Lugejale / LL-79a\nIlmus: Sirp, 19. dets., 2014\nHõbedased ja kuldsed read kesk soliidset keskpärasust\nEesti ilukirjanduse üks nõrgemaid kohti tundub ka 2014. aastal olevat intelligentne sõnastus.\nMa ei väida midagi eriskummalist, pigem jätkan traditsiooni, kui alustan teatega, et selgi aastal eesti kirjanduses imesid ei sündinud. Tõsi, lühiproosas on tänavune aastake olnud õige vilgas ja kirgas, kogumik järgneb teisele, ent kestvama sõnumiga romaanid jõuab igaüks läbi lugeda. Luule paraku sädemeid ei pillu, seega pääsevad erandid kergesti nimestikesse.\nMu lugemus ja teave põhineb elektronkataloogil ESTER, täpsemalt rahvusraamatukogusse saadetud sundeksemplaridel, mille hulgast leidsin novembri lõpuks tublisti üle kahesaja nimetuse, mida võib suuremal või vähemal määral pidada eesti kirjanduseks. Kuigi kõik raamatukokku saabunud raamatud on mu käest läbi käinud, olen neid lugenud erineva intensiivsusega, sealhulgas kümneid üllitisi, mis jäävad selles ülevaates mainimata. Võimalik, et tähelepanuta jäi ka mõni tähtteos.\nKuna vankumatut reeglit tippteoste väljasõelumiseks pole, jääb kunstiküpse belletristika valik nii või teisiti subjektiivseks, kõrvalseisjale vahel isegi mõistatuseks, ehkki teatakse, et väärtkirjanduse komponentidena tuleb alati arvestada sõnarikkust, kujundite ilmekust, teksti mõtestatuse taset. Materjal eeldab teinekord küll eriilmelist keelt ja väljendeid, aga mitte alati. Intelligentne sõnastus tundubki olevat üks nõrgemaid kohti me ilukirjanduses. Kindlasti osutub teose hindamisel tähtsaks ka see kaante vahelt õhkuv, tihti sõnul seletamatu fluidum. Mõnikord aga juhtub, et „kõrgkunstina” imetletakse ühe või teise arvates meelelahutust, ja sellest pole midagi, sest lugejaskond näib olevat oma sulgedelt sama kirev kui kirjanikkondki. Viimastel tuleb siiski lugejaid provotseerida, ka keeleliselt – põrpiv ja sisuline avangardism on alati teretulnud, ent selleks läheb vaja rohkesti oskust ja vastutustunnet. Peaasi, kui raamat paneb meid edasi mõtlema, sest mõttevaegus ja (ajakirjanduslik) pealiskaudsus pole ilukirjanduses võõrad. Hall argipäev toodab teemasid iga päev juurde ja seda ei jäeta kasutamata. Pole uudis, et rahvaarvuga võrreldes on meil palju autoreid, kes esimese avaldatud teksti peale kutsuvad end austavalt kirjanikuks, juhul kui sõber pole seda juba teinud. Viimaste kümnendite jooksul kiiresti ja käraga tõusnud ning siis kuhugi pudenenud kirjutajate kohta saaks tuua kümneid näiteid. Vahel oleks päris kasulik vaadata sedagi, kes on ühe või teise raamatu toimetaja – ta võib osutuda mitte ainult kaitseingliks algaja õlal, vaid ka teksti kaasautoriks.\nKriitikul tuleb eesti kirjanduse suhtes olla eriti tolerantne, aga siiski mõista anda, millest lugeja tunneb rõõmu ja kunas vangutab imestunult, nukralt või nördinult pead. Ja kuigi meil on tänavugi häid teosed, pean valusalt aus olles nentima, et valitseb vähem või rohkem soliidne keskpärasus (seda hinnangut pelgame ja põlgame aga kõik). Miks ometi? Suurteoseid paraku igal aastal ei ilmu, isegi mitte igal aastakümnel. Noorustuhinas seatud sõnad ei pruugi olla tingimata kirjandus, kuigi kuulatamist vääriv hääl küll. Kirjutajate valulävi ümbritseva suhtes tundub loetu põhjal olevat silmanähtavalt madal, aga kuidas on lood enda jälgimise ja hindamisega? Millegipärast hoidutakse pahatihti iseendaga (tekstides) vaidlemast, ei loeta piisavalt ja kui loetakse, siis on võimalik, et usaldatakse literaatidest eeskujusid liialt. Kellelgi pole enam ka mahti vaadelda-jälgida-mõtiskleda-uurida, lugejani jõuab vahel vaid kiirustav, pealiskaudne kirjeldus ja hinnang.\nMidagi pole parata, kultuuri, sh kirjandust, peabki jälgima ja hindama kirjutamisaja ühiskonda ja nõudmisi silmas pidades. Kirjutatu väärtuse määrab olulise ülesleidmine ja selle täpne sõnastamine. Paistab, et elukeskkond ja ajanappus suunavad ka esitamisvormide valikut. Lühemates saab asja ruttu südamelt ära öelda, luulesse saab proosatükikesi põimida jne. (Edaspidi lükkan siin ka ise žanrid segamini.)\nSelle aasta kirjandusest ma temaatiliselt või sisult midagi täiesti uudset ei avastanud, kui, siis pihtimusliku osa suurenemise, ent põhilised on märksõnad, mille vastu rahva huvi ei vaibu: need on „aeg” (ka ajaloo tähenduses), „moraal” ja „isikulugu”. Ja mõistagi tänapäeva sotsiaalsed vastuolud, millega saavutatakse esmane tähelepanu, ja igiinimlik olemine. Endiselt kirjutatakse mitmesuguse (kunstilise) väärtusega suhtelugusid, nende puudust pole ja need leitakse arvustuste abitagi üles. Loodetud psühholoogilisest romaanist pole samuti suuremat kuulda.\nPikem proosa ja draamagi\nNiisiis, ei tasu pidevalt otsida ega oodata Suurt Romaani, mis näitaks aja seisu, sotsiaalset mälu, hindaks absoluutse tõe tasemelt minevikku ja olevikku ning kindlustaks endale ka silmapilkselt kestmise üle aastasadade. Ent kaalumisväärset jagub. Jan Kausi „Ma olen elus” on kahtlemata üks sügavamaid ja kaalukamaid romaane tänavu ilmunute seas, pealegi põnev, pisut hirmutavgi. Ta käsitleb mitmeid n-ö üldteada suuri teemasid, ent väiksemas mahus ja kitsamalt. Seejuures on see üsna nõudlik lugemine, eeldab kontsentreeritust ja pidevat kaasamõtlemist. Seda teost interpreteeritakse ilmselt mitmest rakursist. Minu lugemismeel tajus kõiges, mitme põlvkonna tegelaste „pattudest” kuni tõeliselt võimsate looduskirjeldusteni, aja võimu inimeste üle. Kaus näib olevat püüelnud teemade poolest tihkes ja liigagi karakteriterohkes romaanis selgitada, milliste ajajälgede ja -pakkumistega peab indiviid oma eksistentsis silmitsi seisma. „Ma olen elus” on omal kombel aja ja mälu vahekorra puurimine-uurimine noorema(te) autori(te) tunnetuse piirilt ja see teema huvitab alati. Keskseks kujuneb siiski kolme põlvkonna läbisaamise ja käitumise rägastik: isade ja poegade suhted, kus valitseb vägivald ja viha. Nende kaotused, inimesi saatev pikaajaline hirm üldistub omal kombel ühiskonna kaotusteks ja hirmuks. Võite ei märkagi, napib ka armastust. Kaus suudab üksteisest esmapilgul vägagi erinevad teemad romaani lõpus küll korralikult kokku sõlmida, aga mõnigi neist vääriks eraldi käsitlust, nt geneetiliselt muundatud taimede kasvatamine kui ohuteema, maaga laristamine jms.\nJärgmised kaks ehk Ene Hioni „Valged varesed” ja Jaak Jõerüüdi „Raisakullide” III ja IV osa sobituvad mõtteliselt Kausi kõrvale omavahel põlvkondlikult riidu minemata. Mõlema vaade ulatub enam-vähem ühte ajajärku, 1980ndate lõppu ja 1990ndate algaastaisse. Kõik kolm autorit tunnevad sõna hinda, suudavad lauset käsutada. Keegi ei võta selget süüdistaja või kohtuniku positsiooni ja on ometigi korraliku tulemuseni jõudnud. Paraku on „Raisakullide” jätku sisendusjõud jäänud oodatust siiski tagasihoidlikumaks. Hioni dokumentaalromaan, intervjuude kogumiku „Saatust ei valita” (1990) ümbertöötlus, jätkab mõnevõrra eesti elulugude sarja. Autori lause on täpne, kommentaarid mõistetavad ja jõulised. Tegelikult on Hion vahendaja, kes edastab konkreetsete persoonide mälestusi ajast, mil püüti normaalseks jääda. Kõik kolm teost püüavad avada ühteaegu inimestes pesitsevat headust ja närusust, võimuihalust, reetlikkust, alandlikkust ja tulevikuuskugi. Prantsuse keeles kirjutava eesti päritolu Katrina Kalda „Jumalate aritmeetika” on katse kirjeldada ajast tingitud süükoormaga toimetuleku raskusi.\nNatuke küll suvaliselt, aga eelmistega ühte riiulisse paigutan Tiit Aleksejevi näidendi „Kuningad”, mis mõtestab meisterlikult võimukombinatsioone, nagu Indrek Hargla „Wabadusristki”. Niisiis, kelle poole ja kuhu me kuningad peaksid hoidma? Säravvalge vastus sellele küsimusele puudub. Ent olulise teemana tõstatub taas reetmine kui inimsoo üks alatumaid käitumisviise. Taas kinnitatakse, et kaotused on meil meeles, aga võitudest ei oska ega saa rääkida. Mälu kestvusele ja teadmisele, et aeg annab arutust tasapisi, viitab ka Tõnu Õnnepalu dokumentaalnäidend „Vennas”, mis vahendab perioodi Esimesest maailmasõjast kuni juulini 1939. Livia Viitoli „Juttudes ja novellides” vaadatakse samuti aja taha, ikka need minevikuvarjud – me suur narratiiv! Peaasi et aeg koos oma looga eesti belletristikas udusse ei haju.