Kassettmakkide top 10 [Arhiiv] - ELFA DISTRELEC tehnikafoorumid\nELFA DISTRELEC tehnikafoorumid > Audio- ja videofoorumid > Audiofoorum > Vinüül ja lint > Kassettmakkide top 10\nVaata täisversiooni : Kassettmakkide top 10\nOotaks teiste arvamusi ,kes kasutavad kassett makke.\n9 päeva on aega.\nMinu võimalused sinna ei ulatu-kahjuks.Momendil testin uut nakat-BX-300E.\n600USD transa eest ja alljärgnev nõue panevad ostmisele piiri :D\nBUYERS WITH LESS THAN 50 POSITIVE FEEDBACKS WILL NOT BE ACCEPTED!!!!! DO NOT TRY TO BUY IT BECAUSE WE WILL CANCEL THE TRANSACTION!!!\nPakuks siis-1-naka dragon ja revox 215.\nAkai gx 75mk 2\nHalloo lindihuvilised.Kas kaks kasutajat ainult ongi.\nAga miks peaks rohkem olema?\nAeg ju edasi läinud.\nPalju vahet revox 215 on-suht sarnase heliga ikkagi.\nSee sama RS-AZ7, mille sinu käest sain .\nPärast surverulli vahetust jah.\nSelle maki eelis (või puudus) on taasesituspea. Tavalise magnetpea asemel on seal takistusandur (Halli andur). Eelis peaks olema see, et müratase väiksem, pole vaja korrektsiooni ja puudub magnetpeale omane hüsterees.\nParemat kassetikat näppinud ei ole.\nAga parim lindikas , mida näppinud, on Revox A77. Uus taasesituspea, kiirus 38.....\nNo lindikatest on stm 610 ja philips n4520 mis on ka 38 kiirusega aga 4 realine.\nKurb küll aga tehnicsi heli absoluutselt ei meeldinud.\nSTM-id on väga head asjad, aga kuradid on suured kolakad. Hunnik raskemetalli.\nolemasolevatest (suurem osa neist täitsa olemas ja huvi korral võib mõnega ka kaupa teha) või proovitutest:\nminu subjektiivsel hinnangul parima heliga AIWA XK-S7000\nteised väga meeldivalt kõlavad (mõni hiilgab rohkem salvestusel, mõni taasesitusel, aga kõik on väga head. Mõni meeldib rohem, kui teine, kuid see on selliste masinate puhul juba rohkem subjektiivse eelistuse asi)\nAiwa AD-F910/XK-5000 Excelia\npeaaegu ka AKAI GX95 ja vahest ehk isegi Sony TC-K730ES\nReversiga duubel masinatest, mis teevad hääle poolest silmad ette enamusele "ühestele":\nVõib-olla on veel mõni, mis ei tulnud kohe meelde\nHea list, estest. Ma lisaksin sinna kuhugi veel AIWA AD-S950 mis meil müügil on olnud. Kalibreeritav pill, kolme peaga, mulle meeldib tema juures enim aga Dolby-S, mis kuulatavuselt on kindlasti üle C süsteemist.\nMulle meeldib Sony TC-WE 835S. Eriti Dolby S ja lugude kuulamine suvalises järjekorras.\nAIWA duublitest on samuti väga hea AD-WX909\nKunagi mõned aastad tagasi kui otsisin kassetikat, tekkis erinevate foorumite ja veebisaitide lugemise tulemusena selline nimestik (ei ole edetabel). Ei sisalda Nakamichit. Praegu kasutan Akai GX-75.\nRevox B710, B215\nSony TC-KA6ES, 909ES,717ES\nAiwa AD-F990, S950\n"Pärast surverulli vahetust jah.\nSelle maki eelis (või puudus) on taasesituspea. Tavalise magnetpea asemel on seal takistusandur (Halli andur). Eelis peaks olema see, et müratase väiksem, pole vaja korrektsiooni ja puudub magnetpeale omane hüsterees."\nSelline helipea tekkis minu teadmist mööda DCC (digi kompaktkassett) peade väljatöötamise käigus, ehk siis alguses oli hoopis muu süsteemi jaoks mõeldud\nKui kehv on GX 69 võrreldes 75-ga?\nÜks huvitav deck on nimekirjast puudu\neks neid väga häid decke on ju rohkemgi, aga ega pole päris kõiki kuulata jõudnud ja ei tea omast kogemusest seepärast väita\nMa vaikselt loodan, et antud Top on ikka asjadest, mis reaalselt olnud või on käes, mitte netiavaruste infi peal baseeruv. Isiklik kogemus ikka kõige huvitavam.\nEnamus kuulatud makkidest ei vääri isegi mainimist,kahjuks.\nTechnics´i kassetikate heli on meeldiv, kuid parim mida siiani kuulnud ning hetkel ka oman on Pioneer CT-979 !!!\nKui aus olla, siis on tegelikult suht raske häid asju ritta seada. Olen ka CT.979t näppiinud ja ei mäleta mis ta heli nüansid on. Ära unustanud...\nSee seostub veidi selle "kaabliteemaga". Mis nüüd ongi parem.\nKui vaadata makke, mis mingist tasemest alates muutuvad nad ühtmoodi heaks. Lihtsalt igal ühel on oma nüansid. Kes millega harjub jne. Ja kui siis tuleb midagi omanäolist kõrvale, on kuulamisrõõmu taevani.\nEelmine nädalavahetus ehitasin oma Jupiter 202-te uued võimendid. Makk, mis oli täielik saast, hakkas laulma ! Ja kuna ütleks, et mängib paremini kui Olimp 005 . Aga kas ja kuidas on see Revox A77 ga (millelt skeemiidee pihta panin )võrreldes - ei tea.\n202 näeb jube välja, aga see pole oluline, räägi ikka oma kassetikate kogemustest. Lintdekkidele võiks teise topi teha ja 202 pole ju isegi dekk-makk.\nHiljuti kuulatud naka bx-300 oli ikka jube lindikahin helil sees-seega proovitud ja arvestusse ei kuulu.\nViskad need jubedad lõppvõimud välja ja on. Välimus on mu meelest suht ilus. 203 on jube. Deki erinevus ongi lõppvõimu puudumine/mittekasutamine .\nOk. Mul kogemus venelase orbita 131ga. Makk oli nigu oli. Ehitasin taasesitusvõimu ringi ja näed hakkas kah laulma.. Vedeleb siiani kapis tagavaramakina.\nSee siis maki mitte lindi/salvestuse viga? Kroom või normaal oli?\nMaki viga kindlalt-ilmselt mitte viga vaid nii ongi ta loodud.\nPüsimagnetiga kustutus ? Muud seletust ei oska öelda. Või oli võimendi omakahin "liiga väike". Siis tuleb lindikahin esile. Jälle pean oma Jupiterist kirjutama. Enne võimendi ümberehitust ei saanud aru, kas kahises võimendi või lint. Nüüd on lindikahin kah kuulda.\nEi saanud aru-mis püsimagnet.Dragoniga kõik korras.\nKasutatud maki kohta ei või kunagi väga kindel olla, kui korras ta on aga enne ritta seadmist peaks ta ikka 95% korras olema muidu pole nagu mingil topil mõtet.\nLapsepõlves sai soetatud Majak 233, millele tegime ka kaugjuhtimispuldi. Heli üle ei kurtnud.\nKuna üritanud ühele "hi-endi" makile eluvaimu sisse puhuda, siis ütleks, kõigil millel on rihma, hammas või puksidega ülekanne, ei kõlba siia üldse. Kui omanikud teavad, siis võiksid makkide juurde kirjutada mehhaanikast. Omal paranes asi seni, kuni sai otse hoorata otsa sammmootor aretatud, kuni mootor ise kinni kiilus :D\nIssand,Sa loed ja sa ei mürista !\nKas helile "tõk-tõk-tõk" ei lisandunud ?\nToonvõll koos hoorattaga ja surverull on mehaanika kõige tähtsam osa. Kõige paremini meeldib lahendus venelaste Orbita 131 juures, kus on mootorist tavaline rihmülekanne väga massiivsele hoorattale, aga tahhoandur on hooratta küljes.\nOtseveolisi makke on kah olemas, aga siis on neil üldiselt mitmepooluselised kontaktita alalisvoolumootorid (ehk tegelikult vahelduvvoolu sünkroonmootorid).\nKui juba toonvõllidest juttu, siis ma eelistaks ühe toonvõlli ja surverulliga makki. Miks ? . Sest mis liigub, see kulub. Olen näppinud pe*ses (kulunud ) mehaanikaga isendit . Et head nahka saaks ja kassetti ei lõhuks, peab sellistel transport ikka väga korras olema.\nKuna üritanud ühele "hi-endi" makile eluvaimu sisse puhuda, siis ütleks, kõigil millel on rihma, hammas või puksidega ülekanne, ei kõlba siia üldse. Kui omanikud teavad, siis võiksid makkide juurde kirjutada mehhaanikast. Omal paranes asi seni, kuni sai otse hoorata otsa sammmootor aretatud, kuni mootor ise kinni kiilus :D Pane maki nimi ka.\nUnustasin öelda, et mootor oli veel pikka pastaka tera abil hooratta otsa kinnitatud, seda siis annab veidi väänata, et seda tõkerdamist sisse ei tulnud aga kadus "uitamine" ära :D\nAsjapulgaks on siis Grunding CF 5000 aga ärge seda siin küll mingiks relvaks pidage selle mehhaanika pärast.\nhttp://www.vintagecassette.com/grundig/cf_5000 Minu arvates on sellest ikka hi-end väga kaugel-pigem ikkagi hi-hi.Aga põhjendad seda miks ta hi-end on.\nVaatasin uuesti paneeli, ega kõike ka meelde ei jää kumba klassi kuulus, vähe saanud proovida, seega pole mul õige ka mingit hinnangud anda aga üldiselt tahtsin õelda, et ei usalda neid makke kus, üks mootor ja palju mehhaanikat, samas püütakse muude mugavuste/näitajatega makki üles vuntsida tootjate poolt.\nMõni adminn võiks sellise jutu ära kustutada...\nÄkki keegi pakub välja kardaan või kettülekannet?!\nEt mitte niisama kritiseerida siis pakuksin top10 esikolmikusse 30 aastase Dual C-844 tehn andmed mis ei ole blufitud http://www.vintage-audio.com.ua/en/cat/45/1121.html\nKuna oman sellist aparaati ja tegelesin selle korrastamisega, siis ka mõned pildid:\nIlus aparaat ja andmed on ka väga head!\nEga ta ilmselt väga metsa ei pannud oma jutuga, pigem on tegu lihtsalt väljendusoskuse omapäraga. Olen selles mõttes nõus et ei kõlba need masinad mis toonvõlli(de) ajamist käitavad ka midagi muud, kas kerimissõlmi ja/või loendureid vms. Toonvõll olgu iseseisev süsteem, kui sealt kuskilt võetakse tahho, siis olgu see optiline meetod. Kerimine olgu aga käitatud eraldi mootoriga. Kas servomootor on toonvõllil hea või mitte, isiklikku kogemust (omateada) pole, teoorias peaks vähemalt saama teha küll piisavalt hea tulemuse.\nKahjuks pole ise näppinud...\nhttp://www.ebay.de/itm/Nakamichi-1000-ZXL-Kassettenplayer-Legende-1000ZXL-Selten-TOP-1000ZXL-/190744783456?_trksid=p4340.m1374&_trkparms=algo%3DPI.WATCH%26its%3DC%252BS%26itu%3D UCC%26otn%3D15%26ps%3D63%26clkid%3D320302610124647 6736#ht_764wt_922\nMis top see siis on ? Unistuste või reaalselt näpitud?\nMõtlesin, et teen teema. "Mõnikord veab ka makipededel vol3" aga, arvan, et siia sobib.\nSauel prügikasti kõrvalt.\nKui esimest korda juhtmed taha panin, tundus, et makk kuulub kõigi aegade halvima kassetmaki top 3 esiotsa.\nMehaanika sama, mis elektronika 302-l. ja peal silt "HI-FI".\nPuhastasin ära, vahetasin rihma ja....asi mängib ! Salvestab kah ! Ja heli on üle ootuste hea. Viletsaks ei taha seda nimetada.\nKellad on ilusad .\nTüüp on Magnum D3002. Made in japan. Nett teab asjast väga vähe. Upub püsside jms saata sisse. Hea oleks skeemi omada. Tundub, et on ülilihtsalt läbi aetud.\nVälimus ka ilusapoolne. Omapärane viltune kassetilaadimine.\nLisaksin veel Nakamichi CR-7E, mis mul paar aastat tagasi õnnestus osta tāiesti uuena, pakendis.\nJa heli on üle ootuste hea. Viletsaks ei taha seda nimetada.\nOmapärane viltune kassetilaadimine.\nSellisest laadimisest arusaamine nõuaks arusaamiseks päris õppevideot. Kas nagu automakil jookseb mingi sahtel välja, või tulebki kassett kuhugi sügavale hundi kurku toppida ?\nAga mismoodi üks kassetikas võrreldes teisega halvasti mängib? Kui elementaarne eristamise alus ehk taasesituskanali signaal/müra tase, võrdlusest välja jätta.\nKui mahti, teen video kah. Mehaanika on sees poolviltu ja kassett jookseb sisuliselt välja nagu tavalisel sangal.\nAga kassetikate heli headusest.Loomulikult signaali /müra suhe. Siis tuleb mehaanika ise. Kui kiirus muutub ühe kassetipoole kuulamise ajal n korda, on midagi mäda. Siis veel igasugused heli ujumised.\nNeed on tähtamad asjad.\nPeenemad asjad on nii mittelineaar- kui ka sagedusmoonutused.Lisaks helipea omapärad.\nSellist "tilted mechanism" lahendust ikka mõni pruukis ju veel, oleks nagu Pioneeril ju mõnevõrra kallutatud lahendusi leidunud, kindasti teistelgi. Kuid niisugust, pea 45 kraadise nurgaga ei meenu consumeride hulgast nagu.\nAga umbes säärase nurgaga on arvutite nn "streaming cassette mechanism" patendeeritud 1985 aastal - http://www.google.com/patents?id=2GM4AAAAEBAJ&pg=PA2&source=gbs_selected_pages&cad=4#v=onepage&q&f=false\nFig.3 näitab lõiget küljelt.\nIse seletasin endale seda nurga all olemist kunagi sellega et siis keritakse lint kassetis ühtlase kõrgusega pooli...\nTechnics "tilted mechanism"\nSellist pool lamavat kasseti lahendust on minu teada kasutatud veel Marantz 5020 puhul ja Expert D750. Mõlemad pillid on mul kollektsioonis täitsa olemas, näevad väga edevad välja.\nSiin pilt neti avarusest:\nSiiski siin virnas on ka Expert olemas:\nNonii, võtsin oma prükkarite "Magnumi" ette. Ajasin AZ7 peal salvestatud kassetiga nivood ja kiiruse võrdseks ja tegin loomulikult ka proovilindistuse.\nJa mul on kuri kahtlus, et see Magnum salvestab paremini kui AZ7 ( pärast kuulates mõlemat salvestust AZ7-l ). Magnumi heli on kuidagi pehmem, meeldivam. Samas Magnumi taasesitusel on 100Hz undamine kergelt sees.\nAga heli "ujub" veidi.\nVõtsin nõuks mehaanika ringi teha. Põhimootor jääb hooratast ringi ajama (ja kerimisel ka poolialuseid). Taasesitusel poolialuse ringuajamiseks mõtlen panna eraldi cd romi sahtli mootori.\nEdit: äkki on parem heli tingitud HXpro jms jura puudumisel salvestusel ?\nEraldi mootoriga poolialust käiates saaks isegi lindi eluiga pikendada, spetsiaalselt seada pinget selliseks et ei venita veel linti välja aga kerib peale.\nSellist pool lamavat kasseti lahendust on minu teada kasutatud veel Marantz 5020 puhul ja Expert D750.\nExpert pole kunagi ise midagi tootnud, kleepisid vaid nime külge. Ressid ja kassetikad tulidki Marantzilt, üht ressi olen näinud mille algupära on segane. Kõlarid tegi Mirsch. Eks ta täna natuke naljakas ole mõelda, et omal ajal svenssonid müügi huvides eelistasid oma kaubamärke jaapanlaste omale. Näiteks Sonabi ainus kasset-deck on tegelikult Nakamichi.\nHomme siis proovima akaid gx 75 mk2.Erilisi ootusi küll pole aga eks näis.Kassetikate teema kuidagi ära vajanud.\nMis tal viga? Peaaegu 95 ja käsisättungid on ka hea asi.\nEsmamulje selline-keskosa kuidagi harjumatu ja vanade vene kassettidega jääb hätta.\nNo see, et harjumatu, ei tähenda veel, et hätta jääb. Äkki oled harjunud lihtsalt paisutatud/puudulike keskmistega või on siis konkreetne isend vigane.\nEndal GX65 ja keskosa küll üsna lineaarne. Muidugi võiks olla referentsiks mingi vingem pill, aga vene lindid...mida erilist neist ikka tahta.\nKui millegagi hätta jääb, siis vene kassettide puhul määrdub pea üsna kiiresti. Aga see probleem ka teiste makkidega, ükskõik kui head nad on.\nUnustasin mainida,võrdlus käis naka dragoniga.Väjendasin valesti-mitte vene lintidega ,vaid tallinna helikasseti tehase omadega jääb hätta.Heli tuhm,ilmselt ei lähe pea asend kokku,või on vilt väsinud ja ei suru linti õieti vastu pead.Ja lindi omasahin on suht suur.Heli on ca 2khz juures nn. peale keeratud,lihtsalt ei suuda kuulata -pea hakkab valutama.Niipalju siis akai gx 75 mk2 est.\nNüüd siis juba 3 päev kuulan pioneer ct-f950.Väga hea ja pehme heliga-poleks arvatagi osanud-väga sarnane lampvõimendi helile.Asi mida saab võrrelda juba naka ja revoxiga. http://www.vintagecassette.com/pioneer/ct_f950\nhttp://www.vintagecassette.com/teac/v_7000 Seekord siis kuulan Teac v-7000.Päris hea.Omapärane heli-mida pikemalt kuulata seda paremaks läheb.Kahjuks siiski pioneerile jääb alla.Kuigi mulle meeldib teaci välimus rohkem kui pioneeri oma.Väga hästi istub cd revox 226s http://www.google.ee/search?q=revox+b226s&hl=et&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ei=tTWGUbi5HKPN0QW72YCgAw&sqi=2&ved=0CAcQ_AUoAQ&biw=1366&bih=643#imgrc=dJSxGzy10ucq3M%3A%3BRlAoVaHKhflLNM%3 Bhttp%253A%252F%252Fwww.beautyphoto.de%252Frevoxbl ue.jpg%3Bhttp%253A%252F%252Fwww.diyaudio.com%252Ff orums%252Fdigital-source%252F62493-revox-b226-s-transport-problem-2.html%3B1505%3B384 peal.\nhttp://www.vintagecassette.com/teac/v_7000 Seekord siis kuulan Teac v-7000.Päris hea.Omapärane heli-mida pikemalt kuulata seda paremaks läheb.Kahjuks siiski pioneerile jääb alla.Kuigi mulle meeldib teaci välimus rohkem kui pioneeri oma.Väga hästi istub cd revox 226s http://www.google.ee/search?q=revox+b226s&hl=et&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ei=tTWGUbi5HKPN0QW72YCgAw&sqi=2&ved=0CAcQ_AUoAQ&biw=1366&bih=643#imgrc=dJSxGzy10ucq3M%3A%3BRlAoVaHKhflLNM%3 Bhttp%3A%2F%2Fwww.beautyphoto.de%2Frevoxblue.jpg%3 Bhttp%3A%2F%2Fwww.diyaudio.com%2Fforums%2Fdigital-source%2F62493-revox-b226-s-transport-problem-2.html%3B1505%3B384 peal.\nJa millise Pioneeriga võrdled? Kas Teac-iga salvestada proovisid?\nIkkA f950.Lindistada pole veel proovinud.\nIse ma kasseti mees pole ja eriti analoogi meeste vaateid ei jaga, aga stiilis, et "oleks" on mul kodus nii "igaksjuhuks" Sony TC-K990ES, helile pole miskit ette heita.\nHuvitav Pioneer sul.\nIkka pioneer CT-F950. http://www.vintagecassette.com/pioneer/ct_f950\nIlus. Mitu kilo? 12? Mootoreid 3?\nNii palju vast pole.Kurb,et pioneeri uuemad mudelid on ikka täiesti jamad.\nNoh ega 810S nii kehv ka nüüd pole, aga sinu Pioneere Eestis vist VÄGA üksikuid?!\nMis asi see 810s on-ei tea sellist.\nJa kuidas heli on.\nLisaksin siia makkide hulka ühe minu viimase aja kõige positiivsema uudise- NAD 6300. NADi makke on mul teisigi olnud ja ega midagi erilist silma pole hakanud. Samas on silma jäänud küll, et paljude übermakkide suht lühikestes nimekirjades üks kindel NADi mudel siiski tihti figureerib.\nSelgus, et mitte asjata. Helilt on ta subjektiivselt sinna Revox-i suunda aga muidugi mitte ei kopeeri seda. Sinna kõrvale sobib aga väga hästi. Proovisin ka kroomlindiga lihtsalt huvist, kui laia sagedusribaga on võetud vaevaks salvestus ja taasesitsutraktis tegeleda ja ca -20db peal tuli 16Hz-23kHz probleemideta (katsetus nö. lõdva randmega, nii, et suurele täpsusele ei pretendeeri). Madalamale ei hakanud proovima, et seda ära kukkumise kohta tuvastada ja kõrgete kohapealt on see kusagil 23 ja 24 kilo vahepeal, sest 23 oli ilma erilise kukkumiseta ja 24 oli juba kõvas languses, aga täpne koht pole ilmselt üldse oluline.\nMakil on übermakkide tavaline otsevedu ja kolm amorfset pead ning eelmagneetimise reguleerimine ja ka näiteks play trim käsitsi taasesitusel kõrgete õigemaks ajamise võimalus, aga on ka midagi hoopis eksootilist. Nimelt on see ainuke makk, mida ma näinud ja kuulnud olen, millel on peal nii Dyneq (Tandbergi süsteem, mis vähendab lindi küllastumist kõrgetel sagedustel. Sama probleemi hoopis teisel viisil püüab lahendada ka HX-Pro) kui ka HX-Pro. Seega peaks see makk suutma võtta lindilt kõrgemate sageduste taluvuse osas kõik, mis üldse võtta saab (mõningatel allikatel on see makk Tandbergi väljatöötlus ja seepärast siis ka see Dyneq sinna peale pandud). Pean tunnistama, et see võib täitsa tõele vastata. Ainuke asi, mille kallal ehk joriseda, on pisut lahja disain, aga seegi vast rohkem maitse asi. Igatahes minu arvates üks väga hea pill ja kindlasti sinna übermakkide nimekirja kuuluv.\n.... Dyneq .....\nGuugel andis selle kohta mingist jama.\nMind tehnilisest küljest huvitab, kuidas see toimis. HX (pro) puhul krutitakse eelmagneetimisvoolu, aga mida Dyneq teeb ?\nminu väga jämeda ja enda kiire interpreteeringu järgi muutis ta salvestusvõimendi korrektsiooni, et hoida salvestatava materjali nivood allapoole lindi küllastumist. Tundub, et mingi kompromiss moonutuste ja dünaamika vahel, ehk mitte ei lase lindi küllastumisel nö. kõrgeid lõigata, vaid teeb seda ise korrektsiooni muutes niiviisi, et heli oleks võimalikult moonutustevaba. Loogika ju täitsa olemas, sest lindi küllastumine rikuks ju nii ehk naa dünaamika ja lisaks veel koleda moonutuse, aga kui sinnani mitte lasta, siis oleks see olemasolev heli ok.\nGuugel pakkus mingi sellise lühikese jutu:\nDyneq is Tandberg’s trademark. In few words both are supposed to deal with high frequency materials, allowing better tape saturation and dynamic range with transitients and keeping out distortion as far as possible. Both do this during recording process but HX Pro does by varying bias and Dyneq by dynamic changes in recording equalization circuit.\nJah, umbes nii see on. Tehakse lindi suhtes nn ennetav korrektsioon, tõstetakse kõrgeid. Kuid süsteemil on ka nõrk koht. Kui muusikas on kõrgeid vähevõitu, mõned üksikud juhuslikku laadi helid, siis süsteem ei toimi hästi. Samuti on võimalik et kuna süsteem toimib adaptiivselt, siis ta võib teatud kõrgeid helisid n.ö "discardida". Seda vabandati välja umbes nii et üldine helipilt on siiski parem kuna suhtelisi moonutusi on vähem.\nDolby krutib eelmagneetimist, Tandberg siis lisaks ka natuke "EQutab" :).\nMingi kirjeldus toimimisest - http://www.audioasylum.com/cgi/t.mpl?f=tape&m=17358\nLeidsin nüüd isegi üles.\nLühidalt. Kõrgetele pannakse kompressor ette.\nHelile see head ei tee, aga võimaliku halva hoiab ära.\nPeaks katsetama :)\nMulle sobib, aga see pole näitaja, minu kõrv selline imelik ja kuulan ka mitte peenikest muusikat. Tänud kaasfoorumlasele, kes selle korda tegi! Hea foorum siin , abi saab ja maksevärgid saab ka laehendatud.\nLindistasin siis täna Teac V-7000.Tulemus oli väga hea-otseallikaga ei mingit vahet.Ühesõnaga korralik asi.\nMis lindiga? Normaal või kroomiga?\nTavaline lint.Tõsi küll -alles pakendist võetud.\nKas said 7000 koos paberitega? Osade dekkide manuaalis oli kassetide nimekiri, mida antud dekiga kasutada.\nPole sellisest asjast kuulnutki-seletad äkki lähemalt.\nKuskilt hämarusest meenub,et oli kaasas küll mingi reklaam lipik erinevate kasseti firmadega aga midagi kohustusliku küll ei olnud.\nNeed nimekirjad on/olid tootjatel oma tagumiku kaitsmiseks, et millise kassetiga välja hüütud parametreid on võimalik saavutada.\nSeda ma mõtlesingi. Kunagi olin AKAI GX-F71 õnnelik teine omanik ja sellel olid kohe manuaalis kassetide list. AIWA AD-? 909 oli vist lausa kleepsuga korpuse peal.\nSee nn. nimekiri oli pigem oma enda või lepingupartneri soovituslik reklaam. Ei ajanud neid parameetreid advokaadiga keegi taga, see on pigem viimase aja nähtus siiski. Parameetrite paikapidavuse eest hoolitses tootja renomee, mida kergekäeliselt rikkuda ei lastud.\nVärvilisemal ajal, kui anti kriidipaberil prospekte kaasa, siis oli ka seal tavaliselt sama tootja kassetivalik üleval, kuid seda ikka reklaami eesmärgil - mitte kohustusliku valikuna, mõned neist ka tagasid väljaöeldud parameetrid.\nOlen kohanud ka inimesi kes tõsimeeli arvasid et näiteks eraldi iseseisvad dekid ei tööta teiste firmade asjadega koos. Kui uurisin selle nähtuse tagamaid, selgus et inimesed olid selle "tarkuse" nimelt prospektidest tuletanud - sest seal ju näidati teatavalt rühmitatud tooteid koos, sellest tekkis järeldus et ju siis muudega ei tööta...\nProspekte pole näinud, aga manuaale küll ja ega keegi neid tõsiselt võtnud, kuigi samas see nimekiri oli ikka pikk, mitte lihtsalt tuntud tegijate valik. Küss selles, et kui saad vanema deki ja manuaali, kus selline SOOVITUSLIK nimekiri, kas siis ka keegi proovinud mõnda listis olevat kassetti, et kuda siis ka kõlab antud konkreetse isendi peal.\nOlen kohanud ka inimesi kes tõsimeeli arvasid et näiteks eraldi iseseisvad dekid ei tööta teiste firmade asjadega koos.......\nIsegi seda foorumit lugedes tekib uskumine, et see on nii. Võtame näiteks kõlarid, võimendid ja CD mängijad ja loomulikult kaablid :cool: Ei aita see seletamine kah.\nVene riistadel oli kindlasti juures, milline peab olema kasutatav lint ja mida mitte mingil juhul kasutada ei tohi.\nTäna siis juhtus see mida ma ammu olin oodanud.Nakamichi dragon jäi alla.Sellisele pillile nagun MEDIATOR HI-FI SOUND PROJECT 3780.Teise nimega LOEWE.Mediator oli minu käes oleva maki peal,siin aga LOEWE.Muidu täpselt sama. http://www.vintagecassette.com/loewe/sr_3780 Pill siis aastast 1980.Heli on sellel väga lai ja avar,ei mingit sahinat-lindistada proovin natuke hiljem.Minu kõrva jaoks võrratu heliga.\nKas tõesti nii surverullid kui rihmad originaalid? Ilus aparaat! Mis hinnaklassis oli omal ajal?\nRullid ja rihmad uued ja omaaegset hinda ei tea.\nUus nimekiri siis\nKahjuks Teac sinna ritta ikkagi ei sobi - kivivõim tapab heli ära.\nTäna siis juhtus see mida ma ammu olin oodanud.Nakamichi dragon jäi alla.Sellisele pillile nagun MEDIATOR HI-FI SOUND PROJECT 3780.Teise nimega LOEWE.Mediator oli minu käes oleva maki peal,siin aga LOEWE.Muidu täpselt sama. http://www.vintagecassette.com/loewe/sr_3780 Pill siis aastast 1980.Heli on sellel väga lai ja avar,ei mingit sahinat-lindistada proovin natuke hiljem.Minu kõrva jaoks võrratu heliga.müüdud veel nimede all Aristona SR3780, Erres SR3780, Alpage AL-300, Eumig FL900, Philips N5781, Philips N5788\nNüüd siis linnakoju lisandus kauaoodatud MEDIATOR 3780.Aga nakat pole siiamaani mangima pannud......\nSain eesti kassettide nimekirja valmis-tänase seisuga on 486 eesti muusikaga kassetti-proovisin 3 korda siia ka panna aga ei õnnestunud.\nVäheke huumorit siia sekka. Sõber Markorepairs teab mis on hea.\nEdit: Vaatasin esimese pilguga, et teema on videokassettide mängijatest kuid siiski mitte. Ehk on panasonicul ka helikassettide mängijatel 'best mekaniks'?\nMuljetavaldav kogu! Milline kõige vanem? Kõige uuem?\nKui abi vajad, anna teada.\nKui oleks lihtsate kassettdekkide top, siis see oleks kindlasti suht ees:\nHea riba, hea hääl (minu arust) ning ei karda mingeid kassette, kopsid ilma biasega mängimatta vaat et 1: 1-le, muidugi kroomi armastab eriti, metallist sai ka jagu.\n8149 Tabeli kujul mingil põhjusel ei saanud üles laadida.\nKas mõni kassett on puudu ka?Selles mõttes,et tahaks,aga ei ole saanud.\n1 ummamuudu üks ummamuudu liin 2004 metronoom\n2 üllar jõrberg tänan sind 1992 helijäg-tartu\n3 armin ja jaanika oled mulle... 2003 tpoten\n4 mürk pilvepüüdja 2003 hitivabrik\n5 suveniir õnnekevad 1936 1996\n6 nukitsamees muusika filmist\n7 tarmo ja toomas urb 1 urb 1997\n8 kuldsed laulud salumuusik\n9 ajastajad päikesekell 1995 forte\n10 silvi vrait mõnus ja soe 1994 bg countrym\n11 k.karismaa t.kilgas raimond valgre laulud 1996 kaljuste\n12 karavan raimond valgre laulud 1997\n13 meelejahutaja 5 aprill 2013 err 2013 oma salvestus\n14 voldemar kuslap cccp oma salvestus\n15 leegajus rahvalaulud ja simmanilood oma salvestus\n16 jaak joala cccp oma salvestus\n17 vikerraadio cccp oma salvestus\n18 vikerraadio cccp oma salvestus\n19 vitamiin cccp oma salvestus\n20 urmas alender vana kloun 1992 forte\n21 urmas alender hingelind 1995 alligaator\n22 urmas alender kogutud teosed 1 2000 hyperelwood\n23 urmas alender kogutud teosed 2 2000 hyperelwood\n24 jah show laulud\n25 tõnis mägi eesti kullafond mc1 2000 hitivabrik\n26 henry laks hoia mu poole 1996 seafarmrec\n27 pixie twins valgus ja varjud topten\n28 sõnajalg laulan loojale hümni prisma\n29 sõnajalg õnnistuse pärib eestimaa 1989 prisma\n30 sõnajalg jumal on mu jõud\n31 mari liis 1997 gunnarloho\n32 mait maltis las ma olen ainus 2000 hitivabrik\n33 dj x tähesadu episood ii 2003 boommc\n34 las jääda kõik mis hea ivo linna jaak joala tõnis mägi oma salvestus\n35 raha paneb rattad käima 9 2001 hitivabrik\n36 mait maltis teel koju 1997\n37 mait maltis kutse tantsule 10 1998 topten\n38 kuulame mönuga seltskonnalaulud uues kuues 2001 hitivabrik\n39 mati nuude aeg on käes 1992 salumuusik\n40 andres jäätmaa taevane kutse 1999\n41 mati nuude tantsulood 2000\n42 kukerpillid lastelaulud\n43 leila miller ilona aasvere hetked 1997 bgm\n44 eesti ehe 1 1996 aidempot\n45 vladimir sapoznin boba sapoznin 90 1996 theka\n46 onu bella ma olen ju... 1994\n47 kukerpillid simmaniduo 1992 theka\n48 kolumbus kris under cover 1996 elwood\n49 kena keik laule saaremaast 1995\n50 white label ingel mul taevas 2003\n51 dagõ toiduklubi 2002 hyperelwood\n52 turist troinoi 2000 topten\n53 kate eesti primad lood 1995 fuguta\n54 ivo linna 93 1993 fifaa\n55 eesti lahe vol 3 2000\n56 maarja kaua veel 1998\n57 justament teadjamees 2000\n58 koit toome duetid 1996\n59 kaunid eesti lood paaniflõõdil 2003 topten\n60 lihahimu 1999 aidempot\n61 raivi tafanau tiit kalluste kutse tantsule 1 1996 aidempot\n62 meie beibe seltskonnalaulud noortele\n63 hannah fly away 2003\n64 jam 1994 valindo\n65 kuldsed lindid 98 1998 fuguta\n66 väikeste lõõtspillide ühing kui on kuraasi 1997\n67 eesti megamix 2004 2000\n68 säravad tähed jõululaulud aidempot\n69 tõnu raadik põõripäev 2000\n70 hovery covery hoia mul käest 1995 forte\n71 rumal noorkuu võib-olla 1999 bermuda\n72 ldorado siivutu-sa mulle meeldid nii 2000\n73 blacky 2000\n74 noorkuu sünnipäevakassett 2001\n75 kuumad eesti hitid 2002\n76 eesti superhitt suve extra 98\n77 eesti hitt 7\n78 mati nuude kutse tantsule 2 1996\n79 mati nuude kutse tantsule 8 1998\n80 heli lääts kutse tantsule 6 1997\n81 ldorado kuuba pulm 1996\n82 ldorado karneval\n83 karavan kutse tantsule 13\n84 pets ja korsten eesti lorilaulu antoloogia 1998\n85 n-euro kolm aastat pidu 2000\n86 igal lapsel oma ingel heategevuslik jõululaul\n87 ervin abel terekest kah 1997\n88 kuldsed lindid\n89 vanad ja kobedad filmimuusika\n90 suvest suveni 98 1998\n91 pepu-2 rahvalik tümakas 2000\n92 olev vestman olen su mees 2000\n93 mati nuude kutse tantsule 14\n94 click ok lase lõdvaks 1998\n95 eesti hitt 11 1997\n96 meie mees teen tapeeti 2000\n97 meie mees ära näe vaeva 1997\n98 meie mees pest of 2000 2000\n99 kevad hitt 2003\n100 a rühm laulmatta jäänud laulud 1999\n101 meie mees eesti mees on tantsulõvi 2004\n102 meie mees põõning põleb 2001\n103 best b4 1996\n104 maarja-liis 1996\n105 kukerpillid tahan lennata 1998\n106 suveniir jõuluks kloju 1991\n107 tõnis mägi kaunilt kaua 1998\n108 armin ja jaanika sus ja mus 2000\n109 meie mees kutse napsule 2002\n110 reet kromel 1996\n111 ivo linna jõululaulud\n112 ervin lillepea roosid sulle\n113 rein laaneorg kutse tantsule 20 2002\n114 elmari tantsuõhtu 3 2002\n115 suvehitt 2003\n116 meelis punder kutse tantsule 19\n117 sügishitt 2002\n118 kuumad eesti hitid 2000\n119 eesti 60 1 2002\n120 nexus 2\n121 nexus nii kuum\n122 eesti pop vi theka\n123 hannah salaja 2001 elwood\n124 3 tenorit imetore ajaviide 2002 hitivabrik\n125 elmari tantsuõhtu 2 2001\n126 uus viis esimene hooaeg 1999 mfm\n127 piirivalve orkester ühel häälel-ühel meelel\n128 hannah ballaadid 2002\n129 meie mees jookse põder\n130 pasadena meeste haarem\n131 pasadena vastu taevast\n132 kantritund 1996\n133 eriti ropud laulud\n134 parimad ropud laulud 2002\n135 eesti raadio meeskvartett\n136 ines here for your love\n137 justament 1990 thelikassetitehas\n138 justament murumängud munamäel 1992\n139 karl madis head meed 1997\n140 ardo juhkov parimad 2000\n141 lõõtspillipoisid 1998\n142 mr.lawrence 1993\n143 kukerpillid kui tore on see 1996 forte\n144 marju kuut 1992 forte\n145 uuno kaupmees ärge unustage valssi 1997\n146 õllelaulud 1994 salumuusik\n147 viimne reliikvia 1999\n148 jõulu top 2 1995 seafarmrec\n149 eesti hitid 18 kuuma lugu 1998\n150 eesti hit 3 1995\n151 vennaskond vaenlane ei maga 1993\n152 vennaskond priima 2 1999\n153 vennaskond priima 1 1999\n154 kuldsed kuuekümnendad kollane alvelaev g 1997 salumuusik\n155 jäääär jää hääl 1992 x music\n156 karl madis tantsud vihmas 2002\n157 lauri nebel luguauk\n158 reet kromel ja siiri känd jõululaulud 1991 theka\n159 kantritund 2 1997 bg music\n160 eesti wärk 2002\n161 kuumad eesti hitid 2001 2001\n162 rahva hitt 1 2003\n163 armin kumba blondi või brünetti 2002 hitivabrik\n164 seelikukütid 2\n165 terminaator kuld 1997\n166 meie mees klunide rünnak 2003\n167 väikeste lõõtspillide ühing miljuneer 1997\n168 kuldsed lindid ootamatud sõnad 1999 fuguta\n169 mr.lawrence sitandspin 1999\n170 marika ja meelis kandle asemel\n171 talve hit 2003 2002\n173 best of code one 1998\n174 jõulud viljandis\n175 pets ja korsten raffa hääl 2003\n176 kaitseväe orkester\n177 suveniir kauge mälestus 1992\n178 tarmo pihlap valged roosid 1995 valindo\n179 tarmo pihlap jõhvikad 1998 hitivabrik\n180 tarmo pihlap eesti kullafond mc3 2000 hitivabrik\n181 tarmo pihlap eesti kullafond mc2 2000 hitivabrik\n182 tarmo pihlap eesti kullafond mc1 2000 hitivabrik\n183 jõuluks koju 1996\n184 valter ojakäär meeletu maailm\n187 helgi sallo laule operettidest 1997\n188 henrik norman kahekesi koos\n189 siivutu nunn seltskonnalaulud 2 1998\n190 rene ufer ränduri laulik\n191 meie mees piraat plaat 1998\n192 las jääda kõik mis hea 1 1996\n193 beerglass country club tauvi\n194 eesti lahe 2002\n195 folkmill mõnusamad lood\n196 lindpriid kavaleer 1999\n197 jüri homeinja hommennium ii 2000\n198 megamix 2005\n199 tuberkuloited estraadialbum 2003\n200 rõõmurikkaid jõule 1991 theka\n201 suveniir 1992\n202 suveniir tulge tantsima\n203 2 quick start olen loobuda sust proovinud 1995\n204 väikeste lõõtspillide ühing jää jumalga eestimaa ii 2001\n205 arnold oksmaa teine arnold\n206 blacky kui me päikeseloojangut\n207 beergrass 1995\n208 pets ja korsten unustamatud meeloodiad 2000\n209 terminaator minu väike paradiis 1995\n210 super boys oodake naised 2001\n211 anne veski armukarneval 2000\n212 nightlight duo jäljed liival 2001\n213 nightlight duo la fiesta del sol\n214 uuno loop korraks vaid 1997\n215 parimad õllelaulud raha paneb rattad käima 5 1999\n216 alo mattiisen õhtul pimedal 1991\n217 ice cream oled mu järgi hull\n218 lihtsalt läbu laulud 2002\n219 claires birthday venus 2000\n220 claires birthday city loves\n221 väikeste lõõtspillide ühing 1995 alligaator\n222 üllar jõrberg varjud alleel 2000\n223 üllar jõrberg parimad i 2000\n224 üllar jõrberg mexico kuu\n225 üllar jõrberg millal märkad mind 2000\n226 üllar jõrberg suur ahv\n227 üllar jõrberg tantsin kogu elu 2002\n228 kate kõik mis tehtud 2000\n229 jaxy blowing a fuse 1997\n230 jaan tätte mine,mine 2001\n231 tõnu raadik sulev luik läbi saju 1992\n232 luunja suvekantri 2000\n233 kuldne trio väga vana roosa\n234 kuldne trio 25 aastat koos\n235 kuldne trio metsateel-20\n236 kuldne trio parimad mc i 2000\n237 kuldne trio kõik müügiks 1996\n238 kuldne trio prekonnatola 1995 bermuda\n239 kuldne trio elmar tura 1997\n240 kuldne trio vene värk 2003\n241 joel steinfeldt ootaja 1994\n242 joel steinfeldt väike joe 1995\n243 joel steinfeldt parimad i 2000\n244 kaks südant 1996\n245 maie ja valdur lemmiklaulud ja lood 2001\n246 kutse tantsule 1999\n247 meistritelt asjatundjale 1994\n248 sõpruse puiestee xx sandi lapsed\n249 vello orumets eesti kullafond mc3 2001\n250 vello orumets eesti kullafond mc2 2001\n251 vello orumets eesti kullafond mc1 2001\n252 vello orumets valged jõulud 2000\n253 aasta hitt 1996\n254 suveniir sõduri truudus 1995\n255 suveniir oma saar\n256 kadi toom 2000\n257 eesti hit 15 2001\n258 olev vestman laulud ja aastad 7\n259 vello orumets kutse tantsule 15 2000\n260 vello orumets sõbrale 2002\n261 vello orumets joogem armastuse rõõmuks 1994\n262 vello orumets hüvasti maria 1993\n263 hübriid 1980-1987 1997\n265 tagasi paradiisi kuldsed kuuekümnendad 1991 auvi\n266 akordionilood tere suvi 2 1995\n267 ps troika ikka viin\n268 ps troika liitu meiega 1991\n270 justament kaua sa kannatad 1995\n271 suve hitt 2004\n272 seelikukütid parimad 1 2002\n273 lux ainult roose sul toon 1998\n274 maantee kantri 1993 salumuusik\n275 nipernaadi mul meeldivad banaanid 1994 helijälg\n276 pets ja korsten eesti lorilaul 1998\n277 mahavok autogrammidega mulle laser\n278 politseiorkester 15 kaunimat laulu eesti filmidest\n279 vanilla ninja\n280 tõnu aare tõnu aare sõbrad 1996\n281 hovery covery lootus\n282 nancy autogrammidega mulle 1996\n283 untsakad tütarlaps meremeeste kõrtsist 2000\n284 untsakad nuur ma olli,ull ma olli 1995\n285 untsakad nizni novgorod 1997\n286 kantritund 3 2000\n287 rahva hitt 2\n288 artur rinne tauvi\n289 ultima thule tuulatud thule 1995\n290 suveniir jõululaulud\n291 vana hea country\n292 smilers olen kuul 1997\n293 smilers jalgpall on parem kui sex 2001\n294 smilers ainult unustamiseks 2003\n295 smilers mõistus on kadunud 1998\n296 oleg sõlg raha\n297 kuumad eesti valsid raha paneb rattad käima 1997\n298 hello 1995\n299 autorock 1997\n300 eurolaul 94\n301 sirje ja rein kurg laulu valima pean\n302 merelaulud forte\n303 jäägermeistrid bajadeere 2000\n304 enno laulud kuskilt tuleb lillelõhna\n305 väikeste lõõtspillide ühing grand marino 1995\n306 laine kutse tantsule 16 2000\n307 ultima thule laser\n308 venda tamman\n309 marco anna aega 2000\n310 duetid 4 aastaaega 1996\n311 eesti gun 1\n312 maarja first in line 1997\n313 eesti pop viii theka\n314 eesti gun\n315 beergrass viiulimehe unetu õõ 1993 auvi\n316 apelsin kutse tantsule 12\n317 estin lennata\n318 lindpriid kuhu küll kõik lilled jäid 2001\n319 lindpriid kaugel,kaugel kus mu kodu 1997\n320 lindpriid lili marleen\n321 lindpriid senjoriita\n322 raha hitt\n323 elmari tantsuõhtu 1 2000\n324 jaxy the eve of the end\n325 mati nuude parimad 3 2002\n326 mati nuude parimad 2 2001\n328 lati pats õige magus muusika\n329 mtj vana cadillac\n330 jüri aarma priit aimla relvad eesti vabariigile 1991 auvi\n331 puhh tõnu raadiku muusikal 1997\n332 horoskoobi laulud 1993\n333 onu bella the craziest hits 1993\n334 erich krieger ma kuulun sulle 1995\n335 beergrass tule tuul 1991 auvi\n336 üllar jõrberg kutse peole 1997\n337 marju länik naerdes ja naeratades 1997\n338 suveniir 1992\n339 oleg sõlg kutse tantsule 17 2001\n340 elmari tantsuõhtu 2 2001\n341 erich krieger tere hommikust eestimaa 2000\n342 siivutu nunn seltskonnalaulud 1997\n343 eesti hit 16 2001\n344 janika lootus 1993\n345 katz 1999\n346 leo kikas mees nagu orkester 1993\n347 cool d oculo 1995\n348 tiiu magusad huuled 1995\n349 tuberkuloited religioon 1995\n350 taavo remmel sven kullerkupp 1991 ilo\n351 retro ensv parimad laulud\n352 kosmikud eiroosid 2000\n353 eesti pop 1 1996\n354 dagõ 2000\n355 smilers 1994-1996 1999\n356 wallavanem 89-91 1991 auvi\n357 laulge kaasa 1\n358 untsakad metsa läksid sa 1998\n359 oota kallim 1942 vanad viisid\n360 beergrass originaalplaat 1998\n361 mr.lawrence graffity revolution kuldnokk\n362 reet kromel varjus 1992 kuldnokk\n363 talong läbi aegade kuldnokk\n364 vanemõde piiiiiiip 1989 kuldnokk\n365 siiri sisask mis maa see on kuldnokk\n366 just knud qvistad 1990 kuldnokk\n367 voldemar kuslap rahvuslikus stiilis 1995\n368 eesti 80 mc3 2001\n369 eesti 80 mc1 2001\n370 horoskoop vol 1 1999\n371 horoskoop vol 2 1999\n372 tipp melodia 1971 mono 1971 melodia\n373 ivo linna ja rock hotell 1984 melodia\n374 g.podelski laulud mono 1977 melodia\n375 karavan 1985 melodia\n376 leegitsevate aastate laulud 1985 melodia\n377 jaak joala 1985 melodia\n378 suveniir 1985 melodia\n382 rock hotell 1986 melodia\n383 tõnis mägi music seif mäe kaks nõlva 1982 melodia\n384 marju länik 1985 melodia\n385 kukerpillid tauvi\n386 lahemaa rahvamuusikud tauvi\n387 jõululaulud koorimuusika 1993\n388 elmari tantsuõhtu 1 2001\n389 eesti superhitt jõulueri 2000\n390 eesti top 95 vol 7\n391 maarjaliis kalle ja astra\n392 eesti top 95 vol 6\n393 eesti top 95 vol 5\n394 eurovisioon 1992\n395 sitimaan 1992\n396 shower humliator\n397 lucie ja ane munad vahtu\n398 tarvanpää rahvammusikaansambel\n399 muinasjutud loeb margus lepa\n400 hei hopsti tv 3 esitleb 1996\n401 jaak mart johanson põhja vahemäng 1993\n402 kõik mu ümber lauluks muutub\n403 nukitsamees laule filmist\n404 yakety-yak 1992 x music\n405 vaimulikud eesti rahvaviisid\n406 jõululaulud nooruse kvartett\n408 siin on ilus elada\n409 silvi vrait theka\n410 silvi vrait eesti kullafond mc2 2002\n411 mõnusad meloodiad 1994\n412 tujutõstja 1996 salumuusik\n413 mõnusate lugude top 2 1996\n414 sõnajalg jõulkontsert nigulistes\n415 karavan vol 2 1996\n416 palmse mõisa mängutoos 1992\n417 anagonda 2000\n418 arved haug ma saadan oma varju 1996\n419 joel fr steinfeld eesti kullafond mc1 2003\n420 joel fr steinfeld eesti kullafond mc2 2003\n421 gunnar graps eesti kullafond mc1 2002\n422 andres valkonen valgus\n423 meie mees meieh rullaadid 2005\n424 säästuhitt 2001\n425 code one 1995\n426 terminaator singapur 1998\n427 push up geisha 1999\n428 singer vinger amneesia 1996\n429 eesti hit 6 1996\n430 terminaator head uudised 2000\n431 magic beat kõik mis olnud\n432 heidy tamme sind armastan 1993\n433 suur jalutuskäik 1997\n434 hans hinpere muusikat puhkpillidele\n435 kukerpillid 1994\n436 suveniir valgus koduaknas 1991\n437 silvi vrait hümn armastusele 2001\n438 essti hit 12 1997\n439 must q puhastus\n440 vennaskond võluri tagasitulek\n441 seelikukütid 5\n442 beep shop bous kaks aastat tingimisi 1996\n443 eesti top 96 vol 13 oma salvestus\n444 eesti top 95 2 q start,nancy,hovery covery oma salvestus\n445 eesti top 96 vol10 oma salvestus\n446 eesti top 96 vol 9 oma salvestus\n447 super eesti top 1995 vol 4 oma salvestus\n448 eesti top 96 vol 11 oma salvestus\n449 eesti top 95 vol 3 oma salvestus\n450 eesti top 96 vol 8 oma salvestus\n451 eesti top 95 2 q start,beep shop boys oma salvestus\n452 eesti top 96 vol 12 oma salvestus\n453 eesti top 95 vol 1 oma salvestus\n454 mati nuude oma salvestus\n455 genalistid oma salvestus\n456 kukerpillid 1994 oma salvestus\n457 raha paneb rattad käima vol 6 hitivabrik\n458 kuldne trio 1998\n459 meie mees pest off 2004\n460 folkmill operett 1996\n461 laste sünnipäev\n462 elmari tantsuõhtu 3 2000\n463 hitt 97-98\n464 jõulukaravan 1998\n465 eesti muusika oma salvestus\n466 anne veski diiva 2000 hitivabrik\n467 pop megamix sven lõhmus\n468 tarmo pihlap parimad 2001\n469 raha paneb rattad käima vol 12\n470 black rockit 1996\n471 black vcelvet\n472 tiit kõrvits ja t.raadik unelaulud theka\n473 n-euro vesi peale 2000\n475 polyphon oma salvestus\n476 raha paneb rattad käima vol 9 2001 hitivabrik\n477 õllekann rahvalikud laulud 1997\n478 eesti 80 tõnis mägi.karavan oma salvestus\n479 brain rainbow\n480 raha paneb rattad käima vol 7 1997\n481 vitamiin 1984 melodia\n482 uuno loop 2mc 2000\n483 eesti kaheksakümnendad 2mc 1999\n484 pets ja korsten 2mc 1998\n485 top 97 2 mc 1997\n486 rock hotell 2mc 1998\nWigo tekstifail ülal üheveerulise ja -tulbalise tabeli kujul.\nOT: postituse ja seega ka tabeli suurus on max 10000 tähemärki. Seepärast on kolmes osas. OT lõpp.\nTeen siia ühe postituse.Kas kellelgil pole Kolumbus Krisi kassetti?Aasta oli vist 1992.\nAasta oli 91 ! Originaalkassetti pole kohanud.\nVõin teha Sulle salvestuse vinüülilt kassetile ? :)\nSellel vist vinüüli polnud.Äkki mõtled seda musta vinüüli?See on mul olemas.Mul on vaja seda kassetti,kus on peal vabadusesammas.\nWigo nimekirjas on suvehit 2003 ja sügishitt 2003-neid mul endal kahjuks pole.Ega sul äkki neid topelt pole?\nReede lähen maale siis vaatan.Aga ära väga looda.Pane enda nimekiri ka ülesse.\nTäna siis juhtus see mida ma ammu olin oodanud.Nakamichi dragon jäi alla.Sellisele pillile nagun MEDIATOR HI-FI SOUND PROJECT 3780.Teise nimega LOEWE.Mediator oli minu käes oleva maki peal,siin aga LOEWE.Muidu täpselt sama. http://www.vintagecassette.com/loewe/sr_3780 Pill siis aastast 1980.Heli on sellel väga lai ja avar,ei mingit sahinat-lindistada proovin natuke hiljem.Minu kõrva jaoks võrratu heliga.Vaatasin neid pille paberil ja tekkis selline "pole viga" emotsioon.\nSee aga pole kaugeltki see, mis tegelikult sellest pillist, olenemata ilmselt nimest esipaneelil, välja tuleb. Sain ühe sellise musta korpusega korraliku isendi omanikuks ja pean kõige selle kohta öelduga nõustuma. Heli on tõesti väga meeldiv, nii, et võib Dragonist meeldivam olla küll.\nKirjuta natuke täpsemalt-mis asi ja mida.Kui saad pane pilt ka.\nKirjuta natuke täpsemalt-mis asi ja mida.Kui saad pane pilt ka.Juhul, kui see küsimus käis minu postituse kohta, siis aparaat on Eumig FL-900. Sain ta üsna vähekäinud seisukorras ja rihmade uuendamine pani pilli mängima. Õnneks ei ole minu isendil hõõrdsiduri probleemi, nii, et pääsesin kergemalt. Pikemat ja päris huvitavat juttu http://new-hifi-classic.de/forum/index.php?topic=5554.0. Ega neid versioone palju saada polegi. Püüdsin küll leida ka Philipsi profiversiooni sümmeetriliste väljundite/sisenditega, aga ei ole kusagil juhtunud nägema. Proovin mingl ajal mõne pildi kah teha.\nKirjuta natuke täpsemalt-mis asi ja mida.Kui saad pane pilt ka.mõned telefonipildid, mis küll miskipärast indikaatorite värvid väga plassiks teeb\nEdit: Üks huvitav asi on testsignaali generaatori sagedus. Kõigi nende erinevate nimede all müüdavate makkide tehaseandmed pidavat ütlema (endal kõiki manuaale loomulikult ei ole), et 400Hz ja 10KHz, aga mõnedel (konkreetselt Erresel näiteks) pidavat kirjutatud olema 14KHz (400 on ka muidugi). Netis öeldakse, et tegelik signaal on kõigil 10KHz. Eumigil on ka paneelil 10KHz. Iseenesest pole väga määrav asi, aga omapärane ikkagi.\nEumig nüüd kapipeal-mediatori kohapeal.Keerame vinti ikkagi veel juurde-eumig parema heliga kui mediator.Heli avaram ja keskosa natuke selgem kui mediatoril.Et siis nr.1 eumig fl-900.Teine siis mediator 3780-edasi tükk tühja maad ja sii pioneer f950 ja alles siis palju kiidetud naka dragon.Tänud kasutajale estest.\nSaanud mõni aeg kuulda Sony TC-K750ES apastraati ja minu kõrv pole hetkel paremat kuulnud.\nSiis sa oled alles taevatrepi esimesel astmel.\nArvan, et TC-K690 on peaaegu sama hea.\nVeomootorid totaalselt erinevad, Dolby kivid erinevad (signaal käib alati läbi Dolby ja selle kvaliteet on oluline), kahtlustan, et need erinevused pole 690 kasuks.\nOlen ka seda mõelnud, et kas valmimisaasta on ka oluline ehk 80-datel tehti paremaid pille kui 90-datel?\nTegelikult on 90 aastate pillidel mehaanika ja kasutusmugavus parem.Kogu asi on nendes kivides mis peale helipead on vahele topitud.Minu pillid puhtalt transside peal ja heli on lahtisem ja avaram-ilmselt ka kanalite läbikostvus on väga väike.Ja teine mis väga oluline asi on helipea.Eumigi ja mediatori vahe on ainult helipeas-eumigil pidi olema eriti hoolikalt valitud helipea.Keegi võiks sony es seerile teha uue eelvõimu peale helipead ja usun ,et tulemus on kordades parem kui tehase eelvõimuga.\nÜhte asja olen veel tähele pannud, et Sony ES seeria euroopa mudelid on 6-7 kilo, aga jaapani mudelid 12-13 kilo. http://www.analogaudio.narod.ru/handbook/sony.htm\nVarsti tuleb siis arvustus Dual c846 vs. Eumiq FL-900.\nEi ole midagi võrrelda.See dual ei ole minu kõrvadele.Võrreldes FL-900 kaotab dual osa pille ära.Peale välimuse ei ole seal midagi.M.O.T.T.\nSelge, saasta maki olen soetanud. Dual 1462. Aga heli parem kui AZ7-l.\nPalun andke Technics M250 ka hääl :P\nSelge, saasta maki olen soetanud. Dual 1462. Aga heli parem kui AZ7-l. Ei ole saast makk.HI-FI on see kindlasti.Parema heliga kui enamus.Isegi dragoni heli oli viletsam kui Eumigil.\nKuna meil on tehnikafoorum, siis võiks ka neid hea heli põhjuseid taga otsida.Duali taasesituskanal ei ole mitte midagi ülemõistuse erilist. Kas asja määrab helipea ?\nKaks eeldust-klaasferiit helipea ja peale helipead ei tohiks olla opakat-ainult trans.Ja kui makil ei ole eelmagneetimis regulaatorit siis on see ka ohumärk,et midagi head sealt ei tule.Hea mehaanika on juba boonus.Üles haibitud dragoni mehaanika meenutas vägagi mänguasja.Ei tea ,et keegi oleks mõõtnud aga arvan,et transiga on kahekanali ülekostvus kordades väiksem kui opakaga-sellest ka ilmselt avaram-laiem heli.Aga veelkord-mina ei ole elektroonik-vaid toetun ainult kuulamis kogemusele.\nKassetika juures on ülekostvus üks väiksemaid probleeme mille pärast tasuks muretseda.\nLisan siis ka mida arvan teadvat. Tundub küll nii, et hea ferriitpeaga saab väga hea heli, kui asjad õigesti tehtud, Eumigis tundub et enam-vähem on. Aga ka klaasferridiga peab ettevaatlik olema, mõned klaasferriidid (HPF) on üsna viletsad, lagunevad ja on olematu heliga. Samas, ka amorfpead loetakse üheks parimaist. Sendast (eriti uuem Canon) kipub viletsam olema, kiidetakse vaid vana Sony. Transi või OV osas ma Wigo seisukohta nii kategooriliselt ei jagaks. OV-ga saab teha hea skeemi küll, kuid tuleb valida õige OV ja õige teostus. Üks paremaid entusiastide poolt aretatud mahamängimiskorrektoreid ongi OV-del (Ageejevi skeem, AD745). Jah, enamustel makkidel on see nn tehaseskeem üks paras jama, siit võib kergesti jääda mulje et ov kui selline ei kõlba.\nMartinj-le: Dual pole räpms, aga tõenäoliselt on Eumig parema heliga, ka hinnavahe ca kahekordne. Wigo hinnangul on Eumig FL-900 üldse parim mida mõistliku hinnaga hankida saab. Mehaanika poolest on DUAL isegi toekam, DD toonvõll, 3 mootorit, elektrooniline loendur, ... Palju sõltub ka muust kodusest tehnikast ja kuulaja maitsest.\n...Aga veelkord-mina ei ole elektroonik-vaid toetun ainult kuulamis kogemusele.\nMina seevast üritan mingi erinevust skeemitehnikas leida.\nNo ei ole midagi . Transistorid on ju ka kivide sees. Ja opakad on isegi Nakamichidel.\nAinuke eelvõimendi, mis mind ahhetama pani, oli Technics RS-AZ7 sees.\nMiks klaasferriit parem on ? Kui kulumiskindluse kõrvale jätame.\nArvan, et põhjus peitub palju lihtsamas asjas, selles kuidas makk on hooldatud ja häälestatud.\nNakamichi ei midagi erilist.Kust on tulnud selline kuulsus ei tea.Olen omanud nakamichi dragonit ca 4 aastat ja ei saa aru miks teda heaks peetakse.Silmad tegi lahti mediator ja vana pioneeri kassetikas.\nNakamichi , vähemalt Dragon on igatepidi üledisainitud. Hea ta on, aga samas saaks ka lihtsamalt ja mugavamalt teha, eriti lihtne on sellega halba salvestust teha, neid kasutajale mõeldud kruttimiskohti on niiii palju.\nCr7 meeldib mulle tunduvalt rohkem. Nii vällimuse kui ka mugavuse poolest.\nMehaanika on jah...aga kuidagi tuleb hind ju ära põhjendada. Helipead on eraldi , mitte peadeplokina, nagu paljudel.\nEdit: Aga mida me makkide puhul hindame põhiliselt ?\n1. Kas läbivkanalit. Salvestus- lint taasesitus oleks hea ? või\n2. Kuskilt x kohast pärit kasseti taasesitaks hästi?\nPunkt 2 jaoks ei ole ju kolme pead vaja.\nOlen näppinud. puhastanud, kiiruse paika ajanud. Igatahes heli avaldas muljet.\nVaatasin ka Eumig FL-900 skeemi peale, on praktiliselt transidel aga heli käib selle eest viiest elektrolüüdist läbi enne kui helipeast väljundisse jõuab, isegi palju odavamatel Tchnicsitel näiteks käib ainult kolmest elektrolüüdist läbi.\nVahest on ka toite lahendus oluline? Mis aga helisse puutub, siis ega ma ei oska ka mitte ühtegi makki nimetada, mis Eumigi "üle mängiks". Tegelikult kasvõi sama hästi maha mängiks. Skeemi peale vaadates ja ka füüsiliselt sisse vaadates midagi erilist pole, aga tulemus on küll eriline. Samas on seda makki teiste nimede all tehtud ka permalloi peaga ja tulemus on küll pisut kehvem, aga ikkagi väga hea. Seepärast tundub, et ikka kogu kooslus kokku on oluline. Kolmest peast- iseenesest ei oleks ainult taasesituseksl tõesti kolme pead vaja, aga väga head taasesituspead pole ka just lihtne leida.\nAinuke nn. kõva makk, mis äkki võiks veel paremat heli teha on ehk Tandberg 911, aga sellist looma mul ei ole, seega puhas spekulatsioon.\nKas keegi omab (on omanud) sellist makki? Nakamichi 680ZX\nTäna siis TEAC AL-700 Elcasette kuulamisel.Kaasas ka 8 kasetti.\nKahju ,et selline asi ära lõpetati.Väga palju kaotati sellega.Arvan,et enamus lintmakke ei saa mitte lähedalegi sellisele kvaliteedile.Aga miskit on mis häirib.Kuna pole nn. originaal lindistusi siis lindistus allikas teadmata ja sellega ka mulje,et see kust lindistati oli viletsama kvaliteediga kui see makk suudab salvestada.Ja milline kasetikas kaalub 18 kilo-ainult selline vist.\nLisandus veel üks Eumig FL-900 omanik :cool:\nTäna läksid uued rihmad ka sisse.\nKasseti mehed kõik kadunud.Praegu maakodus grillin ja taustaks mängib see sama mediator.On küll kõva asi.Jazzi mängib ilusasti.\nEi ole kadunud ma arvan, pigem kõigil töötab ja siis nagu polegi millestki kirjutada.\nIse just madistan detonatsiooniga, Akai GX75 mark2. Kas see just top 10sse mahub, ma kahtlen, aga kui hästi timmida on tulemused päris head.\nMis aga endalegi selgus - sagesuskara võtmine läbivkanalis annab 10kHz+ sagedustel umbes 1dB jagu optimislikkumat tulemust. Süüdi selles "pooleldi" diskreetsed pead,\nmis liiga lähestikku ehk siis ühises korpuses. Mitte täiesti eraldi, nagu Nakamichidel. Sellest ka ülekostvus.\nTõsi aga see, et tänapäeval pole vist mõtet väga 0,1dB täpsusi taga ajada. Tol ajal, kui makid tehti, oli ka +-1dB üsna lubatud suurus. Nüüd PC, helikaardid jm täppisteadus..\nIse just madistan detonatsiooniga, Akai GX75 mark2.\nKuidas see detonatsioon avaldub?\nMõõdan tarkvaralise Wow & Flutter mõõturiga. Esiteks reaalajas, siis lasen linti 3-5x läbi. Lõpuks korrutan saadud RMS väärtuse 0,7ga - nagu näiteks Nakamichi puhul ka soovitatakse, kui pole kasutada spets mõõtekassetti. Saadud väärtus ei ole muidugi täpne, aga ligilähedane küll. Olen saanud väärtuseid 0,03%. Nüüd aga jääb vahemikku 0,1-0,15% mis on kinnise trakti jaoks ilmselgelt palju. Vahetanud rullikuid mitmeid kordi - ei anna tulemusi. Erinevad kassetid. Määritud erinevate asjadega toonvõllide laagreid.\nAinuke, mis vahetamata on (kahtlaselt peenike - 4mm) lamerihm hoorataste vahel. Välimus hea, aga...kas see mõjutab detonatsiooni?\nTrakt linti siiski natuke pingutab, samas vasakpoolse rulliku näpuga eemaldamine vähendab veidi ka detonatsiooni. Kummalisel kombel väheneb ka siis detonatsoon, kui toonvõlle enne sisse-välja liigutan - seal nimelt ca 0,5mm lõtk ehk lubatud piirides. Selline tunne nagu oleks toonvõll (kumb?) kusagil laagris endale "randi" kulutanud ja see tekitab detonatsiooni.\nHetkel mõtlengi, kas viimase variandina tellida Thakkerist uus lamerihm. Tänu hoorataste suurele inertsile ei pidavat rihm detonatsiooni tekitama..\nMillist tarkvaralist mõõturit kasutad?\nThakkeri rihmad kipuvad originaalidest oluliselt paksemad ja mõnikord kitsamad olema, ise uuriksin kõigepealt, kas Serigos midagi sobivat ei leidu\n(http://www.ant-audio.co.uk/index.php?cat=post&qry=library)Võimalik ka tulemust salvestada ja seejärel näiteks Excelis analüüsida. Või Save wave, ja saadud fail avada Cool Edit -tüüpi programmiga. Kuna tegu .dat failiga, siis avamisel CE'ga panna (Interpret Sample Format As..) 6kHz ja mono.\nExcelis saab ka .log faili avada, aga õiget ja selget tabelit teha oli päris ebamugav.. Loomulikult saab sellega ka lintmakke mõõta.\nVähemalt minul tõuseb detonatsioon kasseti lõpupoole tunduvalt. Põhjuseid võib olla muidugi mitu - kasvõi see, et parempoolne toonvõll on kulunud üsna läikivaks, kuigi peaks olema mati pinnaga.\nRihmade kohta hea teada, Serigos pakutavad tundusid 4mm laiusega olema ja kuidagi õhukesed. GX65-75-95 originaal on minu teada 6mm laiusega (kui mitte rohkemgi),\nvähemalt piltidelt nii paistab. E-bay's pakuti ka silikoonist rihma. Ei teagi nüüd mida võtta.\nGX-75 mark2 omanikele üks huvitav lahendus (https://translate.google.com/translate?sl=sk&tl=en&u=https%3A%2F%2Fwww.vintagehifi.sk%2Fviewtopic.php %3Ft%3D18). Sarnaselt muutsin ka ise salvestusvõimu ja mõningane ime toimus küll. Teadaolevalt viletsale "tänapäeva" Maxell UR lindile suudab makk nüüd päris hästi salvestada.\nDropout'd siiski jäävad, ei saa sinna parata, kui lint ise kõne salvestuseks mõeldud.\nIdeeliselt muudetakse salvestuse sag.karakteristikut, mis lubab eelmagneetimist tõsta, mis omakorda annab võimaluse lindile kõrgema nivooga (MOL315) salvestada.\nMõngad konkreetse maki kavalused veel, aga see kassetikate üldteema, pole vist siia asjakohane.\nVähemalt minul tõuseb detonatsioon kasseti lõpupoole tunduvalt.\n(http://www.ant-audio.co.uk/index.php?cat=post&qry=library)Kas sa oled kuhugi neid tulemusi lugemiseks ka üles pannud?\nRihmade kohta hea teada, Serigos pakutavad tundusid 4mm laiusega olema ja kuidagi õhukesed.\n(http://www.ant-audio.co.uk/index.php?cat=post&qry=library)Eks mõõda nihikuga üle. Ma ei mäleta, kas ma oma viimasele (veel tegemist ootavale) GX-75-le panin Thakkeri komplekti juba peale või ootab see veel sahtlipõhjas. Kui pühade ajal meelde tuleb, vaatan üle.\nSarnaselt muutsin ka ise salvestusvõimu ja mõningane ime toimus küll.\nKas sa tulemuse muutust (enne vs pärast) ASK-na ka üles võtsid?\naga see kassetikate üldteema, pole vist siia asjakohane.\nAga pane siis see jutt kuhugi sobivasse teemasse ;)\nPõhjalikumalt ikka. Detonatsoon, kusjuures nüüd on isegi viletsam. Kuidas ma selle Excelisse kandsin, vajab meenutamist, foorumides õpetusi pole kohanud.\nASK-d olen üles võtnud päris palju, aga need ilmselt ei näita kuigi selgelt, mida skeemimuudatusega saavutasin. Ehk ainult seda, et päris kõrgetel sagedustel\n16kHz+ tuli langus mõni detsibell suurem. Pealegi avastasin (mis nüüd muidugi ei üllata), et erinevatel kassettidel on salvestuspe vs. taasesituspea kalle\nerinev. Peamine põhjus kasseti korpus ise. Veelgi enam - ühtpidi on kasseti ASK üks, teistpidi teine. Seepärast ongi Nakamichi osadel variantidel salvestuspea\nkalde (azimuth) reguleerimine eraldi tehtud.\nMis aga paremini muudatust kuvab, on MOL315 graafikud. Kes veel ei tea - MOL315 on 315Hz salvestus kuni sellise nivooni, millal 3. harmooniline sagedus viib moonutuse 3%-ni\nehk selle nivoo ja põhisageduse nivoo vahe on umbes 30dB. Konarlik seletus, aga vast ikka õige..\nEt eri tootjate makkide indikaatorite "0dB" (just enne kui punasesse läheb) võib olla erinev, siis Akai GX75/95 puhul on see 250(225)nWb/m. Niisuguse arvestusega ka graafikud.\nNivoo ja helipea kalde paikasättimiseks kasutasin -10dB (IEC Prague 250nWb/m) 315Hz/10kHz testkassetti ABEX TCC-173A.\nEt teine graafik mõnevõrra hiljem mul tehtud, lisasin sinna selguse mõttes overlay'na ka detsibellid ja protsendid.\nSamuti võib väike vahe olla 0dB = 250nWb/m määramisel, seda oli natuke raske eri kordadel samasuguseks ajada. 240-260nWb/m võib olla graafikute 0dB nivood,\naga see ei muuda väga fakti, et uue Maxell UR puhul võit umbes 4dB. Ehk siis lubab samade moonutuste juures 4dB suuremat nivood.\nKa y-telg on erinev!\nLõpuks ka graafik, mis näitab helipea ülekostvust millest enne kirjutasin. Roheline läbivkanal, punane taasesitus hiljem.\nPüüan selgitada kuidas W&F logi teha.\nJuuresolev .xlsx (http://www.rossonex.com/Audio/WF-LOG.xlsx) peaks natuke aitama, kui keegi soovib.\n1. Generaatorist (kasvõi CoolEdit, AudioTester vm) pane käima 3150Hz, W&F programmi aknasse linnuke Save log. Salvesta prooviks paarkümmend sekundit nivooga -6dB ja siis Stop. Programmikausta tekib fail log.txt\n2. Ava Excel (või juuresolev fail ja seal siis sheet2) ja tee aktiivseks lahter B2.\n3. Vali ülemisest menüüst Data - From Text, suuna oma LOG failile ja pane edaspidi Finish ja aknas Import Data - Properties - Owerwrite existing cells - OK. Idee siis selles, et tekstifailist saad kantud kõik kenasti eraldi tulpadesse. Kui kasutad minu faili siis kirjutad vanad väärtused üle (overwrite) kuid graafiku kujundus jääb samaks. "A" tulba jätad vabaks, kuna sekundid mis LOG failis puuduvad paned sinna ise. 1-2-3-4 ja siis "tõmbad" alla, et tuleksid järjestikku. Nii saadki 4 tulpa: aeg, kiirus, RMS ja W&F peak (viimast ma ise ei kasutanud). Minu tulemused tuleb hiljem ära kustutada, et ei segaks. Graafik ise aga on lingitud ka uute väärtustega ja nii tekivadki uued kõverad.\nSee siis mõõtmine läbivkanalis ja loodetavasti ka pisut arusaadav. Natuke täpsema tulemuse saab, kui kasseti sama kohta mõned korrad taasesitada ja alles siis salvestada-mõõta programmiga.\nHiljem võib selle LOG faili endale meelepäraselt ümber nimetada, sest iga uus salvestus tekitab uue log.txt faili ja kirjutab eelmise üle, kui pole ümber nimetatud.\nKes Excelis tugevam, leiab ehk mõne lihtsama meetodi ja kes viitsib mõõta, siis huvitav oleks ka tulemusi näha :-) Veelkord - lintmakkidel saab samamoodi mõõta.\nVaatasin karbis oleva Thakkeri GX-75 rihmakomplekti (kasutamata, lamerihm Thakkeri kirjadega) üle - lamerihm on 4,3 mm lai ja ca 0,55 mm paks.\nSamas karbis on mul eri mõõtudega Serigost võetud rihmasid - laius 6 mm ja nimipaksus 0,6 mm, mis mulle oluliselt rohkem sümpatiseerivad.\nTegelikult peaks selle arutelu viimane ots mingis eraldi (Akai GX-dekid) teemas olema - siit "top 10" teemast ei leia keegi seda teavet üles.\nAga äge ,et keegi veel kuulab kassetti.Eesti kogu tänaseks päevaks üle 1000 kerkinud.Lääne muusikaga ca 7000.Aga 3 aastat tagasi tõmbasin joone alla.Asi kasvas üle pea.Pole pooligi kassette kuulanudgi.Enam juurde ei hangi ja kui pensile lähen siis hakkab vaatama ja süstematiseerima.Kurbusega pean teatama ,et eumig läks müüki.Linnas polnud kahte makki vaja ja alles jäi revox 226s.Jah musta värvi kuldsete kirjadega iludus.Määravaks sai ikkagi lõpuks revoxi super mehaaniline osa.Eumig ei suutnud enam vanemaid linte mängida.Praegu kuulan maal Mediatoriga Uuno Loobi kahest kassetti.Mõnus ,hea sound.Just jaanipäevale mõeldud.Aga kas see akai ikka on väärt sellist aega ja vaeva.Mina otsiks vanema pioneeri.Sellel on rohkem potensiaali.Aga müts maha ikkagi sellise ehituse ees.Edu kassetimeestele.\npuhastel jaapani mudelitel (jaapani turu jaoks) on arvatavasti kaks toitekat . jaapanis on kaks pinge ja sagedus süsteemi korraga. sellest siis kaalulisa.\nAga kas see akai ikka on väärt sellist aega ja vaeva.\nEi hakka teiste eest rääkima, kuid minu jaoks on tegemist ühelt poolt peenmotoorika treenimisega ja teiselt poolt intellektuaalse harjutusega teemal "no mida sellest tükist nüüd siis kätte on võimalik saada" ;)\n"Kuulamispositsioonis" on hetkel TEAC V-7010.


Soodustuse muutumine parvlaevadel üllatas saarlasi - Saarte Hääl\nOLE VALVAS: Parvlaevale minnes saab sõidukile sooduspileti vaid Saare maakonnas elav isik ehk sõidukile pileti ostev juht, kes on kantud sõiduki registreerimistunnistusele.\nSaarlase soodustariifi alla teoreetiliselt mineva sõiduki juht võib nüüd piletikassas avastada, et temalt küsitakse kolmekordset hinda.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) hakkas koos TS Laevadega tõlgendama saarlaste sõidukitele soodustuste andmist sedapidi, et paljud sõidukid senistel tingimustel enam soodustust ei saa.\nMKM-i väitel tingisid uue tõlgendamise saarlase sooduspiletiga tihti ettetulnud pettused. Soodustuse andmise määrusest ja selle seletuskirjast MKM-i tõlgendust otsesõnu välja ei loe. Ministeeriumist selgitati, et käitutakse vastavalt sellele, mida soovis määruse kehtestaja. Saarte Häälele on imestust uute reeglite üle avaldatud mitmel korral. Üliõpilane Paul sõitis nädal tagasi mandrile.\nKuressaarde sissekirjutatud noormees kasutas venna autot. Vend on samuti Kuressaarde sisse kirjutatud ja seega oleks auto nagu õigustatud saarlase soodustust saama. Venna auto passi Paul kasutajana märgitud ei ole.\nOle ise autos!\nEelmise vedaja ajal tuli tõestada, et auto passis olevate omanike või vastutavate kasutajate elukoht on Saare maakonnas, väljastati kliendikaart ja kassas pidi vaid seda näitama. Nüüd näitas Paul Kuivastus auto passi ja oma ID-kaarti ning maksis auto eest koos pühapäevase lisatasuga 12 eurot 60 senti tavapärase 4.20 asemel.\nTS Laevade pressiesindaja Sirle Arro kinnitas, et nemad täidavad ainult määrust. MKM-i avalike suhete juht Rasmus Ruuda ütles, et selline kord pidanuks kehtima kogu aeg. Eelmise vedaja piletisüsteem polevat lihtsalt võimaldanud seda kontrollida. Väinamere Liinidest lükati Ruuda väide ümber ja viidati samuti määrusele, mille järgi ei pea auto eest vastutaja ja sellega parvlaevale sõitev juht olema sama inimene.\nNimetatud määrus sätestab saarlase soodustuse kahes paragrahvis. Ühes öeldakse, et sõidukile saab soodustuse, kui sõiduki registreerimistunnistuse kohaselt on sõiduki omanik, vastutav kasutaja või kasutaja füüsiline või juriidiline isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht või äriregistrijärgne asukoht on Saare maakonnas. Teine paragrahv ütleb, et eelpoolmainitud sõiduki juht võib tasuta sõita.\nRasmus Ruuda sõnul tuleb määruse seletuskirja järgi siin olukorda tõlgendada niimoodi, et kodanik, kes tegelikult autole pileti ostab ja parvlaevale sõidab, on ka kas sõiduki omanik, vastutav kasutaja või kasutaja. Sellise süsteemi peale on ehitatud üles TS Laevade piletimüügisüsteem.\nPätid tegid karuteene\nRuuda sõnutsi kasutasid paljud inimesed eelmist süsteemi, kus autol oli kliendikaart ja selle juhti tegelikult ei kontrollitud, kurjasti ära.\n“Igasugune trikitamine ja soodustuste saamine isikutel, kellele soodustused tegelikult suunatud ei ole, vähendab riigi sissetulekuid,” ütles Ruuda ja selgitas, et see omakorda vähendab piletitulu, mis tähendab jällegi vähem reise. Kui palju riik kahju sai ja kuidas pettureid tuvastati, Rasmus Ruuda, vaatamata korduvale küsimisele ei öeldnud.\nLisatud: 22.10.2016 / 02:06\nOi oi, pätid tegid karu ja veel teene, mida kradi teene on teinud riik saarlastele! Häbi! Häbi! Ja veelkord häbi. Usaldus on kadunud. Ja siis sellist riiki peame usaldama?\nLisatud: 22.10.2016 / 02:50\n“Ruuda sõnutsi kasutasid paljud inimesed eelmist süsteemi, kus autol oli kliendikaart ja selle juhti tegelikult ei kontrollitud, kurjasti ära.” Ei saa aru, kas kliendikaarti sai duubeldada lisakaardiks, miks peaks saarlase autoga või kaardiga üle sõitma mandril elav inimene? Isegi kui mõni kasutas kaardivahetustehnikaid, siis see oli neile endile tülikas.Samas kõik mandri inimsed, kes sooduspiletit tahavad, saavad ju end Saaremaale sisse kirjutada, aga reaalselt elavad nt Pärnus, lihtsalt külastavad tihti Saaremaad. Jah, nende maksud tulevad siis saarde, aga neil ikkagi odavam soodustuse võrra. Ehk pm ei saa pihta, miks peaks sooduskaardiga trikitama, saarlastel endil seda vist enam vaja kui mandril elavatel, oletame, et mandril elav kasutas saarlase sõiduki sooduskaarti, kui saarlane seda vajab, siis kuidas ta selle jälle kätte saab, postiga? Ehk trikitamine töötab siis kui saarlane võttis kaardi, kuid reaalselt hakkas üle sõitma mandril elav inimene, samas palju ta üle sõidab turismi eesmärgil, vaevalt et iga kuu? Ehk seega kui mandrile kolinud ja seal elav saarlane tahaks nt saarel elava sooduskaarti kasutada, siis isegi see on pikemas perspektiivis tarbetu, sest mida ta siia pidevalt sõidab, kui kodu mujal, tööd siin pole. Ehk trikitades, mis on metsik kaardivahetuste peavalu võidaks ikka äärmiselt vähe. No mandri elanik ei sõida siia reaalselt nii palju, et keegi pikemalt talle enda kaardi annaks, saarlased tahavad ise sõita. Kokkuvõttes, mis vahet seal on, kas sõidab saarlane enda autoga või ta annab oma sõiduõiguse mandri autole, kasutus sellest ei suureneks, pigem väheneks. Kui saarlane ise õigust ei kasuta säästaks eurosid riik. Mandri inimene reeglina (turism, sõbra sugulase külastus) sõidab igal juhul vähem praamiga kui saarlane, kes teeb nt mandri kaubamajades sisseoste, sest siit pole võimalik kõike saada. Seega peaks riik olema õnnelik kui kaarti kasutab mandri elanik, saarlane sõidab ikkagi rohkem üle. Kaardi kasutamine mitme inimese sõidukil on tülikas ja mõttetu, sellest saadav kasu pole märkimist väärt. Saarlane, kes sõidab ise üle ja kellel on kaart, tal puudubki võimalus kaarti laenutada, küll aga saab kaardi kasutada anda penskar või inimene, kellel on auto, kuid ei kasuta seda ülesõitmiseks.\nLisatud: 22.10.2016 / 02:54\nSain aru nii, et kui kasutan saarel või mitte saarel elava inimese autot, aga ise olen saarlane soodust ei saa. Mida see sõiduk muudab, äkki sõber andis kasutada, rentisin? Ehk kui autot ei oma kasutan renditud autot, jään soodusest ilma, kuigi olen saarlane; tehnilises passis pole kirjas?!\nLisatud: 22.10.2016 / 02:57\nVastutav kasutaja. Ehk siis rendiauto puhul olen sunnitud lepingut näitama kolmandale osapoolele, mis reeglina on lepingus keelatud. Minu ja rentija vahel sõlmitud leping ei ole TS asi.\nLisatud: 22.10.2016 / 07:34\nLeping ei loe. Jutt käib tehnilisest passist. Rendiautoga ei saa.\nLisatud: 22.10.2016 / 07:37\nMis vahetustehnikad? Mina elasin mandril, lasin saarlasest naabrimehe oma auto kasutajaks märkida, tegin endale kaardi ja söidan palju tahan. Miks midagi vahetama peaks?\nLisatud: 22.10.2016 / 07:48\nViimane aeg et saaremaa astub eesti vabariigist välja….\nLisatud: 22.10.2016 / 08:31\nNüüd ongi parvlaevaliikluses suursaarete ja mandri vahel TÄIELIK MONOPOL — teenuse osutaja ja teenus tellija on üks ja sama isik.\nKirjutise Saarlased laevafirma tegevusest nördinud, vedaja süüdistab ilma kus mainiti ka jamasid soodustustega juurde kirjutasin kümmekond päeva tagasi kommentaari:\nLisatud: 11.10.2016 / 06:20\nTS Laevad rikub majandus- ja taristuministri määruses Piletihinnad ja sõidusoodustused avaliku teenindamise lepingu alusel teostataval liiniveol Kuivastu-Virtsu, Rohuküla-Heltermaa ja Sõru-Triigi parvlaevaliinidel § 5 kehtestatud nõudeid.\nPöörduks sellel teemal kellegi poole aga KELLE?\nLahendus on ju ette teada — selle asemel et sundida endale alluvat äriettevõtet täitma määruses sätestatud korda, muudab minister varsti oma määrust.\nJa tulen nüüd selle sama kommentaari juurde tagasi. Määrus on Riigiteatajas ikka kehtivana üleval. Ei “kehti” see aga reaalses elus. Kuidas on see võimalik? Vastus peitub eelmise kommentaari küsimuses: “Pöörduks sellel teemal kellegi poole aga KELLE?”\nLisatud: 22.10.2016 / 08:32\nOtsime siis selle KELLE üles!\nTS laevad ootas aasta alguses maavanematelt, milliseid sõidusoodustusi maavanemad soovivad näha parvlaevaliinidel. Juhtisin juba toona tähelepanu, et soodustused paneb paika MKMi minister, mitte maavanemad või vedaja ning nüüd ongi olukord käes — peale “Piletihinnad ja sõidusoodustused avaliku teenindamise lepingu alusel teostataval liiniveol Kuivastu-Virtsu, Rohuküla-Heltermaa ja Sõru-Triigi parvlaevaliinidel” kinnitamist veebruari kuus, oli maavanem Kaido Kaasiku seisukoht selline: http://arhiiv.saartehaal.ee/2016/03/05/maavanem-soidusoodustust-kuritarvitatakse/ ning TS Laevad teeb nagu Kaido Kaasik soovib, mitte nagu minister on ette kirjutanud.\nLahendus on ju ette teada — selle asemel et sundida endale alluvat äriettevõtet täitma oma enda määrusesmääruses sätestatud korda, muudab saamatu minister varsti oma määrust.\nLisatud: 22.10.2016 / 09:04\nAh, et üllatas saarlasi (pealkiri)? Ei üllatanud, vaid tegi hinge täis ja solvas!\nLisatud: 22.10.2016 / 09:11\nJa toon ära ka selle hetkel kehtiva § 5, et kõik saaks ise otsustada, kuidas seda on võimalik kuidagi “teisiti” tõlendada, kui asi selgesõnaliselt kirjas on:\n[RT I, 27.01.2016, 7 – jõust. 01.02.2016]\nTS Laevade müügijuht lahkus liiga suurele koormusele viidates ametist — lahkub enne, kui peab hakkama vastutama oma ebasedusliku käki eest!\nLisatud: 22.10.2016 / 09:12\nMa olen üllatunud miks Volli juba ei tööta Eesti Ekspressis uuriva ajakirjanikuna\nLisatud: 22.10.2016 / 09:36\nPööbel paanikas – ei saa enam varastatada\nLisatud: 22.10.2016 / 10:03\nSaarlased, ühinege ükskord ja võidelge lõpuks omale, oma lastele ja lastelastele ükskord välja see tasuta ülevedu ja eelis praamile pääsuks.\nSaagem siis ükskord põhjamaade tasemele!\nLisatud: 22.10.2016 / 10:23\nEi no meil ju lähevadki kõik hinnad ja maksud põhjamaadele järele,aga millegipärast pensionid,toetused ja palgad lihtsalt ei jõua järgi.Sa ju ise tahad saare peal elada,mis riigiisadel sellest.Saarlased ühinege ja lähme Rootsi või Soome ühisvallaks,nagunii pooled inimesed seal tööl,miks ka mitte kõik sinna.\nLisatud: 22.10.2016 / 10:37\nNõustun mandrisaarlase ettepanekuga. See on tegelikult õudne, et lapsed, kes soovivad hoida kontakti oma vanemate või vanavanematega ja neid nädalavahetusel külastavad, peavad üleveo eest maksma rohkem kui näiteks Soome sõitmisel. Kas keegi arvab, et novembri või veebruari nädalavahetusel sõidetakse saarde turismireisile? Kes sellest võidab, et vanemaid külastavad lapsed nädalavahetuse juurdehindlust maksavad? Mis see sõnum üldse on? Ärge sõitke? Kolige kõik saarelt minema? Sest normaalset ühendust ei suudeta korraldada?\nLisatud: 22.10.2016 / 10:42\n……üks on ikka kindel,et siinses riigis tuleb enda eest võidelda ja seista pea igas probleemis.See näitabki meie ametnike taset teha oma tööd PEAGA…????Seda vist ei ole seal õlgadel?Jah,tuleb nõuda silla ehitust ,see muudab igasuguse kammaija.Kõik kes ületavad,maksavad ja KOJU SAAS MA IGAL AJAL,MITTE MEIE RIIGI POOLT NÄIDATUD KORRA JÄRGI!SELLE EEST PEAME KÜLL VÕITLEMA,kasvõi\nka piketi abil.Huvitav,mis siis kehtib,kui inimene on haige ja poeg sõidutab roolis minu autol,….milline seadus siis kehtib?Jumal hoidku,neil seal ei ole ikka millegi muuga targemaga tegeleda,kui lollusi välja pakkuda.Mis te ahistate saartel elavaid inimesi.Meil peab olema sama õigus tasuta liikumisele,nagu igal mandri elanikul teedel!\nLisatud: 22.10.2016 / 11:44\nSee on lihtsalt saarlastelt raha välja pumpamine. Ja muud ei midagi riik keeras jälle käki nagu raudteega,lennufirmaga jne.\nLisatud: 22.10.2016 / 11:52\nEga ikka ei pea küll! Saarel elamine tähendabki seda, et sa elad saarel, see, et sul on vaja Tartusse või Tallinnasse või kuhuiganes minna, ei ole mitte riigi asi ja kinni maksta. Kui on vaja, ootad järjekorras kui on vaja, maksad, nii lihtne ongi.\nIgasugu arstide juures käimised on hoopis omaette teema.\nLisatud: 22.10.2016 / 11:56\nKuna ts laevad otsustab niimoodi saarlasi kottida, siis kottige vastu ka. Nii määruses kui ka praamid.ee kodulehel on kirjas, et:\nEhk siis piisab sellest kui auto kasutajaks on määratud Saaremaa ettevõte. Lähed nüüd maanteeameti lehele ja lisad kasutajaks Saaremaa Lihatööstus OÜ või mõni muu saaremaa firma. Ja ongi jokk, sest nad ei saa kuidagi teada, kas sa töötad seal ettevõttes või mitte.\nNautige saarlase soodustust!\nLisatud: 22.10.2016 / 12:05\nMinge väga pimedasse kohta härra Rasmus Ruuda!\nKas ma pean nüüd autopassi kirjutama juurde kõik oma lapsed ja naise kui nad tahavad vahel mu autoga mandril käia???\nLisatud: 22.10.2016 / 12:06\nKui enam ausal teel soodustust ei saa, siis hakkavad inimesed skeemitama ja võtavad ikka omale soodsa pileti.\nEriti üllatas mind aga see, et kui nädal tagasi kassas ärritunult mimmudega seletasin, siis need blondiinid seal teatasid, et olen esimene ärritunud inimene, kellega nemad seal kassas suhelnud on.\nLisaks kõigele tuleks sellised mimmud sealt kassast lahti lasta, sest mitte üks viisakas klienditeenindaja ei nähva kliendile, et: “ahaa, tahate oma venna surma ära kasutada, et odavamat piletit saada”. Mina tahtsin ära kasutada vaid oma õigust sooduspiletit osta. Häbi teil seal kassas olgu.\nLisatud: 22.10.2016 / 12:24\nSee on ikka väga riigi asi, et saarte elanikele samaväärsed haridus-, ravi- jm riigiteenused kindlustada kui mandrielanikele. Niikaua kui need asutused ja teenusepakkumise koht asuvad Tallinnas või Tartus, on ka vaja inimestel sinna sõita. See on kõigi kodanike õigus, sõltumata nende elukohast.\nLisatud: 22.10.2016 / 12:56\nMilleks selline kisa siin üldse. Jah – enne oli parem ja vanasti oli rohi rohelisem ja taevas sinisem jne. Olen nõus sellega, et eelmise vedaja süsteem toimis hästi, graafikud olid normaalsed, praamiga sai üle ja ei pidanud ootama järjekorras. Tõesti oli hea ja aru ma ei saa miks oli vaja seda süsteemi ära lõhkuda kui asi toimis. Ainuke seletus sellele on see, et miks seda vaja läks on riigi vähene kasum.\nSamas ei leia ma küll mingit põhjust virisemiseks, et jälle on piletihinnad kallimad ja soodustust ühel või teisel moel ei saagi. Aga see ei ole ainult siin nii moodi vaid ka paljudes teises firmades. Muidugi oleks mõistlik enne endale üldse selgeks teha, et mida n ö soodustus tähendab? See, et saad mõne euro odavama pileti ei ole veel soodustus vaid see mõni euro n ö soodustust oled sa juba ammu ise kinni maksnud. Ja mis vastuhakku siin üldse loota kui eestlastest ei ole kunagi ühtmeelt vaid igaüks viriseb oma nurgas või kommentaariumis ikka edasi, isegi kui olukord vajaks ehk reaalset rahva pahameele näitamist, läheb ikka kõik täpselt nii nagu siiani on läinud. Vastasel juhul me elaks juba ammu palju paremas ning meile rohkem meeldivamas ühiskonnas.\nLisatud: 22.10.2016 / 13:15\nSee, kui kordad klassikursust viiendat korda, ei tähenda, et 1B automaatselt 5B muutub :-)\nLisatud: 22.10.2016 / 13:40\nTeeme nii,et pühapäeval läeme saarlased köik hoopis ilma piletita peale ! Peaks oma 20-30 autot olema ja korraga ühe paadi peale minema ,julmalt kohe …ja katsugu nad sealt tagasi ajada – see pole nii lihtne,teeks veel seukse segaduse,et panevad heaga vana piletisüsteemi saarlastele tagasi .\nLisatud: 22.10.2016 / 13:52\nMiks vorbitakse valmis kantselliidis seadusi millest, seda keelt mitte valdav, tavakodanik ei saa suurt sotti aga omakasupüüdlikele ametkondadele ( äriühingutele, AS-idele jne. ) annab võimaluse seadust TÕLGENDADA. Kas seadus ei peaks olema vormistatud nii, et see on üheselt mõistetav? Kõigile.\nJa milleks on meil ID-kaardid kui sellest pole mingit kasu? Kui auto pass on vingem dokument minu saarlaseks olemise tõestamisel? No lollusel pole piire, ausõna. Laenan mandrilt sõbra auto ning momentaalselt pole ma enam saarlane!\nLisatud: 22.10.2016 / 13:57\nVollil soovitaks kaugemale minna ja lugeda põhiseadust ( kõige kangem seadus ) – seal nagu öeldud et kedagi ei tohi eelistada ega eristada – praegune saarlaste soodustamine on aga selge eristamine , mis tuleks kohe lõpetada\nLisatud: 22.10.2016 / 15:32\nMinu lapsed on saarel sündinud, siin koolis käinud, mina elan saarel, nemad nüüd mandril. Koduks peavad ikka seda saaremaa kodu, mitte Tallinna korterit. Kui siis reede õhtul koju tulevad, peavad kallima pileti ostma. SEE ON JU TEGELIKULT VALE; SAAGE MINISTRID SELLEST ÜKSKORD ARU!!!\nLisatud: 22.10.2016 / 15:34\nAh, et ei ole riigi asi kinni maksta – no ikka on küll. Töötan eesti riigi hüvanguks, maksan makse ja kõik koolitused toimuvad ju saarelt väljaspool, mille sõidud enamasti oma raha eest kinni maksan k.a ülesõidud.\nHakkame nõudma siis, et erinevate valdkondade koolitajad saarele tuleksid. Millegipärast vastatakse sellistele nõudmistele ei-tavalt, mis sest, et Saaremaalt sõidab mandrile kuni 20 inimest. Lihtsam on 2-3 koolitajal ju kohale tulla. Mandril elavatel inimestel ei ole aimu, mis tähendab kell 4 üles tõusta, et kell 6 sõitma hakata, 4 tundi sõita, siis 8 tundi koolitusel istuda ja pärast sama rada tagasi tulla. Hea, kui praamid graafikus sõidavad, saab vähemalt midagi planeerida.\nJah, elan Saaremaal, see on minu kodu, kuid mispärast ma pean kannatama omas kodus elamise pärast? Ülesõit üle väina peaks olema sama, mis maantee Võrust- Tallinna – seega on praamisõit maanteepikendus, mitte 3x tasu autoveo eest!\nLisatud: 22.10.2016 / 16:13\nTuulelaevadega oli nii, et Saaremaalt renditud autoga sai kasvõi indiaanlane soodukat, mandrilt renditud autoga ei saanud ka saarlane mingit soodukat.\nLisatud: 22.10.2016 / 16:49\nEi pea aga hakka lihtsalt ausaks inimeseks. See on kindlasti tohutult raske sinusuguse jaoks aga proovi vähemalt!\nLisatud: 22.10.2016 / 16:51\nVarja erutust. Elad mandril, maksad vastavalt! Üllatab, et nii palju suvalisi sulisid on ikka meie riigis!\nLisatud: 22.10.2016 / 17:13\nKirjutagu siis Saaremaale sisse ennast, va aatelised saarlased, aga ei, Tallinnas tahavad nad saada oma osa tasuta transpordist vms.\nto to voll\nLisatud: 22.10.2016 / 17:45\nto voll, ütle, mitme silla peal Sina silla ületustasu maksad?\nTuleks kõigile sildadele kehtestada sillamaks, ahoi mandrikas!\nLisatud: 22.10.2016 / 17:47\nkrt mandrimees sõidab tallinnast tartusse koju või vastupidi tasuta ja saarlane va loll peab köigepealt sadamas vahtima mitu tundi ja selle eest veel maksma et üle sõidab, kuhu jääb võrdne kohtlemine!!!????\nLisatud: 22.10.2016 / 17:53\nEhitage sild ja jääb kisa väiksemaks ja vaiksemaks!\nkogu see praamindus ja teeedeehitus peaks olema ühes katlas ja tasuline (aasta-kuu või muu maks vahet pole, sest kütuseaktsiisi noolib riik nagunii oma eelarvesse) siis oleks asjal mingi loogiline jume aga praegu toimub saarlaste diskrimineerimine nende endi nõusolekul!\nLisatud: 22.10.2016 / 17:54\nsee ongi asja point!\nto to to voll\nLisatud: 22.10.2016 / 18:04\nHuvitav ei teadnudki et saarlased maksavad kusagil mandril sõites sillamaksu !Aga praamil peab mandrikas millegipärast 3x rohkem maksma , kuigi makse maksab saarlasega ühtemoodi\nMinu meelest tehakse siiani kõik selleks, et siit rahvast aina rohkem välja rändaks ja saaremaa üha kaugemaks ääremaaks muutuks, kuhu keegi niisama heast peast tulla ei taha.\nTõesti, ka minu lapsed on hakanud üha vähem kodusaart külastama, sest see kuradima planeerimine ja kalendri järgi elamine on noortele inimestele tänasel päeval ajast ja arust, nagu sõidaks kuhugi väljamaale. Kahju, et sellest meie poolt valitud ning riigi poolt paika pandud ametipulgad aru ei saa.\nLisatud: 22.10.2016 / 18:19\nTegelikult on tähtis ju see, et millal see jama korda saab. Seadused määrused on täitmiseks isegi riigiettevõtetele ja see asi on mustvalgelt ka määruses kirjas. Asja kiirendamiseka võiks näiteks Andres Tamm (või mõne teise) advogaadibüroo kaudu ühishagi ette valmistama hakata. See seadusevastaselt saarlastelt varsti kuu aja jooksul ära korjatud raha on päris suur summa, inimesed saaksid raha tagasi ja advokoodid ka teenistust. Lisaks motiveeriks see vedajat ka veo korraldamise aluseks oleva dokumendi läbi lugema.\nLisatud: 22.10.2016 / 19:13\nMinu arvates võiks Leedo saarlasi ja hiidlasi edasi vedada ja TS Laevad vedagu mandri omi. Miks selline eristus, sest riik ei hooli saarlastest ega hiidlastest. Sellist riikliku firmat pole meile küll vaja.Leedo sai riigilt mida soovis aga keegi ei jäänud vedamata.\nLisatud: 22.10.2016 / 20:50\nPange krt. Tartu maantee ka tasuliseks, siis räägivad kohe teist juttu. Väina ületus peab olema maantee pikendus ja kõigile tasuta. jokk.\nLisatud: 22.10.2016 / 21:16\nLisatud: 22.10.2016 / 21:19\nÜhishagi tundub päris huvitav! Kui keegi ettevõtlik nüüd petitsioon.ee-sse looks küsitluse kes ühineks, saaks päriselt aimu kui paljud süsteemiga rahul ei ole.\nArvan, et kolmekohaline number oleks juba koht kus majandusminister astub tagasi…\nLisatud: 22.10.2016 / 21:52\nAh, et Saaremaa juba Eesti keskus, arvasin, et endiselt Tallinn on?\nLisatud: 22.10.2016 / 22:09\nÄkki selgitad oma vihapurset “Rehepapp”?\nLisatud: 22.10.2016 / 22:16\nMandril elavad saarlased on tegelikult mandrikad, nii on :(\nLisatud: 22.10.2016 / 22:17\nMis madnripööblite hala siin, häbi teete SAARLASTELE aint. Kui olete nii kövad saarlased, et peaksite oma lolli aruga söidusoodustust saama, kirjutage siis ennast ja oma kallim liiklusvahend Saaremaale sisse. Aitate päriselt ka saare elule kaasa, aga ei. Aint ulguda on vaja.\nLisatud: 22.10.2016 / 22:33\nPetitsioon on rohkem meelelahutus. Kui nii mustvalgelt eiratakse kirjapandud määrust, siis ma näeksin siin, et keegi lihtsalt võtaks asja ette, nt kasvõi see EKRE kommuun, kokku leppida tuleks ainult ühisfinatseerimises. Saarte Liinid annaks kindlasti hagi sisse, kuid neil puudub huvi hetkel.\nLisatud: 22.10.2016 / 23:12\nmuidu sattusin ikka korda kuus kodusaarele aga kogu see trall on ära tüüdanud ja segane. Parem puhkan Tallinnas, kui passin praamijäriekorras ja maksan loollimakse.\nLisatud: 23.10.2016 / 00:22\nMillest see kära? Nädala eest ostetud pileti peal on nii reisija soodus kui ka sõiduauto soodus, nii edasi kui tagasisuunal. Veider, et enne pole sõiduki soodust olnud.\nAga eks sulid teevadki rohkem lärmi?\nTotu Kuu tagumiselt küljelt\nLisatud: 23.10.2016 / 06:46\nKuni eelmise nädalani olid siis suli?\nLisatud: 23.10.2016 / 07:27\n“to voll 22.10.2016 / 13:57” soovituses on tegelikult iva sees — asja tuleb vaadata ka kaugemalt. Muidugi samas sellist jama, nagu ta kirjutab, Põhiseaduses ei ole ja ta ise eksib ka enda pseudotõe vastu “eelistades ja eristades” oma soovitusega eranditult Vollit :)\nKaugemale mineku või vaatamise mõte pole aga paha. Mida siis saame kaugemalt vaadata? Põhiseadus koosneb sõnadest ja ka see määrus, koosneb sõnadest ning kogu see asi koosneb ja keerleb sõnade ümber. Sõnadega antakse edasi mõtet ja segase sõnastuse korral saab asju mitmeti tõlgendada.\nSee määrus on väga lihtsa sõnastusega ja seda ei saa kuidagi nii tõlgendada, nagu TS Laevad seda teeb. Küll on aga siin kommentaariumis mitmed kommentaarid lähtunud lihtsalt ühest sõnast — “soodustus”.\nMujal (nt Riigikogus ja valitsuses) on lisakulude kompenseerimiseks kuluhüvitised aga selle määruse järgi on saarlastel sõidusoodustused — pensinäridel on ka Haigekassa poolt hambaproteeside hüvitis, mitte hambaproteeside soodustus, Töötukassas on töötuskindlustushüvitis, koondamishüvitis, pankrotihüvitis jne jne? Ja nagu oleks õigustatud küsimus, miks eelistatakse saarlasi andes neile sõidusoodustuse?! Kui aga sõnastada see ümber, et asja sisuline mõte ka välja tuleks, nt mandrieestlastega olukorra võrdsustamiseks osaliselt kompenseeritakse saarlastele saarelisest elupaigast tingitud suurem transpordikulu Eesti Vabariigi hüvedest osa saamisel, siis pole see mingi kellegi eelistamine või soodustamine vaid lihtsalt riiklik regionaalpoliitiline tasakaalustusmeede.\nLisatud: 23.10.2016 / 08:09\nJa tegelikult on saarte vaheline praamiliiklus MAANTEE ,mille eest ei tohiks üldse raha küsida.Eriti veel Eesti riik.KuiEI OLE MEIE TEEDELE KEHTESTATUD MAANTEEMAKSU ,SIIS EI TOHIKS KA SAARTE ELANIKE JA ETTEVÕTJATE MANDRIVAHELISE LEIIKLEMISE EEST RAHA KÜSIDA,see ettepanek tuleb Presidendile saata.\nLisatud: 23.10.2016 / 08:11\nSeda ennegi juhtunud kui pööblil varastamise võimalusi piiratakse ja sellele lame räuskamine järgneb!!!\nLisatud: 23.10.2016 / 08:36\nMida president selle ettepanekuga peaks tegema?\nLisatud: 23.10.2016 / 08:54\nProbleem on veelgi laiem.\nSajandivahetusel hakkas üks seltskond looma Eesti saarte seadust. Riigikogus peenhäälestati sellest Püsiasustusega väikesaarte seadus, mis …sätestab erisused, mis tulenevad püsiasustusega väikesaarte saareliste tingimuste eripärast ning ei ole sätestatud teiste seadustega.\nPüsiasustusega väikesaarte seadus puudutab ainult saari Abruka, Kihnu, Kessulaid, Kõinastu, Manija, Osmussaar, Piirissaar, Prangli, Ruhnu, Vilsandi ja Vormsi aga kui suurt osa Eesti elanikkonnast?\nKõigil saartel elab üldse ainult 3% Eesti elanikkonnast aga nendel loetletud väikesaartel omakorda elab ainult 3% saarlastest — 97% saarlaste (ehk Hiiu-, Saare- ja Muhumaa elanike) kohta pole Eestis mingit erisust saareliste tingimuste eripärast tingituna!\nKahjuks on hetkel asjaga ka pea lootusetult hiljaks jäädud ja iga erisusega eraldi tegelemine ei vii asja mitte edasi, vaid põlistabki tatinokkimise jäädavalt. Kabelimatsu paneb see “haldusreformi” nime alla toimuv jama ja seda just Saaremaal –, väikesaari see üldse ei puuduta, Muhumaa jääb sellest puutumata ja hiidlased vähemalt võitlevad enda olemasolu õiguse eest ja püüavad leida kõigist kehvadest lahendustest vähemkehva. Saaremaaga on aga …\nSeadusi austav kodanik "Pätile"\nSaan aru, et su mõttemaailm ja analüüsivõime on stampides kinni ja kõike ning kõiki võtad OMA maailmavaatelise piiratuse järgi. Õnneks ei koosne veel(vähemalt saarte)kogu elanikond sinusugustest pättidest(=kartellierakondade palgaline Rops-Röökur) või sinu sõnutsi “pööblist”. Enamik elanikest on saanud kodust kaasa aksepteeritava lastetoa, koolist hariduse ja elult hariTuse. Siit ka leppimatus teerulli- ja vargapoliitika suhtes, kui oled ÜLEÜLEÜLDSE võimeline millestkigi peale oma pröökamise aru saama. Igaks juhuks siia ka üks rahvatarkus: SEE “linnuke” kes varakult valjusti siristab, võib õhtuks kassi pe..es olla ….\nLisatud: 23.10.2016 / 09:29\nEhk siis teiste sõnadega:\nSaarte, kus elab ainult 0,03×0,03=0,0009 ehk ≈ 0,01% Eesti elanikkonnast, on raamseadus saarelise omapära kohta ja on selgelt paigas:\naga 97% saarlaste (ehk 3% Eesti saartel elavate Eesti Vabariigi elanike) puhul pole mingit “saarelist erisust” saarelisest elukohast lähtuvalt ja iga üksiskjuhu puhul tuleb eraldi “tõestada, et sa ei ole kaamel”.\nLisatud: 23.10.2016 / 09:32\nSaarlased ei kurvasta väga kliendikaardi kadumise üle. Saab ju ID kaardiga samahästi sissekirjutuse tuvastada. Nüüd siis tahaks teada, milles pättus seisneb?\nLisatud: 23.10.2016 / 10:26\nKuigi kliendikaart on mõistlikum lahendus, mitu asja üheskoos, pole vaja mässata ID kaardiga, pangakaardi pin koodiga, auto passiga, elavas järjekorras, kus on tavaliselt kiire, tuuline, mitu dokumenti näpus. Saate te üldse asjast aru?! Teil Tallinnas toimub kõik tunniajase varuga enne laevade väljumist, enamasti broneeringutega.\nJa nüüd mingi noor tüüp viskab õhku kahtlustuse, et toimuvad pettused… Kelle huvides siis? Ainus huviline oleks siis ju ikka see va mandriinimene. Aga miks see saarlaste probleemiks on tehtud? Autopassiga ostu sidumine on teine “ämber”.\nLisatud: 23.10.2016 / 10:37\nSaarlased kätest kinni ja Toompeale olgu sild valmis tehtud.See tsirkus mis toimub ei lõpe,see rahade kantimine ühest taskust teise läheb juba üle igasuguse piiri vahet pole kelle omad on laevad.Ainult sild päästab sellest jamast ja see peab tulema.\nLisatud: 23.10.2016 / 11:04\nLisatud: 23.10.2016 / 11:23\nTäiesti jobu kari! Kurat makske ise oma koju sisse astumise eest 15€? 10 päeva ja pool palka läind. Kas meil on siin saarel siis tõesti nii head palgad? Nii vihaseks teeb, et ei tea mida kuradit nagu????\nLisatud: 23.10.2016 / 11:38\nMiks peaksin mingi EAJ-e lõusta vahtimisega oma tuju rikkuma?\nLisatud: 23.10.2016 / 12:08\nkas nüüd autod on ka saarlaseks tehtud? et ääremaatumine ja väljaränne nii hirmutav ei tunduks. täiesti hull mis toimub. midagi peab muutuma hakkama ja kiirelt!!!\nmääruse seletuskiri ei ole määrusest ülem, wtf!\nLisatud: 23.10.2016 / 12:11\nAhhaa- saarlaste palgad siis nii suured et 15 euri ei jõua maksta , aga 1500 sillaületuse eest jõuaks – u selline tuleks sillaületustasu ju arvestades silla hinda\nLisatud: 23.10.2016 / 12:14\nKuidas suli? Eelmine ülevedaja ei teinud vaikimisi sõidukisoodustust ja vähese vajaduse tõttu pole taotlema kah taibanud hakata.\nAga kõige valjemini nõuavad tasuta teenindust igasugused sahkerdajad. Ise ka tasuta midagi teete?\nto:Seadusi austav kodanik "Pätile"\nLisatud: 23.10.2016 / 12:23\nKohe näha, et “haritud” inimene on tõsiselt vaeva näinud “suleteritamisega”. Peab ikka mõnel tõsine probleem olema, kui tema varastamise skeemidele on kriips peale tõmmatud!\nVargaseadusi mitteaustav kodanik to"seadust...\nLisatud: 23.10.2016 / 13:51\nKui mina varastan, on SINU, kui kodanikul viimane aeg kiiremas korras vastavate organite poole pöörduda. Kuriteost (antud juhul siis väidetavalt vargusest)mitteteatamine on krim. korras karistatav, kui kuriteole kaasaaitamine. Seega nüüd ruttu teadet edastama. Isikuandmed ja IP aadress on toimetusel teada. Omalt poolt luban, et ootan nii kinnipidajad, kui sinu ära.\nLisatud: 23.10.2016 / 15:00\ntäiesti perses see eesti elu, mida rohkem tegusaid ja tarku inimesi eestist lahkub, seda suuremaks tundub muutuvat lollpeade kontsentratsioon eestis.\nLisatud: 23.10.2016 / 17:49\nPisisulil jääb õigust ülegi. Ei ole mõistlik politseid üle koormata ja ega sellised ei võta õppust ka. Nõukaaja kombed on mõne inimese eetikale ja moraalile pöördumatult mõjunud.\nLisatud: 23.10.2016 / 18:10\nkontsentratsiooni koha pealt on muidugi õigus, aga kas selle väikse sullerduse paari euro pärast tasub nii pöördesse minna\nLisatud: 23.10.2016 / 18:30\nLoe mu vastust, motiiv kliendikaardiga petta on ainult mandriinimestel. Palun lõpeta kiusamine!\nLisatud: 23.10.2016 / 18:37\nSee on kauplemine v kärbse pähe ajamine v mõjutamine v demagoogia v kiusamine v domineerimine või kõik kokku. Normaalsed inimesed ajavad ju pöördesse, eks? Seadust nagu polekski.\nLisatud: 23.10.2016 / 19:56\nei saa santi sundida kui sant ei taha kõndida – kuidas saab (ausa) saarlase kliendikaart motiveeritud mandriinimese kätte!?\nLisatud: 23.10.2016 / 20:02\nNo kuidas saab siis?\nLisatud: 23.10.2016 / 20:49\nKasutan vahel ema autot, auto on saaremaal registreeritud, ema on saarlane, minu sissekirjutus mandril. Ja segadus missugune. Toon näite: Olen mina roolis, ema istub kõrval, siis kasseeritakse minult täis autopilet? Kui ema on roolis siis on autol soodustus?????? Oleks siiski mõistlik, et autol pilet vastavalt registrile. Ja mina maksan oma reisijapileti täishinnaga. Oleks loogiline.\nLisatud: 23.10.2016 / 21:07\nJa sissekirjutus ei tee minust mandrikat, Eesti on liiga väike et inimesi sedasi lahterdada. Võimalik, et hoopis maksude laekumine ja sellest tulenevalt inimeste lahterdamine on aegunud-iganenud moodus ja oleks aeg ümber vaadata. Minu lähedased on saaremaal, käin neil abis, osa oma palka toon kohalikku kaubandusse. Ja siis suhtumine, et fui “mandrikas”, maksa raisk, on ikka väga imelik.\nLisatud: 23.10.2016 / 22:42\nNagu arvata oli oledki üks “soojaõhupuhur”: jutu järgi “suur TÖLL” tegelikuses üks armetu lödipüks! Sinusugused “kõvatajad” on ähvardanud kasti lüüja ja mida kõike veel, kui aga asi sinnani jõuaks, et koht ja ajavahemik selline – tule ja jõua oma sõnadest tegudeni, pole ükski si.apea suutnud ennast tegudeni ärgitada. Siiski: niisama lihtsalt sul see asai ei lõppe. Piiizikene päring ja kui IP-aadress teada, saab kohtumine toimuma. Siis jääb sul kaks valikut: kas tõestad oma süüdistusi või …. minimaalselt vabandad avalikult (ja juba oma õige nime all! Seni aga vaata selja taha, kuradi EAJ!\nLisatud: 23.10.2016 / 23:10\nIsegi kui kõik ühtmoodi maksma peaks polda rahul, ikka tahaks kuidagigi eriline olla.\nLisatud: 23.10.2016 / 23:11\nrahu, Kati, abi on teel\nLisatud: 24.10.2016 / 01:46\nRiik ise vusserdab. Pärisssaarlastel võiks olla nt eelis praamile saamisega. Aga kuna tegu on maantee pikendusega ja mitte mingi erilise luksusteenusega, siis piletihindades vahe tegemine kõlab ebaseaduslikult. Ise olen hoopis silla usku. Ja kui seesama riik võimaldaks, laseks oma maksurahast poole saarde anda, aga jälle on riik see, kes ei küündi, kuigi siis see praegu nt tallinna kokku jooksev raha ulatuks rohkem üle eesti – viru-, võru-, või ükskõik millisele maale.\nLisatud: 24.10.2016 / 01:58\nSaarlased peavadki erilised olema, sest praam on nende tee pikendus. Miks peame üldse maksma? Raha on vaja Tallinn Tartu maantee laienduseks aga raha on vaja ka saarte inimeste liikumiseks saarelt ja saarele. Miks ühed saavad tasuta ja teised peavad maksma?Pange siis kõik tasuliseks, sest raha ju antakse igasugu mõttetusteks (näiteid pole vist vaja lähiminevikust tuua)\nKuidas saab meil olla selliseid seadusi, mida on võimalik erinevalt tõlgendada?Kas ei peaks olema asi üheti mõistev?\nSelles artiklis küsiti noormehelt 11 eurot pere auto üleveo eest sellepärast, et ta polnud tehnilises passis kirjas. Mis õigusega? Kust tulevad sellised summad? Bussipileti saan Kuressaare Tallinn liinil soetada alates 8 eurost ja see sisaldab ka ülevedu. Sellise praamipileti hinnaga saab Soomes ka ära käidud aga meil küsitakse 8 km eest sellist raha. Mis ometi toimub?\nKuhu kadus pensionäri soodustus?\nLisatud: 24.10.2016 / 08:59\nTahaks ka teada, kes see 17:49 on? Mingeid argumente pole, lihtsalt lahmib, laimab ja urgitseb…\nÄkki toimetus tahab temaga intervjuud teha?\nLisatud: 24.10.2016 / 09:13\nKui ma Tallinnast üle 30 aasta tagasi siia Saaaremaale kolisin, tundus see praamivärk mulle ahistamisena, aga siis oli vene aeg.\nSelle pika Eesti Vabariigi ajaga pole muutunud mitte midagi, ikka kohalik Saarlane peab passima järjekorras, ei mingit eelist praamile pääsuks, lisaks sellele, veel selle eest maksma!\nAustatud Saarlased, kas Te tõesti pole tüdinud ennast ahistatuna tundmast, et ikka passite ja ikka maksate, milleks on Teil vaja valida selliseid saadikuid, kes on kui hiired urus ja omade eest võidelda ei julge, tehke siis isegi ükskord häält, näidake, et ikka olemas olete!\nLisatud: 24.10.2016 / 10:40\nKas huvitab neid noori n.n.valitsejaid,kuidas keegi saarlane või hiidlane koju pääseb üle mere?Ainult,jah seda RAHA NAD OSKAVAD OSKAVAD KÜLL ARVUTADA,kuidas ikka rohkem ja rohkem seda saada ja siis ka seda tuulde loopida,vastavalt,kuidas kellelgi seal mõistus midagi jagab teha.Pangu ükskord ka vastutus sellele laristamisele,mitte ärgu röövigu tavainimesi ja see ju puhta ülekohus,et tõesti maantee pikenduse eest(selleks nad ju seda ise nimetavad)peavad inimesed maksma.Mandril ei maksta ju ühegi maantee eest sentigi,mille eest siis karistatakse ,ahistatakse saarel elavaid elanikke ja üldse demokraatia puhul peaks ju kestma ühene seadus tasuta liikumiseks igal pool ?\nLisatud: 24.10.2016 / 10:55\nKüll kavatsetakse endi jaoks teha soome vahele ühendust küll euroopa vahele,mida on juba välja arvestatud ,kui väike % seda kasutama hakkab aga selleks on rahad kohe olemas.Miks ei tehta ükskord ometi seda arutusel olnud juba AASTAKÜMNEID?Miks toimub riigis selline korralagedus ja MÕISTUSEGA MÕTLEVATE RIIGITEGELASTE puudumine.SILD ON AINUÕIGE LAHENDUS!vad ära igasugused järjekorrad inimesed saavad liikuda olenemata ilmast ,kellaajast ,et saada mandrile ja koju.Kas see pole siis normaalne?Kus on kinni teie NOORSANTIDE MÕTLEMINE? TEIE POOLT TULEVAD KOGU AEG IGAS VALDKONNAS AINULT NEGATIIVSED TEGEVUSED,VALED OTSUSED,KAS OLETE IKKA ÕIGES KOHAS TÖÖL????\nLisatud: 24.10.2016 / 11:04\nKas 8.40 on juba soodushind või mitte? Varem sai 5€-ga (sõiduauto juhiga).\nLisatud: 24.10.2016 / 12:03\n… uueenduse põhjendus on et “süsteem on niimoodi üles ehitatud”.Kui süsteem tekitab inimestele ebamugavusi, siis tuleb süsteemi ülesehitust muuta ja kogu lugu. Kogu see jutt petturitest näib küll otsitud põhjus olevat.\nLisatud: 24.10.2016 / 13:47\nProgrammeerijatele veidi näputööd ja korras. Vähem kisa rohkem villa. Riik hetkel lihtsalt nöörib ja nöögib.