#ärarääma episood 6: Kas iga inimene peaks elama jäätmevabalt? - Rohegeenius\n10. aug. 2021 kell&nbsp13:27\nLiisa Aavik on püüdnud elada võimalikult jäätmevabalt ning teab, mida iga inimene saaks enda tarbimisest tekkivate jäätmete vähendamiseks ära teha.Foto: erakogu\nTäiesti jäätmevaba elu tundub tänapäeva inimese jaoks midagi ettekujutamatut. Ometi on suurem osa inimkonna ajaloost möödunud ilma probleemideta, millega me täna silmitsi seisame: massiline jäätme- ja prügireostus.\nEestis natukenegi ringmajanduse valdkonnaga sina peal olevate inimeste jaoks ei vaja Liisa Aavik tõenäoliselt suuremat tutvustamist – sisuliselt on tegu kohaliku prügivaba elustiili eestkõnelejaga. Ettevõtja ja blogi Suletud Ring autor leidis jäätmevaba elu ja ringmajanduse enda jaoks poolkogemata, kui otsustas aastaid tagasi proovida nädal aega prügivabalt elada.\nNädalast said kuud, kuudest aastad ning täna viib Aavik läbi ringmajanduse ja keskkonnahoiu teemalisi koolitusi nii ettevõtetele kui ka ülikoolidele.\n#ärarääma taskuhäälingu kuuendas episoodis vestlesime Liisa Aavikuga nii tema teekonnast jäätmevaba elustiilini kui ka sellest, mida iga inimene saaks enda tarbimisest tekkivate jäätmete vähendamiseks ära teha. Samuti jagas ta praktilisi nippe poeskäimise kohta ning rääkis mitmetest müütidest ja hirmudest, mis paljudel inimestel jäätmevaba eluga seoses võivad tekkida.\nNäiteks rõhutas Aavik, et iga inimene ei pea ega saagi täiesti jäätmevabalt elada ning lisas, et tihti ei ole küsimus mitte selles, mida oma jalajälje vähendamiseks tegema peaks, vaid mis hoopis tegemata tuleks jätta.\nSaatejuhtideks olid Eesti Pandipakendi kommunikatsioonijuht Kerttu-Liina Urke ning Geeniuse toimetaja Joonas Alliksaar. Kuula täispikka episoodi Liisa Aavikuga siit!\nMärksõnad: Eesti Pandipakend, pakendid, pakendiringlus, pakendivaba, panditaara


[Forum 2020] Winstrol Pille Valga Eesti: Arvamused Ja Kust Osta? - Slodavinir\nJune 19, 2020 Steroids\tby Jass Eskola\n1 Osta Winstrol Valga Eesti odavaim hind\nWinstrol nimetatakse ka Stanozolol Valga Eesti steroidide maailmast. On võimalik leida oma laua ja viaal vormides Valga Eesti turul. See on populaarne dopingukontrolli steroid kulturistide ja sportlaste Valga Eesti. See toode on üks lemmik võidusõidu sportlased steroidid. See lisab kiiruse ja jõuga. Kasutajatele Valga Eesti annab agility.\nWinstrol on tublid ravivad aneemia ja pärilike angioödeem. Seda kasutatakse ka loomade ja parandab lihaste kasvu, toodab punaseid vereliblesid, suurendab luutihedust ja stimuleerib looma söögiisu. Winstrol on steroid, mis näitab selle mõju üle pika aja. On teada ka narkootikumide suurendada jõudlust. See aitab kasutajatel Valga Eesti eritada keha veest.\nVajuta siia osta Winstrol Valga Eesti\nKuigi keha rasva põletamine Winstrol blokeerib keha rasva mass arengu. Seega on ravim, mida kasutatakse tavaliselt perioodidel lõikamine tsükkel, see kaitseb kõhn keha lihas, kuid oma erilist rasva põletamine omadused on osutunud kindlasti veel. Lisaks keha ehitajad ja muud Valga Eesti sportlasi, kes kasutavad Winstrol, sünteetiline anaboolsete steroidide saavutada ka jõudu.\nSeal ei ole vaja mingit ekstra toode kui ka antiestrogen. See pakub lahja, kvaliteedi välimus Valga Eesti kasutajatele. Nii et see ravim on väga sobilik lõikamine tsüklit. Winstrol on ka soodsad steroid naiste tõttu vähem kõrvaltoimeid kui muud steroidid. Juuste väljalangemine, süvendamine hääl ja muud androgeniz on näha negatiivset mõju.\nSee muudab see parem naiste kasutajate hulgas Valga Eesti. Kui annus, püsiv erektsioon või kliitori suurenemine või valud kehas magamiseks, peavalu, raske üle võtnud hääl muutub võib näha. Winstrol saab kombineerida paljusid Testosteroon steroidid ja muud anaboolsed steroidid Kulturismi maailm Valga Eesti.\nOsta Winstrol Valga Eesti odavaim hind\nKui teil on koosneb meelt osta Winstrol Valga Eesti, siis me oleme uhkusega kinnitada, et meie apteekide võivad pakkuda teile kvaliteetset steroidid parimate tootjatega. Keskmine online hind Stanozolol suulises vormis meie juriidiline apteegis on 0,35 $ eest 1 tablett / 10mg- ja $1 kohta 1 tablett / 50mg. Meil on hea meel pakkuda erilist Winstrol hind Valga Eesti hulgi tellimusi.\nKust osta suuline Stanozolol Valga Eesti valides peaksite olema väga ettevaatlik. Hiljuti suurenenud müügimahule ilmne võltsinguid ja petturid. Nii et kui soovite osta steroidid ddd – külastage meid. Meie poe pakub ainulaadset võimalust osta Karupoeg kvaliteedi, parima hinna garantii ja nõuetekohane konfidentsiaalsus.\nMeie maine aastat teeninud ja nüüd hoolikalt hoitakse kõrgel tasemel. Meie püsikliente Valga Eesti kommentaare saab kergesti kinnitada usaldusväärsuse ja kvaliteedi ravimid. Oleme avatud ööpäevaringselt ja seitse päeva nädalas. Kaotad korraks, suuline Winstrol mõistliku hinnaga osta kohe!\nOlles dihüdrotestosteroon derivaat, tal on hämmastav kvaliteedi lihaste kasvu mõju ja samal ajal palju pehmem aktiivsus. Stanozolol tabletid aitavad kasutajatel Valga Eesti suurendada vastupidavust, jõudu, vastupidavust eriti ajal väsitav koolitused, saada taine lihaste massi ja isegi põletada rasva.\nNagu Stanozolol suulises vormis ei ole hävinud maksa tõttu alküleeritud kompleks, sageli peetakse üsna toksiline maksa. Lisaks Winstrol suulises vormis on üks kõige hepatotoxic uimastitega sportlased kasutavad Valga Eesti. Südame hüpertroofia on võimalik kui sa üledoseerimine. Pidage meeles oma negatiivsed kõrvaltoimed.\nSeega kulturistid Valga Eesti tavaliselt võtta Stanozolol konkursi ettevalmistamisel nädala jooksul ja toitumine perioode. Lisaks odav ja eelarve Winstrol hind teeb seda ravimit kulturismis kättesaadavaks igat liiki kasutajate Valga Eesti.\nNii meeste kui ka naiste kasutatakse lihaste hoone Valga Eesti Karupoeg. See on tõhus igal kujul – tabletid ja süstitavate lahendus. Naised peaksid võtma suuline Stanozolol üksteist päeva (10 mg doosi). See on parim annus, mis võimaldab naistel vältida virilization. Naised, kes võtavad rohkem kui 10 mg päevas, ähvardavad kõrvaltoimeid nagu iga kasutaja mees või naine, kes üledoosid farmaatsiatooted.\n20-30 mg on kõige ohutum ja kasutatud Stanozolol annuste 5-6 nädalat. Kui te olete täpsemate sportlane, võib võtta kuni 50-60 mg päevas. Sellegipoolest, ole ettevaatlik, sa riski ees mõned kõrvaltoimed. Mõned sportlased Valga Eesti osta suuline Stanozolol ning kasutada seda mahuaine etappe, kuid üsna ei ole muljetavaldav sel eesmärgil.\nEnne kui osta Stanozolol tabletid Valga Eesti peaksid teadma, nagu kõik anabolics see ei oma kõrvaltoimeid. SUULINE Winstrol mitte ainult aitab teil ilme ja suurepärane, kuid muudab ka teile paha, kui te võtate seda vales suunas. Olles hepatotoxic ravim, see põhjustab tõsiseid maksa probleeme kui kasutate Karupoeg jaoks liiga kaua ja valesti.\nOsta Odavad Winstrol steroidide ddd, ideaalne lõikamine tsükkel online madala hinnaga. Säästa raha, osta suuline Winstrol Tartumaa Eesti Turi Eesti ja saada parima tulemuse Lihaskude Ehitus.\nAnaboolsed steroidid Raplamaa Eesti. Tavaliselt kasutatakse anaboolsed steroidid on suurendada sportlikku, kuid neid saab pikaajalise tervisekahjustuse. Saada nõu ja toetust anaboolsete steroidide kasutamine.


Lahinguid Sinimägedes võime nimetada rahvaste lahinguks, kus ühelpool oli oma ideaalidega Lääs, teisal aga Ida despootia järglaste sõdalased. Paraku on nüüd püütud ajalugu jalgadelt pea peale keerata, kuna üks osa Läänest oli liidus Ida despootia järglastega. Kuid ega Lääne liidusolek nendega ei tee sissetungijatest veel ingleid, ega võta nende vastu võidelnutelt ära kodumaa kaitsja rolli. Kui Hitleri vastu võitlejatel oli nende kaaslaseks Püha Õigus, siis samasugust Püha Õigust omasid eestlased, soomlased, lätlased, leedulased ja kõik need, kes võitlesid Stalini vallutajate vastu, kes püüdsid vallutada nende kodumaad.\nViis Vaino Kallas, sõnad Virve Osila\nSiin suvepäike sooja valgust kallab,\nta kiired on kui hellad emakäed.\nMaa mälestuste salalaegast paotab.\nOn Püha Altar siin, me Sinimäed.\nTuul kõrgendikul puhub leinapilli,\nsee puudutab me hinge tagamaid.\nMaa õitsetab siin ohtralt tõrvalilli,\nneil õitest nõrgub leinapisaraid.\nSiin murukamar varjab verd ja valu –\ntummtõsine on kauge metsaviir.\nSiit ammu juba taganenud talud,\nja Sinimäest sai Elu-Surma piir.\nKus eesti mehed vapralt, meelekindlalt,\nVeel viimse jõuga hoidsid Eestimaad.\nKas mõistame me nende surmahinda?\nVõi teavad seda need, kes elavad?\nAu langenuile pühas Eesti mullas!\nJääb ajas kestma nende vapper vaim.\nJa Tänu neil, kes siia suutsid tulla,\nkus nende noorus surmahoobi sai.\nSiin seisame ja selgelt tunnetame,\non hindamatu elus iga päev.\nJa lootuses ning leinas aru saame,\n:,:mis tähendavad meile Sinimäed!:,:\nSinimäed ja selle ümbrus on olnud lahingutandriks juba kauges minevikus. Siin on sajandeid puutunud kokku Lääs ja Ida. Põhjasõja ajal said Sinimäed lähtekohaks Karl XII rünnakutele Peeter I vastu. Esimeses Vabadussõjas olid need arvestatavaks sõjatandriks Narva vabastamisel. Küllap sai neis lahinguis oma nime ka nüüd tuntud Grenaderimägi.\nNüüd seisid siin Fedjuninski ja Starikovi diviiside vastas Felix Steineri 3. soomuskorpuse väeosad, millede kooseisu kuulusid peale sakslaste veel eestlastest, taanlastest, norralastest rootslastest, soomlastest, hollandlastest ja belglastest koosnevad väeosad.\nPärast punaväe hävitavat lüüasaamist kevadtalvistes lahingutes Narva jõel saabus mõneks kuuks Eesti piiridel vaikus. Sel ajal viis Saksa väejuhatus siit vägesid teisale, kusjuures Eesti väeosad moodustasid üha olulisema osa kodumaa kaitsel. Juuniks 1944 jäi Narva rindele viis Saksa diviisi, neist kaks eesti oma. Jätkuvalt oli siin 20. Eesti relvagrenaderide diviis, mis nüüd koosnes kolmest rügemendist (47. rügement loodi idapataljonidest) füsiljeepatal-jonina lülitati diviisi pataljon "Narva". Uuena loodi 300. eridiviis. Selle koosseisu arvati 2. piirikaitserügement, mis pidevalt oli viibinud Narva rindel, Peipsi kaldalt toodi ära 3. ja Velikaja äärest 4. ja 6. piirikaitserügement. 1. ja 5. rügement jäid vastavalt Pihkva ja Peipsi järve kaldale ja allutati koos 94. julgestusrügemendiga saksa 207. julgestusdiviisile. Seni oli sellele peale saksa rügemendi allunud vaid Tartu Omakaitse lahingpataljon. Seoses ümberkorraldusega nimetati 207. julgestusdiviis ümber jalaväediviisiks.\nNarva rindel oli veel SS-diviis Nordland ja saksa jalaväediviisid nr 61 ja 227 ning SS-brigaad "Nederland", samuti Eesti politseipataljonid nr 42, 288, 292, 275 ning Sihveri pataljon - kokku ca 27 000 meest. Venelastel oli Narva väegrupi vastas kaks armeed, kokku 205 000 meest. Nende ülekaal tulejõus oli kaheksakordne, lennuväes üheteistkordne ja soomusväes kolmekordne. Oli selge, et rinde äärmiselt ebasoodne kulgemine ja vastase suur ülekaal tegid suurema rünnaku tõrjumise võimatuks, mistõttu valmistuti aegsasti taandumiseks lühemale kaitseliinile Sinimägedes. Venelaste plaaniks oli seda takistada. Nende kava nägi ette lööki Auvere platsdarmilt 8. armeega põhja ja 2. löögiarmeega ristuvat hoopi idast läände, et piirata sisse ja hävitada kogu operatiivgrupp "Narva".\n26. juuli õhtuks olid väed Tannebergi liinil paigutatud järgmisel: rannikul asus Alfons Rebase 46. pataljon. Edasi Sinimägede suunas - maanteest kuni Lastekodumäeni "Nederlandi" pioneerpataljon, jalaväerügemendi 2. pataljon ning Saksa 23. SS-rügement. Lastekodumäel asus flaami SS-brigaad "Langemarck". 20. Eesti relvagrenaderide diviisi kaitsta oli ka Grenaderimägi ja Sinimägede nimetu kõrgustik 69,9. Osa eesti üksusi oli jäetud reservi\nSee, mis toimus Sinimägedes 27. juuli varahommikust kuni 4. augustini, oli tõeline põrgu. Lahinguis osalenute sõnul on seda raske kirjeldada. Lahingud kestsid ööd kui päevad, kus rünnak järgnes rünnakule. Mürskude lõhkemisel polnud vahet. Kogu ümbrust kattis plahvatustes tekkinud tolm. Palavus. Tappev laibalehk. Sageli läks võitlus kuni käsitsivõitluseni välja. Kogu venelaste löögi teravik oli suunatud neile kolmele mäele. Kuid kõik sellel perioodil toimunud punaväelaste rünnakud löödi tagasi.\nAinuüksi esimesel lahingupäeva jooksul sadas Sinimägede kaitsjatele kaela umbes 3000 tonni mürske. Üksnes Sirgala tugipunkti hävitamiseks kulus vaenlasel 200 000 mürsku ja miini.\nLiiva jooksid ka kõik venelaste tankirünnakud. Väeosades kasutusele võetud tankirusikad kutsusid meestes esile jahimehehasardi ja eestlaste positsioonide ette kuhjusid suured vene tankide kalmistud. Eriti vapralt võitles ja suure tunnustuse osaliseks sai NARVA pataljon. Selle pataljoni rünnakuhoog oli sedavõrd suur, et tungiti kiiluna vaenlase positsioonidesse, ja kõik vastase katsed seda kiilu hävitada jäid tagajärjetuiks. Pataljoni vastu saadeti ahelikkudena punaväeüksused suurte loosungitega, kuhu oli kirjutatud "Stalini suure asja ja vaba nõukogude Eesti eest!" Kõik need hävitati vihale aetud eesti sõjameeste poolt ja nende positsioonide ette jäid loogudena lamama punaväelaste ahelikud.\nKapten Paul Maitla\n27. juulil algas venelaste marulise kahuritulega. Kell 10 algas rünnak. Lahingu ajal katkes side enamiku väeosade vahel ja venelased vallutasid Lastekodu mäe. Lahingus sai surma Nordlandi diviisi ülem Fritz von Scholz, kes oli eestlastele truu ja mõistev sõber. Major Soodeni pataljon sai käsu asuda rünnakule Lastekodumäe vastu. Vasturünnakule minnes sattus pataljon venelaste kahuri, miinipildujate ja "stalini oreli" tule alla, mille tagajärjel kaotas mõnekümne minutiga veerandi oma koosseisust. Vaenlane avas rünnakule minejate pihta ägeda vastutule. Õhust heitsid pomme ja tulistasid lennukid. Meie meeste rünnakule järgnes venelaste vasturünnak. Algas käsitsivõitlus. Major Soodeni pataljoni 150 mehelistes kompaniides oli igaühes järele jäänud 20-30 meest. 12 miinipildujast oli järel vaid kaks. Öösel anti major Soodenile uus käsk rünnakut jätkata ja mägi vallutada. Selles rünnakus langes mürsukillust tabatuna legendaarne pataljoniülem ja Alfons Rebase parim sõber Georg Sooden.\n28. juulil jätkus võitlus raugemata hooga. Hommikul alustas rünnakut rügement "Norge", et vabastada Lastekodumäel surmaheitlust pidavad eestlased. Rügement jõudis peaaegu mäeni, kuid siis varises. Ellujäänud taandusid Grenaderimäele, kus segunesid eestlaste, norralaste, taanlaste, flaamide ja sakslastega, et üheskoos vastu pidada.\n29. juuli hommik algas vastase massiivse kahuritulega. Vaenlane tuli rünnakule kahe diviisiga. Neid toetasid rasketankid "Jossif Stalin". Esimene kaitseliin Grenaderimäel purustati ja venelaste rünnaküksused piirasid mäe sisse. Grenaderimäele heisati punalipp. Näis, et päästa ei saa enam midagi ja punavägede tee Tallinna on vaba...\nVanemleitnant Ando Ruus\nSaksa 3. tankikorpuse ülema Felix Steineri käsutuses oli sel ajal veel vaid üks võitlusüksus, mis oli kandnud küll suuri kaotusi, kuid oli täis võitlusvaimu. See oli 45. rügemendi kapten Paul Maitla pataljon. Ja talle anti käsk - vallutada Grenaderimägi tagasi!\nMehi selleks oli aga enam kui napilt ja kapten Maitla läks sidumispunki ning palus mehi rünnakule tulla. Sõnalausumata tuli üle paarikümne haavatud mehe. Lisa saadi ka teistest purustatud üksustest.\nSeda, mis toimus edasi, pole võimalik sõnades edasi anda. Grenaderimägi muutus Põrguhauamäeks. Selles lahingus ilmutas eesti sõdur suurimat mehisust, olles lahingueesmärgi nimel valmis andma oma elu. Enne mäele jõudmist kõlas võimas hurraa hüüe, mis viis venelased segadusse. Järgnes verine käsitsivõitlus ja vaenlane löödi taganema. 29. juuli õhtuks ei olnud Grenaderimäel enam ühtegi venelast. 30. juulil ründasid punaüksused taas Grenaderimägi, kuid Maitla pataljon pidas vastu.\nSinimägede lahingute eest autasustati paljusid eestlasi kõrgete autasudega, nende hulgas sai Paul Maitla neljanda eestlasena raudristi Rüütliristi. Vanemleitnant Hando Ruusi autasustati vapruse eest aumärgiga Saksa rist kullas.\n10. augustiks venelaste rünnakud vaibusid. Sinimäed jäid murdmatuks. Tannebergi liini rünnanud üksteist nõukogude diviisi ja kaks brigaadi lakkasid siin olemast. Vastase kaotused olid tohutud. Kahe nädalaga kaotas Punaarmee 160-170 tuhat meest. Neis lahinguis sai vaenlane kõige tugevamalt tunda eesti meeste relvade raskust. Siin näidati sissetungijale, kuidas võitleb oma kodumaa vabaduse eest eestlane ja kui kallist hinda tuleb maksta selle maa vallutajal iga jalatäie eest.


Autolugu – Tikri Päevaraamat\nKui Abikaasa eelmisel suvel Norrasse tööle läks, polnud tal raha, et Eestist autot osta. Nagunii oli toona plaan pikemaks ajaks Norrasse jääda, välismaa autoga seal aga üle kahe aasta sõita ei tohi ja nö ametlik arvele võtmine on enamasti umbes sama kallis kui auto ise ehk täiesti mõttetu. Seega ostis ta koha peal auto, millega oli nii palju jama, et oleks olnud odavam algusest peale rendiautot kasutada… Selle tõdemuseni jõudsime muidugi alles pool aastat hiljem :P\nKuna rendiauto maksab aga umbes €1000 kuus ja praegune plaan on Norraga aasta-kahe jooksul lõpparve teha, on Abikaasa juba mitu kuud rääkinud, et peab enne Norrasse tagasi minemist auto ostma. Kuulutusi ta vist vahepeal vaatas ka, aga tegudeni ei jõudnud enne, kui viimane nädal käes.\nSee oli vist teisipäeval, kui ta hakkas reaalselt laenu taotlemisega tegelema, kolmapäeva õhtuks oli sellega korras (eelistasime autolaenu liisingule, kuna sellega on auto algusest peale Abikaasa nimel ning välismaal on nii tunduvalt kergem asju ajada). Sobiva auto leidmisega läks rohkem aega, siis oli probleem selles, et omanik oli just neljapäeval Tallinnast ära, aga ei tahtnud asja reede peale jätta, kuna samal õhtul oleks pidanud juba laevale minema. Lõpuks sai Abikaasa autoomanikuga kokkuleppele, nii et nad kohtusid neljapäeva hommikul kell kaheksa ja lasid auto kiirteeninduses üle vaadata. Tulemus oli rahuldav, misjärel sai tehtud pangas ülekanne, ARKis paberid ümber vormistatud, kindlustus samamoodi ning seejärel saigi uue autoga koju sõita.\n2008 aasta Citröen Jumpy, kuuekohaline ja meeletult suure pagasiruumiga. Ega teda polegi kohane autoks nimetada, ehtne buss ju – ikka selleks, et Norras oleks mugav tööd teha. Nüüd on kaheks aastaks autolaen, aga üldiselt on see plaanis kiiremini ära maksta. Eks näis, kuidas kujuneb. Maksis €8500, osa maksime kohe sisse.\nLoodetavasti teenib see auto meid hästi ja peab Norra mägiteedel kenasti vastu.\nKui autonumber oli olemas, sain lõpuks Abikaasale laevapileti ka ära broneerida. Tallinkil oli kajutikoht €155 ja kuna auto kõrgus on 8 cm üle nende normi, oleks pidanud selle eest €65 asemel €135 maksma (ok, lugesin, et paljud ostavad taolisel puhul ikka sõiduauto pileti ja tihti saavad läbi, ainult vahel on pidanud juurde maksma). Õnneks läheb Paldiskist ka DFDS, millega mu õeke enamasti sõidab, sellega sai €220 eest edasi-tagasi pileti, mis sisaldab ka sööki ning kinnitati, et auto kõrgus ei ole probleemiks, oluline on pikkus, mis jääb meil kenasti alla viie meetri. Tagasisõidu kuupäeva veel täpselt ei tea, aga seda saab muuta ilma igasuguste lisatasudeta, seega suurepärane.\nKuna pidime nagunii lastega sel nädalavahetusel Tallinnas olema, saamegi täna õhtul kõik koos sõita, Abikaasa läheb siis edasi Paldiskisse. Tagasi tuleb millalgi detsembris…\n6 Responses to “Autolugu”\nkui kõrge see auto teil siis on? täitsa hakkas huvitama kohe. me ostsime 2008 suvel mersu bussi (8+1) ja see läheb meil tallinkil sõiduautodeklassi kenasti (kõrgus vist 1,85vms).või on rootsi liinil teised kõrgused? aga tallinki hinnad on kohutavad. keegi võiks panna paldiski-turu vahele ka laevaliini…tegelikult seal vist isegi on, aga mitte nn. lihtrahvale vaid pigem kaubavedu…\n28. September 2013 at 09:33\nKena auto. Pikka vastupidamist talle :)\nMind ka hakkas huvitama, et kui kõrge see auto siis on? niimoodi pildilt ei pane küll tähele, et hullult kõrge oleks :)\nTallinki Soome liinil on netis kirjas, et max kõrgus 1,9m.. ma ausalt ei usu, et nad sentimeetritega näpuga järge ajavad… muidugi ei tea ka.. kogemus endal puudub\n28. September 2013 at 11:05\nno soome liinil oleneb laevast ilmselt, superstari autotekid on nii madalad, et sinna võib kõrgema masinaga konkreetselt kinni jääda\nMeil on kõrgus 196, nii et jah, 6 cm üle normi, mitte 8. Ja enamasti saavatki läbi, aga vahel mõõdetavat hoolega, et saaks lisaraha küsida… Vähemalt nii ma kuskilt foorumist lugesin :P\n29. September 2013 at 17:50\nEt Abikaasa käib siis mõnda aega veel Norras tööl, paar kuud seal ja siis eestis?\nAuto(buss) on ilus :)\nMõnda aega jah, ei tea veel täpselt, kui kaua. Eks elu näitab. Aga sellised paarikuused otsad tõenäoliselt, et piisavalt aega kodus ka :)\nRemontika Tallinn, vol 2


HTC on väidetavalt arendamas uut operatsioonisüsteemi | Kahvel\nThe Wall Street Journali sõnul on elektroonikatootja HTC arendamas uut mobiilset operatsioonisüsteemi, mis konkureerib Google’i Androidiga. Väljaande sõnul on tegemist spetsiaalselt Hiina turule loodava süsteemiga. Kahjuks ei oska väljaanne tuua välja, kas tegu on täiesti nullist arendatud platvormiga või kas see põhineb siiski vähesel määral Androidil. Journali andmetel jõuab uus süsteem turule veel sel aastal.\nKuna Hiina on praegu kõige kiiremini kasvav turg maailmas, on lisaks HTCle nõus selle jaoks spetsiaalseid tooteid looma teisedki ettevõtted. Väidetavalt on peagi ilmavalgust nägev soodsam iPhone arendatud just nimelt Hiina vajadustest lähtuvalt.\nKuigi HTCl on tootevalikus tugevad tooted, on neid ärilises mõttes saatnud ebaedu, milles süüdistatakse firma tegevjuhti Peter Choud isiklikult.\nEelmine lugu Google’i juhtivtöötaja Hugo Barra lahkub firmast\nJärgmine lugu Lekkis esimene pilt Nokia tahveltelefonist Lumia 1520


Väärika vananemise teekond — Sirp\nVäärika vananemise teekond\nHoolekandeasutused on kui äriettevõtted, kus pakutakse sihtotstarbelist, standardimata ja kallist majutusteenust ning selgelt määramata kvaliteedinõuded loovad eeldused inimõiguste vastasele tegevusele.\nVananemine on elu loomulik kulg ning kehtib kõigile inimolenditele ühtmoodi, me sünnime ja liigume mööda elukaart samade seaduspärasuste järgi. Eluviisi, -keskkonna ja kommete kaudu suudame osaliselt mõjutada geneetiliselt antud materjali kulumist ja seega vähemal või suuremal määral pikendada või vähendada tervena elatud elupäevade arvu. Tuleb aru saada, et vananemine on elu paratamatu osa ning selle vastu ei ole leitud ühtegi ravimit. Aga kas vananemisprotsessi on vaja ravida? Või küsimus on hoopis selles, kuidas kindlustada igal eluetapil täisväärtuslik elu, soodustada väärikat vananemist, vajaduse korral tagada personaalne hooldusteenus selliselt, et sellest saaksid kasu hooldatav, tema lähedased, kogukond ja kogu ühiskond.\nHeaoluriigis ei pea inimesed muretsema, kas nad saavad vajalikke teenuseid ning nad elavad elukaare viimased dekaadid täisväärtuslikult, koormamata oma perekonda ja sotsiaalsüsteemi. Sellised süsteemid on kujunenud kümnete aastate vältel traditsioonide ja poliitiliste suundumuste tulemusel. Eesti on edumeelne riik, kus pärast taasiseseisvumist on toimunud kiire areng. Oleme kõikides eluvaldkondades võtnud eeskuju paljudelt edukatelt riikidelt. Euroopa sotsiaalpoliitika rohelise ja valge raamatu eeskujul oleme koostanud oma „Sinise raamatu“, kus kirjeldame valdkonna kõikide alategevuste direktiivide rakendamise põhimõtteid.1 Oleme järk-järgult arendanud kõiki valdkondi ja kogu tegevust, kuid kui kaugele oleme jõudnud eakate väärika vananemise kontseptsiooni ja elukorraldusega?\nÕiguskantsleri 2015.-16. aasta hooldusvaldkonna kontrollreididel tuvastati paljudes hoolekandeasutustes inimõiguste vastaseid rikkumisi. Probleeme tuvastati toitlustuses, ravimite manustamises, hooldus- ja õendusabiteenuse kättesaadavuses. Turvalise teenuse tagamiseks ei piisanud töötajaid ning rikuti inimväärikust ja privaatsusnõudeid.2 Kuidas on selline olukord võimalik ja kes vastutab?\nPensionisüsteem ei võimalda eakal osta tööga välja teenitud pensioni eest eluspüsimiseks vajalikke teenuseid. Riik on hoolekandeasutused defineerinud äriettevõttena, kus pakutakse sihtotstarbelist, standardimata ja kallist majutusteenust, mille määramata kvaliteedinõuded tingivad inimõigusi rikkuvat tegevust. Kui eakas saab endaga hakkama, tuleb toime pensioni ja igapäevaste toimetustega, peab ta „Aktiivsena vananemise arengukava 2013–2020“3 järgi aktiivselt osalema kõikides eluvaldkondades alates haridusest ja lõpetades tööeluga.\nIntelligentne voodi jälgib madratsi alla paigutatud sensorite abil unerütmi, südame tööd ja pulssi ning selle abil on arstil võimalik distantsilt hinnata abivajaja olukorda.\nHallandi tervisetehnoloogia keskus\nNimetatud arengukava kohaselt tuleb abi vajavatele eakatele tagada teenuste vastavus vajadustele, valikuvõimalus ja teenuste kvaliteet. Hooldusabi, sh pikaajalise hooldusvajaduse, ilmnemisel peab eakale jääma võimalus valida sõltuvalt oma vajadustest hooldusabi võimaluste vahel. Selleks peavad nad tundma sotsiaal- ja tervishoiuteenuste võimalusi ning teenused peavad olema abivajajatele kättesaadavad. Nõudlus ja pakkumus peab olema tasakaalus ning riik tagama võrdväärse ligipääsu ja teenuse kvaliteedi.\nTegelikkuses ei ole siiski tagatud ükski eespool nimetatud aspekt, hullemgi veel, hoolekandeasutuste pikad järjekorrad on tekitanud olukorra, kus abivajaja on suunatud valele teenusele, valesse kohta ja põhjendamatult pikaks ajaks. See on täielik vastand arengukavas kirja pandule, mille järgi tuleb kõrvalabivajaduse puhul soodustada eakate iseseisvat toimetulekut ning kiiret naasmist kodukeskkonda. Riikides, kus teenus on mõistlikult korraldatud, on tagatud eakate viibimine hoolekandeasutuses vastavalt perekonna elukorraldusele.\nEestis aga jäetakse eakas hirmust hoolduskoormuse ja hoolekandeasutuse koha kaotamise ees sinna pikaks ajaks või alatiseks. Teine suur ohuallikas on kodus hooldamine ja sellest tulenev lähedaste hirm kaotada töö ja sissetulek ning olla ühiskonnast tõrjutud, kuna Eestis ei ole tagatud mitteformaalsete hooldajate sotsiaalne ja majanduslik toimetulek.\nTuginedes statistikaandmetele võib kinnitada, et Eestis vajab kõrvalist abi suur osa 65aastastest ja vanematest inimestest.4 „Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020“ järgi tuleb abivajajatele rakendada integreeritud õendushooldusteenust.5 Vanemas hooldusravivõrgu arengukavas aastateks 2004–20156 oli nõue, et hooldusravis tuleb määrata kindlaks teenused haigetele, kes kulukat ja kõrgtehnoloogilist aktiivravi enam ei vaja. Arengukava eesmärk oli parandada nii ambulatoorse kui ka statsionaarse hooldusravi teenuste kättesaadavust ja kvaliteeti ning kasutada ravikindlustuse vahendeid eesmärgipäraselt. Millist teenust tuleb eakatele pakkuda? Miks arengukavas eeldatakse, et see ei tohi olla kulukas? Mille alusel saab piirata teenuse iseloomu kõrgtehnoloogiliste aktiivravimeetodite rakendamata jätmisega?\nTegelikult ei tohikski sätestada või piirata teenuste kujundamist eespool mainitud põhimõtete järgi. Euroopa Komisjoni valge raamatu „Euroopa tulevik“7 kohaselt peab võrdväärne kohtlemine, olenemata vanusest ja ressurssidest, olema peaeesmärk ükskõik millises valdkonnas mis tahes teenuse puhul.\nTänapäeval, XXI sajandil räägime endiselt toidu kättesaadavusest, selle kvaliteedist, hoolduse puhul aga lamatiste ohust ja nende ennetamisest. Lähtume õpetusest, et hooldusravi klienti tuleb liigutada ja kasutada hingavat tekstiili, mis muidugi on õige. Ometi elame tehnoloogiaajastul, mil e-residendid saavad, olenemata asukohast, teostada äritehinguid, mobiili-ID või ID-kaardi abil saame teha pangaülekandeid meile sobival ajal ja kohas. Siinjuures ei suuda ma ära imestada, miks ei kasutata kõrgtehnoloogilisi voodeid ja madratseid, mis mõõdavad inimese kehatemperatuuri ja muudavad kehaasendit vastavalt tuvastatud näidustustele ja vajadusele. Miks igas hoolekandeasutuses ei ole kliendile võimaldatud elementaarset „spordikella“, mis mõõdab esmaseid näitajaid, kogub andmed ühtsesse süsteemi ning võimaldab jälgida seisundit väheste vahendite ja kuluga. Samuti ei saa ma leppida asjaoluga, et me ei kasuta õendusabivaldkonnale loodud administratiiv- ja haldusprogramme ning rakendusi, mis võimaldavad ka lähedastel jälgida, milliseid teenuseid nende isad-emad kasutavad või mis jääb kasutamata. See nimistu, mida kõike me ei kasutata, on lõputu. Miks me neid teenuseid ei arenda ega püüa tagada mitmekülgset, süsteemset ja standardile tuginevat kvaliteetset hooldusteenust?\nOn tekkinud olukord, kus standardi olemasolu ei ole kellelegi kasulik, kuna selle järgimine nõuab mitmel tasemel panustamist ja kontrolli. Standardi määramisega tekib vastutus nii teenusepakkujal kui ka riigil. Oleme jaanalinnu poosis, kus lihtsam on peita pea liiva alla ja mõelda: mida ei näe, seda ei ole ja see, kes teenust pakub, vastutab ka selle kvaliteedi eest.\nVäärtusi peegeldav mudel\nMääravaks osutub teenuse maksumus ning selle vastavus riikliku pensionisüsteemi ja pensionäridele makstava rahahulgaga. Miks meie pensionär ei suuda oma pensioni eest osta vajalikke teenuseid, miks kogu vastutus langeb perekonnale? Perekonnaseaduse järgi on kohustatud ülalpidamist andma täisealised esimese ja teise astme ülenejad ja alanejad sugulased. Seega on vanemad kohustatud kandma vastutust oma laste eest ja lapsed omakorda vanemate eest. Selline elukorraldus pärineb eelmise sajandi esimese poole regulatsioonist, talumajapidamiste ajastust, mil see oli võimalik ja mõistlik. Talumajapidamises, kus elasid koos eri põlvkonnad, hoolitseti võrdselt eakate ja laste eest, vanavanemad hoidsid lapsi ja kuna perekonna elukorraldus oli paikne, oli säärane vastastikune hooldus suurperes igati mõistlik.\nGlobaliseeruvas, vaba liikumist võimaldavas maailmas on selline korraldus oma aja ära elanud ja vajab kiiresti ümbertegemist. Ma ei ütle, et ei pea väärtustama perekonda, kuid väidan, et väärika vananemise põhialuseks on valikuvabadus ja teenuste kättesaadavus. Igal inimesel peab olema võimalik valida hooldusteenuste pakettide vahel. Riigil olgu kõrvalosa, riik peab kehtestama inimväärilise teenuse standardi ja kontrollima pakutavate teenuste kvaliteeti. Siinjuures tuleb appi elamusturunduse ideoloogia, kus teenus kujuneb kasutaja vajadustest tulenevalt, kus klient on valmis tasuma kogetud elamuste ja probleemilahenduse eest.8 Teenuse kujundamisel saab rakendada elamusturunduse mudeleid, näiteks 4C-mudelit.9\nTegemist on väärtusi peegeldava mudeliga, mille järgi pakutakse kliendile autentset ja kontrollitud teenust ega aeta taga kasumit, vaid vastastikku väärtuste jagamist.10 Riik peab kehtestama miinimumstandardi ja ettevõtjad peavad nägema kliendi taga ka tema elu, väärtusi, vajadusi, perekonda ja elukvaliteeti. Tähtis on katta kõik neli C-d. Sõnastada tuleb kliendi väärtused (customer value) – siin on abiks varem nimetatud arengukavad, mille kohaselt tuleb tagada eakate väärikas vananemine, valikuvabadus ja vajaduspõhine õendusabi. Koos kliendiga tuleb määrata õiglane kulu (cost to the customer), teenuse hind, kus teenus vastab reaalsele hinnale. Praegu pakutakse hoolekandeasutustes ikkagi kallist majutusteenust, klient ei saa valida, milliseid teenuseid ta kasutab, ja komplekteerida endale sobivat vajaduspõhist teenuste komplekti. See olukord ei ole ärieetiliselt õiglane. Käepärasus ja mugavus (convenience) tagab turvalisuse, et teenus on kättesaadav kliendile vajalikul kujul ja vormis. Klient saab määrata, millal ja kui palju ta teenust kasutab, on võimalik teenusest loobuda ja vajaduse korral selle juurde uuesti naasta. Turvalisuse eesmärgil tuleb teenusekohast ühendust pidada kõikidel tasanditel. Seega on infovahetus (communication) samuti märkimisväärne. Kõigest tuleb rääkida nii, nagu asi on, info peab olema autentne, asjakohane ja operatiivne. Ainult sellisel juhul saavutatakse dialoog ühiskonnarühmade ning teenuste kasutajate ja pakkujate vahel.9\nElamusturunduse tähendus ja teenuse keskne faktor on kogemus, aga ka inimõiguste tagamine, väärika vananemise kontseptsiooni loomine, mis ei piirdu hooldus- ja õendusabi pakkumisega. Kuna vananevas ühiskonnas langeb suur osa eakate hooldusest perekonnaliikmetele ja omastele, kellest paljud on ise samuti vanemaealised, on vaja leida ka viise mitteformaalsete hooldajate toetamiseks. Tuleb ühendust pidada formaalsete ja mitteformaalsete hooldajate vahel. Saab organiseerida integreeritud abi, arendada mõttevahetust, õppida üheskoos vigadest ja suunata oma tegevus paremate teenuste kujundamisele.\nEesti ühiskond on valmis muutuseks ja väärika vananemise kontseptsiooni väljatöötamiseks. Kuigi me ei taha näha end kümme-kakskümmend aastat vanemana, peame endale tunnistama, et vananemine on möödapääsmatu ning kunagi me vajame neid teenuseid. Kui me midagi ette ei võta, oleme oma elu viimastel kümnenditel tõrjutud ja õnnetud.\n1 Merit Palmiste, Euroopa Liidu ja Eesti sotsiaalpoliitika diskursus. – Riigikogu Toimetised, RiTo, 4, 2001, 134–140.\n2 Ülle Madise, Ettepanek põhiõiguste paremaks kaitseks. AS Hoolekandeteenused Erastvere Kodu külastuse kokkuvõte ja ettepanekud, 4. IX 2015 nr 7–9/150860/1503911. Tallinn, Õiguskantsler.\n3 Aktiivsena vananemise arengukava 2013–2020. Tallinn, Sotsiaalministeerium, 2013.\n4 PRAXIS, TNS Emor. (2015) Vanemaealiste ja eakate toimetuleku uuring. Tallinn, PRAXIS, TNS Emor, 2015.\n5 Rahvastiku tervise arengukava 2009–2020. Tallinn, Sotsiaalministeerium, 2008, täiendatud 2012.\n6 Hooldusravivõrgu arengukava 2004–2015. Tallinn, Sotsiaalministeerium.\n7 Valge raamat. Euroopa tulevik. Brüssel, Euroopa Komisjon, 2017.\n8 Anu Leppiman, Arjen elämyksiä: leiri- ja elämyspohjainen Arkipäivät-perhepalvelu sosiaalisen kokemuksen tuottajana. Lapin yliopistokustannus, 2010.\n9 Evert Gummesson, Qualitative Research in Marketing: Road-map for a Wilderness of Complexityand Unpredictability. European Journal of Marketing, 39 2005, 309–327.\n10 Anu Leppiman, Siiri Same, Experience marketing: conceptual insights and the difference from experiential marketing. In: G. Prause, U. Venesaar (Ed.). University-Business Cooperation Tallinn 2011 (240−258). Berlin: Berliner Wissenschafts-Verlag.


Riigireformi Sihtasutuse aastaring sai täis - Tänane leht\nEndriko Võrklaev: loomulikult ei ole pensionifondid varastanud miljardit (6) Meie Eesti\nÕpilane iseseisvub kodutööde najal (2)\nAimar Altosaar: muutused hoolsa aedniku kombel\nRiigireformi Sihtasutuse aastaring sai täis\nJaak Aab: valitsus jätkab riigireformi elluviimist (2) Kultuur\n15. mai 2019, 0:01 3 min lugemist\nKindla eesmärgiga asutatud Sihtasutus lõpetas tegevuse vastavalt plaanile.\nMurrangukohaks sai kõigi Riigikogu erakondade ühismemorandum.\nRiigireformi kavadel on siiani liiga nõrk seos inimeste igapäevase eluga.\nRiigiaparaadi efektiivsus on oluline, kuid ei pea olema ainus eesmärk.\nRiigireformi Sihtasutus võttis oma täpselt aasta väldanud tegevuse eile kokku Tallinnas advokaadibüroo Ellex Raidla ruumides. Sihtasutuse nõukogu juhtinud vandeadvokaat Jüri Raidla saab pidevalt nautida oma töökoha akendest vaadet Toompeale ja Pikale Hermannile. FOTO: Egert Kamenik\nEile lõpetas oma tegevuse aasta tagasi loodud Riigireformi Sihtasutus, mis on oma tekkeloo ja tegevusega eeskujuks ka kõigile teistele, kes tõesti soovivad midagi ühiskonnas muuta, mitte ainult lobiseda. Samuti on eeskujulik, kuidas 27 lugupeetud ettevõtjat kavandasid oma tööd, nähes muuhulgas ette ka sihtasutuse lõpetamise, kui sellele seatud ülesanne saab täidetud. Tasub ära märkida, et sihtasutuse nõukogu koosseisu kuulusid endised riigikogu ja valitsuse liikmed, kogenud poliitika- ja ühiskonnaelueksperdid, kelle pädevuses riigielu tundjatena pole kellelgi põhjust kahelda.\nAasta tagasi 27 tuntud ettevõtja poolt asutatud Riigireformi SA tegevus toimus väga kindla plaani järgi. Kõik tööd olid juba asutamise ajal suures plaanis sees, kaasa arvatud lõpukuupäev. Riigireformi edendamise eest kas oma raha, eksperdikogemuste või igapäevase töö panustajad on eriti rahul kõigi parlamendi erakondade poolt allkirjastatud ühismemorandumiga, mille kohaselt tuleb riigirefom nüüd kindlalt läbi viia.


Tööjõupuudus mööblitööstuses. - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas klaverimeister » 19 Dets 2018, 23:43\nKummaline, et räägitakse nagu ühest suust tööjõupuudusest, aga palga koha pealt ollakse üsna kidakeelsed.\nOskab äkki keegi valgustada, mida kuldsete kätega puidutislerile mööblitööstus pakub?\nhttps://majandus24.postimees.ee/6479991 ... 1543246953\nRe: Tööjõupuudus mööblitööstuses.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 19 Dets 2018, 23:51\nPalk 1000-1500 vahel kätte.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 20 Dets 2018, 00:37\nklaverimeister kirjutas: ↑19 Dets 2018, 23:43 Oskab äkki keegi valgustada, mida kuldsete kätega puidutislerile mööblitööstus pakub?\nArtikli valguses, ära usu hundi juttu ja purjus hülge möla! Mingist eile loetud PM artiklist lugesin, et tore oleks rakendada Saksamaa ettevõtjate algatust, et ettevõtja ise otsib keda välja koolitada ja koolitab välja. Aga mis takistab meie ettevõtjaid üle võtmast seda Saksamaa kogemus? Arvan teadvat- kolmandate riikide tunduvalt odavam tööjõud, selmet teha kohalikele asjalik väljaõpe. Ja mis ei ahvatle kohalikke õppima? Palk! No ei tule noor inimene 500€ palgaga välja, erit kui tahab hakata omaette elama.\nOmad kogemused kui käisin kunagi ammu-ammu palka juurde küsimas, siis öeldi, et ei ole võimalik ja rohkem ei maksa kui raplamaa keskmine. No olgu, kui ei olnud võimalik, siis leidsin tunduvalt parema kutsumuse, kus maksti rohkem ja nüüd ilen omaenda peremees. Kuigi, nüüd jälle häda, "raamatupidaja" räägib, et vähe tuleb sisse. Oska nüüd kõigi meele järgi olla.\nLugemata postitus Postitas klaverimeister » 20 Dets 2018, 01:04\nMulle endale tundub, et otsitakse kuldsete kätega ja palga osas mitte suurte nõudmistega töömehi. Kui selliseid ei leidu, siis hakkabki see tööjõu puuduse jutt pihta. Kui 8 tundi päevas puidutööpingi taga nühkida ning sellega ei toodeta piisavalt lisandväärtust, et töömehele elamisväärset palka maksta, tuleks see pink maha müüa ja elektri raiskamine ära lõpetada, mitte oodata järgmist ohvrit sinna pingi taha nühkima.\nLugemata postitus Postitas Töörööbik » 27 Dets 2018, 21:31\nEesti häda on selles, et tahetakse SUURT palka, kohe ja kiiresti, omamata mingeid arvestatavaid teadmisi ja oskusi. Kõigepealt õpi midagi korralikult ära, siis tuleb ka palk, mida parem omal alal oled, seda suurem. Mitte midagi ei tule niisama, tuleb näha vaeva, olla püsiv ning kannatlik. Head spetsialistid on juba praegu väga hästi tasustatud.\nLugemata postitus Postitas Voltamper_ » 27 Dets 2018, 23:55\nEks siin tuleb ka mängu see, kuidas on töö korraldatud. Toodang tuleb siis, kui on täidetud mitu vajalikku eeldust ning nö. liinitööline on nendest eeldustest ainult üks lüli. Kui mingi detaili tootmiseks peab tükk aega tööriistu otsima ja masinaid seadistama ning seda tegema päevas kümneid kordi, siis ilmselgelt on kuskil midagi väga valesti.\nTöötasin buumi ajal ühes liimpuitu tootvas ettevõttes pressi peal. Pidevalt käis suuruste vahetamine ja masina ümber seadistamine. Ehk siis pressiga, millega oleks pidanud suuri plaate tegema tehti pidevalt erimõõtudes väikseid sutsakaid. Vahest harva juhtus sekka päev, kuis sai teha pressi täispikkuses ja ühte mõõtu detaile ning see tagas ka üle kahe korra rohkem toodangut.\nMa julgen väita, et minu käe all tuli selle pressi alt täpselt niipalju kui tehniliselt võimalik oli. ehk siis 99% ajast masin töötas. Samas palgapäeval käis ikka ülemas rääkimas, et poisid-poisid, toodangut on vaja teha, enne te normaalselt palka saama ei hakka, Mõistagi ma seal pikalt oma aega ei raisanud.\nKas nüüd on asjaolud tõesti nii heaks läinud, et ole ainult mees ja tule tee tööd siis tuleb ka hea palk?\nLugemata postitus Postitas Töörööbik » 28 Dets 2018, 23:50\nEks ta ole muidugi veidi erinev teema, liinitöö kusagil suures ettevõttes ja käsitöömööbel, eritellimused jne Nagu ka ehituses, erinevad nišid. Ega kõike saa päris ühe lauaga lüüa, esineb ka kehva juhtimist ja töökorraldust, selge see.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 29 Dets 2018, 00:35\nLugesin mälu värskendamiseks artikli uuesti läbi. Jutt oleks nagu mingite saamatute äpude hala, kes ise tegelikult ei tee midagi selleks, et leida see õige noor ja teda motiveerida. Mida tähendab näiteks see kui noor saab täna esialgu miinimumpalga ja talle lubatakse iga aasta 10% palgatõusu? Et 7 aasta pärast jõuame järgi tänasele keskmisele palgale? Tänan pakkumast, aga ei. Ei lahenda ka võõrtööjõud seda probleemi, sest ka võõrtööjõud saab siin tööd teha piiratud aja ja siis peavad nad hakkama jälle uusi välja õpetama. Ei tule ükski välismaa puidutöötlemisala kogenud tööline siia isegi mitte keskmise palga eest. Kas kolmandates riikides on puidutööstus nii arenenud nagu siin, et seal on vabu, tööd otsivaid spetsialiste jalaga segada ja siin järjekord ukse taga? Kvalifitseeritud käsitöölisi nad ju ei otsi.\nVõi võtame suured toidupoodide ketid. Gross, suudab oma töötajatele sama sektori töötajate keskmisest kõrgemat palka maksta ja veel omale helikoptrit osta, aga ülejäänud ainult hädaldavad tööjõu puuduse ja voolavuse üle. Üks saab ja teine ei saa?\nTahes tahtmata kuulen jutte hetkel ehitustandril töötava võõrtööjõu kvaliteedist. Kui tellijad(korterite ostjad) on rahul, siis olgu, see on nende valik. Olen näinud Saksamaal võõrtööjõu najal ehitatud kortermaja kvaliteeti. Ei kannata kriitikat! Kui 5m pikkusel, ülalt avatud nn taustaseinal on ühest otsast laega vahe 10cm ja teisest otsast 15cm, siis mis kvaliteedist me räägime. Ja see pidi olema kuulus saksa "ordnung" järelvaatajate poolt. Häh!\nLugemata postitus Postitas ifffff » 29 Dets 2018, 09:36\nEi ole tööjõupuudust, ei ole. On lihtlabane soov saada oma tootmissisendeid odavamalt ja äriideeks on olles maailma 5% rikkaimate seas konkureerida ülejäänud 95%-ga ainult hinnas. Ei mingeid omatooteid(ma ei räägi siin artiklis sõnavõtnutest, vaid puidutöötlejatest üldisemalt) , ei mingit turundust, ainult kellegile odavat allhanget vorpides. Pahatihti seda ka veel mingite ürgaegsete seadmetega ja kasutades ajast ja arust tehnoloogiaid.\nRääkides noorte palgaootustest võib öelda seda, et kui 20 aastat tagasi pidi minema noor odavale tööle, sest majanduslik olukord sundis vägisi, siis nüüdseks on üldine elatustase tõusnud ja noor võib omale ka karjääri alustades panna mingigi minimaalse palgasihi ette, et mitte sattuda tööleminnes vaesuslõksu. Ja mõni saab ka aru, et juttu rüga täna kõvasti, küll homme helge tulevik saabub on aetud lollikestele sajandeid.\nJa kui on reaalselt tööjõuga mingis sektoris kitsas, mitte ei käi jutumulin, et tahaks kõike aga tasuta saada siis juhtub nii https://geenius.ee/uudis/5000-eurostest ... lju-palka/\nMiskipärast ma arvan, et kui homme võtavad kõik mööblitööstuse töötajad pähe, et tahaks ülehomsest 2x rohkem palka saada juhtuks pankrotilaine asemel hoopis see, et enamuses juhtkondades toimub tänu mugavustsoonist väljalöömise tõttu kirgastumine ja kibekiirelt saadakse tootmine effektiivsemaks. Täpselt sarnane asi juhtus ju ka ca 10 aastat tagasi kui muusika kinni pandi ja toole oli vähem kui istuda soovijaid.\nLahtiütelus: olen ise tööandja.\nLugemata postitus Postitas Töörööbik » 29 Dets 2018, 23:37\nTööandja pole sa kindlasti, pigem mõnus jutupunn Tõsiseltvõetavad tööandjad ei käi siin mullikesi puhumas. Ja noorte lumehelbekeste suhtes kehtivad täna täpselt samad reeglid. Ei viitsi õppida ega töötada, aga tahaks saada kõike ja kohe: suurt palka ja head korterit (parem kui maja) ning korralikku masinat pepu alla. Aga omalt poolt? Kui sa "tööandja" seda neile pakud, siis muidugi- palju õnne neile\nLugemata postitus Postitas Urmas » 30 Dets 2018, 09:47\nSekka ka üks mõistlik tööandja, kes ei hala.\nSeetõttu leidis metallitööstur, et neil ettevõtetel, kes on harjunud purjetama madala palga peal, saab töötajate leidmine kindlasti raske olema. «Ma ei taha küll kedagi õpetada, aga arvan küll, et tihti peavad ettevõtjad ka ise peeglisse vaatama,» ütles ta.\nhttps://majandus24.postimees.ee/6486989 ... 1494473310\nLugemata postitus Postitas ifffff » 30 Dets 2018, 11:13\nTöörööbik kirjutas: ↑29 Dets 2018, 23:37 Tööandja pole sa kindlasti, pigem mõnus jutupunn Tõsiseltvõetavad tööandjad ei käi siin mullikesi puhumas. Ja noorte lumehelbekeste suhtes kehtivad täna täpselt samad reeglid. Ei viitsi õppida ega töötada, aga tahaks saada kõike ja kohe: suurt palka ja head korterit (parem kui maja) ning korralikku masinat pepu alla. Aga omalt poolt? Kui sa "tööandja" seda neile pakud, siis muidugi- palju õnne neile\nMina ei paku kandikul kellegile midagi. Iga mees on oma töötasu sepp.\nLugemata postitus Postitas keemik » 30 Dets 2018, 14:13\nTislerina võid sa töötada Standardis vms mainstream suurtootmises või väikefrmas, mis teeb Jaapanisse eksklusiivset tammepuidust mööblit, kus iga tool, laud ja riiul on nagu rätsepa ülikond. Pakun, et palgatase mõlemas firmas on väga erinev. Pakun, et väga suur % töölisi, kes saaksid hakkama Standardis, ei saaks hakkama selles teises firmas. Pakun, et kui Standardis teed praaki teatud % toodangust, on see suva, sa teed päevas 150 sellist juppi saepuru plaadist. Teises firmas, keerad tuksi tammepuidust detaili, mille kallal olid 2 nädalat töötanud, kui suur on kahju (detaili hind, töötunni hind, tellimuse tähtaja ületamise kahju). Vastutus on täiesti erinev.\nStandardis liini taga töötav inimene ei saagi normaalses ühiskonnas teenida rohkem, kui õpetaja, teadlane jne. Mis on õpetaja palk?\nKui me toome siia sisse ukraina töötajad, kes oleksid nõus Standardis liini taga rügama, siis meie enda inimesed oleksid sunnitud saama nende ukrainlaste järelevaatajateks, vahetuste vanemateks, liini seadistajateks jne. Ehk siis, nad saaksid liikuda kõrgema töötasuga ametikohtadele, kus on kõrgemad nõuded haridusele, kogemustele ja motivatsioonile.\nSattusin ühel seminaril rääkima taanlasega, kes oli keskerihariduse baasil laboritehnik. Ta tegi tööd, mida meil teevad laborites magistrid ja doktorid. Ta oli siiralt üllatunud, et kas meil on nii palju inimesi üle, et raatsime magistri/doktori kaardiga inimesi panna laborisse "liini taha"? Selleks on olemas ju kutseharidusega tehnikud? Magister/doktor on ikkagi tasemed, mis on mõeldud juhtimiseks (supervisor, manager etc). Üritasin siis talle selgitada, et meil pole piisavalt neid juhi töökohti pakkuda keemia valdkonnas, suudan ehk umbes 20-30 asutust nimetada, kus on R/D või kvaliteedi labor, kus on piisavalt tööd, et juhi roll omaks tähendust.\nLugemata postitus Postitas Töörööbik » 30 Dets 2018, 22:56\nAsjalik kommentaar "keemikult"\nLugemata postitus Postitas Urmas » 31 Dets 2018, 00:54\nkeemik kirjutas: ↑30 Dets 2018, 14:13 Kui me toome siia sisse ukraina töötajad, kes oleksid nõus Standardis liini taga rügama, siis meie enda inimesed oleksid sunnitud saama nende ukrainlaste järelevaatajateks, vahetuste vanemateks, liini seadistajateks jne. Ehk siis, nad saaksid liikuda kõrgema töötasuga ametikohtadele, kus on kõrgemad nõuded haridusele, kogemustele ja motivatsioonile.\nSiinkohal vaidleksin sulle vastu. Kui liinitööline ennast harib, õpib juurde tehase poolt viimase tehnika sõna järgi soetatud seadmeid, tal pole ambitsioone saada brigadiriks, ülevaatajaks võikelleksiganes kamandajaks, aga on oma ala spetsialist, kes võib asendada Standardis suvalist haigestunud ukrainlasest liinitöölist, siis miks ta ei võiks saada brigadiri palka? No ei ole võib olla kõigil ambitsioone olla ülemus, aga tahab olla oma ala spetsialist. Kas ta ei vääri paremat palka?\nOlen nooruses olnud "ülemus" ja vahest pidin hommikuti koosolekul aru andma, et miks see tegi niimoodi. Kus kurat mina tean, et miks ta niimoodi tegi! Sai siiber, vene kroonu ka enam ei ähvardanud ja vahetasin elukutset. Eelmisel sajandil oli järgmine töökoht teenindusettevõttes "Junor" ja mul oli väike loominguline vabadus. Sealt lasti lahti põhjendusega "eraettevõtjalik tegevus riigiettevõtte nimel". Algatati isegi kriminaalasi, aga ei läinud läbi. Oli paar aastat riigikorra vahetuse ajal sellist nipet-näpet kuni jõudsin praeguse elukutseni. Olin alguses firmas. Firmast ja nende ülemustest räägin isegi nende seljataga siiani head. Väiksemaid pretentsioone on, aga need pole siinses foorumis rääkimist väärt. Ülemused ei ole süüdi süsteemis, kuigi nad mingis mõttes olid/on sellele jamale kaasaaitajad. Eks püüan aru saada, et nemad ja nende töölised tahavad ka ellu jääda. Lihtsalt mulle ei meeldi "liinitöö", kus enamuses igal spetsialistil on savi reaalsest tellijast. Jah,praegu mul on oma firma, aga ma ei palka töölisi töölisi, sest praegune EV on stabiilsuseks veel liiga noor. Lisaks ei viitsi/taha vastutada teiste eest. Jääb palgatud tööline haigeks või sureb ära, siis objekt jääb tähtajaks lõpetamata ja vastutab Lepingu sõlmija ja Tellijat ei huvita mis põhjustel. Ehedad näited trahvide väljakirjutamisel olid Riito, Merko jms peatöövõtjad. Kunagises firmas maalrite ülemus sai trahvi tähtaegade ületamise eest, kuigi objekti vastuvõtmisel polnud praktiliselt katustki, aga maalreid sunniti tööde alustamisega. Järgmisel päeval tööle tulles ootas seintelt mahavoolanud pahtel. Objekti lõpufaasis, kui hakkas kiire, peatöövõtjat esialgsed probleemid ei huvitanud.\nKui Keemiku mõtetesse tagasi tulla, siis veel häirib vast ülemusteks saanute kõiketeadjalikkus ja pugejalikkus ennast ülemustele tõestada. Kogemused, noh. Paljusid "uusbrigadire" ei huvita töölise poolt parema tootlikkuse huvides loodud töökoha materjalide paigutus, tööriistade asukoht jne. "Uusbrigadirist" kõiketeadja tuleb ja ütleb peale ülemuseks saamist järgmisel päeval kuidas on parem sinu jaoks. Olen "uusbrigadirile" pakkunud ameti vahetust, aga millegipärast on loobutud.\nOn ütlemine: "Lehepoisist miljonäriks", kuid kui see lehepoisist miljonär on siiski hakanud pihta lehepoisist, siis see miljonär teab süsteemi algtasemest. Meie valitsusest tean vist ainult kahte inimest, kes on selle etapi läbi käinud. Üks oli Kallas, aga tema oli/on(?) vist aferist ja teine on Anvelt, kes on ka põhimõtteliselt reapolitseinikuna alustanud oma karjääri. Jah, muidugi oli veel kitsekasvataja Repinski, aga tema karjäär ministrina jäi väga lühikeseks.\nLugemata postitus Postitas Tom-Tom » 02 Jaan 2019, 14:41\nhttps://arvamus.postimees.ee/6489556/ja ... 1544626184\nJärjekordne ilus artikkel, kuidas meil on puudu oskustöölistest (nt kutseharidusega noortest).\nSelle asemel, et tuua välja konkreetsed firmad, täitmata töökohad ja palganumbrid, mida nendele "puuduolevatele" ollakse valmis maksma on artikkel täidetud statistilise hämaga, mis paraku ei tõesta mitte kui midagi.\nOlen endiselt seda meelt, et vaba turg reguleerib ennast ise. Kui on töökohad ja tööstus, siis tulevad varem või hiljem sinna ka töölised. Kui 10a räägitakse sama juttu oskustööliste puudumisest, siis on järelikult esimene eeldus täitmata. Oskustööline ei tule sulle 800 euri eest 8h päevas päevas oma tervist ja närve kulutama, kui ostukorv poes maksab 50 euri.\nLugemata postitus Postitas Ints » 02 Jaan 2019, 17:01\n"Kui on töökohad ja tööstus, siis tulevad varem või hiljem sinna ka töölised."\nMitte keegi ei hakka mitte kuskil ehitama tehast ja tegema töökohti,lootes et ehk kunagi ilmub välja ka mõni tööline.Need kolm asja käivad alati koos.\nLugemata postitus Postitas Tom-Tom » 02 Jaan 2019, 17:30\nInts kirjutas: ↑02 Jaan 2019, 17:01 "Kui on töökohad ja tööstus, siis tulevad varem või hiljem sinna ka töölised."\nTuleb välja, et keegi siiski on ehitanud... või on need täitmata töökohad ainult statistikaameti paberil?\nEi tasu unustada, et tööjõud on siiski väga mobiilne. Käiakse ka teises euroopa otsas tööl ja massiliselt.\nLugemata postitus Postitas Ints » 03 Jaan 2019, 22:23\n"Käiakse ka teises euroopa otsas tööl ja massiliselt."\nSamas olen ma 100% kindel,et mitte keegi ei hakka mitte kuskile ehitama mingit tööstust lihtsalt selles lootuses,et äkki keegi kunagi tahab sinna tööle tulla.\nLugemata postitus Postitas Tom-Tom » 04 Jaan 2019, 08:23\nInts kirjutas: ↑03 Jaan 2019, 22:23 "Käiakse ka teises euroopa otsas tööl ja massiliselt."\nEks olenebki tööstusest. Mingisugust väga spetsiifilist kõrgtehnoloogial rajanevat tööstust vast mitte jah.\nAga kui tööstus või ütleme siis tootmine eeldab, et tema tööline on pretensioonitu, madala palgaga leppiv, kuid samas lahtiste kätega ja leidlik parimates aastates noormees, siis oleme lõhkise küna ees tagasi. Mööblitootjad räägivad ühest suust, et töömehi pole. Mina väidan, et ei saagi olema.\nLugemata postitus Postitas Töörööbik » 04 Jaan 2019, 10:34\nÜks räägib aiast, teine aiaaugust\nKui tegu on OSKUStöölisega, siis termin ise eeldab pikemaajalist töökogemust antud valdkonnas, samuti pidevat võimet ja soovi oma teadmisi ning oskusi kaasaegsel tasemel hoida. Millele omakorda siis tööandja peaks kaasa aitama. Esmakordselt tööturule sisenejal, või lihtsalt haamrivarre poleerijal ei saa olla sellise töölisega samaväärne palk.\nMängu tulevad loomulikult ka isikuomadused, nii töötaja kui tööandja puhul.\nLõpuks on igal OSKUStöölisel kui vähegi pealehakkamist, võimalus oma (kasvõi väike) ettevõte luua ja vaadata asja siis juba teisest vaatepunktist.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 04 Jaan 2019, 16:06\nTöörööbik kirjutas: ↑04 Jaan 2019, 10:34 Üks räägib aiast, teine aiaaugust\nKui tegu on OSKUStöölisega, siis termin ise eeldab pikemaajalist töökogemust antud valdkonnas, samuti pidevat võimet ja soovi oma teadmisi ning oskusi kaasaegsel tasemel hoida.\nEi räägi erinevatest asjadest. Millises haiglas sünnivad pikaajaliste kogemustega oskustöölised? On need haiglad kuidagi ka erialade kaupa spetsialiseerunud vastvalt turunõudlusele? Kui ettevõtja soovib kogemustega oskustöölist, siis oskustöölise enda ettevõttesse meelitamise motiveerimiseks on praktiliselt ainult üks motivaator ja selleks on pangaarvele laekuv rahasumma, mis oleks ikka arvestatavalt suurem, et paneks mõtlema töökoha vahetusele. Loomulikult võib ettevõtja lisada rahale veel teisigi boonuseid.\nTöörööbik kirjutas: ↑04 Jaan 2019, 10:34 Esmakordselt tööturule sisenejal, või lihtsalt haamrivarre poleerijal ei saa olla sellise töölisega samaväärne palk.\nKeegi ei räägigi, et algajale peaks maksma samaväärset palka võrreldes spetsialistiga, aga asi kipub minema kätte selleks, et kui aasta-kahe jooksul on ikka veel palk samasugune nagu tööle asudes, aga toodangut tuleb samapalju kui 15 aastase kogemusega töölisel, siis loomulikult jookstakse sellisest ettevõttest minema tagasi vaatamata. Ja hea sõnaga sellist koonrit ettevõtjat tagaselja ei meenutata. Jah, alustasin oma maalritööd firmas ja loomulikult ei saanud samaväärset palka vanade tegijatega võrreldes, aga "porgand eesli nina ees"(tegijate palganumbrid) pingutamiseks oli piisav. ja oma esimest maalrifirmat ei kiru ka tagaselja. Jah, vahest olid erimeelsused, aga need olid pigem sellised tööalased.\nMillisest oskustööliste puudusest ja ukrainlaste sissetoomisest üleüldse jahutakse kui näiteks siinse foorumi tööpakkumise rubriigis, kus otsitakse ehitustöölist, juba 5(viis!) huvilist ühele töökohale. Kui ettevõte pakub maalrile 3-4€/m2 kipspinna viimistluse eest ja ühes kuus teeb keskmiselt 350-400m2, siis mind selline hind küll ei ahvatle firmas töötama.\nLugemata postitus Postitas Tom-Tom » 06 Jaan 2019, 12:10\nMis asi see oskustööline üldse on? Kui sa oled tootmises mingisuguse masina taga 2 aastat või 10 aastat sama liigutust teinud, kas see 8 aastat on sind kuidagi paremaks teinud? Julgen väita, et toimub devalveerumine ning midagi paremuse poole ei liigu.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Jaan 2019, 13:23\nTom-Tom kirjutas: ↑06 Jaan 2019, 12:10 Mis asi see oskustööline üldse on? Kui sa oled tootmises mingisuguse masina taga 2 aastat või 10 aastat sama liigutust teinud, kas see 8 aastat on sind kuidagi paremaks teinud? Julgen väita, et toimub devalveerumine ning midagi paremuse poole ei liigu.\nSeadme ühe kangi liigutaja on abitööline.\nOskustööline peaks tundma erinevaid materjale, nende omadusi , töötlemisviise, töötlus(lõike)vahendeid ja viise, erinevate lõikevahendite töörežiime ja neid kohandada vastavalt materjali omapärale jne.\nKa tänapäevane koristaja peab peaaegu keemiku haridusega olema.\nLugege kutsestandardeid ja saate teada.\nLugemata postitus Postitas Töörööbik » 06 Jaan 2019, 21:01\nKülaline kirjutas: ↑06 Jaan 2019, 13:23\nTäpselt nii. Tänapäeval siis näiteks CNC pingi operaator-programmerija. Või siis käsitöömeister, kes suudab misiganes mööblitüki eritellimusena jooniste järgi valmistada. Kvaliteetselt. Tunneb erinevate puitude omadusi jne jne.\nErinevas valdkonnas on vaja erinevaid oskusi, aga mõte sama.


Marcalt maailmale: #jutujaht Jõuavad kohale järgmisel päeval\nOtsustasin ka osaleda. Eellooks siis see, ca 20 aastat tagasi kirjutatud jutt, mida mul omal ajal väga lõbus kirjutada oli. Praegu oli lugeda ka, ma ei tea, kuidas teistel, aga beibed on raudselt mu lemmiktegelased olnud igasugu loomingulistes ülesannetes.\nLabels: blogid, koomika, kulinaaria\nKaamos 7:53 AM\nKella kolmest öösel mõtlen, mis on see roog, mida tellitud mandist kokku keerata kannataks.\nEi mõtle välja.\nJutt nagu sibul, üks irooniakiht jookseb teisele peale ja kus on positiivsed tegelased, kus? Ahhaa, justkui polegi!\nVäga lõbus asi, ilma irooniata - väga meeldis, ka pärast mitmekordset lugemist!\nIlmselt ei olegi sellist rooga, ma ise pidin ka ühe ökopoe lehe lahti lööma, et näha, mis imeasju nad pakuvad, puhtalt põnevate nimede järgi panin nimekirja kokku :)\nAitäh kiidusõnade eest! P.S. Mu meelest on nad kõik positiivsed tegelased, mina armastan neid kõiki :)\nKaamos 11:35 AM\nNüüd ma googeldasin "ajurveeda musta soola" ja "riisikliiõli".\nJeebus, sellised asjad on päriselt olemas. Ma arvasin, et tegu on fantaasiarikka sõnamänguga.\nMaakas, täielik maakas (porisedes vasakule ära)\nHõbe Sulg 7:55 AM\nMa tean siukseid! Ma tean siukseid!\nSiuksed nad ongi! Sa vist ka tead siukseid 😁\nOn-on. Kõik puha elust inspireeritud :)\nIndigoaalane 10:16 AM\nsellest mandist saaks teha magusaid falafele veinikastmes :)\nLy Aurely 12:40 PM\nKaerahelbeke, tasa, tasa,\ninimeseks muutus, tasa, tasa...\nSee kaerahelbeke jäi mind nüüd kummitama. Kes täpsemalt on kaerahelbekesed? Siis tean sõna kasutama hakata :D\nKaerahelbeke on minu teada vanema põlvkonna lumehelbeke :) See, kes pahandab noortega, kuidas need on liiga õrnad, aga solvub ise samamoodi, lihtsalt teiste asjade peale. No näiteks selle peale, et vana-aastaõhtul ETV-s hümni ei lasta või et Rakvere jõulukuusk pole piisavalt traditsiooniline.\nma teadsin nii, et hellade rahvustunnetega lumehelbeke. selline, keda rahvust ähvardavad kogu aeg pagulased, homod, vaktsiin jne.\nTilguti 1:25 PM\nNii ongi, ainult, lõppeb see lugu ja nii nad elasid ilusti kuni peast segi pole läinud.\nkonn, lendav konn 9:21 PM\nKolmeliitrised purgid - nooremana kali, vanemana õlu. Ikka kollasest vaadist:)\nMälestusi hakkas tilkuma - tea, kas nüüd magadagi saan!\nHehehe, ma just viisin oma kolmeliitrised sõbrannale ära :D\nHea jutt. Oleks kena, kui järgmine teema tuleks selline, millega saaks jutule ka järgmise peatüki.\nTilda 6:45 PM


2008 | Hellenurme lasteaed\nLasteaiaelu meeldejäävamateks sündmusteks said eelmisel aastal sõbrapäeva- üritused rühmades koos kirjade ja üllatustega.\nMärtsis kevade alguses toimus pargis mesimummide rühma õuesõppe tegevus, millega osalesime Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Sihtasutuse matkasarjas. Loodusel oli varuks üllatus ning selleks päevaks sadas maha talve kõige paksem lumi. Linnud ei hoolinud lumest vaid laulsid „kevadelaulu“ ja meie õpetaja Agnesega istutasime pottidega kevadlilled lume sisse, et lapsed leiaksid need ja õpiksid tundma. Teatripäeval esinesid mesimummide rühma lapsed väikestele lepatriinudele näidendiga „Kass, kes kõndis omapead“.\nAprillis külastas meie lasteaeda Vaglamaalase toimetusest ajakirjanik Marite Uibo, kes kirjutas meid tutvustava loo. Koolieelikud (Karmen ja Carola Trixibell) said lehte kirjutada ja joonistada. Fotod tegi H.Käos\nAprillis käisime veel külas Puka lasteaias Kairit Komlevi osavõtul ja sponsoreerimisel. Ilm oli vihmane ja olime ruumis, kuid lastele meeldis kuulata teiste esinemist ja mängida teistsuguste mänguasjadega.\nVolbripäeva üritusena korraldas mesimummirühm „aardejahi“ pargis.\nMais toimusid terviseedenduslikud projektiüritused – liikluspäev pargis ja Pühajärve veekeskuse külastus.\nLepatriinude rühma õpetajad organiseerisid pargis ringmängude päeva ja õpetaja Reelika Kalbus esimese klassi õpilastega pannkoogipäeva koos matkamänguga. Tore oli koos suurematega väikestel ülesandeid lahendada ja pannkooke võis jäädagi küpsetama…\nMaikuu viimasel päeval saatsime väikese peoga pargis kooli Karmeni, Kaupo ja Carola Trixibelli.\nLastekaitsepäeval lustisid lasteaialapsed Rõngus koos Anne Velli teatri tegelastega, kes lõpetasid lastele mitu tantsu, laulu. Üritusel said lapsed veel maitsta naturaalsest mahlast jooke ja kaasa kohukese. Pipi ja tuletõrjekoer Nublu kutsusid lapsi mängima laulumänge.\nAugustis tegime algust traditsiooniga, et pidada meeles Hellenurme mõisas elanud ja töötanud Al. Th. Middendorffi sünniaastapäeva. Kõndisime kalmistule koos mõisapargist võetud roosidega. Kalmukivis on õõnsused, kuhu koos lastega panime küünlad. Lasteaias ootas matkajaid ühine tordisöömine.\nSeptember oli mõlemas rühmas muutuste aeg – õpetajad vahetasid rühmad. Lepatriinude rühmas töötavad õpetajad Agnes ja Anne ning mesimummide rühmas õpetajad Tiia ja Vilja. Lasteaia õppeaasta algas piduliku aktusega. Lapsed ja õpetajad mängisid koos\nnäidendit „Metsa kool“ ja eelkoolilapsed said pidulikult kätte töövihikud ning Siili abi aabitsad.\nMesimummid osalesid Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Sihtasutuse korraldatud igasügisesel matkal, mis lastele suurt põnevust pakub. Seekord jäi peale vahva matka meelde veel vihmane ilm, mis aga meie tuju rikkuda ei suutnud.\nOktoobris tähistasime lasteaia sünnipäeva. 13 aastat on meie mõisamajas lasteaed tegutsenud.\nKontserdile kutsusime vallavanema, kes meenutas lasteaia asutamise lugu ja kinkis lasteaiale väga vajaliku magnettahvli . Lapsevanemad tõid lasteaeda porgandeid, viinamarju ning laste rõõmuks mänguasju. Õhtupoole valmistasime koos lastega kolm erinevat salatit ning degusteerisime neid koos vanematega enne kojuminekut. Päev sai lastele huvitav.\nIsadepäev möödus lõbusate koosmängude ja tordisöömisega, mida lapsed aitasid valmistada.\nAasta lõppes jõuluootusega. Igal esmaspäeval ootasid päkapikkude üllatused kapi peal korvis. Jõulupidu tõi kõigile lastele esinemist ja rõõmu.


Rabitos Royale - Ecoverde\nBombóni ehk viigimari šokolaadis sünnilugu\nEndine Extremadura president Juan Carlos Rodríguez Ibarra koos Felipa Nieva ja Senator Valero´ga Productos La Higuera tootmishoones.\nAmmu enne seda, kui bombón üldse eksisteeris, otsisid Senador ja Felipa võimalusi, kuidas viia täide oma ühine suur unistus. Paar lahkus oma kodukülast 24-aastastena, olles kindlad, et ühel päeval nad tulevad koju tagasi, kaasas uued ideed, kuidas valmistada midagi väga erilist nende piirkonna staarmarjast, parimast kuivatatud viigimarjast maailmas. Nad armastasid oma koduküla Almoharini üle kõige.\nEksperimenteerides hulgaliste aroomide, tekstuuri ja maitsetega, valmistas Valero salajase võiduretsepti, mis sai maailmakuulsaks. Tänu retseptile, said Felipa ja Senador lõpuks tagasi kodukülla pöörduda ja jagada oma salajast avastust kogu maailmaga. Calabacita viigimari pärineb samast paigast, kust Senador ja Felipagi -Almoharinast. Olles välja valinud parimad Vahemere piirkonna viigimarjad, täitsid nad viljad brändi-šokolaadikreemiga ning katsid õhukese ja kvaliteetse šokolaadikihiga. Nad olid leiutanud šokolaadiga viigimarja. Nii sündiski Rabitos Royale.\nJärgneval kümnel aastal jätkasid perekonna pärandit nende lapsed: Raquel ja Senador Jr. Nad laiendasid ettevõtte Productos La Higuera, S.L tootmist ja mõtlesid välja veel palju uusi tooteid.\nTõenäoliselt, kui sa sööd Rabitos Royale gluteenivabu trühvleid, siis sa ei teagi, et viigimarju ei kuivatata peale nende korjamist, vaid need kuivavad puuotsas, Almoharini päikese all 48 tundi. Viigimarjade kvaliteedi eest vastutab Bea, kes on viigimarjade spetsialist ja kvaliteedikontroll. Ta laseb tootmisesse vaid parimatest parima kvaliteediga viigimarjad ja selleks ta sorteerib igat marja kolm korda. Kondiiter Raquel järgib alati originaalretsepti ja täidab viigimarjad trühvlitäidisega. Jóse, kes on šokolaadimeister, valmistab täpselt õigel temperatuuril šokolaadi, millest saab unikaalne ja õhuke šokolaadikate. Rabitos Royale trühvlite valmistamine on väga detailirohke ning igat etappi järgitakse suure tähelepanelikkuse ja täpsusega. Vaid nii saavad valmida parimate maitsenüanssidega trühvlid, mida armastatakse kogu maailmas. Rabitos Royale trühvleid süüakse Euroopas, Ameerikas, Koreas, Lõuna-Aafrikas ja loomulikult kodukülas, Almoharinis.\nSee on lugu perekonnast, kes armastab ülekõige oma kodumaad. Lugu šokolaadist, mis valmistati väikeses külas, Vahemere lähedases piirkonnas, kus algas ja lõppes Felipa ja Senadori rännak.


Jeni kirjed: harjasharjad akvarellmaalingute jaoks? - Kunsti-meediumid 2020\nHarjaste pintslid akvarellmaalingute jaoks?\nKunstijuhendi autoril ja kunstnikul Sterling Edwardsil on maine helendavate ja lahtiste maastike poolest … ning eriline kiindumus nende kasutamisel harjaste harjade kasutamisel.\nPäev, mil Sterling Edwards vaatas, kuidas kunstnik maalib terve taeva kolme vildaka pintslitõmbega, oli päev, mil ta pühendus oma väikeste õlipintslite ja fotorealistliku stiili vahetamisele suurte, julgete akvarellilöökide kasuks. Aastate jooksul on ta välja töötanud mitte ainult suurepäraselt värske, helendava maalimisstiili, vaid ka lähenemisviisi, mis eemaldab hirmutamise sellest kaunist, kuid sageli müstifitseerivast keskkonnast.\nLisaks hõlpsasti jälgitavale neljaastmelisele värvimisprotsessile aitab Sterling harjastega pintslite kasutamist värviga manipuleerida ja seda juhtida. Suured kujundid, väikesed kujundid… pole probleemi, kasutage harjastega harja. Vaja on tugevat värvilaotust … ka harjastega pintsel võib seda teha.\nVaadake seda klippi artistnetwork.tv helendavast akvarellist: Õhtumaastik DVD-lt, et näha, kuidas Sterling harjaste harjad kasutamiseks paneb.\nVaadake Sterlingi raamatut North Light, raamat „Helendavate akvarellmaastike loomine: neljaastmeline protsess”, kus leiate suurepäraseid juhiseid ja viise harjaste ja muude üldtunnustatud akvarellpintslite kasutamiseks ilusate maalide loomiseks.\nSterlingi raamatust TASUTA juga tutvumiseks klõpsake siin.\nSterlingi DVD-de kohta lisateabe saamiseks külastage veebisaiti www.NorthLightShop.com või…\nSterling Edwards: Õhtune maastik helendava akvarelli eelvaate saamiseks klõpsake siin.\nSterling Edwardsi helendava akvarelli eelvaateks: metsane maastik.\nSterling armastab harjastega harju nii palju, et on isegi oma rea loonud. Sterling Edwards Blending ja Glasing jäigate harjastega pintslite kohta saate lisateavet siit (need toimivad ka akrüülide jaoks).


10 trendikas blondi soengud, et inspireerida teid | EE.Hair-Action.COM\n10 trendikas blondi soengud, et inspireerida teid\nMõeldes läheb blond, blondim ja blondest sel suvel? Nüüd on õige aeg seda teha. Alates klastri tooni kuulsused nagu Bretagne Snow, Ashley Greene, et Anna Wintour ja Julianne Hough, seal on palju toonid ja tähed vaadata inspiratsiooni.\nAhead, loe mõnd võimalust vallutada ajastu blond meie nimekirja blond bob soeng!\nAshley Greene kindel teab, kuidas teha oma blond soeng paistma. Kell CBGB Muusika ja Film Festival, Greene on cool blond bob nägi täis täiuslikkust. Me armastame teda nisu blondid juuksed peene kuldse blond tipphetki - soojeneb tema nahatooni säravalt. Siduge ombre bob pehme pastelsetes meik romantiline ilme.\nTahad teha suuri avaldus bob? Võtke kii Anne Gorke moeshow mudel, kes on näidanud klanitud bob nüri tukk ja Pentsik, plaatina blond lukud. Oh, ja kuidas me saame unustada terve sära tema bob? Naelutatud ta.\nBright. Stiilne ja šikk - see 20s inspireeritud retro lainete Nicole Richie valgusküllased mee blond, on igasuguseid awesome kaste. Näitleja stiile teda show-varastamine ombre varju viiakse läikiv, flapper "teha Flirty ja naiselik lõpuni.\nKeegi ei vaevata šikk blond soeng parem kui Chloe Sevigny. See looduslik kaks toonides päevalill blond on suurendanud oma sinised silmad, hoides seda loomulik läikiv ja terved juuksed ilme. Et taastada selle välimus, siduge bob minimaalse meik ja oranž-punane huuled.\n5. Nisu Blond pimendatud Roots:\nBrittany Snow tousled nisu blond bob pimendatud juured sobib ideaalselt tema elegantne stiil ja muljetavaldavalt, see suurendab läbi värvi tema sinised silmad ja kadestusväärne nahka. Snow tekstuuriga blond bob soeng näitab ära tema pilkupüüdev juuste värv ja me armastame, et tema pikk tukk on pühib kõrvale.\nAlati moes ja stiili, tantsija Julianne Hough taas tõestab, et kerge tuhk blond töötab hästi vastu veatu naha tooni ja korall make-up ilme. Me jumaldan teda mitte liiga tuhk, mitte liiga kuldne asümmeetriline pulstunud bob, mis annab palju tekstuuriga ja liikumist. Piltilus.\nSoeng värvi hooaeg on tume tuhk blond. Võtke inspiratsiooni Anna Wintour, kes näeb välja gorgeous tema kaubamärk Paashikampaus bob. Me armastame täiuslik tasakaal oma heledate ja tumedate tuhk toonid. Ja need tukk. Nad koorima oma põsesarnad, rõhutavad tema silmad ja meelitama teda Persikanpehmeä nahka.\nOlime kindlad Üheksandal iga-aastasel UNICEF Snowflake ball et Ajakirjanik Katie Couric on täiuslikuks soe blond toon. Šampanja tooni annab oma juukseid taevalik kuma ja pool-pühib lokid lisada Oomph oma keskel pikkus bob.\n9. Kaldasetusega Bob In Caramel rõhutab:\nOh, Posh - angled, asümmeetriline, edge, must või blondid; saate võluväel tõmmata midagi, kui tegemist on bob. Kell 15. Aastane Elton John AIDS Foundation Academy Awards, endine Spice Girl uhkeldab oma karamelli tipphetki koos poleeritud, angled bob, mis rõhutab tema pruunid silmad. Sest sile juuksed nagu Victoria, töötada mõned texturizing mousse oma lukud ja kindla raua, samuti mõned tugeva positsiooni juukselakk. Bravo! Üks ei saa kunagi minna valesti blond nurga bob soeng.\n10. Golden Nisu:\nNäitleja Reese Witherspoon on saanud kuldne nisu blond soeng oleme olnud lusting üle mitu päeva nüüd. Ilmekaim soe värv, mida saab pehmendada tahes jume, Reese on löödud keskmise, lokkis bob.\nLõputu tooni blond spektri valida, me loodame, et meie nimekiri kümnest blond bob soeng aitab teil leida täiuslik toon oma lukud. Anna meile teada oma mõtteid oma kommentaarides allpool!


Karda kulutusi 99 senti? Google võib varsti proovida rakendusi enne nende ostmist - Mobiilne - 2019\nArendajad loovad mõnikord oma tasuliste rakenduste tasuta versioone, et lahendada Androidi rakendusliku katsesüsteemi puudumine. Õnneks tundub, et Google töötab sellise süsteemiga, nagu teatas "Teave".\nAruande kohaselt ei tähenda need katsetused rakenduste täielikku allalaadimist, mis on "selline, mis võib inimeste mobiilsideplaanides aega ja andmete kasutamist säästa, samuti toob kaasa rohkem allalaadimisi". Lisaks on soovitatav, et rakendusjuhtumite süsteem oleks kasulik arenevatel turgudel, kus inimestel pole nii palju raha rakenduste allalaadimise kulutamiseks, kui teised inimesed erinevates piirkondades teevad seda. See kõik on vastavalt "inimestele, kes on seotud tehnoloogia arutlustega".\nGoogle Play väidetav rakenduste proovimissüsteem lubab juurdepääsu ainult konkreetsetele funktsioonidele, kuna süsteem on töötanud üle aasta. Kuidas sellist süsteemi ellu viiakse, õhku, kuigi App.io meelde tuleb. Ettevõte lõi teenuse, mis võimaldab arendajatel veebis kasutada oma Android-i ja iOS-i rakenduste jaoks kasutatavaid HTML5-versioone. Süsteem võiks olla ka voogesituse raamistikus, kuigi see võib töötada nii suurepäraselt arenevatel turgudel, kus Interneti-ühendused on juba täpilised.


auto24.ee - Foorum » Liiklus » uus teekatte märgistus?\nAvaleht » Foorum » Liiklus » uus teekatte märgistus?\nTEEMA: UUS TEEKATTE MÄRGISTUS?\nuus teekatte märgistus?\nmida tähendab selline kollane ruuduline tähistus enne ristmikku, tallinnas kadaka pst. uuel lõigul? pole nagu enne kohanud sellist asja.\nMaano Saareväli (Liiklusõiguse Büroo)\nRe: uus teekatte märgistus?\nTegemist on katselise programmiga, mille eesmärgiks on enne ristmikku juhtide tähelepanu suurendamine.\nVõi siis uut tüüpi takistusrajaga kõigile kaherattalise liiklusvahendiga liiklejatele -- plastik on märjaga sigalibe.\nTegelikult jääb natuke arusaamatuks, millise seadusesätte järgi selline isetegevus teemärgistuses üleüldse lubatud on?\ntähelepanu suurendamise asemel võib tekkida vastupidine effekt, inimene ju uudishimulik, vahtides silmad punnis neid arusaamatuid ruudukesi võib tähelepanu sootuks hajuda.\nNõustun täielikult R.K. arvamusega.\nruudulisd ristmikud on (vist) ka Helsingis ja Londonis.\nkeelatud need ei ole ja kui kellegi tähelepanu hajutavad, siis oled ikka ise süüdi. mis siis veel juhtub kui tänava äärde uus lillepeenar tekib? paned kohe puusse?\nvist on vaks vahet , kas segav faktor on keset teed või tee ääres.Kui märg plastik pikendab pidurdusteekonda on tegu tahtlikult rikutud teega. 'Vaatame , kuidas triibutaja esimesest sellisest keisist välja tuleb:)\nja ootame ära talve ja esimese musta jää:) uhhahhaaa.....\nja manhattanil on mõned sellised, just vaatasin, google earth abiks\nneed ruudud on vihmaga ikka räigelt libedad + neid on liiga palju. oleks vähem, pööraks rohkem tähelepanu, praegu seal neid nii tihedalt ja laias ulatuses et nö. harjud ära. jääd passima neid kohti, kus ruudustikku pole :)\nKui kasutatakse sellist teekattemärgistust peaks see olema ka LE-s ära mainitud, et asi juriidiliselt korrektne oleks.\nImestasin ka ise nende triiuliste ristmikute üle. On äärmiselt ebamugav oma jäigema vedrustusega sealt üle sõita nii aeglaselt, kui kiiremini (sest need jooned on teest kõrgemad ja löövad vastiku vibratsiooni mul autosse). Tagantjärele mõeldes on minu tähelepanu seal jäänud teekattele, mitte üldiselt ristmikule... ehk on asjast rohkem kahju kui kasu?\nLE järgi ühekordne joon piirab alasid, kus ei tohi sõita (eraldussaared jms)\nVenemaal tahetakse maanteede eraldusjooned hakata värvima kollase värviga.


Komiteede IT-vahendid - Eesti Standardikeskus\nCEN ja ISO\nCLC ja IEC\nRubriik „IT-vahendid“ on mõeldud Eesti Standardikeskuse tehniliste komiteede liikmetele, et muuta kergemini, kiiremini ja ühest kohast kättesaadavaks erinevad IT-lahendused, mille kaudu on võimalik ligi pääseda nii rahvusvahelisel kui ka Euroopa tasandil vastava EVS/TK käsitlusala standardimist puudutavale dokumentatsioonile (peegelkomiteede töödokumendid, komitee kavandid; erinevad kasutusjuhendid; CEN-i ja ISO peegelserver; terminite andmebaas jne).\nRakendustele pääsevad ligi registreeritud EVS/TK-de liikmed, kes omavad kasutajanime ja isiklikku parooli.\nErinevate Standardikeskuse tehniliste komiteede (EVS/TK) liikmeteks võivad astuda kirjaliku avalduse alusel kõik vastava valdkonna standardimisest huvitatud organisatsioonid. Avaldus esitatakse komitee sekretärile või EVS-ile, kes edastab selle komitee esimehele, kes vaatab selle läbi ühe kuu jooksul ja teeb komitee liikmetega kooskõlastatult otsuse.\nTänu neile rakendustele on EVS/TK liikmel lihtsam osaleda oma standardimisala ulatuses rahvusvaheliste ning Euroopa standardimisorganisatsioonide tehniliste komiteede töös.\nTeile kättesaadavaks tehtud dokumendid on vastavate standardimisorganisatsioonide autorikaitse objektid. Ligipääsemisega aktsepteerite autorikaitsest tulenevad õigused ja kohustused.\nEVS-i ja TK-de vahel mahukamate failide (üle 5 MB) vahetamiseks on võimalus kasutada Standardikeskuse FTP serverit: ftp://ftp.evs.ee. Server on kaitstud parooliga, parooli saamiseks tuleb pöörduda oma koordinaatori poole.


Hilda Uusküla – Vikipeedia\nHilda Uusküla (13. veebruar 1925 Pervomaiski rajoon, Krimmi oblast, Vene NFSV – 17. juuli 1991 Tallinn) oli Eesti NSV kohtunik.\nTa oli alates 1944. aastast rahvakohtu sekretär, alates 1950. aastast Viljandi rajooni I jaoskonna rahvakohtunik, seejärel Eesti NSV Kohtuministeeriumis, 1954–1956 Tallinna Kalinini rajooni I jaoskonna rahvakohtunik, seejärel kuni 1982. aastani Eesti NSV Ülemkohtu liige.\nTallinnas jaanuaris 1959 Hilda Uusküla mõistis Mart Niklusele Vene NFSV paragrahvide 58-4 ja 58-10 järgi (koostöö rahvusvahelise kodanlusega ja nõukogudevastane propaganda) 10 aastat vabadusekaotust koos vangistusele järgneva kolmeaastase asumisega ja ilma edasikaebamiseõiguseta. Niklus oli hoidnud ühendust välismaale ning saatnud läände sõnumeid ja fotosid.\n1977 – Eesti NSV teeneline jurist\n↑ Niklus, Mart: Tagasivaade läbielatule. Greif OÜ, Tartu 2020, lk. 25-26.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hilda_Uusküla&oldid=5900255"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:39, 16. mai 2021.


★★★ DIY kaasaegne kookihoidja ★★★\nKuva magustoidud stiilselt neutraalse ja eelarvesõbraliku DIY puidust kooki plaat. Muutke suurust ja tehke mõned erinevad kõrgused, suurused ja metsad. Nad pakuvad ka suurepärast uueseritavat või perenaise kingitust järgmisele osalevale osalejale!\ntorumehe kitt või epoksü-kitt\n1. Alusta oma soovitud mõõtmete kujundamisest oma kookplaadile (siin valisime 9 tolli) ja lõigake see number pooleks. See on teie raadius teie kookiplaadil. Mõõta seda kompassi laiust, kohandada oma pliiatsi ja kompassi keskpunkti ning tõmmata oma puu keskel täiuslik ring.\n2. Lõika välja oma ringi koos näpitsaga, bändsaega või saagiga.\n3. Kui ring on lõigatud, lihvige oma lihvmasina servadega serva. Kui soovite, võite kasutada elektrilist lihvimismasinat või lihvimisplokki. Kui teete paksemat puidust, proovige servi ümardada, nii et tükk ei näe lõpptoonile liiga paksu. Pühkige ära kõik liigsed saepuru.\n4. Kaussi kinnitamiseks puidust kooki plaadi ülaosale lõigake torulukksepa pahtlakivi ja valmistage see ette, libistades ja sõtkides seda oma käte vahele. See loob marmorkujulise kitt, mida te kindlalt vastu kausi vastu tõmbate. Vajutage kaussi kindlalt puitplaadi põhja vastu keskosas. Lase kuivada selle aja jooksul, mis on näidatud putukate tagaküljel.\nPuidu viimistlemiseks piserdage see toiduohutu õli, nagu taimeõli, kui te ei soovi seda jätta. Asetage õli puidule, hõõruge pealmisel paksu kattega ja laske istuda minut või kaks korda. Järgmiseks kasutage lappi pühkides liigset õli, mis ei puutunud puitu kokku.\nNäita oma kooki, pirukaid või koogikesi oma uuel plaadil! Kui olete selle ära kasutanud, pühkige puhtaks nõudepesu ja käsnaga. Kuivatage hoolikalt ja vajadusel uuesti õli.


Ripats teemandiga - buy for the price of €40.50 at the EPL Diamond Online Store\nArtikkel: e0601pd07174400 /\nHind allahindlusega: €40.50 (-10%)\nKogukaal kivid 0.006 carats\nTeemant circulo 1 0.006 4 SI3\nTeemant circulo 1 0.006 G SI3\nRipats teemandiga on stiilne aksessuaar eriliseks sündmuseks ja igaks päevaks. Hõbedane näeb välja elegantne mis tahes stiilis, üksinda või koos teiste toodetega. Meie hinnad üllatavad Sind - ainult €40.50 toote kohta! Ripatsid läbivad alati kohustusliku testimiskontrolli Vene Föderatsiooni proovikojas. Tootel on sertifitseerimismärgis.\nHind alates : €28.00 €\nteemandi kaal: 0.006 karaat\n0.006 2050012626352\t €40.50 täpsustage operaatori käest


Eemaldage Plaatide Plaatidest » See Toimib - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardEemaldage plaatidest keemiline sideaine\nProovige erinevate meetoditega\nImemine ja jäätumine aitavad sageli kaasa\nÜlejäänud radade lamineerimine\nLisaks puhtale liivast, veest ja sideainetest valmistatud lubjast ja tsemendist, on olemas plastikust sideainet ja vaiku sisaldav mörd. Silikoon on tüüpiline näide. Sõltuvalt koostisosadest ja plaatide iseloomust on eemaldamine võimalik ainult agressiivsete tööriistadega. Mõnede plaatide puhul tuleb saastumist vältida iga hinna eest.\nHõõgade eemaldamine liigendmördist tavapärase lubja ja tsementmördiga, sõltuvalt pinnakonstruktsioonist, võimalik happeliste puhastusvahenditega või mehaanilise poleerimisega. Vaigu või muude keemiliste sideainetega mördi kasutamine võib põhjustada nende meetodite ebaõnnestumist.\nKalla võib koosneda paljudest koostisosadest. Paljusid karastatud ja kuivatatud aineid saab töödelda ainult mehaaniliselt ja lamineerida hooldusvahenditega. Klassikalised tööriistad on:\nTraadi harja kinnitus puurmasina jaoks\nRaua- ja blotpaber\nVaigu sisaldavaid süvendeid võib vedeliku abil kuumutada ja neelata või absorbeerida. Tuleb märkida, et vedeldamine ei muutu liiga tugevaks ja mördub sisse poorsetesse avatud pindadesse. Kasulikud on lühikesed kuumutusintervallid nii täieliku salvestusega kui võimalik. Tavaline treeningraamatupidaja on liiga õhuke. Tööstusest pärit käsitööndusest või nn mittekootud paberist pärinev paks erosioonipaber on parem.\nPlaadi eemaldamisel tuleb kasutada katse- ja vea meetodit. Mõned plastikud ja keemilised elemendid reageerivad külmumisele ja teised kuumutamisele. Mõnel juhul võib jääkide ja saasteainete lahustamiseks kasutada alternatiivset protseduuri.\nLaastude eemaldamine plaatidest ei ole sageli täiesti võimalik. Paljudel juhtudel tuleb teha välimus ja puhtus. Kui puhastamisel ilmnevad pinnale värvimuutused või nähtavad struktuurimuudatused, tuleb tegelik puhastamine laminaadi kasuks lõpetada. Sel eesmärgil sobivad avatud pooridega pindadel eriti rasvained nagu õlid.\nKui töötlete keemilisi koostisosi kuumutamise ja kraapimise teel, tekivad alati kahjulikud või toksilised aurud ja osakesed. Kasutage ainult koos hingamisteede ja silmade kaitsega ning hoidke lapsed ja lemmikloomad ära.\nToote pilt: StockphotoVideo / Shutterstock


19/01/2013 – Külauudised\nOtepää pakub võimalusi talviseks nädalavahetuseks\nTalv on talvepealinnas täies hoos, kaitsva külmakreemi ja karupükstega on talvesõpradel siin palju tegutsemisvõimalusi.\nMurdmaasuusatajatele on avatud Tehvandi 4 km kunstlumerada, mis on valgustatud kella 9ni õhtul. Suusatamiseks rahulikumas tempos sobib Tehvandi 10 km suusamatkarada.\nSuusatada nii klassika- kui vabatehnikas saab valgustatud kergliiklusteel Valga maantee ääres Otepää linna piirist Munamäeni, mis teeb edasi-tagasi raja pikkuseks umbes 1,5 km.\nKääriku Spordikeskus annab teada, et kõikidel suusaradadel on lumeolud väga head, sõita saab Kekkose 14 km suusarajal, 3 ja 5 km rajal, 2,5 km pikkusel valgustatud suusarajal ja Pühajärve-Kääriku 9 km rajal, millest Sihva-Kääriku lõik on valgustatud kella 10-ni õhtul. Lastel on avatud\nkelgumägi, kohapeal laenutatakse ja hooldatakse suuski, on saunavõimalus. Loe edasi: Otepää pakub võimalusi talviseks nädalavahetuseks\nPostitatud 19/01/2013 19/01/2013 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Otepää vald,ValgamaaSildid harrastussport,kelgutamine,sport,suusatamine,talvesport,vaba aeg\nKülm kimbutab esimesi maratoniüritusi – FIS World Snow Day Otepääl jääb ära, ühistreening toimub\nKülm on maratoniüritusi kimbutanud ka varem. Fotol 40. Tartu Maraton 2011.\nEMHI andmetel on öösel vastu laupäeva oodata suurt külma, oluliselt soojemat ilma ei lubata ka päeva peale, mistõttu tegi Klubi Tartu Maraton otsuse jätta ära Otepää lastesõidud. Sellegipoolest toimub plaanipäraselt kell 12.00 algav 42. Tartu Maratoni ühistreening, mis on suunatud täiskasvanutele.\nKlubi Tartu Maraton juhatuse esimees Indrek Kelk räägib, et otsus üritus ära jätta ei sünni kunagi kergelt: „Ürituse ärajätmine on viimane õlekõrs, mida me kasutame. Oleme lubanud lastele toreda suusapäeva, kuid kuna külmakraadid ka päeva peale piisavalt ei taandu, siis oleks liigne risk ja vastutus kutsuda lapsi nii külma ilmaga suusatama. Seetõttu otsustasime lastele suunatud ürituse ära jätta.” Küll aga kutsub Kelk üles kõiki suusahuvilisi osalema ühistreeningul: klubi Tartu Maraton on Tehvandil kohal ning võtab sooja teega vastu kõik ühistreeningule saabujad, et üheskoos 42. Tartu Maratoni programm avatuks kuulutada. Loomulikult tuleb riietuda ilmale kohaselt ja tulla külma kätte ainult tervena.\n42. Tartu Maratoni (17. veebruar), 42. Tartu Maratoni lastesõitude (16. veebruar) ja 2. Tartu Teatemaratoni (10. veebruar) toimumise päevadeks lubab ilmateade mõõdukaid külmakraade.\nwww.tartumaraton.ee lehelt leiab ka nõuanded, kuidas külma ilmaga riietuda.\nPostitatud 19/01/2013 22/01/2013 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Otepää vald,Tartumaa,ValgamaaSildid sport,suusatamine,Tartu maraton\nTutuluse eesmärk on heita pilk Eesti arheoloogias läinud aastal toimunule. Aastakirja paberväljaanne annab esmase ülevaate mulluste välitööde tulemustest, tutvustab arheoloogiameetodeid, uudiseid, arheolooge ja nende tegemisi ning arheoloogiapärandi kaitsega seotud küsimusi. Aastakirja koostajad ja põhiautorid on Tartu ülikooli arheoloogiaüliõpilased ning see hakkab ilmuma nii pidevalt uuenevas võrguversioonis (www.tutulus.ee) kui ka kord aastas, aastavahetuse paiku, paberväljaandena. Väljaande taga on peamiselt üliõpilastest kirjutajate siiras soov suurendada huvi arheoloogia vastu; lugude toimetajadki on valdavalt tudengid ajakirjanduse ja eesti keele erialadelt. Ajakirja tegemisel on üheks taotluslikuks lähtekohaks olnud kirevus ja mitmekülgsus, samuti autorite isikupära hoidmine.\nPostitatud 19/01/2013 Autor Maire KriisRubriigid EestiSildid ajakiri,arheoloogia


9. november 2010 kell 11:42\nSenine fondijuht Kristjan Tamla keskendub portfellijuhtimise tööle Rootsis Swedbank Roburi meeskonnas, teatas pank.\nUue fondijuhi Katrin Rahe sõnul on poolte eestlaste pensionivara juhtimine suur ja vastutusrikas väljakutse. „Pean oluliseks muuta meie pensionifondide investeerimisstrateegia klientidele veelgi läbipaistvamaks, et igal inimesel oleks selge, milline Swedbanki teise ja kolmanda samba pensionifond vastab just tema vajadustele, riskitasemele ning ootustele kõige paremini,“ sõnas Rahe.\n„Lisaks on investeerimisstrateegia pensionifondide tulemuslikkuse aluseks ning lähtekohaks Swedbank Roburi ligi 40 investeerimiseksperdile, kes on finantsinstrumentide valiku kaudu igapäevaselt seotud eestlaste pensionivarade haldamisega,“ märkis Rahe.\nSwedbanki investeerimisfondide juhatuse esimehe Agnes Maki sõnul astutakse uue fondijuhiga järjekordne samm fondijuhtimise kompetentsi tugevdamiseks.\n„Fondijuhi peamine roll on klientide ootustest ja finantsturgude perspektiividest lähtuvalt fondi investeerimisstrateegia kujundamine ning tihe koostöö Swedbank Roburi rahvusvahelise ekspertide meeskonnaga. Samuti teostab ta järelevalvet Swedbanki pensionifondide igapäevaste investeerimisotsuste üle Swedbank Roburis,“ tõi Makk välja fondijuhi igapäevased ülesanded.\nKatrin Rahe omab üle 14aastast töökogemust finantsturgudel ning on varem töötanud Eesti Panga finantsturgude osakonnas erinevatel võlakirjadeportfelli- ja riskijuhtimisega seotud positsioonidel. Lisaks on ta töötanud Nordea panga privaatpanganduse osakonnas ning olnud lektor erinevates ülikoolides.\nRahe on lõpetanud cum laude Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ja omandanud sealsamas magistrikraadi majandusliku andmetöötluse erialal keskendumisega tehisintellekti temaatikale. Alates 2002 on tal õigus kasutada finantsanalüütikute professionaalset oskustaset näitavat CFA charterholder’i tiitlit.\n2. november 2010 kell 10:21\nLHV ja Nordea haarasid enim kliente\nPensionifondi vahetamisega said uusi kliente enim juurde AS Nordea Pensions Estonia ja LHV Varahaldus.\n22. oktoober 2010 kell 8:59\nVaata, kui hästi/halvasti läheb sinu II samba fondil\nII pensionisamba fondid on Äripäeva arvutuste põhjal teeninud pensionikogujaid väga erinevalt. Osade inimeste sambaportfell võib olla hetkel ligi 40% kasumis, samas kui teistel võib terendada ees 5% miinust.\n2. november 2010 kell 15:42\nII samba klient eelistab äkilisemat fondi\nEnamus pensionifondi vahetajaid otsustasid äkilisema pensionifondi kasuks, sest eelistatumad olid progressiivsed ja agressiivsed fondid.


uudised - ProLumina OÜ - LED Valgustite müük ja paigaldus\nTEENUSED 10 PÕHJUST TOOTED GALERII KONTAKT UUDISED\n• Dimmerid ja kontrollerid\n• Alumiinium profiilid\nLED-lamp on parim võimalus valgustuselt säästa\nAasta alguses avanenud elektriturg pani ilmselt arukama osa eestimaalastest otsima võimalusi elektri säästmiseks. Nutikas on sellisel juhul pöörata pilgud ka valgustusele. Täpsmalt siis LED valgustusele.\nVastavalt Euroliidu direktiividele peaks tänaseks ilmselt enamuses Eesti kodudes põlema säästulambid. Paraku on LED-lampidel nende eest mitmeid eeliseid.\nLED-lamp tarbib säästupirnist 2-3 korda vähem energiat\nKui kodusesse majapidamisse sobiv LED-lamp tarbib 3-10W, siis sama võimas kvaliteetne säästulambi tarbib energiat 11-20W.\nLED-lambiga säästad esimesest sekundist\nTavalisel säästulambil algab energiasääst peale umbes 15-minutilist kasutamist. LED-lambil aga kohe peale sisselülitamist.\nLED-lamp saavutab täisereduse koheselt\nSäästulambil nõuab täisvõimuses saavutamine aega, siis LED-lamp on maksimaalselt ere koheselt peale sisselülitamist.\nLED-lamp kestab kuni 20 aastat\nKui tootjad pakuvad säästulampide tööajaks keskmiselt kuni 5000 tundi, siis kvaliteetsetel LED-lampidel on see 25 000-50 000 tundi ehk 15-20 aastat. Mõistagi võib nende reaalne eluiga osutuda veelgi pikemaks.\nSisse- ja väljalülitamine ei mõjuta LED-lambi tööiga\nTavalise säästulambi tööiga kahandavad märgatavalt pidevad sisse- ja väljalülitamised. LED-lampidele seevastu need mingit mõju ei avalda.\nLED-lamp ei sisalda kahjulikku elavhõbedat\nErinevalt tavalistest säästulampidest ei sisalda LED-lambid inimese tervisele ohtlikku elavhõbedat, mis lambi purunemisel võib satuda ümbritsevasse keskkonda.\nEsialgu võib paljudele tunduda LED-valgustite hinnad liiga kõrgetena, kuid tänu eriti pikale töötsüklile ning üldisele säästlikkusele on kokkuhoid garanteeritud. Lisaks sellele areneb LED-lamp jätkuvalt, mis omakorda toob kaasa omahinna alanemise ja võimaluste suurenemise.\nKui kõigi koduses majapidamises kasutuses olevate elektrilampide üheaegne väljavahetamine võib osutuda kulukaks, siis tasub vaadata tulevikku ja teha seda kasvõi samm-sammult: tavalise või säästulambi läbipõlemisel lihtsalt asendada see soodsa ja töökindla LED-lambiga.\nuudised, Led, ledid, Led lambid, Led ribad, led valgustid, led valgus, LED, Valguslahendused, led valguslahendused, led projektid, led lamp, led lahendus, toiteplokid, traffod, dimmerid, led dimmerid, led prosed, led projektor, Prolumina, erilahendused, ledlahendused, led lahendused, Led tooted, Led kaup, Led müük, Led sell, Valgustite müük ja paigaldus, pesad E27, E14, GU10, GU5.3, GX53, MR16, toiteseadmed, kontrollerid, DMX, toiteplokid, driverid, LED valgustid: laevalgustid, laualambid, mööblivalgustid, paneelid, remondi valgustid, süvistatud põrandavalgustid, välisvalgustid, välisvalgustus, tööstusvalgustid, ribavalgustid, tänavavalgustid, basseinivalgustid, seina värvijad, sildid, pirnid, ribad, torud, proÅ¾ektorid,valguspaneelid, LED, LED ribad, LED pirnid, pirnid, LED lambid, lambid, LED valgus, valgus, LED valgustid, valgustid, LED laevalgustid, laevalgustid, LED tänavavalgustid, LED ekraanid, LED lahendused, säästulambid, säästupirnid, uudised\nProLumina OÜ Ehitajate tee 114 Tallinn 13517 Estonia Ants Tel: +372 56 697 378 Jürgen Tel: +372 52 363 80 info@prolumina.ee


Laualamp Picasso, must | AJ Tooted Eesti\nLaualamp Picasso, must\nLED pirn komplektis\nLihtsa ning elegantse disainiga retrohõnguline laualamp. Lüliti asetseb juhtmel.\nRetrohõnguline laualamp on trendikas valik, mis loob meeldiva valguse. See ei ole vaid funktsionaalne valgusallikas, vaid ka maitsekas sisekujunduselement. Metallist lambikuplil on mitmekihiline disain, mis annab pehme valguse.\nDiameeter: 180 mm\nValgusallikas: 25W Hämardatav LED


Kuusalu kooli söökla on jäänud kokkadele ja õpilastele kitsaks - Sõnumitooja\nKuusalu kooli söögisaal on jäänud õpilastele kitsaks.\nKuusalu kooli juhtkond ja lapsevanemad otsivad võimalusi, kuidas muuta koolisööki tervislikumaks.\n„Kotlette, praekala, vormiroogasid, mitmesuguseid magustoite ei ole Kuusalu kooli 592 õpilasele võimalik lõunaks valmistada,“ tõdeb kooli peakokk Elge Lätt. Kui toitu tuleks teha paarisajale õpilasele ja söögivahetunde oleks üks, siis poleks takistust, jõuaks kõigi jaoks praadida ja ahjus küpsetada. Kuid Kuusalu keskkoolis on kolm söögivahetundi, sööjaid on korraga umbes 200. Oleks vaja rohkem ruumi ja teistsugust tehnikat.\n„Kombiahjud ja jahutuskapid peaksid olema poole suuremad. Isegi praegused külmkapid hakkavad väikeseks jääma. Osta saaks uut tehnikat, aga pole ruumi, kuhu panna. Peame tegema menüü koostamisel valiku toitudest, mis on võimalikud meie kitsastes tingimustes,“ selgitab peakokk.\nKitsas on kokkadel ja ruumikitsikuses on ka sööjad söögisaalis. Direktor Vello Sats kirjeldab, kuidas laudade taga istutakse külg külje kõrval, kuigi just söömiseks oleks vaja rohkem ruumi. Köögi ja söögisaali laiendamise vajadusest on räägitud, peetud ka konkreetsemaid plaane, aga jäänud seni ellu viimata – vallaraha on suunatud pakilisemate probleemide lahendamiseks.\nVello Sats: „Meil on tublid kokad ja köögitöötajad. Kuna tööd on palju, peavad nende toimingud olema minutipealt paigas. Mul on hea meel, et vallavalitsus eraldas juurde köögitöölise pool ametikohta. Köögis töötavad peakokk, kokk ja lisaks on 3,5 köögitöölise ametikohata. Kui oleme palunud õpilastelt tagasisidet koolielu kohta, kiidetakse kokkasid ja koolisööki, kuigi me pole neilt köögiga rahulolu eraldi küsinud.“\nKuusalu keskkooli eripära on õpilaskodu, mille nimekirjas on käesoleval õppeaastal 15 noort. Neile tehakse eraldi söögid.\nElge Lätt räägib, et tema hommikune tööletuleku kellaaeg sõltub sellest, kas koolilõuna menüüs on praad või supp. Praepäevadel alustab peakokk hommikul kell 5.30. Supipäevadel tuleb varem, kell 5, sest siis peab magustoidud valmis tegema ja maha jahutama.\nEnne koolitundide algust on õpilaskodu hommikusöök. Kell 8.45 tuleb niiöelda näksimise vahetund – tasuta saab võtta piima, leiba, sepikut, lisaks või, pasteet, mingi muu leivamääre. See on mõnele õpilasele koduse hommikusöögi asemel, keskmiselt 25 last käib esimesel vahetunnil näksimas.\nEsimene koolilõuna algab kell 10.35. Kui kolm söögivahetundi möödas, on kell 13.50 pikapäevarühma oode – sööjaid 218. Pakutakse putru, piimasuppi, piima, joogijogurtit, kohupiima, võileibu, krõbinaid, kananagitsaid või muud sellist. Kell 15.15 on õpilaskodu õpilaste lõunasöök. Samaks ajaks tuleb valmistada õpilaskodu õhtusöök, mis pannakse külmkappi, soojendatakse pärast koos õpilaskodu kasvatajaga.\nVallavalitsuse soov oli, et kooliköök pakuks õpilastele hommikuputru, kuid seda teha ei suudeta, pole ajaliselt ega töömahu poolest võimalik. Hommikuputru hakkas pakkuma kooli kõrval asuvas spordikeskuses kohvik Päike. Pudrusööjaid käib seal hommikuti kümmekond.\nHoolekogu – kuidas saaks tervislikumat koolilõunat\nPaar nädalat tagasi oli Kuusalu kooli hoolekogu koosolekul arutusel tervislikuma koolilõuna küsimus.\nTeema algatas lapsevanem Kerli Palu. Ta kommenteerib, et käis pojal tihti koolipäeva lõpus vastas, astuti sisse kauplusesse ning silma hakkas, kuidas koolilapsed ostavad koolist tulles limonaadi, krõpse, komme, küpsiseid.\n„Kurb on vaadata, kuidas lapsed rikuvad oma tervist. Meil, lapsevanematel, on kiire, ostetakse poolfabrikaate, et saaks perele ruttu süüa teha. Argipäeva õhtutel ei jõua pakkuda tervislikku toitu. Hakkasin mõtlema, et koolis on meil oskustega kokad, paljudele lastele võib koolilõuna olla ainus soe söök päevas, koolisöök võiks olla tervislik. Paraku hakkas koolimenüüs silma, et sealgi kasutatakse sageli poolfabrikaate,“ põhjendab ta.\n„Koolitoit võiks olla naturaalne, mitmekesine, värske. Leppisime hoolekogu novembri koosolekul kokku, et tellime toitumisnõustajalt analüüsi menüü kohta.“\nKa kool hakkas otsima lahendusi. Peakokk käis veebruaris tasakaalustatud tervisliku toitumise koolitusel.\nElge Lätt ütleb, et sai koolituselt ideid mitmesuguste salatite tegemiseks ja ka lihavabadeks päevadeks: „Kaks lihavaba päeva oleme teinud, kord kuus, rohkem pole võimalik. Ühel korral pakkusime kolme oa suppi, teisel köögiviljasuppi sulatatud juustuga. Oli õpilasi, kes ukse kõrval menüüd nähes pöörasid tagasi, ei tulnudki sööma. Üks ema palus, andku me lihavabast päevast varakult teada, paneb pojale singileivad kaasa.“\nTa toonitab, lisaks tervislikkusele peab koolilõuna olema toitev, laps peab kõhu täis saama. Kasvueas poisid ja ka tüdrukud söövad rohkem. Küsitakse juurde, mõni võtab mitu magustoitu.\n„Otsime võimalusi ja tasakaalu tervislikuma toidu ning laste kaloraaživajaduse vahel, viime poolfabrikaatide kasutamise miinimumini. Kahjuks tuleb korrata ammutuntud tõde – toitumisharjumused algavad kodust. Kui tegime kanapastat brokkoliga, keetsime köögivilja päris peeneks, lapsed sõid ja kiitsid. Kui oleksid brokkolit näinud, oleksid osad õpilased jätnud selle söömata. Otsime uusi retsepte, peidame köögivilju, harjutame uute maitsetega, kuid kõigi 600 sööja maitse järgi on väga raske olla. Ja nagu teistegi koolide kokad, peame meiegi ütlema, et kõige enam meeldivad lastele makaronitoidud,“ lausub peakokk.\nTema sõnul piisab sellest, kui menüüsse on kirjutatud, et lisatud porgandit, muid köögivilju, kohe leidub õpilasi, kes hakkavad kritiseerima. Kui panna prae juurde eraldi lahtilõigatult kurki, tomatit, porgandiviile, süüakse taldrikud tühjaks. Kui köögiviljadest hakkida segasalat, paljud väiksemad sööjad jätavad alles.\nKooli tellitud analüüsi kohta sõnab direktor Vello Sats, et see on osaliselt väärate algandmete tõttu ebatäpne: „Siiski võtame tõsiselt selles toodud soovitusi ja mitme koosoleku tulemusena koostasime köögi tegevuskava, panime paika järgmised sammud.“\nMajandusjuhataja Sirje Paunel selgitab: „Kui sisestada menüü, siis programm näitab, kui palju ja milliseid aineid toidus on. Viga tuli sellest, et köök oli komponente muutnud, programm mäletas vanu retsepte ja andis andmed nende põhjal.“\nEelmine artikkelRiigihaldusminister MIHHAIL KORB: „Maavalitsuste ülesannetega tuleb kaasa tulubaas.”\nJärgmine artikkelAlgas annetuskampaania Lahinguvälja mälestussamba taastamiseks\nKuusalu vald oli Maale Elama messil Harjust ainus\nJuminda poolsaare merepäästelaager on Päästeliidu parim noorsootöö