\nAndrus Kasemaa „Minu viimane raamat” on kaugel nn uuslihtsusest, millest räägiti kirjaniku esimese luulekogu puhul. Romaan on lausa karje, mis kisub inimeste kootud tegelikkuse ja armetuse halastamatult pinnale. Lugu algab maagiliselt, peategelane üritab koleda maailma ilusaks mõelda, ent peagi läheb tema monoloog julmemaks, kohati lausa arutuks. Hetketi ületab kirjapandu oma vihas isegi talutavuse piiri. Aga kes määrab inimkannatuste raamid?\nLauri Pilteri „Vilekoori ja teisi jutte” pean pigem tervikuks, mis üllatab tõsise pöördega temaatikas. Seni silmapaistvalt juudi teemat käsitlenud Pilter astub üle koduläve ja kohe Andrus Kasemaa kandadele. Viitan „Leskede kadunud maailmale”, ehkki võib ju ka „Harala lugusid” meenutada. Seejuures on Pilter ikkagi teistsugune. Ei teagi, kumb valis esimesena, kas Pilter või Kaus, aga mõlema raamatus toimub tegevus Vormsil, siis Airootsis ja Tarurootsis! Pilteri empaatilises raamatus jälgib noorepoolne mees n-ö väikeste inimeste eluringe, jutustab kaotustest ja kuulab muresid. Mulle sümpatiseerib alati kirjandus, kus on osatud väikeste inimeste elu natukenegi väärtuslikumaks kirjutada.\nIndrek Hargla järjekordne kriminaalromaan „Apteeker Melchior ja Tallinna kroonika” ei vaja enam kellegi arvamust, tema koht on esialgu kõigutamatu, romaan sarja paremaid. Selle kõrval nimetan, põhiliselt teema mõttes, Tallinna tegevuskohaks valinud Mihkel Nummerti müstilisevõitu esikromaani „A. Kirjad”. Aarne Rubeni ajalooline „Sinine soon kättemaksja peas”, kus on kirjeldatud inglise kaupmehe seiklusi Viljandimaal ja Venemaal, ei taba õiget õhustikku. Häirib, et seal ei selgitata armastuslaulu „Jörru! Jörru! Jooks Ma Tullen” tekkelugu täpselt! Juba autasu pälvinud füüsikute ilmast tõukuv goboni otsing Taavi Jakobsoni kogukas ja päris koormavas romaanis „Tõeline jumalaosake” pole kindlasti rahvaraamat. Meeldetuletuseks, Higgsi bosonist oleme juba luulevormis kuulnud (1).\nHeade ja ilusate novellide ning jutustuste ilmumise aeg on see tänavune sõdu ja kurja kuulutav aasta. Edvin Aedma suurepärane „Maagiline reaalsus” kuulub kindlalt kirjanduslike üllatuste hulka. Need lühikesed, mõned lausa tillukesed lood mõjuvad tõepoolest maagiliselt, reaalsustki leiab fantaasia keskelt terve sülemi. Kujutage ette: tekk joob limonaadi ja kõneleb üksildase mehega, aknaraamid on sõbralikud jne. Palju headust ja ega kurigi kõrvale jää. Igas jutukeses mõnus didaktilis-elamuslik oakene.\nUrmas Vadi madiskõivulikult kõlava pealkirjaga kogumikus „Kuidas me kõik reas niimoodi läheme” valitseb kaduvuse kujutlusküllane käsitlus – ei oska paremat väljendit leida! Tegelased tunduvad kuuluvat küll surelike hulka, aga sama hästi võivad ka teispoolsusest tagasi tulla omi asju ajama. Midagi morbiidset Vadi lugudes ei esine, parasjagu nõiduslikkust ja võluvat võllahuumoritki. Kuna Mehis Heinsaar pole seni uut raamatut ilmutanud, siis lugesin Vadi oma mõnuga, kuigi egas näitleja surm mingi lõbus asi ole. Rein Veidemanni „Arkaadia öö” on jälle pigem novellikogu, sest kolmest samade tegelastega tekstist, millele tunnuslik unistus Arkaadiast, romaani siiski ei kujune, seda enam, et ka Vadil on kolm ühe ja sama tegelasega lugu. Veidemann on stiilselt konservatiivne ja keelelt ehk ülearu akadeemiline. Rein Põdra mitu novelli kogus „Kuningapuu” sobituvad eelmise kahe autori kõrvale juba seetõttu, et neiski liiguvad tegelased ühest loost teise. Autor valdab keerulist žanri, mille nimeks klassikaline novell, igati viisipäraselt. Jaan Kaplinski on avaldanud „originaalse” pealkirjaga kogumikus „Jutte” koos varem ilmunud „Kust tuli öö” tekstidega ka ühe kummastava loo „Peatükke eesti rahva esoteerilisest ajaloost”, millest iga lugeja vist läbi ei näri.\nJanar Ala ilmutust „Ekraanirituaalid” või „-tseremooniad” (nagu on kaanest erinevalt märgitud tiitellehel) ja Jan Kausi lühitekstide valikut „Tallinna kaart” nimetan julgelt väikesteks novellideks, kus esimene vaatab endale rahulikult otsa ja kukub äärmise enesekindlusega vaimutsema. Kausi lookesed pealinnast on aga uitaja märkmed, ratsionaalsed kirjeldused kindlast kohast, täna vaadates juba minevikus. Vaataja silm on terav, teadvus fikseerinud olulise, jäädvustanud paiga edaspidisekski.\nPalju on ilmunud lühemaid ja pikemaid olustikupilte Eesti elust. Mõni lugu on joviaalsem, teine jälle labasem või brutaalsem, kolmas terasem ja teravam, grotesksem, ühe iroonia on küpsem, teisel tigedam. Need koosnevad ajakirjandusliku pilguga inimeste ohkamistest: oh petmist, joomist, luhtunud elu ja armastuse püüdlusi. Oh elu, ümberringi on vaid tühjenev maa, vanad naised ja mehed, inimese alandamine jne. Hea, kui autor jälgib nii elu printse kui kerjuseid. Kas või Mait Vaigu „Tööpäeva lõpp” või Jüri Kolgi „Teisipäevamaa” jpt. Vahur Afanasjev näitab luulekogus „Kuidas peab elama” samuti, sõrm püsti, inimesi vaevavatele muredele, külale, mille taak on tegelikult kogu ühiskonna kanda. On tõsimeelne ja rahulolematu „valge protestantliku maailmaga”, aga, mis põhiline, pole igav ega noriv! Eks kuulu kunagisest umbsest ja korduvast argielust läbi imbunud pööraste lugude pikka ritta ka Indrek Rüütle ilmutus „Maivälk” ja Märten Krossi kombekama tegumoega „Hullumäng”.\nIsikulooline ja mälestuslik, ajalik ja ajatu\nTegelikult poleks midagi juhtunud, kui oleksin kõik loetud ja loetletud trükised niisuguse alapealkirja alla koondanud.\nLoodetavasti mõistetakse mu katset Leelo Lauritsa eestikeelne „Kütioru tillukesed asjad”, Jaan Kaplinski „Mõtsa ja tagasi” ja murdelauliku Evar Saare „Kõnõla mõtsan mädänü puuga” ühte kimpu seada. Fluidum? Need avavad järjekordselt lõunaeestilikku olemust, isegi kui kõneldakse nn lihtsatest asjadest, ja žanr pole seejuures üldse oluline. Leelo Lauritsa esimene habras raamat on aasta üks võluvamaid lugemisi. Kõik kolm veenavad, et Võrumaal käitutakse ja mõeldakse tõesti natuke teisiti kui mere ääres või lauskmaal. Nendes raamatutes määravad inimese käitumismustri loodus, ilm ja, kordan üle, kohavaim ning ma ei mõista neid kellegagi kõrvutada.\nToomas Haugi ülestähendustes „Mööda Koidu tänavat” liigub hoopis teine genius loci. Igatahes pole autor unustanud toonaste tänavanurkade meeleolu. Meeldivas sõnastuses ja ajastuhõngulisi assotsiatsioone täis raamat peaks rahuldama ka kõige nõudlikumat eesti rahva meenutuste tulevärgist väsima kippuvat lugejat. Minu arust sobitub juttudena esitatud Mudlumi „Tõsine inimene” eelmise kõrvale kenasti, uskumatult terved emotsioonid ja meenutused ajast „karmist ja kaunist”! Lauri Sommeri „Sealpool sood” üllatab ka. Miks noor mees nõnda tempokalt mälestusi avaldab? Kiirustamine pole sedapuhku kasuks tulnud. „Räestu raamat” ei saanud võrdväärset seltsilist. Vaatamata pisipuudustele kirjapildis ja mõne mõttearenduse lõpetamata jätmisele nostalgitseb autor ju toredasti, ent ei suuda õhustiku mõttes lõunaeestilikku mentaliteeti vahendava kolmikuga ühineda.\nKärt Hellerma reisiraamat „Islandi kiri” ilmus kahe eelmisel aastal Islandiga seotud belletristikateose järel(2) ja pälvis ilmselt seetõttu vähem tähelepanu. Sisult ilukirjanduslik-filosoofilis-eraelulise tooniga raamat on kahe eelmisega võrreldes eksistentsiaalsem. Hellerma pilk pole uitaja, pigem nõudliku võrdleja, hindaja oma. Hiljutises luulekogus „Seniitvalgus” toob Hellermaa isikliku ja olmelise kõrval esile uue teema – sõja me ümber.\nKahe arvestatava sulemehe kirjatöös, Enn Vetemaa „Üleõlapilguheidus” ja Teet Kallase teoses „Mälestused. II. Inimesed” märkab samu nimesid, sarnaseid mõttearendusi. Esimene on parajalt muhe, kohati vetemaalike kiiksudega. Uskumatu, et kirjanik on ise nii raskematest kui ka veidi inimlikumatest aegadest seni jutustatu põhjal üsna tervelt ja auväärselt läbi tulnud! Kallas pakub põhiliselt meie hulgast juba lahkunud kirjanike lühiportreesid. Kogumik on küll kohati nukras toonis, teadagi aeg, see neetud aeg, kuid tundub sisuldasa hõredavõitu.\nSuure teoga on maha saanud Rutt Hinrikus, kes koostas Helga Nõuga peetud kirjandusliku eluloovestluse põhjal raamatu „Kas sa Tammsaaret oled lugenud?”. Nimetamist väärib kindlasti Paavo Kanguri „Palveränduri päevik”.\nLuulest helgemast ja kurvemast\nKõneldakse, et isegi uudisnuppe võivat luulena esitleda, ju seetõttu polegi meil luuleks nimetatud tekstidest veel puudust käes. Seejuures mõjub tänavune poeesia kuidagi väsinult, resigneerunult, valuliselt; erakordsusega keegi ei eristu, keegi ei intrigeeri, säragi napib.\nOmetigi paistab kujunevat Jürgen Rooste „Suur sume, suur tume”, vaatamata kogu tuhmivõitu kujundusele, aasta suurlootuseks. Puhas tunde- ehk armastusluule, mida praegu nii vähe. Teadagi sume suvi ja tume kirg – ilus Helena. Puhas ja helge loodus, putukad, maasikad ja kenad neiud, kes polegi tehtud „Marlboro tuhast”. Jürgen Rooste senist põhihuvi – sotsiaalset närusust, alkoholi ja muid valulevaid kohti – ei märkagi. Autorile sobib nii helgus kui kurbus, ühel leheküljel leidub ka vananemise ängi, ent ei viha.\nTugeva isikliku tundetooniga Toomas Raudami „See on T” kuulub minu meelest korraliku mõtteluule hulka. Lihtne ja üheselt mõistetav! Samamoodi nukker-valulises toonis kirjeldab Lehte Hainsalu igavikulisust kogus „Maailm möödub”. Martin Vabati minoorne ja päris keeruline „Hargumine” ja Kristina Viina „Nõtkel elevandisammul” jäävad meelde kauemaks kui kuu või paar. Kaur Riismaa on võtnud „Teekonnas päeva lõppu” sisse poeedi poosi ja mõtiskleb ülepakutud elegantsiga.\nPeeter Sauteri „Koer ostab kassitoitu” midagi uut ei ütle. Kuid Sauter on laheda meele ja mõistva südamega, tema sõnades peitub mingi valulise lihtsuse maagia, mida ei suuda keegi järele aimata. Sauteril on meid muidu väsitava olemise, inimeste suurima paine ja valude mõõdu vahendamise selgeks õppinud. Samal ajal kirjutatavad kümned mehed ja naised argipäeva seletamise tuhinas samasuguseid tekstikesi vaata et iga päev, ent tulemusteta. Sauteri loomingu praegune kese langeb seejuures elukaaslasele, nimelt kirjutab ta kirjanduslukku Laurat, nagu tegi seda Petrarca, küll täiesti teisiti. Kuid küsin, mille poolest erineb „Koer ...” 2012. aastal ilmunud poeemist „Märkmeid vaeste kirjanike majast”?\nPean minagi, soovin või mitte, märkama Kelly Turgi sõnumit „Reaalne elu”. Tähelepanu pälvinud noorautor kirjutab „lähen tšekkan baltijaamas reaalset elu” ja panebki ajama, olles kindel oma võimes muuta maailma. Tegelikult on kõik juba ammu ja samas toonis ära öeldud, see on lihtsalt kordamise kordamine. Ent võib-olla tuleb esimene maailmavalu siiski kirjutades välja elada? Ei tea ma vastust, kuigi olen aastaid küsimuse üle pead murdnud. Liina Tammiste avaldatud poeemi „Väike must kleit” lugemist oleks arukam alustada Asta Põldmäe intelligentsest saatesõnast. Carolina Pihelga „Kiri kodust” mõjub rahulikult nagu keskealise nukker mõttekogumik, puuduvad tugevad tunded, elevus, kapriisid, sotsiaalne segadus, äärmused, millega läinud aastal nõudsid tähelepanu tema eakaaslased, nn enter- ehk lõikamisluule esindajad.\n(:)kivisildniku ilmutuse „100% (:)” puhul teatan, et trükist on ilmunud Kauksi Ülle isikulooline „Ülim tõde”, mis jutustab põhiliselt (:)kivisildniku kui viljaka poeedi ja tuhandete lemmiku kangelaslikust võitlusest eesti kirjandusega.\nUurin ka ZA/UMi kapikesest välja pugenud kaksikraamatut Taavi Eelmaa „Kadunud sõbra juhtum” ja Kavr Kenderi „Kaurita”. Interpreteerimisega jääksin (nende silmis) jänni, aga mulle meeldib, kuidas esimene nendest arutleb nime Nõhk käänamise üle. Tavakirjandusinimesest innustunumat kujutlusvõimet eeldab kahtlemata ka kirjandussündmus „Olematute raamatute antoloogia”.\nPalju ilmus sel aastal ka väärikat esseistikat ja valikkogusid, mida loodetavasti tutvustavad Sirbis edaspidi juba teised. Olen avanud igast žanrist raamatuid, kus leidub nii hõbedasi kui kuldseid ridu. Otsige neid teiegi!\n(1) Jürgen Rooste, Higgsi boson. Näo Kirik, 2012.\n(2) Kätlin Kaldmaa, Islandil ei ole liblikaid. Ajakirjade Kirjastus, 2013; Kalju Saaber, Kohtume Islandi väraval. Eesti Raamat, 2013.Jürgen Rooste, Higgsi boson. Näo Kirik, 2012.


Grete Gaim avameelselt terviseprobleemidest: ma ei suutnud lumelt tõusta, tahtsin vaid oksendada ja kõhukrampidest lahti saada - Sport\nGrete Gaim avameelselt terviseprobleemidest: ma ei suutnud lumelt tõusta, tahtsin vaid oksendada ja kõhukrampidest lahti saada\nGrete GaimFoto: Hendrik Osula\nEesti laskesuusataja Grete Gaimi jaoks pole viimased hooajad sportlikus plaanis edukalt möödunud ning nüüd avaldas eestlanna sotsiaalmeedias tehtud avameelses postituses, missuguste tervisemuredega ta on pidanud aastaid toime tulema.\nAvaldame Grete Gaimi postituse täismahus.\n"Olen rääkinud varasemalt oma söömisprobleemidest, kuid ma pole kunagi arutanud avalikult põhjustest, miks mu võistlused pole edukad, ehkki olen treeninud nendeks parimal moel ja veetnud iga sekundi mõeldes sellele, kuidas paremaks saada.\nTeema, millest spordis kunagi ei räägita, on sportlaste menstruaaltsükkel. See tundub tabu, millest meedia ei kirjuta.\n26-aastasena ma ei leia, et rääkida millestki, mis on osa naise igapäevaelust, oleks piinlik.\nMa tahan rääkida enda loo, et tõsta teadlikkust antud teemast ning et teised mõistaksid, et naissportlased peavad kannatama veidi rohkem kui mehed, kui jutt käib kehade töötamisest. Hormoonide tasakaalutus ning pidev muutumine võib põhjustada suurt valu, kui see puudutab menstruaaltsüklit. Sportlasena võib see olla väga raske.\nMinu lugu on järgmine. Ma olen olnud raskustes menstrutatsiooniga alates ajast, mil see kõik algas ning see on läinud minu jaoks iga aastaga raskemaks. Asi võib olla selles, et mu keha on treeningute ajal pidevalt stressis, aga ei pruugi ka. Ma ei tea jätkuvalt õiget põhjust. Olen kuulnud, et igapäevaselt enda liigutamine ja sportimine perioodi ajal peaks asja paremaks tegema, aga minu jaoks pole see juhtunud. Olen käinud paljude arstide juures, aga siiamaani pole veel midagi diagnoositud. Minu sümptomid on sarnased endometrioosiga, mis on naistel võrdlemisi sagedane diagnoos.\nNorralased tühistasid laskesuusatamise MK-sarja viimase etapi, Soomes võisteldakse publikuta (5) 12.03.2020\nMinu menstruatsioon algas 13-aastaselt ning see ei olnud meeldiv algus. Valu oli nii tugev, et ma oksendasin ja tundsin, et mul on palavik. Aastate möödudes suurt midagi ei muutunud. Ühe võistluse ajal, kui olin 15-16, mäletan selgelt, kuidas ma olin just sprindivõistluse starti minemas, kuid ma ei suutnud lumelt püsti tõusta. Tahtsin vaid oksendada ja kõhukrampidest lahti saada. Järgmisel korral olin treeningult koju liikumas ja mind tabasid väga valusad kõhukrambid. Ma olin vaevu suuteline oma korterisse astuma, sest valu oli nii tugev. Ma lamasin põrandal, proovisin kõhtu masseerida, nutsin ja karjusin. Helistasin oma parimale sõbrale, kes mind maha rahustas. Olin valmis kiirabi kutsuma.\nKui minu söömishäired algasid, jäi menstruatsioon mõneks aastaks järele ning hiljem jätkus see nii ja naa. Olin harjunud, et see millalgi esineb. Kui see aga tuli, siis koos talumatu valu ja kõhukrampidega. Hakkasin võtma rasestumisvastaseid tablette, et seda kontrolli all hoida. Proovisin läbi erinevaid, kuni leidsin ühe sobiva, aga peagi lõpetati nende müük Eestis.\nSelleks hetkeks olid mul järgmised sümptomid: peavalu, kõrvetised, iiveldus, hingamisraskused, valu alakõhus ja seljas, kaelavalu, paistetanud lümfisõlmed, kurnatus, väsinud silmad ning ekstensiivne lima.\nKõige hullem oli see, et see toimus iga kuu. Ma ei suutnud niimoodi jätkata ja lubada endale, et terve võistlushooaja haige olen. Pärast teatud aega pillidest eemal olemist leidsin asenduse, aga see oli palju tugevam. Ma tarbisin neid kuu aja jooksul ning lõpetasin arsti juures, sest mul olid valud rinnas. Minust tehti röntgen, mis õnneks midagi halba ei näidanud, aga see oli korralik ehmatus. Jätsin hetkega nende ravimite tarbimise maha.\nSeejärel polnud mul mitu kuud menstruatsiooni, sest teatavasti põhjustavad rasestumisvastased tabletid võltsmenstruatsiooni. Teatud aeg tundus, et mul läheb hästi - usun, et mind aitas rasked treeningud ja võistlused.\nViimased 5 kuud olen võtnud uusi beebipille, mis peaksid aitama teatud hormoonidest vabanema ja peaks aitama valust lahti saada. Need pole aga siiamaani töötanud ja olen pidanud toime tulema karmide sümptomitega. Ühtlasi olen taas kaalus juurde võtnud, umbes 4-5 kilo. Hooaja jooksul kaalu juurde võtmine on olnud tavaline ning pole minu tulemustele kasuks tulnud.\nGünekoloog on maininud, et lapse sünnitamine võib aidata minu mure osas, aga sellel põhjusel last saada pole mõistlik. Kõikide kehad on erinevad ja tean, et kõigil pole minuga sarnased raskused, aga tahtsin jagada oma lugu, sest äkki soovib keegi samamoodi oma unistusi täita, aga pole sarnaste terviseprobleemide tõttu selleks võimeline.\nMa jagan oma lugu, et julgustada teisi naisi ja tüdrukuid sellest samuti rääkima. See ei ole spordis piisavalt teemaks. Kui kellelgi on mingeid vastuseid, siis kuulaksin neid hea meelega!"


ÜLIM REISIJUHT LOMBOKI, INDONEESIASSE - KOGEMUSED\nParim aeg Lomboki külastamiseks Indoneesias\nKui varem tunnustati seda lihtsalt Bali sõsarsaarena, on Lombok nüüd täisealiseks saanud sihtkoht, millel on oma eristatavate võlude komplekt. Igal aastal jätab Bali Lomboki rikkumata ja rikkumata looduse pärast üha rohkem inimesi vahele. Mõni ütleb, et Lomboki eksootilised rannad tuletavad neile meelde Bali väljanägemist aastakümneid tagasi - ja see ei hõlma saare peidetud puutumata kohti, mis alles ootavad avastamist. Enne lendude broneerimist lugege kindlasti läbi Culture Tripi lõplik reisijuht Lomboki.\nLombok asub maailmakuulsa Bali saare ja Lääne-Nusa Tenggara kauge, kaardistamata Sumbawa saare vahel. Vaatamata kasvavale populaarsusele ja kasvavale arengule on sellel saarel väljaspool praeguseid peavoolu kohti veel palju avastada.\nErinevalt Hindu enamusest Balist on Lomboki elanikud valdavalt moslemid. See religioosne taust mõjutab saare vaatamisväärsusi ja kultuuri, muutes Lomboki enamaks kui lihtsalt „teiseks Bali“. Enne Indoneesia iseseisvumist valitsesid Lombokit peamiselt põlise Sasaki hõimu pealikud, kes endiselt domineerivad kohalikus elanikkonnas (umbes 85%).\nPaljud Lomboki kohalikud elanikud teevad jõupingutusi oma traditsioonide hoidmiseks, järgides tugevalt kultuurilisi rituaale. Teised kogukonnad praktiseerivad ainulaadset ja põnevat segu islamist ja animistlikest veendumustest.\nLomboki ilm ja kliima\nLomboksi ilm on tänu troopilisele kliimale aastaringselt ilus. Ehkki sellel on kaks hooaega - märg ja kuiv, on Lomboki niiske aastaaeg palju kuivem kui Bali. Kuiv hooaeg kestab maist septembrini. Märghooaeg kestab oktoobrist aprillini.\nIlmastiku osas on Lomboki külastamiseks kõige populaarsem aeg kindlasti kuivhooaeg. Kuid niiske aastaaeg on vähem niiske ja sademete hulk pole liiga suur, mis teeb sellest sekundi lähedase, kui mitte kahe silma vahele.\nKülastasime septembris Lombokit ning ilm oli kuum, niiske, päikeseline ja ilus. Ilmastiku tark, see oli suurepärane aeg Lombokisse minna. Kuid tundub, et Lomboki ilm on aastaringselt üsna hämmastav.\nTransport ja taristu\nIndoneesia valitsus on viimase kümnendi jooksul investeerinud infrastruktuuri palju raha. Saarel on uus rahvusvaheline lennujaam, kus on palju sise- ja rahvusvahelisi marsruute. Saarel ringi liikuvad peateed on samuti uued, mis muudavad Lombokis navigeerimise väga lihtsaks, kui olete korraldanud autorendi või tõukeratta rentimise.\nÜhistransport Lomboki ümbruses on piiratud. On eraettevõtteid, kes juhivad bussiteenuseid Lomboki ümbruses, kuid eratranspordi kasutamine on lihtsam. Kaasaegsed rakendused, nagu Gojek, Grabcar ja Uber, on linnade vahel liikumiseks kõige mugavam viis, kui te ei soovi sõiduki rentimist korraldada.\n1. UURIDA: SAAR\nMida enam Bali laguneb ülearenemise ja turismi tõttu, seda enam ilmneb Lombokist, millele on aastaselt tähelepanuta jäetud, atraktiivne puhkusevõimalus. Isegi kui see on, on ime, miks see kaunis Indoneesia troopiline saar ikkagi suhteliselt vähese arvu külastajaid meelitab, pidades silmas looduslike vaatamisväärsuste hulka, näiteks muljetavaldav rannajoon ja luksuslikud maapiirkonnad. Vaadake Indoneesia.reis\nMeie 7-päevase reisi ajal Lombokis veetsime Siyaga koos paar päeva Kutas, paar päeva Rinjanis ja paar päeva naabruses asuval saarel nimega Gili Trawangan. Kui ma teeksin seda uuesti, oleksin veetnud vähem aega Rinjanis ja rohkem aega Kutas või Gili Trawanganil.\n2. ESCAPE: BALI LOMBOKI KIIRE PAADIGA\nKuna lennuettevõtjad ei teeninda Lombokit endiselt Baliga võrreldes rahvusvaheliselt hästi, on tõenäoline, et ühendate Lombokiga naabri kaudu. Ehkki kahe saare vahel toimub regulaarne riigisisene lennuteenus, saab kõige meeldivamaks reisimiseks kasutada kiirlaevaga usaldusväärse operaatori, nagu näiteks Blue Water Express. Selle käsitööühendus ühendab Bali ja Lombokit ning see on teenus, mida eelistavad parimad hotellid ja kuurordid. See võtab kuni neli tundi. Vaadake bluewater-express.com\nPeak ja Off Peak Seasons\nReisimine kõrghooajal tähendab sageli rohkem kulusid ja rohkem inimesi, seega arvestage sellega.\nLomboki tipphooaeg sarnaneb Bali omaga - kuivaperioodil (maist septembrini) ning jõulude ja uue aasta paiku (detsember / jaanuar). See langeb kokku kuivama ilmaga ja aastalõpu puhkusega. Sellegipoolest pole Lombok kunagi nii hõivatud kui teatud kohad Balil.\nLombokisse reisimist väljaspool kõrghooaega (peamiselt niiske hooaeg, välja arvatud detsember / jaanuar) tuleks kindlasti kaaluda, kuna Lomboki niiske aastaaeg on palju kuivem kui tema naabruses Balil. Kui olete mõelnud trekkida, on kõige parem kuiv hooaeg, kuna sademete tõenäosus on väiksem.\n3. JÄÄK: OBEROI LOMBOK\nSee teedrajav viietärni kuurort, mis on oma kvaliteedilt esimene, mis rajatakse Lombokile, ei pruugi olla saare uusim, kuid on siiski parim. 1990-ndatel Austraalia visioonilise arhitekti Peter Mulleri kavandatud 50-toaline kuurort, millel on auväärne õe kinnisvara Balil (vt allpool), asub idüllilises, uhkelt haljastatud rannaäärses asukohas Tanjungis. Üha moes Gili saared asuvad vaid lühikese kiirpaadisõidu kaugusel Oberoi Lomboki kai äärest. Vaadake lehte oberoihotels.com\nJaga Facebookis JAGA\nJagage Twitteris TWEET\nKinnitage Pinteresti PIN-koodi\nRiisipõllud, Senaru, Lombok. Foto: Alamy\nVeel üks asi, mida tuleks Lomboki külastamiseks parima aja valimisel meeles pidada, on Lomboki üritused või festivalid. Mõned sündmused võivad teile huvi pakkuda ja mõned sündmused võivad teie tegevust piirata.\nSiin on mõned sündmused, mis Lombokis aset leiavad, kuigi kuupäevad võivad igal aastal muutuda.\nBau Nyale festival (tavaliselt veebruaris või märtsis): See on mere usside püüdmise festival, mis toimub igal aastal. See tõmbab rahvahulgad Kuta Segeri randa, kus inimesed laagrivad öö läbi ja liituvad traditsiooniliste rituaalide, kunstietenduste ja paadisõiduga.\nOgoh Ogoh Parade (tavaliselt märtsis või aprillis): See on sündmus, mis juhtub päev enne Nyepi päeva (hindude uusaasta) ja toimub Mataramis ja Lomboki läänes. Siin on neil paraadil Ogoh Ogoh kujud.\nNyepi päev (tavaliselt märtsis või aprillis): Nyepi päev tähistab Indoneesia hinduistide jaoks Saka uue aasta algust ning on vaikimise, mõtiskluste, paastumise ja meditatsiooni päev Balil. Seetõttu on Bali lennujaam ja muud transporditeenused suletud, nii et te ei saa sellel päeval Lombokisse ega sealt tagasi. Ehkki Nyepi päev on Lombokis endiselt sündmus, toimib saar normaalselt.\nGendang Beleqi festival (tavaliselt aprillis): See on festival, kus kohalikud esinevad tantsu saatel trummide ja värviliste rõivastega. See on Lomboki ainulaadne kultuuritegevus.\nSenggigi festival (tavaliselt juulis): Lomboki kunsti ja kultuuri mitmepäevane tähistamine Lomboki turismi edendamiseks. Suurepärane võimalus näha kultuuri kogu Lombokist ühes kohas ning lõbus üritus koos paraadide ja võistlustega.\nRamadan: Moslemiüritus, mida iseloomustab paastumise kuu. Enamik Lomboki turismikeskustes tegutsevaid ettevõtteid, restorane ja hotelle on endiselt avatud.\nLebaran (Idul Fitri): Tähtis moslemifestival, mis tähistab ramadaani paastu lõppu. Transpordi jaoks võib olla keeruline aeg ja mõned ettevõtted, sealhulgas pangad, on suletud.\nIdul Adha: See on moslemite ohverdamispäev. Enamik ettevõtteid on suletud.\nPerang Topat (tavaliselt novembris või detsembris): See on riisikoogisõda, mida tähistavad nii hinduistid kui ka moslemid Pura Lingsari templis Lääne-Lombokis. Inimesed tulevad kokku pakkuma kooke, puuvilju, riisi jne, et tänada oma saagi eest. Pärast seda on Lomboki inimeste vahel harmoonia tähistamiseks riisikoogi viskamise heasüdamlik sõda.\nKuna võite Lombokisse jõudmiseks läbida ka Bali või kaasata Bali oma Indoneesia puhkuse osana, klõpsake siin Bali sündmuste kalendri kuvamiseks.\nMis on siis parim aeg Lomboki külastamiseks? Lombok on suurepärane sihtkoht aastaringselt, sõltuvalt sellest, millist Lomboki puhkust soovite. Kuiv hooaeg on teie parim valik, millele järgneb tähelepanelikult märg hooaeg. Muidugi sõltuvalt sellest, mida te oma Lomboki puhkusest soovite.\n4. KOHTUMINE: INIMESED\nLomboki elanikkond on valdavalt moslem, erinevalt Hindu domineerivast Balist. Ehkki Lombokil puudub väidetavalt see veetlus ja vaimustus, mida võib leida Bali varitsevas müstilises kultuuris, jääb saar seni vabaks enamikust, kui mitte kõigist oma kaaslase liialdustest, koos tunduvalt kõlavama ja lihtsama eluviisiga. Vaadake Indoneesia.reis\n5. KÜLASTAMINE: GILI SAARED\nLomboki looderanniku lähedal asuvate saarte kütkestav kolmik - Gili Air, Gili Meno ja Gili Trawangan - kuuluvad ametlikult Lomboki, kuid on paljuski täiesti erinevad. Tänapäeval võib mootorsõidukitevaba Gili grupi suurim saar Trawangan tunda end pisut nagu "Bali lite" nagu oma liivase "peatänava" ääres puhkajate, jalgrataste ning hobuste ja kärude taksode ummistus. Kuid seda ei saa eitada ja tema kolleegide pöördumist. Kui teete sellest päeva, saavad Oberoi Lomboki kokad valmistada rannas lõunasöögiks piknikukorvi. Vaadake Indoneesia.reis\n6. TEHA: sukeldumine ja sukeldumine\nErinevalt teistest Indoneesia osadest on ookeanihoovused Lomboki suhtes hõredamad, mis tähendab, et selle veed jäävad tavaliselt põlisteks. Arusaadavalt võimaldab see täiuslikke sukeldumise ja snorgeldamise tingimusi koos merega, kus elavad tohutu mitmekesisus ning troopiliste kalade ja merikilpkonnade populatsioonid. Kui aga snorgeldate Gili saarte ääres, võite end paatide hulgast pisut välja tõrjuda. Vaadake lehte oberoihotels.com\n7. MARVEL: RIIK\nLomboki külastuse ehedate rõõmude hulgas on vaated rikkalikult rohkete taimestiku põllumaale, mis on kujundatud tarkadesse pilvedesse mähitud piikide taustal. Erinevalt hoonestatud, liiklusega hõivatud Balist ei pea te oma kuurordist kaugele rändama, et saada tunne igapäevasest külaelust maal saarel, kus põllumajandus on endiselt majanduslikult sama oluline, kui mitte veelgi olulisem kui turism.\n8. KLIMB: GUNUNG RINJANI\nPooleteisttunnise maastikulise autosõidu kaugusel Lomboki looderannikust, Indoneesia suuruselt teisest vulkaanist, mis tõuseb peaaegu 3800 meetrini, on pühast Gunung Rinjani muutunud populaarseks ronimiskohaks läänepoolsetele matkajatele. Mitmepäevased, täielikult juhendatud retked on parim ja kindlaim viis mäge näha, pakkudes rahuldust pakkuvaid vaateid tippkohtumisest. Üks mäe dramaatilisemaid vaatamisväärsusi, mis asub 2000 meetri kõrgusel merepinnast, on Segara Anak, suur kraatrijärv. Vaadake Indoneesia.reis\n9. VAATA: VEEPUUD\nSenaru küla, mis klammerdub Gunung Rinjani nõlvadele 600 meetri kõrgusel merepinnast ja kust paistab sinine Florese meri, on lähtepunkt jalutuskäikudele kahele tähelepanuväärsele Lomboki juga, Singang Gile ja Tiu Kelepile, koos viimasega olles vaieldamatult kõige muljetavaldavam. Gunung Rinjani voolavast veest toituvad Singang Gile suhteliselt hästi hooldatud vihmametsade rada. Edasi hoolitsege teel Tui Kelepi poole. Nendele kukkumistele jõudmiseks on vaja ületada madalad kärestikud libedate kivimitega veepinna kohal ja all, mis on jalutajate jaoks ohtlik. Paljud Tui Kelepi külastajad otsustavad ujuda tervistavates jahutusvetes, mis asuvad vihmaste kukkumiste all. Vaadake Indoneesia.reis\n10. RIDE: CIDOMO\nTavaline ja autentne transpordivahend Lomboki kõigis nurkades on cidomo - traditsiooniline erksavärviline ja oskuslikult kaunistatud väike hobusevanker, mida saare elanikud kasutavad aeglaselt liikuvate taksodena. Saare suuremates keskustes kaotatakse tsidomoosid järk-järgult nende kokkusobimatuse tõttu tänapäevase liiklusega ja nende ponide toodetava liigse sõnniku koguse tõttu. Oberoi Lomboki külalised saavad aga nautida tasuta maalilisi siidisõite kohaliku Tanjungi küla lähedal asuvale traditsioonilisele turule koos kuurordi giidi saatel. Vaadake lehte oberoihotels.com\n11. SÕIT: LÄÄN-LÄÄNEMA rannik\nReis Tanjungist, kus asub Oberoi Lombok, saare looderannikul ranniku ääres või lennujaama poole on tähelepanuväärne. Hästi hooldatud looklev maantee läbib järske künkaid, mis pakuvad rabavat panoraamvaadet rannajoonele. Allpool asuvad mereäärsed külad, mis asuvad kõrgete ja tihedate kookospähklite vahel ning hall-liivased rannad, mis on ääristatud traditsiooniliste kalandusega katamaraanidega. Vaadake Indoneesia.reis\n12. KÜLASTUS: SENGGIGI\nLombokil puuduvad kuurortlinnad, mis oleks üsna konkureerivad Balil asuvatega (ehkki Lomboki lõunas on ka Kuta), võib-olla lähima ekvivalentse Senggigiga. Põhja-Mataramist, Lomboki unustatavast pealinnast, on Senggigi peamine vaatamisväärsus selle suurepärane 10 kilomeetri pikkune mereäärne asukoht, mis ulatub randade ja mägede poolt laheda lahe vahel. Siit saate sageli näha ka Bali kõrgeimat tippu Gunung Agungi. Vaadake Indoneesia.reis\nAmpenani vanalinn. Foto: Alamy\n13. VAATA: RIISERIISID\nÜks lugematuid naudinguid, mida Lomboki rikkad maalähedused pakuvad, on hiilgav riisiterritoori plaaster, mis on käsitsitehnika funktsioon. Mõned parimatest näidetest on ühinemine Gunung Rinjani järskude jalamitega Lomboki põhjas, kui sisenete eelnimetatud Senaru küla kaudu.\n14. SÖÖ: LUMBUNGI RESTORAN\nVäljaspool peamisi linnu pole läänesõbralikke restorane nii palju kui Balil. Kuid kui ööbite Oberoi Lombokis, nagu peaksite, on ettevõttesisene söömine vaevalt kohustuslik, eriti Lumbungi-suguse restorani eesotsas selle osava India päritolu kokaga. Sõltuvalt sellest, kui hõivatud ta on, võib peakokk teile isegi valmistada spetsiaalset india thali-stiilis sööki, kui soovite vaheldust mõnusale kohalikule köögile. Vaadake lehte oberoihotels.com\n15. KÜLASTUS: AMPENAN\nNii Balil kui Lombokil on Indoneesia saare kohal 19. sajandi lõpust alles jäänud mõned Hollandi koloniaalvalitsuse füüsilised jäänused, välja arvatud Ampenan. Matarami sadam, Ampenan, on ümbersõiduteed väärt, võib-olla saare lennujaama või sealt tagasi. Paljud vanast Hollandi ajast pärit kolondeeritud kaupluse- ja laohooned püsivad väikeses piirkonnas sadamas ja selle ümbruses.\nRinjani vulkaan Lombokis. Foto: Alamy\n16. VAATA: LÜLITI SÜSTEEM\nÜks teine hollandlaste Lomboki okupatsiooni pärand on see endiselt töötav inseneriettevõte Gunung Rinjani džunglitega kaetud jalamile. Keerulist, suupisteid hüdroloogilist süsteemi, mis on mõeldud vee suunamiseks mäest riisipõldudele ja põllumaadele allpool asuvas orus, saab kõige paremini vaadata ja ületada kõndimisrada mööda tippude all olevate metsade juga.\n17. VAATA: RELIIGI RITUAALID\nLomboki maapiirkonnast mööda sõites ei ole harvad juhtumid, kus kohalikud külaelanikud juhivad liiklust peatavaid värvikaid religioosseid rongkäike, mille hulka võivad kuuluda ka abielu- ja ümberlõikamisrituaalid. Hoolimata asjaolust, et Lombok on moslemite enamuse saar, on suur hinduslaste arv, kes tähistavad igal aastal festivali Baline Nyepi ehk "vaikuse päeva" festivali, mille eelõhtut tähistavad põhjalikud paberimaššikujutised, mida tuntakse "ogoh" nime all. ogoh ", mis esindab kurje vaime.\n18. VAATA: PÕHJAVEE Skulptuurid\nÕnneks ei pea te olema täieõiguslik sukelduja, et neid töid Gili saarte rannikul kogeda, kuna snorgeldajad neid lihtsalt näevad. Gili saarte ühe uusima tüki kujundas tuntud Briti veealune skulptor Jason deCaires Taylor. See koosneb neljast tosinast elusuuruses seisvast ja varjatud inimkujust. Vaadake veebisaiti underwatersculpture.com\nBuffalos jalutavad mööda Lomboki Mawuni randa. Foto: Alamy\n19. VAATAMINE: BUFFALOS Rannal\nLombokil on võluv bukoloogiline vaatepilt, kus kohalikud põllumehed jalutavad oma vesipühvleid mööda saare liivarandu. See on asi, mis oleks tänapäeval paljudel turistide täis Bali rannas võimatu, kuid tavaline väike vaatemäng Lombokil. Parim aeg pühvlite rongkäiku vaadata on päeva lõpu poole, kuna põllumehed viivad neid ööseks aeglaselt koju.\n20. OLEK: OBEROI BALI\nVaatamata puudustele on Lomboki suur vend üle väina sihtkoht, millele on endiselt raske vastu seista ja millel on mõlemale saarele ümber puhkuse rajamine, mida on küllaltki mõistlik kasutada. Oberoi Bali, mille kujundas ka Peter Muller, pakub rannaäärset pühakoda villaga täpilistel haljastusaladel. Paketid on saadaval mõlemas kuurordis ööbimiseks. Vaadake lehte oberoihotels.com\nAnthony Dennis külastas külalist Oberoi Lomboki ja Bali kuurortides.


Majaehituse korraldamine nõuab aega ja teadmisi\nEnne majaehitust tasuks kaaluda, kas jätkub piisavalt aega ja teadmisi, et ise ehitustegevust juhtida, või tasub hoopis osta juba valminud maja.\nKaanon Kinnisvara Tallinna büroo juhataja Mihkel Jürissoni hinnangul ei tasu lasta end petta kujutelmast, et “ise ehitamine” alati odavam on ning sama skeptiliselt tuleb suhtuda ka vastvalminud maja ostes müüja kinnitustesse, et see on “endale ehitatud”.\nValmis maja ostmise kasu poole pealt toob ta välja eelkõige väiksema ajakulu – saab kohe sisse kolida ja kui maja soetatakse laenuraha kaasates, ei ole tarvidust maksta laenuintresse aja eest, mil ehitus toimub. Usaldusväärse ehitaja püstitatud maja ostes võib kindel olla, et töö vastab kehtivatele normidele. “Vastvalminud majale peab ehitaja andma seadusest tulenevalt ka 2aastase garantii, mis katab võimalikud materjalide ja ehitustööde kvaliteedivead,” sõnab ta.\nTeisalt aga sisalduvad tema sõnul valmiskujul ostetava maja hinnas ka projektijuhtimise kulud, ehitusettevõtja üldkulud, loodetav kasum ning tihtipeale ka müügikorralduse otsesed kulud ja müügi korraldaja loodetav kasum.\n“Ise ehitamise protsessi kontrollides ja juhtides on võimalik selliseid kulutusi aga vältida või vähemasti oluliselt vähendada,” räägib Jürisson ning lisab, et lõpuks ei saa välistada ka ehitaja lohakust või pahatahtlikkust ja nii võib ajapikku ilmneda esialgu varjatud ehituspraaki, mille parandamist või korvamist on hiljem juba väga raske või sootuks võimatu kelleltki nõuda.\nJürissoni hinnangul on endale maja otsast peale ehitada lastes võimalus vähendada või vältida paljusid kulutusi. Nimetatust olulisemgi veel on aga võimalus kujundada lõpptulemus täpselt selliseks, nagu see ideaalis olema peaks: kvaliteet, sisekujundus jne. “On ju hea teada, et ka kõik kaetud tööd on tehtud kvaliteetselt ning et siseviimistlust ei tule hakata kohe oma käe järgi ümber tegema,” sõnab ta. Aga selleks, et mõlemast võimalikust eelisest kasu lõigata, tuleb väga täpselt ja hoolikalt hinnata oma võimeid ja võimalusi.\nVähesed meist on ehitusalal nii haritud ja kogenud, et suudavad eramu ehitamise protsessi efektiivselt juhtida, räägib ta. Suurimaks ohuks peabki ta siinjuures oma teadmiste üle- ja kasutada oleva ajaressursi alahindamist. Kõige levinuma veana nimetab ta ehituse juhtimiseks ja korraldamiseks vajaliku aja kulude hulka mittearvamist. “Naljaga pooleks võib öelda, et ilma vastava ettevalmistuseta, oma tarkusest eramu ehitusprotsessi juhtimine on kindlasti oluliselt kulukam ja mõttetum kui jalgratta leiutamine,” sõnab ta.\nEnne valiku tegemist soovitab ta kaaluda teadmisi, kogemust ja kasutada olevat aega. Selles küsimuses rahulikult ja kaalutletult tehtud otsus võib hiljem säästa olulise summa raha ning närve.\nArco Vara Kinnisvarabüroo Tallinna osakonna elamispindade grupi juht Urmas Tehver soovitab tähele panna seda, et ehituse tellimine, selle pidev jälgimine ning sellega tegelemine on väga ajamahukas ning selleks peab ka piisavalt enda aega ja närvi varuma. Teisalt peab ta tugevaks eeliseks asjaolu, et nii materjalide, projekti, planeeringu jms osas saab valiku langetada täpselt oma soove silmas pidades.\n“Juba valmisoleva uue või veidi kasutatud eramu ostmisel on eeliseks mugavus, kuna saab koheselt end sinna sisse seada; võimalik, et ka haljastus on valminud ning maja osaliselt või tervenisti ka sisustatud,” räägib Tehver. Veidi kasutatud eramu eeliseks peab ta teatud võimalike vigade märgatavust ning seega ka võimalust need enne ostu kõrvaldada lasta. Ise ehitades peab kindlasti selleks valmis olema, et tekivad mõningad ehituslikud ootamatused.\n“Peamine valiku langetamisel ilmselt ongi see, kas ollakse valmis kulutama oma ressursse ehitustegevuse juhtimiseks, et saada täpselt oma soovidele vastav eramu, või pigem leitakse sobivaim valmisolevatest ning kohandatakse seda oma soovide alusel,” sõnab Tehver.\nSuur nõudlus raskendab hea ehitaja leidmist\nÜha kasvava nõudluse tõttu pöördutakse sagedasti kinnisvarakonsultantide poole selgitamaks, kas osta valmis uuseramu või lasta see ise otsast peale ehitada. Sama erinevad kui on inimesed, on ka vastused.\nKindlasti võib väita, et närve hoiab kokku, ostes mõnelt ehitajalt või arendajalt valmis lahenduse.\nReeglina on nad suutnud endale tänu suurtele mahtudele leida soodsad ehitusmaterjalide müüjad ning allhankijad.\nSamuti on neil tänu kogemustele ja standardsetele lahendustele ajakulu tunduvalt madalam kui iseehitajal.\nSamas on sarnased eramud sageli üsna laiale sihtgrupile, samuti on materjalid reeglina keskmisest odavamast hinnaklassist. Sarnase lahenduse miinuseks on arhitektuurse isikupära puudumine ning kindlasti võib väita, et siseviimistlus ei vasta spetsiifilistele nõudmistele.\nLisaks võib kaasneda tundmatult ehitajalt valmis maja ostes risk, et tööd on tehtud lohakalt või on kulusid kokku hoitud materjalide kvaliteedi arvelt.\nIseehitaja peab kindlasti olema valmis ootamatusteks, milleks on eelkõige kas ehitusmaterjalide puudumine vajalikul momendil, ehitaja viivitused või tellija oskamatus anda hinnang töö kvaliteedile. Käesoleval ajal on tulenevalt ehitusbuumist üsna keeruline leida kiiresti ja samas mõistliku hinnaga kvaliteetset ehitajat.\nSarnaste tegurite tõttu on ehitusperioodi prognoosimine üsna tänamatu töö. Samas on ise ehitada lastes tulemuseks eramu, millel on rohkem tellija isikupära ning see vastab täielikult tellija soovidele.\nIseehitamisel on mitmeid võimalusi\n* Suuremad võimalused materjalide ja siselahenduste valikul\n* Väldib võimaluse, et kasutatud on odavaid ja ebakvaliteetseid materjale\n* Ehitusega tegelemine nõuab aega ja teadmisi\n* Ehitajaid on raske leida\n* Ehitusmaterjalide ostmine läheb üksiküritajale kallimaks kui ehitusfirmale


ÄP restoranitest: vana ja väsinud, kuid ikka armas Iris - Sekretar\nÄP restoranitest: vana ja väsinud, kuid ikka armas Iris\nViisteist aastat on kohvik Iris Tallinnas Vabaduse puiestee ja Lootuse tänava nurgal lihtsat kodutoitu pakkunud. Välimus on sellel kohvikul vägagi tagasihoidlik, aga aus toit on sööjaile meelepärane olnud.\nNõmme pole söögikohtade poolest kuigi rikas. Siin on küll Eesti ilusaim turg ja tore talupood, aga söögikohtade valik piirdub lihtsakoeliste pubidega. Ka Iris sobiks pigem alevikku kui pealinna.\nMenüü on enam-vähem selline, nagu see on olnud kõigis lihtsates söögikohtades viimased kolmkümmend aastat (kaugemale mu mälu ei ulatu): köögiviljasupp, seljanka, kotlet ja kartul, guljašš ja kartul, heeringas ja kartul, karbonaad, pelmeenid, kartulisalat ja nii edasi. Lisaks väikesed kohalikud leiud: suitsulõhe kartuliga ja soolaforell kartuliga. Lisanditeks ka riisi ja tatart - nagu ikka.\nTegelikult me armastame ju oma kotletti ja kartulit - kohviku väike parkla on lõunaajal alati autosid täis. Hea kotlet ja armastusega valitud kartul on igal juhul paremad kui keskpärased Itaalia ja Prantsuse roogade imitatsioonid. Irise kotlet oli justkui vanaema tehtud ja kartul turu parim. Suitsulõhe viiekümnekroonine portsjon oli väga suur, juures korralik tartar-kaste. No köögiviljasupp oleks saanud parem olla, aga selle kompenseerisid soojad kümnekroonised pirukad ja saiad.\nIrises on olemas kõik, mis ühes korralikus kohvikus peab olema: värsked ajalehed kenas ajalehehoidjas, laste mängunurk koos joonistustarvetega ja, nagu juba öeldud, värsked pirukad ja saiakesed. Aga siin on veel midagi, mida ma mitte kusagil mujal pole näinud: suurepärane valik koduseid ürditeesid. Nende hulgas ka sellised haruldused nagu aasristik ja sidrunhein - kõik koduselt klaaspurkides valikuks välja pandud. Aasristik, muide, oli suurepärase lõhna ja maitsega ja minu jaoks täielik avastus.\nTähelepanuväärne on ka see, et Iris avatakse hommikul vara, juba pool kaheksa. Hommikumenüüs on pudrud, omletid, praemuna ja muu selline, ikka tavaline kodutoit, aga pole ju palju selliseid kohti, kus enne tööleminekut mõõduka hinna eest kõhu täis saaks.\nIrises on aeg seisma jäänud, nii kulinaarses mõttes kui ka muidu. Sisekujundus pärineb ilmselt kohviku algaegadest, kõik on väsinud ja kulunud. Tagasihoidlik kohake ei vajagi teab mis disaini, aga mõni noor (säästu)disainer võiks kohviku suhteliselt odavate võtetega traditsioonilise Eesti köögiga paremini kokku kõlama panna. Sellisel juhul võiks Irisest saada päris trendikoht, sest kogu moodsa maailma köök on nagunii vana ja traditsioonilise poole tagasi pöördumas. Nii et ka meie kotlet kartuliga ja karbonaad hapukapsaga võiksid võimsa come-back'i teha.\nVaatamata ülimalt tagasihoidlikule välimusele on Iris üks tubli ja armas kohvik. Oma tagasihoidlike võimaluste piirides on see täidetud parima võimaliku sisuga, nii et sügav lugupidamine kokale ja perenaisele.


, Kas on voimalik suurendada liige koor\nKas on voimalik suurendada liige koor. Psühholoog | Töötukassa\nArvestades, et oleme saanud nii harjunud rämpskirju, püüad müüa meile halvem toote või midagi selle plain ei tööta, enamik inimesi on saanud pigem pettunud mõiste leida lahendus, et suurendada nende meessoost liige. Arvestades, et oleme saanud nii harjunud rämpskirju, püüad müüa meile halvem toote või midagi selle plain ei tööta, enamik inimesi on saanud pigem pettunud mõiste leida lahendus, et suurendada nende meessoost liige. Suurendades maksimaalset programmi liige kommentaarid. On peenis ekstenderseadmega ja ka peenise harjutuste programmi, seega tagab see hämmastav kasu nii palju kui 3 lisatakse tolli peenist, erinevalt teistest tehnikaid.\nSiiski tuleb arvestada, et sellisel juhul ei ole jahimaa kasutaja ka kohustatud hüvitama tekkinud ulukikahjusid. Erasmus projekti EFO raames loodud õppematerjal. Keskkonnaalaste õigusrikkumistega tegeleb Eesti Vabariigis Keskkonnainspektsioon.\nMetsa ja puidu ost ja müük Metsa tasub võtta väga pikaajalise investeeringuna. Erinevate metsakasvatuslike tööde abil, nagu istutamine ja noore metsa hooldamine, on võimalik oma metsast saadavat tulu suurendada. Kuidas saada teada oma metsakinnistu väärtus? Metsaga kinnistu väärtus sõltub peamiselt sellel kasvava metsa väärtusest ja maa väärtusest. Kasvava metsa väärtust saab arvutada metsamajandamiskavas olevate inventeerimisandmete põhjal.\nMaa väärtust hindab Maa-amet ning tulemused on kätte saadavad Keskkonnaministri Kasvava metsa väärtust aitavad usaldusväärselt hinnata sõltumatud metsakorraldusettevõtted ning metsaühistud.\nMetsa väärtust saab tõsta õigete metsakasvatusvõtetega. Metsa majandamisega tuleb alustada kohe peale puu istutamist ning õigel ajal tuleb teha hooldusraied. Kas on voimalik suurendada liige koor tuleb hoolitseda kuivendussüsteemide eest ning teha kõik võimalik, et vältida metsakahjustuste tekkimist ja levimist. Tänage viisakalt ja lõpetage kõne. Millal on mõistlik sõlmida kasutusvalduse leping?\nKuidas saan teada, mis minu metsa puidust edasi saab? Kui müüte metsamaterjali või raieõigust väljatuleku alusel, saate sihtkoha teada metsa ülestöötajalt. Valdavalt jõuab Eestis raiutud paberipuit läbi sadamate Skandinaaviamaadesse ning palk Eesti saeveskitesse ja vineeritehastesse, mille tooted valdavalt eksporditakse. Mitmetel metsaühistutel on kasutusel vahelao seisu ja metsamaterjali logistikat kuvavad veebirakendused, millel on üldiselt ligipääs ka metsaomanikul, kelle metsa majandatakse.\nPEFC metsamajandamise sertifikaat näitab, et metsaomanik majandab oma metsi keskkonnasõbralikult ja säästlikult ning täidab metsamajandamise standardi nõudeid sh jälgitakse metsas toimuvaid arenguid, seistakse selle eest, Riikide keskmise suurusega peenise uus metsapõlv kasvama saaks, jälgitakse metsade tervislikku seisundit ning säilitatakse loodusliku mitmekesisust.\nPEFC sertifikaat annab metsaomanikele eelise keerulises majandusolukorras, kus puidu pakkumine ületab nõudluse. Igapäevaselt maksavad erinevad puidu kokkuostjad PEFC sertifitseeritud puidu eest 0, euro tihumeetri pealt lisaks.\nMetsa majandamine Metsa majandamise hea tava on metsasektoris tegutsevate huvitatud osapoolte kokkulepe, kuidas metsa hästi majandatakse. Hea tava lepe teatab ühiskonnale, et metsad on heades kätes ja metsade majandamisel lähtutakse teatud kindlatest kokkulepetest. Loe metsa majandamise head tava SIIT.\nPlaneeritavatest töödest tuleb metsaomanikul teavitada metsa asukohajärgset Keskkonnaametit. Selleks täidab metsaomanik metsateatise. Metsateatis on dokument, millega metsaomanik kavandab raieid, ning Keskkonnaamet kontrollib nõuetekohase metsateatise alusel kavandatud raiete vastavust õigusaktide nõuetele ja seaduses ettenähtud juhtudel kehtivatele inventeerimisandmetele või tegelikele andmetele metsa seisundi, vanuse, rinnaspindala ning varude suuruse kohta, kui inventeerimisandmed ei vasta tegelikkusele.\nKui metsaomanikul on olemas nii vajalikud teadmised, oskused, aeg, tahe ning tehnika, Kas on voimalik suurendada liige koor võib ka ise raied teha.\nMetsakorraldaja jagab ühe kinnistu metsa osadeks ning koostab neile proovitükkide mõõtmise tulemusel kirjelduse. Saadud mõõtmistulemuste täpsus oleneb paljuski metsa koosseisust Normaalne selle suuruse liige kahtlemata ka metsakorraldaja kogemustest ja põhjalikkusest. Kas eelistada metsatöödel harvesteri või saemehi? Mootorsaagidega saemehi kasutatakse rohkem hooldusraiete tegemiseks.


Soome Olümpiakomitee – Vikipeedia\nSoome Olümpiakomitee logo\nSoome Olümpiakomitee on organisatsioon, mis vastutab Soome suhete eest rahvusvahelise olümpiaspordiga ja on Rahvusvahelise Olümpiakomitee ROK-i liige. ROK kiitis selle heaks 1907. aastal ROKi 9. istungjärgul Haagis Hollandis. Soome Olümpiakomitee on registreeritud ühendus, mis asutati 2. detsembril 1907 Helsingis. Olümpiakomitee on kümme aastat ja neli päeva vanem kui iseseisev Soome.\nSoome Olümpiakomiteel on 86 liikmesorganisatsiooni, 24 partnerlusliiget ja 4 isiklikku liiget. Olümpiakomitee juhatuse esimees on Timo Ritakallio ja tegevjuht Mikko Salonen.\n1. jaanuarist 2017 on ühendatud olümpiakomitee ja spordiorganisatsiooni Valo tegevus. Olümpiakomiteel on kaks eesmärki: ta töötab koos spordiringkondade ja võrgustikega selle nimel, et soomlased oleksid tippspordis aktiivsemad ja edukamad.\n2 Varasemad presidendid\n3 Visuaalne identiteet\nTimo Ritakallio (21. november 2016 –)\nSusanna Rahkamo, Soome iluuisutamise liit (21. november 2012 –)\nJukka Rauhala, Soome maadlusliit (21. november 2012 –)\nEki Karlsson, Soome suusarajad\nAnne Vierelä, Soome võimlemisliit\nArja Sääkslahti, kehalise kasvatuse dotsent\nMatti Nurminen, Soome hokiliit\nLasse Mikkelsson, Pajulahti spordikeskus\nAntti Zitting, Soome korvpalliliit\nOlümpiakomitee president on Mikko Salonen. Spordi tippkeskuse juhataja on Mika Lehtimäki (2018–)\nVarasemad presidendid[muuda | muuda lähteteksti]\nReinhold Felix von Willebrand (1907–1919)\nErnst Krogius (1919–1929)\nKustaa Levälahti (1929–1937)\nUrho Kekkonen (1937–1946)\nWilliam Lehtinen (1946–1951)\nVäinö Karikoski (1951–1956)\nYrjö Valkama (1956–1961)\nJukka Rangell (1961–1963)\nAkseli Kaskela (1963–1969)\nJukka Uunila (1969–1984)\nCarl-Olaf Homén (1984–1988)\nTapani Ilkka (1988–2004)\nRoger Talermo (2004–2012)\nRisto Nieminen (2012–2016)\nVisuaalne identiteet[muuda | muuda lähteteksti]\nLogo aastatel 2000–2017\nLogo alates 2017. aastast\nSoome Olümpiakomitee koduleht\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Soome_Olümpiakomitee&oldid=5872116"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:22, 8. aprill 2021.


Hansa Hotell » Turismiweb\nTurismiweb » Hansa Hotell\n"Hea hotell ja mõnus trahter (4.0)" Anna hinnang\nHansa Hotell / Tutvustus\n13. sajandi lõpus Lübecki ja Visbyga hansalepingu sõlminud Tartu omandis Hansa Liidus lühikese ajaga väärika positsiooni. Tartust, Liivimaa kesksemast transiidilinnast kontrolliti Pihkva – Novgorodi kaubateed ja anti koos Tallinna ja Riiaga juhtnööre Liivimaa linnade päeva korraldamiseks.\nNüüd pakub meie hotell teile minevikuhõngulist puhkust hansalinnade nimelistes tubades. Kui külastate meid juulis, saate osa ka linnas peetavatest hansapäevadest. Meie hoovis istudes ja toite nautides võite tajuda kiviviske kaugusel voolavat Emajõge ja kujutleda, kuidas Novgorodi karusnahkade, vaha ja mee raskusest sügaval vees istuvate parrastega koged teist mööda libisevad.\nKui päike pisut madalamale langeb ja kaubalaevad randuvad, võetakse kaubaproovid, et veelkord veenduda – hansakaupmehed on ausad ja sõnapidajad ega müü alaväärtuslikku kaupa. Ehk ühineb teie seltskonnaga ka mõni väärika olekuga oldermann, kes pärast maitsvat kõhutäit ja kannukest kihisevat õlut räägib teile hansalinna valitsemisest ja kohtupidamisest.\nSiin mõistate, kui kasulik oli linnale olla Hansa Liidu liige. See tõi kaasa raha ja vabaduse liikuda ning kaubelda teistes hansalinnades. Hansalinn oli vabastatud maksudest, sai tollialandusi ja vabanes rannaõiguse vägivallast.\nKui hakkate põnevast minevikust väsima, võite suitsunud palkidest ehitatud leilisaunas end virgemaks vihelda, meie hotelli Hansatallis eesti roogadega keha kinnitada ning minna siis avastama öist hansalinna.\nNagu linnale oli kasulik olla Hansa Liidu liige, on teile kasulik puhata Hansahotellis. See säästab teie raha, annab teile vabaduse liikuda nii vanas hansalinnas Tartus, kui meie abiga ka Lõuna – Eestis.\nHansa Hotell / Galerii\nMAJUTUS Hotellid Apartemendid Majutusteenused\nKõik, kes vaatasid "Hansa Hotell", vaatasid ka


Apartamentos Deusol 3000 Soldeu Andorra - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 91 majutuskohta asukohas Soldeu.\nStuudio(2-4 täiskasvanut) - Eraldi elutuba\n2 Narivoodid ja 4 Diivanvoodid\nValle de Incles, s/n, Soldeu, Soldeu, Andorra - Vaata kaardil\n2 Narivoodid ja 4 Diivanvoo...\nStuudio(2-4 täiskasvanut) (Studio (2-4 adults))\n2 Narivoodid ja 1 diivanvoo...\nRohkem majutuskohast Apartamentos Deusol 3000\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Incles's, ära vaata kaugemale kui Apartamentos Deusol 3000. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nVõimalused ja teenused, mida pakub Apartamentos Deusol 3000, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, peretuba, autorent, restoran, ekskursioonid.\nKogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad küte, teler, kööginurk, külmik, mikrolaineahi, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Terve päeva võid nautida suusatamine lõõgastavat atmosfääri. Apartamentos Deusol 3000 on Sinu sihtkoht Incles kvaliteetse majutuse otsinguil.\nPalun pange tähele, et sellel majutusasutusel ei ole vastvõttu. Külastajad saavad toavõtmed kätte järgmiselt aadressilt: Apartaments 3000 - Carretera Canillo - Pas - Entrada al Valle de Inclés - Edificio Casa Jan del Sastre bajos - Junto a taller Michelin - Tf. +376-850710., AD100 Valle de Inclés. Sisseregistreerimisel tuleb külastajatel esitada kehtiv fotoga isikut tõendav dokument ja krediitkaart. Palun pane tähele, et erisoovide täitmist ei saa alati tagada ja need täidetakse vastavalt võimalustele sisseregistreerimisel ning nende täitmisel võivad kehtida lisatasud. Palume majutusasutusele Apartamentos Deusol 3000 oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Saabumisel nõutakse EUR 150 suurust tagatist tekkida võivate kahjude katteks. See võetakse su krediitkaardilt. Sulle makstakse tagasi 7 päeva jooksul pärast väljaregistreerimist. Su tagatisraha makstakse su krediitkaardile täielikult tagasi, kuid see sõltub ülevaatusest majutusasutuses.\nKõik reisijate tüübid (24)Paarid (4)Üksikreisijad (1)Pered väikeste lastega (17)Pered suuremate lastega (1)Grupid (3)


Tallinna Tehnikaülikooli kvaliteedikontseptsioon - Õigusaktid\nJuhtimine ja tugiteenused> Kvaliteedijuhtimine\nTallinna Tehnikaülikooli kvaliteedikontseptsioon\nKinnitatud rektori 22.06.2021 käskkirjaga nr 23\nKäskkiri antakse tuginedes põhikirja § 11 punktile 12.\n1. Kinnitan Tallinna Tehnikaülikooli kvaliteedikontseptsiooni (lisatud).\n2. Kvaliteedikontseptsioonist lähtutakse ülikooli tugiprotsesside reguleerimisel, arendamisel ja muutmisel.\n3. Tunnistan kehtetuks TTÜ juhtimissüsteemi käsiraamatu (kinnitatud 20.06.2016 käskkirjaga nr 94, muudetud 25.11.2019 käskkirjaga nr 53).\nSeiresüsteemi olulised komponendid\nHaldustugiprotsesside arenduste ja muudatuste juhtimine\nTALLINNA TEHNIKAÜLIKOOLI KVALITEEDIKONTSEPTSIOON¹\nKvaliteet on organisatsiooni juhtimiskultuuri alus. Kvaliteet on mõtteviis, mida kannab iga juht ja töötaja. Rektor ja rektoraat on kvaliteedikultuuri eestvedajad. Kõikide struktuuriüksuste juhid viivad kvaliteedikultuuri iga töötajani. Eeldame igalt töötajalt tegutsemist ülikooli kvaliteedikokkulepetest ja protsessidest lähtuvalt. Kogu ülikooli pere lähtub oma töös ja valikutes ülikooli põhiväärtustest. Ülikool lähtub oma tegevustes akadeemilisest arengukavast, arengukavast, rakenduskavast ning nendes toodud eesmärkidest. Kvaliteedijuht seirab tegevuste eesmärgipärasust, jälgib seiremehhanismide toimivust, võtmenäitajaid ja mõõdikuid. Kvaliteedijuht kontrollib tegevuste kooskõla kvaliteedikontseptsiooni, ülikooli arengukava ja selle rakenduskavaga ning vajadusel algatab parendus- või muudatustegevusi. Organisatsiooni arhitekt jälgib ülikooli protsesside optimaalsust, koostoimet ja terviklikkust. Aitab planeerida protsessipõhiseid struktuurseid muutusi ning juhib protsesside kaardistamist. Interaktiivse käsiraamatu SMART.taltech.ee omanik on organisatsiooni arhitekt.\nJOONIS 1²: ÜLIKOOLI KVALITEEDISÜSTEEMI ÜLDINE MUDEL.\nKvaliteedisüsteem moodustub erinevatest välistest ja sisemistest nõuetest, mis juhinduvad ülikooli arengukava eesmärkidest ja pikaajalistest sihtidest ning täiustub regulaarsete enese- ja välishindamiste kaudu. Olulised sisendid (kvaliteedinõuded ja määratlused) kvaliteedisüsteemile on õppeprogrammide kriteeriumid, akadeemiliste töötajate atesteerimise nõuded, tugiteenuste kvaliteedi kriteeriumid jne. Olulised kvaliteedisüsteemi seiremehhanismid on välishindamised, auditeerimised, erinevate sihtrühmade tagasiside, regulaarne seire jne. Kesksel kohal valdkondade parendustegevustes on üldjuhtimistsükli (PDCA) läbimine, mis kinnistab kvaliteedikultuuri põhimõtteid.\n2. KVALITEEDIJUHTIMISE PÕHIMÕTTED\n• Kasutajakeskne (sihtrühmakeskne) ja põhitegevustele orienteeritud – ülikool on oma tegevustes orienteeritud põhitegevuste eesmärkide saavutamisele ja tulemustele, arvestades sh ülikooli väliste- ja sisemiste sidusrühmade³ootuste ja vajadustega. Ülikooli haldus- ja tugistruktuur toetab põhitegevuste eesmärkide saavutamist;\n• Selgus ja läbipaistvus – ülikool taotleb selgust ja läbipaistvust vastutustes, eesmärkides, ootustes, juhtimisstruktuuris, alluvussuhetes, rollides ja tulemus-/kvaliteediindikaatorites. Protsesside ja teenuste osas on sõlmitud kvaliteedikokkulepped omaniku ja lõppkasutaja vahel;\n• Koostoime – ülikool on sujuvalt toimiv, kasutajakeskne, koosvõimeline ning tervikuna koostoimeline kõikide struktuuride raames;\n• Kestlik ja jätkusuutlik – ülikooli tegevus on optimeeritud ja ressursitõhus, dubleerimist ja killustatust vältiv, tagasisidet arvestav, uuendusmeelne ning ajas pidevalt paranev;\n• Ühekordse pöördumise põhimõte – teenuste puhul lähtutakse põhimõttest, et andmeid küsitakse üks kord ja igas valdkonnas on üks kontaktpunkt;\n• Mõjusust hindav – muutust ja arengut planeerides reastatakse tegevused ja projektid lähtudes nende mõju ulatusest strateegiliste eesmärkide saavutamisele.\n3. ORGANISATSIOONI ÜLESEHITUS\nÜlikooli organisatsioon koosneb akadeemilistest ja mitteakadeemilistest üksustest. Kõikide üksuste tegevusi toetavad erinevad protsessid. Organisatsiooni tegevused jagunevad: põhitegevusteks, üldjuhtimistegevusteks ja tugitegevusteks.\n• Põhitegevusprotsess on erinevate tegevuste ja ülesannete kogum, mille eesmärgiks on ülikooli põhitegevuste otsene elluviimine. Põhitegevusprotsessi kliendiks on ülikoolivälised sihtrühmad – sisseastujad, üliõpilased, vilistlased, partnerülikoolid, partnerettevõtted, organisatsioonid ja ühiskond laiemalt. Tallinna Tehnikaülikoolis on kolm põhitegevusprotsessi: teadus- ja arendustegevus, õppetegevus ning ettevõtlustegevus (sh teadmussiire). Põhitegevusprotsesside üle-ülikoolilist korraldust juhivad prorektorid läbi oma tsentraalsete üksuste (teadusosakond, õppeosakond, ettevõtlusosakond), mis on oma olemuselt põhitegevuste tugiüksused.\n• Juhtimisprotsesside kaudu juhitakse ülikooli üldjuhtimislikke ja/või horisontaalseid protsesse, ressursse, teenuseid ning projekte. Juhtimisprotsessid on näiteks strateegiline juhtimine, kvaliteedijuhtimine, poliitikate kujundamine, rahvusvaheline koostöö, inimeste juhtimine jne.\n• Tugitegevusprotsessid on loodud toetamaks ja võimestamaks ülikooli põhi- ja juhtimisprotsesside elluviimist. Tugitegevuste partneriks on ülikoolisisesed sihtrühmad – sõltuvalt protsessist kas akadeemiline üksus ja/või tugiüksus ja nende töötajad. Traditsioonilised tugiprotsessid on kinnisvara juhtimine ja haldus, raamatupidamine, IT juhtimine ja tugi, dokumendihaldus jms.\nJOONIS 2: PROTSESSIDE ÜLDVAADE\nKõik ülikooli protsessid on koondatud interaktiivsesse käsiraamatusse, mida ajas aktualiseeritakse. Protsessid on seotud ülikooli arengukava ja selle võtmenäitajatega ning rakenduskava ja selle mõõdikutega. Igal protsessikaardil on kirjeldatud lisaks võtmenäitajatele, mõõdikutele ning protsessi eesmärkidele protsessiga seotud riskid ja regulatsioonid, samuti protsessi omanik ja juht.\nÜlikooli organisatsiooni ülesehitus on protsessipõhine\n• Iga olulisema protsessi kohta on olemas protsessikaart (vt. joonis 4). Protsessikaardil on märgitud:\nprotsessi omanik ja protsessijuht;\nreguleerivad aktid (seadused, standardid, eeskirjad, põhimõtted, õigusaktid, jne);\nprotsessi strateegiline eesmärk arengukavas või rakenduskavas;\nprotsessi peamine töövoog;\nprotsessi olulisemad sisendid ja väljundid;\nsihtrühmad (ülikooli sisesed või välised);\nteenused, mida osutatakse protsessi raames;\ntulemusindikaatorid, tegevusindikaatorid ja kvaliteedi- ehk vastavusindikaatorid;\nSelleks, et organisatsioon saaks toimida ladusalt ning pakkuda põhitegevuste võimestamiseks kvaliteetseid teenuseid, on oluline määratleda protsessidele ja teenustele omanikud ja juhid ning nende vastutus, mis on eelduseks erinevate protsesside koostoimele.\nTABEL 2: OMANIKU JA JUHI VASTUTUS\nProtsessi ja/või teenuse omanik • Kinnitab protsessi ja valdkonna eesmärgi(d)\n• