantud. Bändi hingeks on Rootsi lauljanna Erika Alexandersson, kelle CVd kaunistab nii Rootsi Grammy nominatsioon improbändi The Moth liikmena kui liikmestaatus Lonely Deari ja Patrick Watsoni tuurikoosseisudes. Nimetatud bändidest on muusikuid ka Thus:Owls ridades – Montrealist pärit Patrick Watsoni kitarrist Simon Angell ja Ola Hultgren Lonely Dearist. “Erika Alexanderssoni hääl köidab sinu tähelepanu hoobilt: tugev, samas õrn, lõikavalt selge, aga suitsuselt kähe. See kasvab, muutub ja areneb läbi albumi – taustavokaalikoorides, karjatusteks paisuvates kulminatsioonides ja folgitunnetusest kantud beat-luules. Album koosneb peentest kompositisioonidest, milles iga noot ja rütm on täiuslikkuseni mõttestatud. Puhkpillid-keelpillid tantsivad bassi ja trummidega, klaveri meloodiakatked kerkivad ja hääbuvad siis olematusse. Ootuspärased muusikalised tavad jäävad siin kõrvale, peamine on tunne ja meeleolu. Midagi nii ilmekat ja täiuslikult detailset ei ole me Efterklangi “Parades” albumist saadik kuulnud.” The Line of Best Fit.\nEleanoora Rosenholm on Soome kultusliku plaadifirma Fonal hetkel kuumimaid nimesid. Eesti publikule juba tuttav artist saabub Kumu ÖÖle oma värskeimat albumit “Hyväile minua pimea tähti” esitlema. Suurema osa ER muusikast ja laulusõnadest on loonud Soome kunstilise popmuusika “hall kardinal” Mika Rättö (Kuusumun Proffeetta, Circle, Rättö ja Lehtisalo jne). Kontsertidel esineb bänd seitsmeliikmelisena (sh kaks trummarit ja neli süntesaatorit). ER-i esikalbum, mõrvarlike tekstidega geniaalne pop-plaat “Vainajan muotokuva” (2007) troonis Soome kriitikute edetabelite eesotsas ja kandideeris ka Emma muusikaauhinnale. 2008.a. septembris ilmavalgust näinud järg “Älä kysy kuoleilta, he sanoivat” on toonilt eelkäijast tumedamgi, segades eelarvamustevabalt kokku õõvastavate laulusõnadega süütut popmuusikat, kraut-rocki ja elektroonikat. Uus Kumu ööl esitletav album on muusikaliselt on eelkäijatega võrreldes veelgi laiema ampluaaga, ideede- ja nüansirohkem, ulatudes kaasakiskuvast kunstpopist kuni sümfoonilise rockini, riivates siin-seal ka ambienti ja enigmalikku süntesaatoripaatost. Need, kel on õnnestunud Eleanoora Rosenholmi näha varasematel külaskäikudel teavad, et oodata on unustamatult psühhedeelset tantsupidu.\nDortmundist pärit Marsen Jules (Martin Juhls) saabub Eestisse, et tutvustada oma juuni alguses ilmuvat uut albumit “Nostalgia”, mis on stiilipuhas näide marsenlikust melanhooliast ja rohkem kui kunagi varem kõlavad sellel juba ammu MJ huviorbiidis olnud orkestraalsed elemendid. MJ on tuntud ka varjunimede all Krill.Minima ja Falter, Marsen Jules nime all on aga toimunud läbimurre internetiartistist nimeka plaadifirma City Centre Offices (Arovane, Ulrich Schnauss, Static) kaudu omaenda leibeli Oktaf loomiseni. MJ muusikat võib võrrelda kirevaist helifragmentidest ja tsitaatidest tihke atmosfääriga, mis lisaks muusikainstrumentide või helitööde katketele sisaldab ka helipilke nagu klaasi klirin, flötisti hingetõmme või kitarriakordi vahetamisel tekkiv heli. Tulemuseks on kammerlik ja atmosfääriline, lüürilist melanhooliat ja turvalist äraolemist pakkuv helidemaailm.\nManchesterist pärit Illum Sphere on üks neist tabamatutest klubimuusika trendisuunajatest, kes orienteeruvad vabalt käesolevas hetkes ega lase end mõjutada mistahes stiilipiiridest. 2009. aastal ilmunud ja ohtralt tähelepanu pälvinud esik-EP-le „Incoming“ järgnenud EP-d – „The Plan Is Dead, Long Live The Plan“, „Titan“ ja värskeim üllitis „Dreamstealin“ – õigustasid ning ühtlasi võimendasid algset kumu. Tõelist läbimurret ennustatakse aga veel käesoleval aastal ilmuva debüütalbumiga, mille väljaandjaks on hoolikalt artiste valiv leibel 3024. Kauamängiva valmimist on osaliselt pidurdanud IS staatus nõutud remiksijana, kelle kätt on saanud tunda Mr Scruff, Foreign Beggars, Zed Bias, Kidkanevil ja paljud teised. Kuigi IS-i otseseks eesmärgiks ei ole kunagi olnud produtseerida klubimuusikat, on tema vaheldusrikas hip-hopist psühhedeelia ja jazzi kaudu technoni kulgev bassipõhine looming tänapäevases otsivama vaimuga klubikeskkonnas kindla koha leidnud. Pole ime, et Illumit on nimetatud üheks unikaalsemaks artistiks UK klubimaastikul. Siinne esinemine on eriline ka põhjusel, et esmakordselt astub IS väljaspool kodumaad lavale koos VJ Emmanuel Biard’iga.\nMaria Minerva loob koduste vahenditega unenäolisi ballaade, õhulisi lo-fi instrumentaale, hämarat art-pop’i ja äraspidiselt erootilist disco-non-disco tantsumuusikat. Ta on Eesti esimene hüpnagoogilise popi staar. Kunstiteadlasest melomaani Maria Londoni tudengikorteris salvestatud muusika on nüüdseks jõudnud üleilma blogosfääri ning saanud mainekate muusikaväljaannete kriitikute lemmikuks. USA sõltumatu plaadifirma Not Not Fun on tänavu üllitanud nii MM kassetreliisi “Tallinn at Dawn” kui 12-tollise “Noble Savage”. Peagi on oodata ka täispikka albumit.\nAutonoomse kodulindistaja Erkki Hõbe soolomaterjal Multiphonic Rodent’i aliase all on viie tegutsemisaasta jooksul teinud läbi evolutsiooni avangardsest elektroonikast ja kosmilisest post-rokist minimalistliku kammermuusikani ja on tänaseks jõudnud omaks võtta ka popilikumad vormid. Kombineerides punk-ätituudi koos kammerliku instrumentatsiooniga ning estraadilikke meloodiaid leidliku eksperimentalismiga on Erkki Hõbe näide loojast, keda defineerivad vastuolud, mis samas tema loomingut vürtsitavad. Kodus mängib Hõbe kõik pillid ise, aegajalt kasutades külalismuusikuid. Laivis aga tasub oodata improvisatsioonilist ühemehe-bigbändi etteastet luuperi abil. Kujutagem ette Vaiko Epliku, Pastaca, Steve Reichi, Caribou, Ariel Pinki, Uno Naissoo ja Robert Wyatti sulamit ja tulemuseks on Erkki Hõbe. Mai lõpus, nädal pärast Kumu ÖÖd esineb Multiphonic Rodent Londonis Brainlove festivalil.\nSiin restoranis on pleekinud laudlinad, kristallkarahvinid, Gruusia brändi, kulunud sametpintsakud ja sulgedest kroonid. Saadakse kokku, minnakse lahku ja tantsitakse. Atmosfääris on melodraamat. Joobumust ja loobumust! Läbi suitsuloori võib silmata Mati Unti, kes õhtustab Klaabu, Sonic Boomi ja tundmatu Siberi šamaaniga. Arkadi ja Boriss jäid just viimasest Moskva rongist maha, aga nad ei muretse, sest siin on kajad kajad, tamburiin ja kõrbesurfibiitnikud. Mai keskel esines Väljasõit rohelisse Peterburis vene avangardartistile Sergey Kuryokhinile pühendatud rahvusvahelisel festivalil SKIF.\nLegendaarse shoegaze ansambli Pia Frausi liikmete Rein Fuksi ja Eve Kompi mullu käima lükatud kooslus Imandra Lake teeb müra ja kajasegast shoegaze muusikat, kuid vähem popilikult ja pigem rahulikult, valades indie-dreampop maatriksisse sügavamaid meeleolusid ning käies ära ka kergelt tumeda folkmuusika piirimail. 2010. aastal ilmunud ning kriitikute soosingu pälvinud Imandra Lake’i debüütalbum “Seesamseesam” on mõtlik ja unistav plaat, mida ei tasu kuulata kiirustades. See on matk, mille teejuhid on muusikud, kes justkui vaatavad meie poole kuskilt ülevalt ja laulavad, mida nad näevad pilvekõrguselt ja mägede otsast. Nad jutustavad meile muusikaga kõigest väiksest ja lähedasest, mis näib nii fantastiline. Kasutavad selleks müraseinu, rikkalikku pillivalikut, minimalistlikku lüürikat ja emakeelt. “Imandra Lake on kui Pia Frausi pöördumine kodustele radadele, matkapaunas kaikuv feed-back ja kimp nukkermagusaid meloodiaid tulevasele albumile.” (Erkki Tero, Eesti Pops 1)\nLaulan Sinule on psühhedeelsete elementidega popi sugemetega tantsuline bänd. Hetkseseisuga pooled oma vähestest kontsertidest Soomes andnud kollektiiv esitleb Kumu ÖÖl oma debüütalbumit “Debüüt” Kui soovite kuulda midagi uut, eestikeelset ja omapärast, siis siin ta on! “Tere tulemast lahedate konseptsioonide maale, kus plaate ei anna välja plaadifirmad ja lauldakse sinule. Lauldakse elust, armastusest, ilusatest tüdrukutest, acidist, pannkookidest, kilekottidest, porganditest ja väga paljudest muudest asjadest, mis jäävad päikesetõusu ja loojangu vahele. Muusikalise kompositsiooni autoriks Taavi Tulev, kes on oma süvaelektroonika kapist välja murdnud ja laseb analoogsüntekatel voolida ehedat elulist elektroonilist glamuurset eestikeelset popmuusikat.” Madis Nestor, biit.me


Raamatukoi raamatupood -- Sinine suits\n464-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat sarjast New York Times'i bestseller\nTulelõõm tol ööl tema perekonna pitsarestoranis muutis noore Reena Halesi elu. Naabrid ja sugulased aitavad Halesidel äri uuesti üles ehitada. Baltimore'i politsei arreteerib selle eest vastutava süütaja. Samal ajal kui Reena imetles tule jõhkrat ilu ja hävitavat jõudu, hakkas tema saatus ilmet võtma. Ta pidi mõistma ja allutama selle kohutava jõu ning ühel päeval ka ise uurijaks hakkama.\nTa pole ainus, keda leegid lummavad. Keegi teine näeb samuti nende võimu ja tal ei ole kinnisideeks mitte tuld alistada, vaid seda kontrollida, omada ja kasutada õelaks kättemaksuks...\nKui Reena liitub viimaks süütamisi uuriva osakonnaga, pannakse tema tugevus ja arukus pidevalt proovile, kuigi mõnikord tundub see amet tühiasjana, võrreldes tema armueluga. Aga ta ei saa selles alati mehi süüdistada: nõgine naine pole just maailma erutavaim vaatepilt. Siis kohtub ta Bo Goodnightiga, kes näib olevat teistsugune. Ta on püüdnud Reenat aastaid leida ja nüüd, kus ta on puudutuse kaugusel, ei kavatsegi mees temast loobuda.\nSama ei kavatse teha ka mees, kes on hakanud Reena elu kummitama õrritavate telefonikõnedega ja terve hulga kohutavate kuritegudega. Kui Reena püüab meeleheitlikult jõuda kõnede, tulekahjude ja temale suunatud vihkamise lähtepunkti, astub ta kõige hullemasse põrgutulle, millega ta on iial silmitsi seisnud.


peenise kasvatamine | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - sidrunigatee.ee, Kuidas suurendada peenise 1 sentimeetri kohta\nKuidas suurendada peenise 1 sentimeetri kohta, Kuidas peenise venitamine toimib?\nPenomet on vastuseks oma muresid. Või ei kasvanud nii aktiivselt, kui tahaksin. See on manipulatsioon, tõmmates või venitamise peenise üritavad pidurdada seda kasutades erinevaid rihmad, peenise kaalud, Sõrmused, vaakumpumbad, seadmed, laiendid. Niipea, kui pigistate häbemelihaseid nii palju kui võimalik, hoidke seda 2 minutit.\nSeda eset nimetatakse peenise täielikuks laienemiseks ja ka parendamise süsteemiks.\nAga skeptitsism asjata — teaduslik progress. Niisiis, kuidas suurendada suurus peenise? Ainus tegelik vahendeid suurendada suurust oma peenise on lisada peenise harjutused peenise laiendid, peenise pumbad või operatsiooni. Selles artiklis me arutada umbes abil peenise laienemise kombineerides peenise harjutused ja parimate seas peenise extender tööriist seal, SizeGenetics Ära saada mingit peenise suurendamine seade enne kui Suurenenud liige 3 paeva. Ainus tegelik võimalus parandada suurust oma peenise on integreerida peenise koolitused peenise laiendid, peenise pumbad või kirurgilist ravi.\nOn oluline mõista, et traditsioonilised meetodid ei tunnustatud teaduse ja võivad olla mitte ainult ebaefektiivne, Kuidas suurendada peenise 1 sentimeetri kohta ka ohtlik.\nKõige levinumad, kuidas arutatakse käesolevas artiklis. Läbiviimine massaaži. Vastavalt mehi, kes on proovinud. Kuidas suurendada peenise juhendi Kuidas suurendada peenise 1 sentimeetri kohta on Viimane arstiteadus ja peenise laienemist ja mees libiido tõstmine. Ravimid siin ei aita. Peenise suurendamine Ma tahan kuidas suurendada peenise 2 sentimeetri võrra suurendada oma peenist. Hindi ako sigurado sa pagpapalaki, pero tuluyang nawala ang megasiiri peenise pikendaja marka ng pagkabanat, at umayos ang taas nito.\nSelline meesorganisatsiooni rikkumine võib saada tõeliseks tragöödiaks. Peenise suurendamine tablettidega ei ole müüt. Natural XL Kuidas suurendada peenise 1 sentimeetri kohta peenise suurendamise tabletid, mis aitavad. Suurem peenis kirurgiliselt; Folk vahend peenise laienemist; chlenomer kasv liige; Besplatnye retseptid suurendada chlena. P l itliu. Liber IX. De ta Londe. Die Kw,sl. Ärge tellida mis tahes seade suurendada peenise suurus enne lugeda seda Penomet kommentaare: Täpselt kuidas peenise suurendamise toode Penomet töö Penomet toimib aeglaselt tõstes pikkuse ja ka ümbermõõdu peenise kes kasutab hydrovac süsteem, mis võimaldab protsessi rohkem ohutu ja mugav.\nPeenis laienemist loomulikult tasuta; nii kodus kolm nädalat, et suurendada oma peenist; Peenise suurus näiteks; Kus moskvekupit liige suurendaja; Araabia massaaž peenise laienemist; Kuidas suurendada peenise 1 sentimeetri kohta liige manipulatsiooni.


Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika oskond :: Vä;litö;ö;d :: Kü;sitlusleht: Lilled minu elus\nEesti Kirjandusmuuseum koostöös Interfloraga kuulutab välja lillede kinkimise, saatmise ja kingiks saamisega seonduvate lugude kogumise.\nEesmärk on uurida lillede kinkimisega, saatmisega ja kingiks saamisega seotud traditsioone Eesti kultuuris ning lilledele omistatud tähendusi läbi aja.\nAlljärgnev küsimustik võiks olla vastamisel abiks, kuid kirja võib panna ka seda, millele siinkohal pole tähelepanu juhitud, kuid mis teile oluline tundub. Juurde palume lisada ka oma nime, sünniaasta ja kontaktandmed (elukoht, telefon).\nElektrooniliselt saab lugusid saata Interflora kodulehe www.interflora.ee kaudu, paberile pandud lood palume saata Eesti Kirjandusmuuseumi postiaadressil Vanemuise 42, Tartu 51003, märgusõna: lillelood.\nLugude kogumine kestab käesoleva aasta lõpuni. Paremad lood on kavas raamatuna välja anda.\nLilled minu elus\nEmotsioon ja lugu\nIgaühele meist kingitakse vahetevahel lilli, olenemata soost ja vanusest. Ilmselt oled ise olnud ka kinkija rollis. Sageli antakse lilled isiklikult üle, kuid lillede saatmist-saamist ei pruugi takistada ka teineteisest eemalolek. Juba ammustest aegadest on nii mõnigi kuivatatud lilleõis kirjaümbrikus adressaadini jõudnud, tänapäeval võib hõlpsasti ka elavaid lilli mistahes maakera punkti toimetada.\nLillede saatmine-kinkimine-saamine on alati seotud emotsiooniga. Enamasti on emotsioon positiivne, kuid lilled või lillede kohtlemine võivad esile kutsuda ka negatiivse tundmuse. Kui soovid oma emotsiooni teistega jagada, pane vabas vormis kirja oma lillelugu/lood, mis Sulle on eriliselt meelde jäänud.\nSamuti on teretulnud lood lillemüüjatelt-lillepoe pidajatelt.\nTähtpäev ja lilled\nLillede saamine on enamasti seotud tähtpäeva/sündmusega inimese elus. Mis puhul on sulle lilli kingitud? Kas konkreetse perekondliku sündmuse (nt lapse sünd, sünnipäev, pulmad, matused, kooli lõpetamine jne), rahvakalendri või riikliku tähtpäeva (nt valentinipäev, naistepäev, emadepäev, isadepäev) juurde kuuluvad teatud lilled? Millised? Kas on lilli, mis kinkimiseks ei sobi? Miks? Missugused lilled sobivad naistele? Missugused meestele?\nKas lilli kingitakse ka ilma nähtava põhjuseta? Kes kellele tavaliselt lilli kingib? Kas mõnel puhul tuleks lillede kinkimist ka vältida?\nArmastus, tunnustus ja lilled\nMissugused lilled kingid oma armsamale? Armsam Sinule? Lillede värvus, kuju, lõhn, liik, hulk?\nKas olete lilli kinkinud mõnele tuntud inimesele (nt sportlane, laulja, näitleja)? Kellele? Mis puhul?\nLillede hulk, värvus, kuju jms\nKas lillede kinkimisel on tähtis õite arv (nt paaris või paaritu, hulk)? Lillesort/liik? Lillede värv, kuju, lõhn? Välismaised (nt eksootilised) või kodumaised lilled? Aia- või metsalilled? Ostetud või omakasvatatud lilled? Kas eelistate lõike-, potililli või lillekimpu? Kimpu sobivad või sobimatud lilled ja esemed?\nLillede keel, nimetused\nKas lillede kinkimisega saab edasi anda mingit sõnumit? Või antakse sõnum edasi kaardiga, suusõnaliselt? Eriti olulised lilledega saadetud sõnumid Sinu elus?\nKas ka lillede hoidmine (nt käsivarrel, käes) või lilleõie kandmine riietel, juustes kannab mingit sõnumit?\nKas on olemas erilised õnnelilled? Kas lilledega saab tulevikku ennustada? Missugustega?\nKas kingitud lillede närtsimise/püsimise järgi saab midagi ennustada?\nMida arvata varastatud lilledest? Kuidas mõjuvad need kinkijale või kingi saajale?\nKas lillel on ravijõud? Missuguste hädade puhul võib konkreetsest lillest abi olla? Kas on ka lilli, mis võivad haiguse esile kutsuda või kroonilist haigust süvendada?\nKas oled kuulnud lillede/lillenimetustega seotud seltskondlikest mängudest (nt lilleflirt)? Kus, kes ja millal neid mängisid? Kirjelda!\nKas tead ka lillede rahvapäraseid nimetusi? Kui oskad, pane kirja ka nime saamise lugu.\nLillede osa meie elus muutub koos ajaga. Meenuta, kuidas see on muutunud Sinu eluajal: nt erinevate tähtpäevade puhul lillede kinkimine/saamine Eesti Vabariigi algusaegadel, nõukogude perioodil (meenuta ka aega, mil lilli polnud vabalt saada!) ning pärast Eesti Vabariigi taastamist.\nTänapäeval võime rääkida ka lillemoest. Missugused on tänapäeva moelilled? Missugused moest läinud? Kui sul on tähelepanekuid lillemoe muutumisest ajas, pane ka see kirja.\nMaa- ja linnarahva suhe loodusesse on suuresti erinev. Kas see avaldub ka suhtumises lilledesse? Nende kinkimises-saamises?\nTänapäevases globaliseeruvas maailmas suhtlevad inimesed järjest enam teiste rahvuste esindajatega. Kas teil on tähelepanekuid naabrite lillekultuurist, mis eestlaste omast erineb?


Võitlustanner - kas üks jumal on olemas? Triim vs Läkiläkid! - Page 5 - Digi-tv.ee\nPostitusPostitas raivo » 01:00, 12 Juun 2010\nNo näed. Ma juba kartsin, et suur juht ja õpetaja purjus. Ei ole, on teine täiesti OK ja täiesti normaalse tervise juures. Ja seda kell 1 reede öösel. Vot nii ...\nMõtlete, et teete siin lal-lal-laaaaa\ntutkit vasja ...\nPostitusPostitas Henkka » 01:07, 12 Juun 2010\nvedrumuhv kirjutas: ...Dreamil on see üks ja ainuke, kas siis e1 või e2, osadel ka mõlemad. Muud ei tunnistata. Ilmselt kathile porditi see e2 ümber (kompileeriti), sellega aga võivad tekkida kaod ressursides. Võimalik (ma ei tea), et kathi emuleerib e2-e ja see nõuaks tunduvalt rohkem resurssi. See minu mõttekäik on puhas spekuleerimine ja kuna kindlalt midagi ei tea, siis see ainult oletus. Kuna prosed erinevad, siis tunduvad ka minu oletused reaalsena.\nMida tehti e2 puhul kindlasti, oli mips käsusüsteemi ümbertõstmine sh4 peale.\nKui eesatfan meie jaburat suhtlust jälgib, oskab ta palju rohkem lisada.\nKindel on see, et e2 emuleerimist küll ei toimu, kõik käib kenasti ja otse sh4 all.\nNüüd me jõuame siis sinna kanti, kuidas tõestada ühe prosega tuuneri HD pildi paremust/halvemust võrreldes teise prosega tuuneriga ?\nKati on surnud, vandist ei tea suurem avalikus midagi...ja kedagi vist ei huvita ka, peale meie endi\nPostitusPostitas raivo » 01:13, 12 Juun 2010\n... ehk jõume sinna tagasi, mida ma sulle soovitasin. Mõtle selle üle. Ei ole loll jutt. Faas võitles ka mis võitles, nüüd tunnistab küll, et on ikka üks päike. Muidugi see ei takista sul teist päikest eesti taevasse tõstmast, kui selline peaks leiduma. Lisaks, Henkka, vaenlast peab tundma.\nPostitusPostitas tigekala » 01:14, 12 Juun 2010\nMa olen vankadega vähemalt erinevas 5-s venekeelse foorumis sellel teemal, Dream vs Kati piike murdnud, nüüdseks juba 2 aasta jooksul. Paarist foorumist, olen ma ka sellepärast bänni saanud. Ma tean seda teemat peast, ka une pealt.\nKokkuvõte on selline -\nMeie, siin Eestis pole nii vaesed, et osta odavaid kaupu (inglaste vanasõna).\nEhk Eesti vanasõna - Sitast saia ikka ei tee.\nPostitusPostitas Henkka » 01:18, 12 Juun 2010\nJa tegelikult idee oleks selline , mille eelduseks on juba siin kirjeldatud ja vastuvaidlematud tõsiasjad:\n- Broadcomi protsessor on üle mõistuse parem võrreldes STi protsessoriga\n- samal ajal vandid ja katid varustatuna üle mõistuse jama STi protsessoriga näitavad vaieldavalt paremat HD pilti, tõsi, seda originaalsoftiga (Linuxi baasil)\n- siis tuleks ju see kati või vandi Linuxi soft lihtsalt ümber kirjutada triimi prose peale ja olekski asi OK?\n(sest väidetavalt pidada triimi HD pilt olema kehvem kui samal kanalil mängiva vandi või kati HD pilt...)\nViimati muutis Henkka, 01:24, 12 Juun 2010, muudetud 1 kord kokku.\nPostitusPostitas tigekala » 01:24, 12 Juun 2010\nKas Sa tõesti lootsid, et kui segada ära ämbritäis puhast musta kalamarja = Sinu ütluste järgi\nSTI protsessor ja ämbritäis puhast sitta = Kati arendajad, tuleb välja keskpärane must kalamari ?\nEi tule. Tuleb puhas sitt.\nHenkka kirjutas: (sest väidetavalt pidada triimi HD pilt olema kehvem kui samal kanalil mängiva vandi või kati HD pilt...)\nTead, plangu peale on kah kirjutatud х*й, aga tegelikult on seal nael.\nTule siia oma pasahunnikuga. Võrdleme mu Kuro peal.\nPostitusPostitas Henkka » 01:30, 12 Juun 2010\ntigekala kirjutas: Henkka\nKrt, ma ei saa aru, kuidas mu arutelu aine kuidagi pärale ei jõua???\nProsed on täiesti teisejärguline asi,\nseda enam, et Sinu resolutsiooni järgi STi on puhas sitt ja Broadcom on viimase peal kalamari.\nSellega siis asi korras ja kokku lepitud. Ma olen nõus 105% !!!\nJutt käib hoopis Linuxis kirjutatud triimi e2 softist ning samuti Linuxis kirjutatud vandi või kati originaalsoftist...\nPostitusPostitas raivo » 01:38, 12 Juun 2010\nOk. Võtame ja oletame, et STI prose on parem pildi kvaliteedilt (seda tahaks muidugi oma silmaga veenduda). Edasi?\nToetus, areng, soft .............. ???\nMille üle vaielda???\nPostitusPostitas tigekala » 01:38, 12 Juun 2010\nHenkka kirjutas: ... seda enam, et Sinu resolutsiooni järgi STi on puhas sitt ja Broadcom on viimase peal kalamari.\nMa pole seda väitnud.\nVäitsin ainult alandlikult, et STI protsessori (mida kasutab Sinu Kati) tehnilised andmed on halvemad kui Broadcom'i protsessori (mida kasutab Dream) tehnilised andmed.\nVõi Sa vaidled vastu ? Pole mõtet, võrdle neid tehnilisi näitajaid ise.\nAinuke, mis kasutab sama protsessorit, nagu Dream, on Vu+ Duo.\nJa jällegi, nagu kägu võõras pesas. Kasutab Dream'i arendajate image'sid.\nPostitusPostitas Henkka » 01:42, 12 Juun 2010\npeaks siis võtma kätte ja faasi juures ühe suurema peo tegema (hmm...kui ta sellega muidugi nõus on)\n-mina võtan 2 katit (910 ja 922)\n- tigekala võtab DM800\n-kohapeal on olemas juba vant ja DM8000\nVõrdlusbaas peaks olema igati esinduslik ja vedrumuhv peab raudselt olema eksperdina juures, et igasuguseid kuritarvitusi ära hoida...\nVõibolla leiab kellegi veel VU+Duo kah testi tooma???\nKuulge, aga sellel ideel oleks ju täitsa jumet?\nnjah, kui üldse on jumet, siis minul oleks alles juuli keskpaigast edasi võimalik.\nPostitusPostitas raivo » 01:49, 12 Juun 2010\nNo ma võtaks ka oma 800 (koos (usb)pulkadega, mida saab kasutada erinevatel otstarbel(vastavalt maitsele ) kaasa, kui lubate ja lööks kampa. Üritan tavaliselt vait olla, kui targemad räägivad ja tüli ei teeks?\nViimati muutis raivo, 01:52, 12 Juun 2010, muudetud 1 kord kokku.\nPostitusPostitas tigekala » 01:51, 12 Juun 2010\nHenkka kirjutas: OK,\n- mina võtan 2 katit (910 ja 922)\n- kohapeal on olemas juba Vant ja DM8000\n- Võibolla leiab kellegi veel VU+Duo kah testi tooma ?\n+ oleks vaja 6 väljundiga LNB-d. Kuna signaal peab tulema ühest ja samast allikast.\nEga Sa ei tea, kas Kathrein toodab selliseid ?\n+ 6 Kuro't on kah vaja, kuna pildikvaliteeti on vaja üheaegselt võrrelda.\nPostitusPostitas Henkka » 01:58, 12 Juun 2010\nvedrumuhv kirjutas: No ma võtaks ka oma 800 (koos (usb)pulkadega, mida saab kasutada erinevatel otstarbetel(vastavalt maitsele ) kaasa, kui lubate ja lööks kampa. Üritan tavaliselt vait olla, kui targemad räägivad ja tüli ei teeks?\nfaas ütleb vast kõigepealt, kas on üldse võimalik ja millal on võimalik (kui on).\nEks siis vaatame PM kaudu edasi.\nIse olen paraku veel haiguspuhkusel peale kahte operatsiooni, seega enne juuli keskpaika ma väga "esinema" veel ei kipu...\nHunnik tehnilisi probleeme ka (sisend-ja väljundsignaalide jagamine) aga see kõik on tehtav\nMoraal on siin: üks HD liikuv pilt ( SD vast unustame sellel puhul ära) on väärt rohkem kui 1000 sõna...\nIseenesest idee oleks ju huvitav?...\nPostitusPostitas tigekala » 02:04, 12 Juun 2010\nHenkka kirjutas: Iseenesest idee oleks ju huvitav ?\nOleks küll. Aga teostamatu, kuna >\ntigekala kirjutas: + oleks vaja 6 väljundiga LNB-d. Kuna signaal peab tulema ühest ja samast allikast.\n+ 6 ühesuguste tehniliste andmetega ja ühesuguste mõõtudega Kuro't on kah vaja, kuna pildikvaliteeti on vaja üheaegselt võrrelda.\nViimati muutis tigekala, 02:08, 12 Juun 2010, muudetud 2 korda kokku.\nPostitusPostitas Henkka » 02:06, 12 Juun 2010\nEi ole vaja 6 väljundiga LNB-d, piisab ühest splitterist (mitte DC pass), kuna tuunerid tuleb panna samale kanalile. Üks tuuner toidab LNB-d ja annab talle vajaliku pinge.\nTelekate osas on tunduvalt magedam seis selles mõttes - kas keegi teab mingit mõistlikku HDMI kommutaatorit?\nKuna jutt käiks ainult HD infost, siis alla HDMI pole mõtet juttu tehagi...\nVäga lihtne "kommutaator" on muidugi HDMI kaabliotsaga ühe tuuneri juurest teise juurde jalutamine


Kuidas töödelda rikkumine nõue Ilma Jurist - Tips for you - Tipsed.Com\nTsiviilasjades areenil, üks keeruline ja raske liiki kaebuste on juhtum, mis hõlmab rikkumine.Advokaadibüroo mis esindavad kliente ravivigade kipuvad olema spetsialistid suur hulk kogemusi.Olles seda öelnud, võibolla teinud otsuse jätkata rikkumine nõue ilma advokaat.Kui see on nii, siis peab mõistma põhitõdesid, kuidas töödelda rikkumine nõue ilma õigusabi.\nDemand kirja arst või muu spetsialist\ntaotluse vormi rikkumine kindlustus vedaja\neelnõumida tuntakse "nõudlus kirja" arsti või muu ametialase sa usud on süüdi rikkumine.Kui nõudlus tähe sätestatud üldise iseloomuga oma nõude, sealhulgas kahju sa kannatasid.Sätestatud summa raha ja muid tingimusi olete nõus elama nii.Määra konkreetset tähtaega professionaalne nõudlust rahuldada tegi oma kirjas.Soovitage et kui tähtajast kinni ei peeta, siis võtta täiendavaid õiguslikke meetmeid.\nTeavitage professionaali rikkumine kindlustusselts oma nõude.Kuigi professionaalne peaks selle sammu omal, siis paremi\nni kaitsta oma huve sellise teate ise.Enamikus riikides spetsialistid õiguslikult kohustatud andma kliendile nime oma ametiseisundi kuritarvitamises vedaja.Kui te ei suuda seda teavet saada otse, riigi litsentseerimisasutuseks konkreetsele ametialasele peaks olema rekord tema ametiseisundi kuritarvitamises vedaja.\nEdastage nõudlus kirja professionaalne küsimus.Kas käe läbi nõudlus kirja professionaali poole või saatke see talle kaudu United States mail, tagasi saamise taotluse.Peate tõendeid, et nõudlus kirja sai kutse- või et sa tegid oma parima, et pakkuda kirja talle.\ntäielik tahes taotluse vormid, mis antakse teile, mida rikkumine kindlustusselts.Lisage nõudlus kirjas taotluse vormile.\nValmista avalduse tsiviilkohtus kui professionaalne ei jõua mõistliku lahenduse teiega.Avaldus on kohus dokumendi, mis algab kohtuprotsess.Sekretär kohtu jääb nii menetluslikke suunised samuti proove ja vormid esitatakse dokumendid tsiviil kohtuasi, sealhulgas kelmuste puhul.\nFaili täidetud avalduse koos kohtuistungi sekretärile.\nKüsi sekretär suunata Sheriff kantselei teenima avalduse ja kohtukutse professionaalne sa võitlema, on süüdi rikkumine.\nReview oma riigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku, enne kui jätkata rikkumine nõue abita advokaat.Kood kirjeldab, mis on vajalik nii enne kui ka pärast kohtuasi on Filed seotud rikkumine nõue.\nKui otsustad jätkata kuni kohtule rikkumine nõue ilma advokaat, pidage meeles, et sa toimub samade standardite advokaadina.Sa pead täitma täielikult kõiki aspekte õiguse jätkata oma nõude.\nCornell Law School: tsiviilõiguses - riigi poolt riigi


Michal: vaatame riigilõivud kriitilise pilguga üle - Raamatupidaja\nJustiitsminister Kristen Michal ütles riigilõivuseaduse muutmist kommenteerides, et 2009. aastal kõrgustesse tõstetud riigilõive on plaanis oluliselt alandada ning värske ministrina on ta valmis kuulama kõigi osapoolte sisulisi argumente.\nJärgneb justiitsminister Kristen Michali kommentaar:\nRiigilõivude tõstmine oleks olnud paratamatu ka ilma majanduskriisita, kuna tsiviilkohtumenetlusega seotud lõivud olid selleks ajaks kehtinud suures osas muutmatuna aastast 2001. Arvestades seda, kui palju olid selle ajaga tõusnud hinnad ja palgad, samuti kohtukulud, on tõenäoline, et tõstmisest ei oleks pääsenud nii või teisiti – nii et ehk oli osalt tegu ka paratamatusega.\nKa tollal lähtuti ju põhimõttest, et tsiviilvaidlustes peaksid riigilõivud katma eraõiguslike vaidluste kohtuliku lahendamise kulud võimalikult suurel määral ning vastav raha ei peaks tulema lõviosas maksumaksja taskust.Statistika näitab, et kohtusse pöördumine on pärast lõivude tõstmist tõusnud. Oluline on see, et vähekindlustatud isikutel on alati võimalik taotleda menetlusabi korras lõivuvabastust. Süsteemi üks põhimõtetest oligi see, et isiku, kes maksta ei jõua, saab riigilõivu tasumise kohustusest osaliselt või täielikult vabastada.\nOn muidugi selge, et lõivud ei tohi riigile olla mingisuguseks täiendavaks tuluallikaks, nende eesmärk on katta mingi toiminguga riigile kaasnevad kulud. Näiteks aastal 2006 vaadati justiitsministeeriumis ettevõtja õiguse tegevuskava raames meie haldusalas olevad lõivud selle pilguga ka üle ning vähendati seetõttu registri- ja kinnistuslõive, mis olid tol hetkel riigi tegelikest kulutustest mingile toimingule tunduvalt suuremad.\nMis puudutab võrdlust teiste riikidega, siis siin on oluline silmas pidada, et Euroopas on kahesuguse kohtulõivude süsteemiga riike. Üks süsteem on selline, kus kehtivad kindla suurusega lõivud, teise süsteemi järgi aga sõltuvad lõivude suurused vaieldava vara väärtusest. Eesti on kogu aeg kuulunud sinna viimasesse süsteemi ning tänane idee ei ole mitte süsteemi ümbertegemine nullist, vaid lõivude kriitiline ülevaatamine ja alandamine.\nAlandame lõivusid arvestataval määral, aga siia juurde on oluline rõhutada, et see ei toimu kindlasti mitte ühe puuga. Kõik kohtumenetlusega seotud lõivud vaadatakse üle süsteemselt ja korrigeeritakse ükshaaval.Kas ja mida nüüd seaduses muuta, saab otsustada, kui eelnõu on valmis ja saame hakata kõigi osapooltega arutama ning otsima parimat tasakaalu erinevate eesmärkide vahel.\nVärske ministrina olen valmis kuulama kõigi osapoolte sisulisi argumente ja kavatsen seda ka tulevikus teha.


Nägemused teisest ilmast – Logos\nEsileht / Raamat / Usuelu / Nägemused teisest ilmast\nNägemused teisest ilmast\nSundar Singh on apostel Tooma kõrval üks tuntumaid idast pärit kristlikke õpetajaid.\nIgal pool, kus Sundar Singh kõneles, nii Aasias kui Euroopas, kuuldus arvamusi: „Kui sarnane ta on Kristusega!” Keegi ütles: „See inimene on elav jutlus, ma ei ole kohanud veel kedagi, kes nõnda oleks mu pilku suunanud Jeesusele!”\nTema 23aastane palverännak varatu õpetaja ja pühamehe – sadhu’na – viis teda neljal kontinendil vähemalt kahekümnesse riiki ning tema õpetusest said osa kümned tuhanded inimesed.\nEhkki Sadhu Sundar Singhi elust ja tegevusest on möödunud juba sadakond aastat, innustab sellest hoovav vaimulik helgus ja kirkus ka tänapäeval igat tõeotsijat tulema ja leidma hingerahu sügavas osaduses Jeesuse Kristusega.\nNägemused teisest ilmast kogus\nTootekood: 103005 Kategooria: Usuelu\n165 × 120 × 5 mm\nAndjad, võtjad ja teised ARMASTAJAD\nPehmekaaneline €2,20 Lisa korvi\nMuudetud Tema sarnaseks\nNad ajavad välja kurje vaime Meistri plaan. Evangelismi õpik\nHetkel vaatad: Nägemused teisest ilmast €4,20


9 Uue aasta annuseid saab tegelikult nautida - et.fijngenoegen.be\nMõned võivad arvata, et see tähendab, et läheb igaks eelseisvaks tulevikuseks mõnevõrra maha. Kuid mõned meist vajavad natuke vibreeruvat ruumi. Me ei ütle seda vahelejätmist, et oled täiesti pärast. Selle asemel soovitame uurida üht neist tervislikest viisidest detoksistamiseks. Enamik neist on kohandatavad pikkadeks veokiteks, mis tähendab, et võite jääda tervetele retseptidele kogu aasta vältel. See on kuni tänupüha tänupüha.\n1. New Year's Detoxi toidumoodul: fotod on mitte ainult ilusad, vaid see on täis retsepte, mida jõuate kogu aasta vältel. Lihtsad ja maalähedased retseptid on ka hõlpsasti kohandatavad, mis tähendab, et saate panna oma maitsekalt kõik, et asjad oleksid värsked ja huvitavad.\n2. Serious Eats Staffi Detox Foods: See kava on rohkem nagu üldised suunised süüa, kui tunnete end ülesvoolu, täidisega või loid. Mõned näpunäited võivad teie heaks töötada, mõned aga ei pruugi, kuid see on hea hüppelaud, et proovida koostisosi, mis võivad teie end paremaks tunda.\n3. Greatist's Detox Recipes: siin on meil 49 rahuldavat ja südamlikku retsepti, mis on jaotatud hommikusööki, lõunasööki, õhtusööke, suupisteid, külgi ja jooke. Valige ja valige kõige huvitavamad ideed kahe nädala menüüplaani koostamiseks. See on nagu teie DIY-de jaoks DIY!\n4. Tänane Detox Loomulikult: Muidugi võite kava üldiselt vältida ja lihtsalt üles ehitada mõningaid tervislikke harjumusi. Asjad nagu joomine rohkem vett, töödeldud suhkrute vältimine, palju magada ja söömine palju kiudaineid on kõik strateegiad, mida saate oma dieedi parandamiseks ilma ennast liigselt piirata.\n5. Blueprints Juice Cleanse: Okei, me teame, et see on natuke vastuoluline ja me ei ütle, et peaksite nädala jooksul toitu maha jätma, et korvata "halva käitumise". Selle asemel tehke vaid üks päev mahla, et kiirendada oma tervisliku toitumise kava ; meile meeldib Blueprint selle sordi jaoks ja kuna kašupipulil on tegelikult mingi valk.\n6. Self Drop 10 Detox: sööge kindlat kogust kaloreid iga päev toitudele ja maitsele pakitud maitsvate toitude kujul. Lisage tervislikus annuses vähese mõjuga harjutus, ja ärge unustage sööma oma ravimeid, kui tervislikult langete puhkuse poundage.\n7. Bon Appetit Food Loveri puhastamine: see võib olla üks meie lemmikdetoosi plaanidest. Koguge kõik oma koostisosad pühapäeval toiduvalmistamise eetiliseks päevaks, ja teie jõupingutused tasuvad kõikjal nädalal restorani kvaliteediga söögikordades. See sisaldab magustoitu.\n8. Buzzfeedi puhas söömishange: ilma täiendava soola, jooki ega kohvi kindlasti ei muuda see ülimaks kergeks detoxiks. Kuid toit on maitsev ja kergesti valmistatav, peate ainult kaks korda sisseostetama, sa ei saa kunagi näljaseks ja kui oled valmis, tunnete meistrivõistlusi.\n9. Kogu eluviisiga seotud tegevusplaan: Smoothies, salatid ja palju köögivilju muudavad selle traditsioonilisema detoksüümi kui teised. Kuid rõhuasetusega värskele koostisosadele, looduslikele suhkrustele ja tervetele teradele on meil tunne, et naudite seda kava sama palju kui mõni muu.\nKas olete valmis proovima üht neist detoksikontseptsioonidest 2015? Räägi meile, millised on teie allpool toodud kommentaarides kõige atraktiivsemad!\nLazy Girl'i juhend superfoodide lisamisel teie dieedile


Canon EOS R6 kere - Overall\nEOS R6 kere CASHBACK\nVahet ei ole, mida või kuidas te jäädvustate – EOS R6 võimaldab teil olla loominguline viisidel, mida te kunagi võimalikuks ei pidanud.Suvekampaania raames EOS R6 ostult 250EUR tagasi. Kampaania kehtib kuni 31.07.2022.\n• 20 kaadrit/s vaikne pildistamine\n• ISO 102 400\n• 20-megapiksliline eraldusvõime\n• 4K kuni 60p\n• Kahepiksliline CMOS-automaatteravustamine II\n• Vaikne sarivõte kuni 20 kaadrit/s1\n• DIGIC × protsessor, mis on loodud kiireks tööks\nRadikaalne EOS R6 on varustatud tehnoloogiaga, mis paneb teid uuesti fotograafiasse armuma. Vaadake ja jäädvustage subjekte täiesti uutel viisidel ja lisage oma visuaalsesse jutuvestmisse uusi mõõtmeid\nJälgige iga hetke. Olge täiesti vaiksed\nEOS R6 annab teile rohkelt võimalusi ideaalse hetke pildile saamiseks. Jäädvustage tegevust vaikselt kuni 20 kaadrit sekundis, püüdes pildile hetki, mis on inimsilmaga pea võimatu märgata.\nMaailma parim pildistabilisaator: 8 astet3\nKaamerasisene viieteljeline pildistabilisaator pakub kaamera värina eest kuni 8-astmelist kaitset. Ja kui kaamerale paigaldatakse optilise pildistabilisaatoriga RF-objektiiv (v.a RF 600MM F11 IS STM või RF 800MM F11 IS STM), töötavad kaks süsteemi koos, et pakkuda kuni 8-astmelist kaitset. 2\nEOS R6 kahepiksliline CMOS automaatteravustamissüsteem II töötab DIGIC X protsessori abil. Protsessor kasutab pidevalt arenevat tehisintellekti, mis aitab subjekti tuvastada ja jälgida. Silmade, nägude ja peade tuvastamine on nüüd täpsem kui kunagi varem. Lisaks suudab kaamera tuvastada ka kasse, koeri ja linde, tänu millele saate fookuses hoida ka kiiresti liikuvaid subjekte – üks keerulisemaid aspekte loomafotograafia juures.\nKiire reageerimisega ja kergesti kasutatav – juba esimesest kasutuskorrast\nMe ei taha, et miski teie ja teie loomingulisuse vahel seisaks, mistõttu on EOS R6 loomisel arvestatud sellega, et see oleks võimalikult vaistlik ja ühendatud.\nSuurepärane 3,69 miljoni punktiga elektrooniline pildiotsija töötab kuni 120 kaadrit/s. Sellele lisandub täielikult liigendatud muudetava nurgaga ekraan, mida saab kaamera kehast eemale tõmmata ja kuni 270˚ nurga alla keerata. Nii saate jäädvustada ka loomingulisematest vaatenurkadest.\nKaks kaardipesa võimaldavad teil salvestada eraldi RAW-faile ja JPEG-/HEIF-faile või fotosid ja videod. Värsked UHS-II standardid toetavad ka kiiret lugemis- ja kirjutamiskiirust. Kaamera tagaküljel asuvad intuitiivsed kontrollnupud, nagu automaatteravustamise juhtkang ja tagumised juhtimiskettad, muudavad EOS R6 kasutamise väga vaistlikuks.


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Larp Aeterna : Darklands (18. november)\nLarp Aeterna : Darklands (18. november)\nPostitas enx 13:19 26. Okt 2017\nDarklands või sünkla nagu mõned seda kutsuvad on piiriala ümbritsetud mitmetest riikidest. Kuigi Darklandsis pole ühtegi valitsejat ja tegu on pisema riigi suuruse territooriumiga, ei ürita ei Aeterna ega ükski teine ümberkaudne riik territooriumile pretendeerida.\nPõhjus selleks on lihtne sünkla on ala kus vohavad kaootiline energia ja tumedad jõud. Miski pole selline nagu tundub, kõik on pidevas muutumises ja maagia voolused on ebastabiilsed. Maagid pelgavad territooriumit eriti, kuna kõikuvate maagiatasemete tõttu võib loits mis hetk tagasi süütas vaevu tõrviku, järgmisel hetkel aurustada kõik kilomeetri raadiuses, või teha midagi sootuks ettenägematut.\nKuna aga Darklandsis puudub valitsus, siis on tegu suurepärase(kuigi ohtliku ja ettearvamatu) peidukohaga põgenike, mutantide, kurjategijate ja muude eluheidikute jaoks.\nVahel siiski leiab mõni ümberkaudne valitsus, et on vaja kedagi või midagi sealt kätte saada.\nSiis ei jää muud üle kui palgata kohalikkest õnneküttidest koosnev salk, nemad on ainsad kelle maagia seal tööta, kelle organism on kohastunud eluks nendel reostunud ja ohtlikel aladel ning nad on ainsad kes tunnevad ümbrust.\nUmbes nädal tagasi jõudis Fortuuria linna Aeterna kuningriigi esindaja, pani kokku tiimi ja maksis neile naeruväärselt suure summa palgaks ning 2 päeva hiljem asus seltskond jalgsi teele.\nMida või keda nad jahivad ei tea keegi peale nende endi.\nAeterna : Darklands on Aeterna sarja spinoff mäng mis toimub samas maailmas kuid täiesti teises kohas. Mängu temaatika on dark high fantasy ja postapo. Ühiskond ja ajastu on maagiline keskaeg.\nhttps://docs.google.com/document/d/1QcM ... sp=sharing\nMäng toimub rohuneemes\nOsalustasu 5 € kulude katteks, võib alati rohkem kah kui tahate toetada\nKestab õhtust hommikuni\ntäpsem info ja registreerimine facebookis\nKirjutada endel maasile\nRe: Larp Aeterna : Darklands (18. november)\nPostitas Ed- 20:30 19. Nov 2017\nPilt: https://drive.google.com/file/d/1VdTWB3 ... sp=sharing


Riigikogu arutas kiire interneti väljaehitamise võimalusi - Riigikogu\nRiigikogu arutas kiire interneti väljaehitamise võimalusi\n05.05.2016 / Istungi ülevaated\nRiigikogu arutas täna olulise tähtsusega riikliku küsimusena (OTRK) lairiba ehk kiire interneti väljaehitamise võimalusi Eestis.\nEttekanded tegid riigieelarve kontrolli erikomisjoni aseesimees Andres Metsoja, majandus- ja taristuminister Kristen Michal, Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutuse (ELASA) juhatuse esimees Priit Soom ja Topest OÜ esindaja Olav Harjo.\nMetsoja sõnul ei kahtle keegi, et internetiühendused on vajalikud kõikjal üle Eesti. „See ei ole ainult maaelanike ja maa kogukondade probleem, vaid need probleemid on väga selgelt olemas ka linnades,“ tõdes Metsoja. Ta tõi näiteks Tallinnas Nõmmel, Pirital või Pärnu linna.\nMetsoja sõnul seisneb võtmeküsimus Telekomi ettevõtetel selles, kuidas valguskaablivõrgud saaksid välja vahetada olemasolevaid vaskkaabelvõrke, mis piiravad ülikiire interneti levikut.\nTa rõhutas, et riik on maksnud kinni baasvõrgu ehituse, mis viib interneti mobiilsidemastidesse. Tema sõnul on see olnud vaheetapina väga õige tee, mis annab võimaluse, kuid raadiosidel on oma mahupiirangud ees.\nMetsoja tõi oma ettekandes välja, et turg ikkagi ei toimi. „Turg toimib seal küll, kus on olemas kliendid ja kus on olemas võrk, aga kus ei ole klienti, seal tihtilugu ei toimi ka raadiosidelink, sest ka raadioside vajab mobiilsidemasti ja teatud suundantenne,“ kirjeldas Metsoja turutõrget.\nMetsoja viitas infoühiskonna arengukavale aastani 2020, kus eesmärgina on kirjas 30 megabaidi kiirusega interneti kättesaadavus kõigi Eesti elanike jaoks. Ülikiire, 100 megabaidi kiirusega internetiühenduse kasutamise osakaalu eesmärk on 60 protsenti majapidamistest. Veel viitas ta Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu uurimusele, mille järgi ühe majapidamise ühendamine kiire internetiga maksaks 2500 – 11 000 eurot. Kokku võiks see Eestile maksma minna ligi 400 miljonit eurot.\nMetsoja ettepanekul tuleb välja töötada konkreetne tegevuskava, mis peaks sisaldama ka finantsinstrumentide kirjeldust ja läheneda probleemi lahendamisele maakondlikult.\nMajandus- ja taristuminister Kristen Michal ütles, et ainult baasvõrgu ehitamisest jääb kiire interneti viimisel inimesteni väheks, vaja on ka juurdepääsuvõrke ehk viimast miili. Seda saab ministri sõnul saavutada nii kaabliga kui mobiilselt. Viimane ei vaja riigi poolt täiendavaid meetmeid, on soodsam lõpptarbijale ligipääsemiseks ja katab keskmise tarbija internetivajaduse. Minister tõi välja, et mobiilse interneti kättesaadavuse eesmärk oli 80 protsenti Eesti territooriumist ja see on tänaseks täidetud.\nMichali sõnul on suurem takistus fikseeritud ühenduse toomisel lõpptarbijani selle paigaldamise kõrge hind. Lahendusena pakkus ta kiire interneti soovijate koostööd naabritega ja kohaliku omavalitsuse tasandil. Ta kutsus inimesi ja kohalikke omavalitsusi ja kogukondi üles võtma initsiatiivi ja tõi eeskujuks Suure-Jaani valla.\nMichali sõnul on koostöös sideettevõtete ja valdkonnaekspertidega tuvastanud suur hulk seadusi, mis vajaksid muutmist, selleks et vähendada fikseeritud juurdepääsu ühenduste rajamise hinda ja ajakulu. Ta tõi näiteks ehitusseadustiku, asjaõigusseaduse, tsiviilseadustiku üldosa seaduse, täitemenetluse seadustiku ja riigilõivuseaduse, mis omavad puutumust lairibavõrkude ehitamise seadustamisega. Seadusandluse muudatus annab hinnanguliselt 4–5-kordse kokkuhoiu.\n„Soodsam hind muudaks ühenduste rajamise sideettevõtjale majanduslikult atraktiivsemaks ning vähendaks olulisel määral riigi ja kohaliku omavalitsuse vajadust toetusmeetmete rakendamiseks,“ ütles Michal.\nÜks võimalik lahendus on ministri sõnul ka fiiberoptilise kaabli paigaldamine olemasolevatele tänavavalgustuspostidele, mis annab hajaasustusega piirkondades märkimisväärse kokkuhoiu.\nELASA juhatuse esimees Priit Soom ütles, et lairiba baasvõrgu rajamine Eestis on kõige olulisem regionaalpoliitiline projekt, mille olulisust ta võrdles praamiühendusega Vormsi elanikele.\nSoomi sõnul on Lairiba Arenduse SA ülesanne viia valguskaablitel põhinev lairiba baasvõrk üle Eesti turutõrkepiirkondadesse, kuhu turunõudlus iseenesest lairiba pakkumist ei tekita. „Meie ülesanne ei ole keskenduda vaid tulusatele piirkondadele, vaid meie ülesanne on ühendada hajaasustatud Eesti,“ ütles ta. Täna liigutakse tema sõnul tempos, mis toob aastaks 2018 lairiba baasvõrgu kättesaadavuse vähemalt 1,5 kilomeetri kaugusele 98-protsendile Eesti elanikest, ettevõtetest, asutustest.\n„Kaablist igas külas ei ole kasu, kui sealsed ettevõtted ja inimesed, kodud pole sellega lõpuks ühendatud,“ ütles Soom. Ta juhtis tähelepanu, et baasvõrgu väljaehitamiseks mõeldud Euroopa Liidu struktuurifondide investeeringud on kindlate reeglitega ja viimase miili ühenduste loomiseks ei tohi neid rahastusallikaid mitte mingil juhul kasutada.\nSoom märkis, et riik on investeerinud baasvõrku Euroopa Liidu vahendeid summas 35 miljonit eurot, millele Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutus on lisanud omavahenditest täiendavalt 5,6 miljonit eurot. Baasvõrgu kiire areng on kaasa toonud ka erasektori investeeringud EstWini baasvõrguga seotud viimase miili arendusse, kuhu sideoperaatorid on panustanud 30 miljonit eurot.\nTopest OÜ esindaja Olav Harjo juhtis on ettekandes tähelepanu, et tekkinud on nagu kaks erinevat Eestit. „Kortermajades, ärilinnakutes toimib konkurents ja teenuse pakkujad pakuvad järjest paremaid internetiühendusi ja madalamaid hindu, maapiirkondades aga turg ei toimi ja inimesed peavad leppima halvema interneti ja kõrgema hinnaga,“ kirjeldas ta. „Ükski riik ei saa endale lubada sellist digitaalset lõhet maa ja linna vahel.“\nHarjo pakkus välja esimesed kolm sammu, mida riigil tuleb teha selleks et kogukonnad, omavalitsused ja operaatorid saaksid hakata uusi lairibavõrke planeerima ja ehitama – regulatsioonide muutmine, finantslahenduste väljatöötamine ja kompetentsikesksue loomine.\nKa Harjo ütles sarnaselt Michalile, et lairiba ehituskulusid on võimalik vähendada kuni viis korda, kui kasutada juba ära olemasolevat taristut, selle asemel et ehitada kõike topelt.\nLäbirääkimistel fraktsioonide nimel sõna võtnud saadikud avaldasid toetust lairiba baasvõrgu väljaehitamisele ja lõpptarbijani viimisele.\nReformierakonna fraktsiooni nimel võttis sõna Kristjan Kõljalg, Keskerakonna fraktsiooni nimel Erki Savisaar, Sotsiaaldemokraatliku erakonna fraktsiooni nimel Tanel Talve, Vabaerakonna fraktsiooni nimel Artur Talvik, Isamaa ja Res Publica Liidu nimel Einar Vallbaum ning Konservatiivse Rahvaerakonna nimel Henn Põlluaas. Läbirääkimistel võttis sõna ka minister Michal.


Sipilä reformikava ei ole leidnud suurettevõtete juhtide poolehoidu « Infonurk | Eesti Teenindus-ja Kaubandustöötajate Ametiühing\nSipilä reformikava ei ole leidnud suurettevõtete juhtide poolehoidu\nJuba praegu palju poleemikat ja vastuolusid tekitanud konkurentsivõime tõstmise kava ei ole leidnud Soome äriringkondades erilist toetust, vahendab Yle ühe maikuus läbiviidud uuringu tulemusi.\nKuigi Sipilä majanduskasvu taastamise plaanile andsid pärast pikki läbirääkimisi heakskiidu ametiühingud, kes nõustusid alles siis nii palga- kui hüvede kärbetega, kui valitsus lubas, et ei võta kasutusele 1,5 miljardi euro ulatuses algselt kavandatud kokkuhoiumeetmeid.\nKüll aga näitab Soome ärijuhtide uuring, mille viis läbi konsultatsioonifirma Rainmaker, et ettevõtete juhid hindavad tänaseks välja võideldud reformipaketi reaalselt mõju nende ettevõtete konkurentsivõimele tagasihoidlikuks. Kaheksa kümnest ettevõttejuhist ütles, et nende arvates jääb nende muudatustega kaasnev mõju kas väikeseks või täiesti ebaoluliseks.\nSealhulgas hindas üle poolte küsitletud juhtidest ehk 57 protsenti 60st valitsuse reformikava kas halvaks või väga halvaks. Samas 63 protsenti ärijuhtidest märkis, et nende hinnangul võiks nende ettevõtete käive järgmise kuue kuu jooksul kasvada. Üks kolmandik lausus aga, et suure tõenäosusega peavad nad lähiajal mingi osa inimestest koondama.


Rein Ruutsoo: Ansipi sõda - Delfi\nKevaded on viimastel aastatel olnud poliitiliselt palavamad kui muidu. Tavaliselt on palavamaks kiskunud mail algul, nii 9. mai paiku. Sel aastal on temperatuuri tõusu oodata juba aprilli lõpul.\nRein Taagepera ennustas hiljuti, et süvenevad majandusraskused teravdavad etnilisi vastuolusid. Tal on kahjuks õigus. Muidugi võib seletada, et kehvad suhted Venemaaga on niigi paratamatus, et äri Venemaa on ikka risk jne. Ent see ei ole lahendus. Uusi konfrontatsioone on oodata mitte ainult selle valitsuse, vaid ka tulevaste ajal. Vastaseisud püsivad Eestis ning jätkuvad ka meediarünnakud Moskva suunalt.\nEt seis on keeruline, selles on Ansipil omajagu õigustki. Kuid niisugune perspektiiv suurendab poliitiku vastutust, mitte ei anna alust õigustustele laadis “Kui trumm läinud, siis mingu ka pulgad”. Selle asemel, et õppida, mida oleks saanud paremini teha (ja seda on palju) keskendub praegune valitsus sellele, et oma panust konflikti käivitumisse täielikult eitada. Teeb muret, et loodud probleemide tunnistamise asemel mätsitakse neid avalikult kinni.\nAastalõpu intervjuus peaminister lausa valetas, kui väitis, et lõhe eri rahvusgruppide pole aprillisündmuste järel suurenenud, vaid pigem vastupidi, vähenenud. Ka on aprillirahutuste probleem tema hinnangul vaid kriminaalne ja mitte etnilise taustaga, seega mittepoliitiline.\nSotsiaalteaduslikud uuringud kinnitavad igatahes vastupidist. Sellest ka katsed teadlaste mainet igal võimalikul juhul alla kiskuda. Huvitav siiski — kui rahvustevahelised suhted on paranenud, siis miks on toetus Ansipi parteile mitte-eestlaste seas on ikka väga väike?\nJutud sellest, et „õhk sai puhtamaks”, on demagoogia. Õhk on viimaste kümnendite mürgiseim. Mingit kriitikat ei kannata seletus, et aprillimäsu oli kõige parem lahendus. Kesklinna vähemalt 30 miljon krooni eest segipeksmine oli kasulik vaid viimastel valimistel 22 000 häält kogunud Anspile ja tema valimisvõidu pärast juubeldanud parteile, aga kindlasti mitte Eestimaale. Eestil annab politikaanide keedetud suppi süüa veel kaua.\nEestimaa on sügavalt lõhestunud, aga ka eestikeelse ühiskonna ja isegi selle eliidi („punaprofessorite” avastamine) lõhestanud avantüüri aastapäeva saadab võimupartei soov jätta iga hinna eest muljet, et midagi pole juhtunud.\nKõik on nagu korras, kui maha arvata „üksikud ikka veel esinevad puudused” — kui kasutada slängi, mis oli kasutusel ka EKP Tartu rajoonikomitees. Probleemide Venemaa kaela ajamine peab juhtima tähelepanu eemale (Venemaa on põhjendustes-seletustes sisse võtmas seda paika, mida kommunistidel täitsid imperialistide vandenõud).\nPõhiline oht seisneb vastuolus suuresti kapo pingutustega ja ebakindlusega loodud pealispinnalise suhtelise vaikuse ja süvaprotsesside vahel. See maandab reaalsustaju kriitilise piirini.\nPronksmehe ümber kogunemine kesklinnas ei riiva tõesti enam nende silma ja kõrva, kes suutsid selle langetatud peaga sõduri endale tingimata ja ainult okupatsiooni sümboliks määratleda. Valdavalt kalmisturahus toimuv protest — sinna koguneb eeldatavasti tänavugi üsna märkimisväärne rahvahulk — on vaieldamatult suure potentsiaaliga.\nOhtlik mäng mäluga\n2007. aasta kevadel vallandusid protsessid, mida lavastaja Merle Karusoo iseloomustas väga täpselt kui pronkssõduri „elluärkamist”. Kogu 2007. aasta kevadel provotseeritud märuli saavutus oli Suure Isamaasõja täiendamine ja elavdamine „Ansipi sõjaga”. Kuidas ka sündmused ei kuhjunud, et vallandunud need valitsuse osaluse ja tehtud valikuteta.\nAjaloolisele sõjale lisaks saime kaela veel uue sõja mälestuse. Kui kellelgi oli lootust, et sotsiaalseid probleeme ja identiteedikonflikte saab lahendada jõuga, siis sotsiaalteaduste vaatenurgast tähendab politseiliste vahendite käikulaskmine alati kahjudega kauplemist.\nMuude suhteliselt vähe reaalseid valikuid jätvate poliitikate kõrval etendab tänapäevaste konfliktide arengus keskset rolli nn mälupoliitika, identiteedipoliitika osa. Kuivõrd sedalaadi problemaatika tõsisemaks adumiseks on vaja sotsiaalteadlasi, siis võib sellest mööda vaadata — ja nii ongi tihti talitatud.\nMälupoliitilises lahingus — aga seda just peetakse — ei ole peaminister padruneid säästnud (aga just neid palus president 2007. aasta kevadel vaenlasele mitte anda!). Alates näiteks sellest, kui Ansip jutustas enne haudade kallale asumist, et Tõnismäele on maetud vaid marodöörid, ja lõpetades uue aasta intervjuu jõulise retoorikaga, milles ta rõhutas, et „sinimustvalge lipuga Tõnismäelt põgenema pidanud eestlased oli rusuv vaatepilt”. Sellega osatas ta nende sündmuste vallandamise ühte võtmehetke, mis tõepoolest lõikas eestlaste hinge.\nPöördumise jätk polnud vähem tähenduslik: “Sel ööl näitasime, et Eestis maksab meie, mitte Moskva sõna, lõpmatult ei saa taganeda”, mis ajab oma teod Moskva kaela. Kuid samas on antud kohalik sõnastus juba ühe teisele tuntud mõttele: „Teid ei peksta enam kunagi.” On ka teisi, kes on lubanud, et „me ei luba end” või et „me ei luba teid” kunagi peksta.\nPoliitiline eliit õõnestab riiklust\nKuidas varasemate pronksmehe ümber kogumistega ka polnud — tänavu tähistatakse kahte teineteist võimendavat tähtpäeva. Kui varem võis olla lootust, et koos veteranide manalateele minekuga nihkub see osa minevikust teadvuse perifeeriasse, siis nüüd on nooremal põlvkonnal omast käest võtta värsked sündmused — koos uute haavadega ning lüüasaamisega, mis nõuavad „heastamist”.\nMingite uduste piltide ja meenutuste asemel võib lõputult kerida tolle öö kokkupõrgete jõhkraid kaadreid sobivas reastuses ning üles ehitada uskumatu mastaabiga konspiratsiooniteooriad. Kõik see on laetud isikliku kogemuse valu, viha ja kibestumisega. Häda, kui see vormib piisavalt suure osa põlvkonnast pildi Eestist ja ise-endast kohast meie riigis. Just „hingehaavadest” kõneles aprilli algul ETV-e antud intervjuus ka väliselt üsna rahumeelne ja väärikas Suure Isamaasõja veteran.\nKüsides, mida saavutati sellega, et pronksmees toimetati paar kilomeetrit eemale, tuleb ikka küsida: milles oli probleem? Kas probleem oli Aljošas? Või oli see kodurahus, perspektiivis, et me ei peaks muretsema võimalike vastasseisude süvenemise pärast?\nPeamine probleem oli kindlasti Eesti poliitilises valikus — eliidi harrastatava poliitilise stiili valikus. Ja valik ei puuduta mitte ainult seda küsimust. Kuid pronksmehega tehtud valik kinnistas selgelt mitte just parima valiku, uue poliitilise kultuuri.\nValik seisnes selles, kas teha konstruktiivset poliitikat, pidada läbirääkimisi, kuulata ära, arvestada teisi osapooli — olgu osapoolteks siis kas opositsioon, vähemus, teadlased, kodanikuühiskond jne. Selle ülesande täitmisel Eesti eliit 2007. aasta kevadel kindlasti ebaõnnestus. Koos sellega kujundati ka Eesti poliitika tegemise stiil lähitulevikuks.\nPanustada otsustati veekahuritele, elektrišokirelvadele jne. Ja mitte ainult pronkssõduriga seoses, sedalaadi varustus domineerib ka avaramalt. Sooviga asju mitte nii näha, nagu nad on, kaasnevad paratamatult uued konfliktid, valed, usalduse pagu jne, mis söövad vähkkasvajana praeguse koalitsiooni jalgealust, aga laiemalt õõnestavad Eesti riiklust.


Õppeprorektor Jakob Kübarsepp valiti IGIP Eesti Seirekomitee presidendiks < Avaleht < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nÕppeprorektor Jakob Kübarsepp valiti IGIP Eesti Seirekomitee presidendiks\n18.05.16 @ 12.15\nViimati muudetud: Krõõt Nõges, 18.05.2016 12:22\nRahvusvahelise Inseneripedagoogika Ühingu (IGIP) Eesti Seirekomitee valis oma aastakoosolekul 12. mail seirekomitee presidendiks TTÜ õppeprorektor akadeemik Jakob Kübarsepa.\nJakob Kübarsepal on IGIP rahvusvahelise insenerpedagoogi kvalifikatsioon 2001. aastast. Seirekomitee peasekretärina jätkab Eesti inseneripedagoogika keskuse juhataja Tiia Rüütmann. Eesti Seirekomiteesse kuuluvad: Jakob Kübarsepp, Tiia Rüütmann, Jaak Umborg, Ants Soon, Jaan Tamm, Inna Kamenev, Raivo Sell, Gunnar Piho, Toomas Tenno.\nNii Eesti Seirekomitee president, peasekretär kui ka seirekomitee koosseis valitakse 5 aastaks ja kinnitatakse IGIP Rahvusvahelise Seirekomitee poolt.\nIGIP Eesti Seirekomitee loodi 1995. aastal, esimene seirekomitee president oli prof Rein Küttner ja peasekretär prof Jaak Umborg.\nEesti Seirekomitee kureerib tehnikaõpetajate ja -õppejõudude IGIP õppekavapõhist koolitust Eestis ja kontrollib, kinnitab ning edastab rahvusvahelise inseneripedagoogi kvalifikatsiooni ING.PAED IGIP ning õppekavade rahvusvahelise akrediteerimise taotlusi IGIP Rahvusvahelisele Seirekomiteele. Samuti koordineerib Eesti Seirekomitee koostööd insenerpedagoogide ja tehnikateadlastega, Rahvusvahelise Inseneripedagoogika Ühinguga ja inseneride ning tehnikaõpetajate ja -õppejõudude ettevalmistamisega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu näiteks IEEE-ES, ASEE, IFEES ja SEFI.\nIGIP-i põhieesmärgid on:\nüliõpilaste ja tööandjate vajadustele vastavate, praktikale orienteeritud õppekavade arendamine;\nloodusteaduste, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkondade, sh tehniliste õppeainete õpetamismeetodite, mudelite ja strateegiate täiustamine, kaasajastamine ja integreeritud õpetamine;\nkaasaegsete tehniliste vahendite, õpikeskkondade ja meediakasutuse ergutamine loodusteaduste, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkondade õpetamisel.\nEesti inseneripedagoogika keskuse juhataja


Candice Guo -, Plüüš-mänguasi Täistopitud Nukk Nono Panda Naljakas Väljend Padi Padi Baby Laste Sünnipäeva Kingitus, Jõulukink 1tk ostke online / Nukud Ja Pehmed Mänguasjad \_ BrandMarts.news\nCandice guo -, plüüš-mänguasi täistopitud nukk nono panda naljakas väljend padi padi baby laste sünnipäeva kingitus, jõulukink 1tk\nMärksõnad: täistopitud nukk, candice guo, palus mänguasjad, Odavad täistopitud nukk, Kõrge Kvaliteediga candice guo, Hiina palus mänguasjad Tarnijad.\nNICI, plüüš-mänguasi täistopitud nukk 3D paber hoone mudel Plastikust mõistatusi Sulamist auto mudel Montessori puidust mänguasi 3D puidust puzzle mudel 3D ehitusplokk mudel Magnet-õppe kasti Magnet kuuli kinni Beebi voodi vurama ringi\nVäga armas, plüüš-mänguasi nonopanda väljend nukk padi ja hoides padi 1TK\nMaterjal: kõrge-klassi lühike palus\nTäiteaine: PP puuvill\nUmbes suurus: nagu kõik, plüüš-mänguasi, mis on tehtud isikute poolt, siis on see normaalne, et on olemas väike vahe. Lubame, et saadame sulle parim, tänan väga\ntoetame tasuta kohaletoimetamine poolt hiina post air mail, tavaliselt see maksab 15~45 päeva jooksul oma riigi. aga kui on sõlmitud müügi hooaeg, thepany Hiina post on tegeleda tuhandeid paketi iga päev, ja kohandatud tugevdab järelevalvet iga paketi, seal on paljud välised tegurid, põhjustada viivitust, nii et võib-olla see maksab rohkem kui 2 kuu jooksul oma riigi. kui soovite osta kingitus mingi eriline päev, see on hea, et sa osta enne 2~3 kuud tagasi. aitäh\n2) kui sa tahad raha tagasi, ainult summa themodity ise\nPakendi Suurus: 38cm x 26cm x 16cm (14.96in x 10.24in x 6.30in)\nMudeli Number: 0707082\nOmadused: Pehmed & -, Plüüš -, Haridus -, Pehme,Mudel


Märksõna: jobs | Kahvel\nMöödunud nädalal jõudis USAs kinodesse Apple’i kaasasutajast ning pikaaegsest tegevjuhist valminud film Jobs. Bloombergile andis intervjuu teine Apple’i kaasasutaja Steve Wozniak, kes tõi välja mitu olulist fakti, mis talle filmis…\nMaailmakuulus Sundance’i filmifestival avalikustas hiljuti, et peagi algava festivali üheks tõmbenumbriks saab olema film nimega “jOBS”. Apple’i kaasasutaja ning pikaaegse tegevjuhi Steve Jobsi elul põhineval filmil mängib põhitegelast Ashton Kutcher….\nJa kui te arvasite, et me saame sellest kohutavast õnnetusest vähemasti kahvlis mööda vaadata, siis.. te eksisite. Nimelt on inglise väljaandele The Guardian teada pisike infokild, mille kohaselt plaanib saata/on…\nMis toimub? Apple on tuntud ülima salatsemise poolest ning Gizmodo iPhone 4G lugu oli pigem erand, kui reegel. Sellele vaatamata on Vietnami päritolu lehekülg Taoviet saanud näpud taha uue i-telefoni…


Urmas Espenberg | Putinismi allikad ja komponendid | Õhtuleht\nUrmas Espenberg | Putinismi allikad ja komponendid (8)\nUrmas Espenberg, sotsioloog ja kirjanik, EKRE, 11. juuli 2014, 16:01\nTänapäeva ideoloogilisel maastikul pole tekkinud just palju märkimisväärseid poliitilisi voole, kuid uus suundumus, millele peaks järjepanu tähelepanu pöörama, on putinism – ebademokraatlik ja teiste rahvaste suhtes vaenulik doktriin, milles pole tegelikult ühtegi algupärast mõtet. Olles küül kõik oma seisukohad kokku laenanud ajaloost või juba varem olnud vooludest, väärib see ometi uue kontseptsiooni nime ja etendab lähiajal suurt rolli.\nPutinismi komponendid on väga vastuolulised ega sobi üksteisega sootuks ning see ongi antud voolu põhiline eripära. Et paremini mõista putinismi olemust, tuleb esmalt välja selgitada selle allikad ja komponendid, alles siis saab vaadelda putinismi toimimist praktikas ja selle tulevikuväljavaateid.\nPutinismi peamised allikad\nPutinism on väga tugevasti mõjutatud Vene impeeriumi traditsioonidest, mille tähtsaimad mõisted on keiser, usk, isamaa, armee, šovinism, suurus, laius, võimsus jne. Need aated on ülistamist leidnud kinokunstiski, eriti Nikita Mihhalkovi filmides (nt "Siberi habemeajaja" jt). Vene tsaar pidas end Bütsantsi keisrite järglaseks ja Kolmanda Rooma valitsejaks. Nüüd on see tõik võetud ka putinismi ideoloogilisse varasalve. Venemaa agressiivses geopoliitikas on saanud tähtsa rolli ka Moskva patriarhaat.\nNõukogude Liidu totalitaarse režiimi ja tavade, samuti Suure Isamaasõja fetišeerimine on putinismi teine tähtis allikas: Stalin, Stalingrad, NSV Liit, kommunistlik partei, punalipp, vana hümn, Georgi lint. Kaaperdatud on Venemaa üks väheseid õnnestunud episoode Euroopas, hitlerliku Saksamaa purustamine. See on sajaprotsendiliselt rakendatud putinismi ideooloogia teenistusse uute vallutuste kui ka Venemaa juhtiva positsiooni kindlustamiseks Euroopas. Lisaks loob see vajaliku sideme mineviku ja oleviku, veteranide ja noorsoo, kommunistide ja uusrikaste vahel, mida muidu oleks väga raske, kui mitte võimatu leida.\nTeine idee, mis peab kõiki liitma, on helge mälestus kunagisest impeeriumist, nostalgia Nõukogude Liidu järele ja usk taastamise võimalikkusesse.\nPutinlased kasutavad ka Hitleri hirmutamisvõtted ja natsismi propagandaarsenali. Kuigi retoorikas sõimatakse kõiki oma vastaseid fašistideks, on kõige sallimatud fašistid hoopis putinlased ise. Levitatakse Suur-Venemaa ideed, ülistatakse suur-vene rahva ajaloolist rolli, selle äravalitust ja ülemuslikkust maailmas, rõhutatakse vajadust kaitsta aktiivselt välisriikides elavaid rahvuskaaslasi. Lauspropaganda, agressiivsed noorteorganisatsioonid ja totalitarism külvavad vaenu ja õhutavad rahvast sõtta. Seda täiendab lääne ideoloogia ja demokraatia kõlbamatuks tunnistamine, sellele vastandumine ning enda positsioneerimine Euraasiasse koos vastavate väärtushinnangutega. Võõraviha õhutamine on aga seda kentsakam, et Venemaa ise vaevleb juba ammu lootuselt tugeva Aasia-Kaukaasia ja islami sisserändajate käes, millest sõltutakse nii tööjõu kui ka kaubavahetuse mõttes. Poolislamistlik Venemaa ei saa olla Lääne tsivilisatsiooni päästjaks selles mõttes, nagu Hitler end Euroopa päästjaks pidas, pigem on Venemaa immigrantide arvult Lääne-Euroopaga ühes grupis.\nPutinismi peamine majanduslik alus on röövellik riigikapitalism. Praegu kuulub Venemaal riigile juba ligi 50% ettevõtetest, kuigi mõni aasta tagasi alles 30%. Ülitähtsat rolli mängib sõjalis-tööstuslik kompleks ja suured riiklikud energiafirmad (gaas, nafta), mille abil püütakse haarata oma embusesse toorainevaeseid Euroopa demokraatiaid.\nToorainepõhine majandus on tugevasti korrumpeerunud, rakendatakse jaga ja valitse põhimõtet. Esineb mõningaid sotsialismi sugemeid – riigipensionid, arstiabi, vaeste toetamine. Seda mudelit on väga raske ühe nimetaja alla saada, kuid tegu on elitaristliku valitsemisvormiga, kus kogu riik ja selle elusfäärid alates majandusest ning lõpetades kultuuri ja ideoloogiaga on allutatud ühe kitsa privilegeeritud grupi juhtimisele ja teenib vaid nende huve.\nPoliitilise süsteemi aluseks on unitaarsus ja elitaarsus: ühe partei võim, ühe isiku, presidendi kui tsaari võim, kitsa kliki võim ja teisitimõtlemise mahasurumine, konkureerivaid poliitilisi jõude ahistatakse. Elitaarset, tsaristlikku valitsemist ehivad üksikute Lääne demokraatiat jäljendavad elemendid, nt justkui "valitav" president ja esindusorganid.\nPresident ja eliit ei eksi kunagi, rahvas peab neid järgima ja saab selle eest kaitse ning minimaalsed elatusvahendid ja vabadused. Rahvas peab olema tänulik kaitse ja suuruse eest, mida Vene rahvale pakub suur president Putin. Tema toob maale ka tõelised suurüritused ja rahvapeod nagu olümpiamängud või jalgpalli-MM. Tema ajab kavalat välispoliitikat, "tõmmates alt" nii naiivseid, kuid rahahimulisi Lääneriikide poliitikuid kui ka salakavalaid idapartnereid. Venemaa allkirjastab rahvusvahelisi lepinguid ja osaleb rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ÜRO ja teised töös, kuid ajab nendes valdavalt obstruktiivset "oma asja".\nMõnikord tuleb aga olla vaenlaste suhtes karm ja resoluutne. Välised konfliktid, agressiivsus ja sõjad on paratamatud, kuna juhivad kõrvale tähelepanu igapäevaprobleemidelt. Pidev ohutunne ja välisvaenlase kuju peavad liitma valitseva kliki ja rahva tervikuks. Aeg-ajalt tõstab see valitseja toetusprotsendi tavatult kõrgeks, kuid kui vallutused ja sõjasaak jääb kasinaks, hakkab populaarsus taas langema.\nPoliitilisel süsteemil põhinev putinismi ideoloogia on omapärane segu tsaaririigi pärandist, mis on ühendatud osalt nõukoguliku, osalt varjatult fašistliku ideoloogiaga, millesse on mahenduseks juurde pikitud mõningaid läänelikke fraase ja malli on võetud ka Idamaadest. Kõik see paisatakse laiali võimsa propagandamasina abil, mille ilmekaks näiteks on infosõjad. Konkureeriv vaba meedia on areenilt kõrvaldatud, piiratakse ka internetivabadust.\nOlenemata sellest, et putinism on kompott, mille koostisosad kuskilt otsast ei haaku, see ometi töötab. Ja selles osas on esmatähtis roll putinismi jõulisel rakendamisel praktikas ning vaenlastevaheliste vastuolude ärakasutamisel.\nEsmatähtis on vaba meedia kõrvaldamine ja infomonopoli kehtestamine, nüüdseks on see saavutatud. Ei saa olla teisi seisukohti peale Jedinaja Rossija partei, presidendi ja valitsuse omade. Hetkel üritab Kreml saavutada samasugust kontrolli Interneti üle nagu Hiina või Iraan. See võimaldab käivitada massiivse ja ühesuunalise propaganda, mille käigus kas valetatakse otseselt, hämatakse või kombineeritakse vähest tõde rohke valega. Selline infosõda peab jõuliselt kujundama rahvamassi hoiakuid ja arusaamu maailmas toimuvast, et see kiidaks heaks kõik valitseva eliidi vastavad sammud.\nPoliitikas ja majanduses kehtib jaga ja valitse põhimõte. See, mis ei kuuletu jõule, tuleb ära osta ja enda huvide eest seisma panna (Kadõrov, Janukovitš, kubernerid ja teised rahvusvähemuste juhid, Lääne Euroopa liidrid jne). Tavaline on oma oponentide hirmutamine ja teelt kõrvaldamine, aga ka otsene hävitamine (Jukos, Hodorkovski, vaba meedia, uus Gruusia, uus Ukraina jt).\nVälispoliitikas on oluline vastanduda kurjuseriigile USAle. Samas toimub edukas üks-ühele flirt Lääne-Euroopa vanade silmakirjatsejatega, eesmärgiks lüüa kiil USA ja Lääne-Euroopa vahele ning NATO koostöösse. Prantsusmaa ja Saksamaa, aga lisaks veel mõni riik näevad Putinis ikka veel liitlast. Verise diktaatoriga jätkatakse sooja suhtlust isegi siis, kui Kremli režiim on maski ammu maha võtnud ja ajab avalikult vallutuspoliitikat. Ida-Euroopa suunal käib järjepidev hirmutamine ja kiusamine, mis vaheldub aeg-ajalt ka mõne väikese prääniku pakkumisega (odav gaas ja nafta, soodsad tehingud, ajutine propagandasurve alt vabastamine).\nLõpetuseks tuleb nentida, et kuna putinism on selline vool, mis kokku klopsitud väga erinevatest osadest, ja tal puudub keskne kõike liitev ideoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne platvorm, samuti napib jõudu ja võimekust oma geopoliitilisi ambitsioone ellu viia, võib julgesti väita, et kui masinavärk kuskilt otsast kärisema hakkab, jookseb asi üsna kiiresti kokku ja laguneb tükkideks. Võimalik, et üsna pea.\nsaatku 13. juuli 2014, 17:29\noma teos Putinile allkirjastamiseks! Imelik loogika tuli välja,kui asiaadid justkui aitavad seda rahvuslikku ideoloogiat teostada?! Vene rahvuslaste ja kõiksugu turukauplejate vahel on sagedasi kokkupõrkeid. Sai vähemalt Manifestiga maha!\nKIVIMEES 12. juuli 2014, 17:24\nKIRJUTAGE PAREM SÕBRA USAsT :MILLEGA HAKKAMA SAANUD NÄITEKS VIETNAMIS .PRAEGUGI TAPETAKSE INIMENE KAHE KOLME MINUTI TAGANT!!!


Uus induktsioonimõistatus – Vikipeedia\n"Uus induktsioonimõistatus" on kolmas peatükk ameerika filosoofi Nelson Goodmani teadusfilosoofilisest raamatust "Fakt, fiktsioon ja ennustus", mis avaldati kirjastuses Athlon Press 1954. aastal.\n1 Vana induktsiooniprobleem ja selle hajutamine\n2 Uus induktsiooniprobleem\n3 Ronine ja siheline\nVana induktsiooniprobleem ja selle hajutamine[muuda | muuda lähteteksti]\nGoodman esitab Hume’i sõnastatud (vana) induktsiooniprobleemi kui küsimuse teaduslike hüpoteeside kehtivusest. Kuivõrd ennustusi tehakse sündmuste kohta, mida veel ei ole vaadeldud, samal ajal aga puudub loogiliselt paratamatu seos juba vaadeldud ja veel vaatlemata sündmuste vahel, tekib küsimus, kuidas tehtavaid ennustusi õigustada. Deduktiivset loogikat selleks kasutada ei saa, sest deduktiivsed reeglid ei luba järeldada tulevikusündmuste kohta tehtavaid ennustusi minevikus tehtud vaatlustest.\nHume’i vastus oli, et meie vaatlused selle kohta, kuidas ühele sündmusele järgneb reeglipäraselt mingi teine sündmus, tekitavad inimmõistuses arusaama reeglipärasusest, mis muutub harjumuseks seostada üks kindel sündmus mingi teise kindla sündmusega. Ennustused, mida teeme tulevikus aset leidvate sündmuste kohta, põhinevad seega harjumusel, mitte teadmisel.\nGoodman võtab Hume’i vastust tõsiselt. Ta lükkab tagasi teiste filosoofide vastuväited, mille kohaselt käsitleb Hume kõigest ennustuste lähtekohta, mitte nende õigustust. Goodman leiab, et Hume räägib millestki põhjapanevamast. Selle näitlikustamiseks küsib ta, kuidas me õigustame mitteinduktiivset järeldamist ehk deduktsiooni. Deduktiivsete järelduste kehtivust õigustab nende vastavus üldistele deduktiivse tuletamise reeglitele. Kui argument on reeglitega kooskõlas, siis kehtib ta ka juhul, kui järeldus on juhtumisi väär, ning ka vastupidi: kui väide on reegliga vastuolus, siis on ta väär olenemata sellest, kas järeldus on tõene või mitte. Deduktiivset järeldust ei õigusta seega mitte need faktid, mille kohta ta käib, vaid järelduse vastavus reeglitele. Sarnaselt tuleb ka induktiivse ennustuse õigustamiseks näidata eelkõige seda, et see vastab induktiivse tuletamise üldistele reeglitele.\nDeduktiivse tuletamise reegleid omakorda õigustab see, kas me kiidame konkreetse deduktiivse järelduse heaks või mitte. Kui vaja, siis teeme reeglites ka muudatusi. See näib tsirkulaarsena, kuid vastab tegelikule praktikale, mille käigus reeglid ja tuletuskäigud viiakse omavahel vastavusse. Samamoodi on see ka induktsiooni puhul. Seega sulandub induktsiooniprobleem Goodmani arvates deduktsiooni õigustuse probleemiga ühte ning kuigi Hume oli harjumuse rolli rõhutamisega õigel teel, on probleem tegelikult veel keerulisem, kui ta arvas.\nUus induktsiooniprobleem[muuda | muuda lähteteksti]\nInduktsiooni õigustamise küsimus on Goodmani jaoks seega käsitletav üldistuste kinnitamise probleemina. Kinnitamine ei puuduta aga õigustamist, vaid seda, millistel juhtudel täpselt saame me kindlalt väita, et tõendid väiteid kinnitavad. “Induktsiooniprobleem ei ole mitte probleem, kuidas tõestada, mis vahe on kehtivatel ja mittekehtivatel ennustustel, vaid probleem, kuidas seda vahet määratleda.”\nHume'i vastus oli Goodmani arvates ekslik selle poolest, et me ei moodusta harjumuse põhjal ennustusi mitte kõikide sündmustevaheliste seoste kohta, mida me vaatleme, vaid ainult mõnede kohta, nimelt nende kohta, mis on seadusesarnased. Uus induktsioonimõistatus põhineb meie võimel teha vahet seadusesarnastel ja mitteseadusesarnastel üldistustel. Seadusesarnased üldistused on kinnitamiseks sobilikud, mitteseadusesarnased aga mitte. Ennustuste tegemiseks on vaja seadusesarnaseid üldistusi. Näiteks saab üldistust, et vask juhib elektrit, kinnitada konkreetse vasetüki abil. Samal ajal ei saa aga asjaolu, et üks konkreetses ruumis olev mees on oma vanemate kolmas poeg, kasutada kinnitusena üldistusele, et kõik konkreetses ruumis viibivad mehed on oma vanemate kolmandad pojad. See üldistus poleks seadusesarnane, vaid juhuslik. Üksikjuht saab kinnitada ainult seadusesarnast väidet. Juhuslikku üldistust kinnitada pole võimalik.\nRonine ja siheline[muuda | muuda lähteteksti]\nSeadusesarnaste üldistuste eristamiseks mitteseadusesarnastest tuleb Goodmani arvates leida alus, mis võimaldaks öelda, millised üldistused on projitseeruvad ja millised mitte. Selleks toob ta sisse predikaadid “ronine” ja “siheline”. Need on predikaatidena ebatavalised, sest on ajasõltelised. Hüpoteetilist predikaati “ronine” [grue] saab kasutada kõigi enne ajahetke 𝑡 vaadeldud asjade kohta parajasti siis, kui nad on rohelised, aga teiste asjade kohta parajasti siis, kui nad on sinised. Predikaati “siheline” [bleen] saab kasutada enne ajahetke 𝑡 vaadeldud asjade kohta juhul, kui need on sinised, ja teiste asjade kohta parajasti siis, kui nad on rohelised.\nNäite kohaselt on meil ajahetkel t kaks võrdselt tõest tõendiväidet, millest üks ütleb, et vaadeldav smaragd on roheline, ja teine ütleb, et sama smaragd on ronine. Sellest tulenevalt kinnitavad väited, et smaragdid 𝑎, 𝑏, c jne on ronised, igaüks üldist hüpoteesi, mille kohaselt on kõik smaragdid ronised. Sel juhul kinnitavad samu vaatlusi kirjeldavad tõendiväited ühtviisi nii ennustust, et kõik tulevikus uuritavad smaragdid on rohelised, kui ka ennustust, et nad kõik on ronised. Algse määratluse kohaselt oli aga nii, et kui pärast ajahetke t uuritav smaragd on ronine, siis on ta sinine, mitte roheline. Seega oleme olukorras, kus tõendid kinnitavad kaht vastukäivat hüpoteesi ning meil puudub ka kriteerium määratlemiseks, milline ennustus on seadusesarnane ja milline mitte. See tähendab, et korrapära leidmine minevikku ja tulevikku puudutavate ennustuste vahel sõltub valitud predikaadist, mitte tegelikust olukorrast, ning et seadusesarnaseid ehk projitseeruvaid hüpoteese (kõik smaragdid on rohelised) ei saa eristada mitteseadusesarnastest (kõik smaragdid on ronised) pelgalt süntaktilistel alustel.\n↑ Daniel Cohnitz. "Uus induktsioonimõistatus", selle kontekst ja tähtsus. Tõlkinud Jaan Kangilaski. – Akadeemia, 2008, nr 9, lk 1979–2006.\n↑ Nelson Goodman. Uus induktsioonimõistatus. Tõlkinud Anto Unt. – Akadeemia, 2008, nr 9, lk 1964.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Uus_induktsioonimõistatus&oldid=4333584"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:36, 21. detsember 2015.


rtinvesteeringud: Buffetti kriitika "juhitud" fondide tootluse koha pealt.\nBuffetti kriitika "juhitud" fondide tootluse koha pealt.\nPäris huvitav jutt CNBC's. Lisaks omalt poolt, et äkki ei peaks olema kriitika sõna "juhitud" kohta. Sageli on tegemist minu arust stock picking'uga. Minu arvamuse järgi pole see päris sama, mis juhtimine.\nTuli pähe selline võrdlus:\nKellegi ülesandeks on läbida autoga võimalikult kiiresti mingi rada. Esmalt on võimalus valida mingi auto erinevate seast (siis stock picking'u vaste), siis sõltub asi juba juhi oskustest ja auto võimekusest. Küllaltki tõenäoliselt suudavad tippjuhid võita superautol sõitvat tavajuhti ka küllalt tavalise pereautoga. Kui nüüd lisada mitme raja läbimine, kusjuures kõik on erinevate omadustega (siis soosivad erinevaid autosid), siis tippjuhtide võimalused paranevad veelgi. Viimane olukord on sarnane aktsiaturgude erinevate olukordadega.\nMida see tähendab aktsiaturgudel? Niivõrd oluline pole, millega Sa sõidad. Kuivõrd võimekus seda juhtida (analüüsi teha ja selle pealt otsuseid teha). Nagu erinevate radade (nt. ringrada ja offroad) puhul, on ka turgudel väga erinevaid olukordi. Peab aru saama, mis toimub ja valima erinevad tegutsemispõhimõtted.\nVeel aktsiaturgudest: erinevatel varadel arvutatakse korrellatsiooni turu üldisesse liikumisse. Väga sageli on aktsialaadsetel varadel see ühe lähedal. See tähendab, et kui turg kukub ühe ühiku, siis saab vara valimisel valida kaotuseks näiteks 0.8-1.2 ühikut. Kas sel tegevusel on mõte? Kui sellises olukorras minnakse väiksema riskiga (siin beeta 0.8) varadele, siis oleks nagu selge, et juhtija arvab teadvat, et tuleb langus. Kui arvamus langusest on õige, siis miks ei minda üldse varadest välja? Seda esiteks. Või, kui ollakse väga kindel languses, miks ei kaubelda siis langusele?\nTegelikul tähendab see "juhtimine" fondide seas üldiselt seda, et oma haldustasu õigustuseks väidetakse, et nende poolt aktsiate valimine on nii suur teadus, mida suudavad teha vaid nemad (seepärast peaks neile maksma). Analüüs aktsiate liikumisele on aga pea olematu. Ja pole ka vajadust. Sest kui tuleb langus, siis saab alati süüdlaseks tembeldada kas "tobedalt käitunud turud" või Trumpi (nõukogude ajal ülemaailmse imperialismi).\nPosted by Raul Tagaväli at 11:31 AM\nRaul Tagaväli February 26, 2017 at 1:07 PM


Raamatukoi lugemislood: Louise Rennison. Poisid, stringid ja ogar kass\nSee võis olla umbes seitse aastat tagasi. Annamiia oli siis veel varateismeline. Igatahes pidime Tartus paar ööpäeva vennat ootama ja õhtuti polnud suurt midagi teha. Läksime siis raamatupoodi ja ma ostsin lapsele raamatu. Mäletan, kuidas me selle koos riiulist võtsime, suvalisest kohast lahti tegime ja naersime sealsamas poes nagu pöörased.\nPaar päeva tagasi käis mul üks noor tore külaline. Seis oli põhimõtteliselt sama, nagu seitse aastat tagasi - ta oli siin mitu päeva. Leidsin juhuslikult riiulist selle raamatu ja ta luges selle päevaga läbi. Ise aeg-ajalt itsitas tasakesi. Mul tuli siis tuju, et ma tahan ka nalja saada. Lugesingi. Ja mitte ei itsitanud, vaid suisa naersin ohjeldamatult. Mulle see inglise huumor ikka istub, olen sellest juba varem aru saanud.\nSee on 14-aastase Georgia Nicolsoni päevik. Ta arvab, et tal on suur nina ja ta tahaks olla blond, aga vanemad ei luba blondeerida. Eriti sarkastiline on ta isa suhtes, kellel olevat teletupsu mõtteviis, ainult et tüki maad primitiivsem. Kodus on tal väike õde, kellega juhtub Asju (märksõna: ujula!) ja tänavalt leitud kass Angus, kes on hiigelsuur ja üsna metsik. Pidevalt tuleb näiteks naabri puudlit tema käest ära päästa. Rääkimata sellest, et ta ema aluspüksid nahka pistab. Ja siis kohtab Georgia veel kõiksugu poisse, käib pooletunnistel suudlemiskursustel ja kohtab Seksi Jumalat.\nSee, kes tahab närvi pikaks lasta ja naljast aru saab, võiks seda lugeda. Mina sain küll kõhuvaluni naerda. Ja pisarad tulid ka.\nKui siit mingit iva otsida, siis ehk veidi õpetussõnu teismeliste vanematele: siit on selgelt näha, kuidas laps oma vanematesse võib (loodetavasti mitte alati) suhtuda.\nMõtlesin raamatut lõpetades, et see on nagu Brigit Jonesi päeviku teismeliste versioon. Täna siis leidsin paarist tutvustusest täpselt sama võrdluse. Ma ei ole ikka üldse originaalne.\nLugesin oma vanu postitusi üle ja leidsin, et 22. mail olen lubanud: augustis hakkan tõsiseid raamatuid lugema. Niipalju siis sellest...\nPosted by Piret Targamaa at 09:45


L-karnitiini tarnijad ja tootjad - Osta parimad tooted - NATURAL FIELD\nCAS nr: 541-15-1\nMolekulmass: 161, 199 g / mol\nToote nimetus: L-karnitiin\nMuu inglise nimi: (R) -3-hüdroksü-4- (trimetüülammoonium) butüraat\nL-karnitiin on organismis looduslikult toodetud aminohape (valkude ehitusplokk). Karnitiin on teatud tüüpi aminohape, mis kasutab energia taset, transportides rasvhappeid mitokondritesse, kus neid saab põletada ja kasutada kütusena. Sellepärast võtavad paljud karnitiini kaalulangusena, et aidata rasvade põletamist.\nKarnitiin tekib kahes vormis või isomeerides: L-karnitiin ja D-karnitiin. L-karnitiin on aktiivne vorm, mis mängib rolli energia metabolismis ja tootmises. See on toodetud keha sees, kuid seda võib kasutada ka täiendada või leida paljudes erinevatest valgutoidudest. Täiendavas vormis on see saadaval kapsli kujul, vedel või isegi süstitav.\nL-karnitiini kasutatakse laialdaselt meditsiinis ja tervislikus toidulisandis. Kuigi paljud inimesed võtavad L-karnitiini kaalulanguse ja rasvade põletamise kiirendamiseks, on ka karnitiini kasulikkus aju funktsiooni suurendamine, lihase kahjustuse vältimine, veresuhkru reguleerimine ja vastupidavuse suurendamine samuti.\n* Suureneb vastupidavus\n* Suurendab kehakaalu langust\n* Väldib lihaskahjustusi\n* Amps Up rasva põletamine\n* Suurendab aju funktsiooni\n* Reguleerib veresuhkrut\nIndool-3-karbiini Apigeniin Luteoliin\nHot Tags: l-karnitiin, karnitiini kasulikkus, l karnitiin, karnitiini funktsioon, karnitiini pulber, karnitiini kasutamine, karnitiini kehakaalu langus, karnitiini kaalutõstmine


Kalle Kulbok: minister Mäggi vastus tselluloositehase vastastele sisaldas mitu ebatõest ja mitteasjakohast väidet - Arvamus\nKalle Kulbok: minister Mäggi vastus tselluloositehase vastastele sisaldas mitu ebatõest ja mitteasjakohast väidet\nRiigihalduse minister Janek Mäggi saatis hiljuti teadlastest ja linnakodanikest koosneva tselluloositehase vastaste pöördumisele ehk nn Tartu apellile kirjaliku vastuse, milles selgitab, miks puidurafineerimistehase eriplaneeringu protsessiga edasi minnakse. Emeriitkuningriiklasest tartlane Kalle Kulbok lükkab nüüd omakorda ministri väited ümber.\nAustatud Janek Mäggi\nAjaleht Postimees avaldas Teie vastuse Tartu apelli töörühmale tselluloositehase küsimuses, mis paraku sisaldas palju ebatõeseid ja mitteasjakohaseid väiteid. Kuivõrd need väited esitati avalikult, püüan need ümber lükata samuti avalikult.\nEsiteks kinnitasite, et riigi eriplaneeringu protsess toimub planeerimisseaduse alusel. Väitsin juba varem, et planeeringu algatamine toimus seadust rikkudes, ent ei ole siiani oma argumentidele saanud ei riigisekretärilt ega ka rahandusministeeriumilt sisulist vastust.\nPlaneerimisseaduse ja selle alusel antud valitsuse määruse kohaselt on olulise ruumilise mõjuga tselluloositehase rajamine kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu pädevuses.\nRiigi eriplaneeringu objektidena seadus eraettevõtteid ei nimeta. Veelgi enam. planeerimisseaduse seletuskiri toob eriplaneeringute kohta näiteid ka võrdlusriikidest, kus tselluloositehased ei ole samuti riigi eriplaneeringu objektid.\nPlaneerimisseaduse eelnõu jättis valitsusele tagaukse igakordselt laiendada seaduses nimetatud objektide loetelu, ent riigikogu muutis selle sätte sõnastust. Osundasin juba varem eelnõu teisel lugemisel esitatud muudatusettepaneku nr 30 seletuskirjale: «Lõikes kolm on muudetud lauseehitust ja lisatud on mõiste «põhjendatud otsusel», mis rõhutab, et vabariigi valitsuse otsus eriplaneeringu erakorraliseks algatamiseks peab olema sisuliselt põhjendatud.»\nVabariigi valitsuse erakorraline pädevuse tõstmine riigi eriplaneeringuks on valitsuse õiguste suurendamisele ja kohaliku omavalitsuse vastavate õiguste vähendamisele suunatud üksikakt, mis oleks asja lõplik sisuline otsustamine. Seega nõudis riigikogu, et seaduses nimetatud põhjendatud otsus oleks haldusakti vormis. Riigikohus on varem leidnud, et kui dokumendil on ühtaegu haldusakti ja menetlustoimingu tunnused, tuleks seda tervenisti käsitada haldusaktina (vt näiteks 3-3-1-81-15).\nValitsuse korralduses nr 141 puuduvad viited sisulistele põhjendustele. Riigikohus on osundanud, et kui põhjendused esitatakse väljaspool haldusakti, tuleb haldusaktis anda viide ja põhimotiivid. (vt 3-3-1-28-04: «Kui motivatsioon esitatakse selle mahukuse tõttu mõnes muus dokumendis, peavad haldusaktis olema välja toodud põhimotiivid. Viide muule dokumendile peab olema niivõrd täpne, et võimaldab isikul mõista, milline osa dokumendist kujutab endast haldusakti põhjendust.»)\nSeega juba vormiliselt jättis valitsus erakorraliseks riigi eriplaneeringuks endale pädevuse võtmata. Korralduse nr 141 on väljastanud ebapädev haldusorgan ja on seetõttu tühine.\nTeiseks väidate, et põhjendused võib leida korralduse nr 141 seletuskirjast. Isegi kui oletada, et enam ei kehti vabariigi valitsuse seadus, mille paragrahv 26 lõige kaks nõuab valitsuse korralduste vastamist haldusmenetluse seaduses sätestatud vorminõuetele, ei leia ka seletuskirjast kavandatava tselluloositehase sellist mõju, mis oleks riigi toimimiseks vajalik.\nKeskkonnaministeerium on osundanud, et mõju võib olla Peipsi järvele ja metsaomanikele. Eeldatavasti ei ole mõju Peipsi järvele positiivne, mistõttu tõstatuks vajadus kooskõlastada sedavõrd suure tehase rajamine naaberriigiga. Ent sellist huvi ei saa pidada eriplaneeringu eelduseks.\nKa kõik metsaomanikud ei ole konkreetsest tselluloositehasest huvitatud. Ühe 600 inimesele tööd andva metsatööstusfirma juht kirjutas mulle: «Ka arendaja on ise ütelnud, et tehase asukoht Tartu on valitud sadamatest võimalikult kaugele, sest sadamate läheduses puidu valdkonnas skandinaavlastega konkureerida nagunii ei suudeta. Kui vaadata, kust veetakse täna Eestis puitu välja, siis 50–75 kilomeetrit Pärnu, Paldiski ja Kunda sadama ümbrusest ja saartelt. Kuna raiemaht ei kasva ja eksport oluliselt ei vähene, siis tooraine saab ju tulla ainult olemasolevate tarbijate tarnekorvist. Mis on riiklik huvi vahetada välja ühed tootjad teiste vastu, ei oska öelda.» Kui lisada, et sama mees plaanib rajada ilma riigi eriplaneeringu ja sidrunite lubamiseta tulevikutehnoloogial rajaneva tehase, siis tuleks tema tähelepanekusse tõsiselt suhtuda.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) on väljendanud riigi huvi seoses võimaliku majanduskasvuga, ent kasutanud seejuures taotleja pakutud arve. Viimaseid ei ole aga kontrollitud koos tehase rajamise negatiivsest mõjust tuleneva kahjuga. Tartu lähiümbrus ei ole ka selline piirkond, mida riik peaks täiendavate töökohtadega toetama, pigem võiks siin MKM vaadata Lõuna-Eesti piirialade või Ida-Virumaa poole.\nMKM on osundanud samuti vajadusele suurendada rahvusvahelist transporti. Paraku nähtub seletuskirjast ka rahandusministeeriumi vastus Tartu maavanemale, kes Ida-Virumaa asukohta transpordisektori arenguga põhjendas. See asuvat eemal puiduressursist, millega taotleja arvestab. Seega on ilmselgelt segamini aetud riigi ja taotleja huvid.\nKolmandaks heidate omavalitsusliitudele ette, et nad ei suutnud kooskõlastusringil korraldada kohalike omavalitsuste informeerimist ja vastamist. Informeerin Teid, et selleks anti erakordselt lühike aeg, vaid viis tööpäeva. Isegi rahandusministeeriumi partnerid MKM ja keskkonnaministeerium ei suutnud selle aja jooksul vastata (kurioosne on, et 9. mail esitatud seletuskiri sisaldab juba viiteid 10. mail allkirjastatud keskkonnaministri kirjale).\nTähtajal esitatud Tartu maavanema, Eesti Planeerijate Ühingu ja kodanikuühenduse Eesti Metsa Abiks kirjad olid kõik kriitiliste hinnangutega. Seejuures Eesti Planeerijate Ühing ütles selgelt välja, et tuleks uuesti üle vaadata põhjendused, miks eriplaneering väljendab ministeeriumide hinnangul riiklikku huvi.\nKeskkonnaministeeriumi ja MKM kooskõlastused kordasid EST-FOR Investi soovi jätta korraldusest välja muud maakonnad peale Tartumaa ja Viljandimaa. Keskkonnaminister põhjendas Pärnumaa väljajätmist sellega, et Pärnu jõgi on suures ulatuses Natura 2000 jõgi, seejuures tähele panemata, et Viljandimaal paikneb Suur-Emajõgi täies mahus Alam-Pedja Looduskaitsealal (soovitud raudtee läheduse puudumisest rääkimata). Seega võib veendunult väita, et riigiametnikud minetasid mõtlemisvõime ja täitsid pimesi arendaja soove.\nNeljandaks väidate, et riigikontrolöri hinnang ei jäänud tähelepanuta, kuna tema arvamus on riigikogu kodulehelt leitav. Tõepoolest nähtub sealt riigikontrolöri seisukoht: «Avalikud ja erahuvid peaks olema tasakaalus, nende tasakaalustamine peaks olema läbipaistev ja erapooletu ning huvitatud isikul ei tohiks olla ka näiliselt võimalik kallutada planeeringu koostamist rahastamise kaudu oma huvides.»\nAga leitav on ka rahastamise leping, millest nähtub, et huvitatud isik saab igas etapis planeeringu koostajale ja uuringute tegijale näpunäiteid anda. Kommentaarid on liigsed.\nViiendaks väidate, et Tartu linna ja valla volikogude otsuseid ei ignoreerita, ent arutelude tulemusena on otsustatud langetada otsused uuringute ja analüüside põhjal.\nDemokraatlikus oma rahvaga arvestavas riigis on esmaseks uuringuks kohaliku elanikkonna taluvuse küsitlus võimalike keskkonnareostuste, lõhnahäiringute ja liikluskoormuse suhtes. Kui see taluvus puudub, on edasised uuringud mõttetud. Demokraatlikus riigis, kus otsustusprotsess viiakse võimalikult madalale, tähendab kohaliku omavalitsuse «ei» protsessi lõppu.\nEnt isegi kohaliku elanikkonnaga mittearvestav valitsus võiks uuringuid teostada terve mõistuse kohaselt. Keskkonnaministeerium on oma 27.03.2017 kirjas andnud pika nimekirja uuringut vajavatest küsimustest. Muu hulgas nimetatakse ülevaadet kavandatavast reovee puhastamise tehnoloogiast puhastusetappide kaupa koos tehnoloogiliste joonistega; analüüsi, millised saavad olema keskkonda juhitava heitvee saasteainete kogused ja kontsentratsioonid ainete kaupa ning muud veekeskkonda mõjutavad näitajad (pH, temperatuur vms); ülevaadet kavandatavast reoveesette käitluskompleksist koos tehnoloogiliste joonistega.\nTervest mõistusest lähtudes tulnuks viimati nimetatud ülevaated küsida arendajalt enne planeeringu korraldaja riigihanget. Paraku tunnistas Tiit Oidjärv hiljaaegu Tartu Loodusmajas, et reovee puhastamise tehnoloogia ei ole veel teada.\nNäib, et uuringute tegemine ei ole üksnes kallutatud. See näib olevat lausa korruptiivne. Poliitikute ülesanne peaks olema ka näiline korruptsioon tõkestada, kaitsepolitsei ülesanne võiks olla veendumine, et näilise korruptsiooni varjus ka tegelik korruptsioon ei õilmitse.\nHea Janek Mäggi! Kunagi suhtlesime kärbsemusta teemal. Jagasime arusaama, et kunagise välisministri poolt oma kodutaluga piirneva Abja-Paluoja kandmine Euroopa Liidu kaardile Eesti viie suurima linna hulgas ei ole hea käitumistava. Loodan, et Teil nüüd jätkub meelekindlust tänases kirjas osundatud probleemidega isiklikult rinda pista ja algatada ka teenistuslik järelevalve nende riigiametnike suhtes, kes oma ülesannete täitmises hooletud või kallutatud on olnud.\nEnt esimese asjana võiks viia valitsuse ette õigusvastaselt algatatud riigi eriplaneeringu lõpetamise otsuse.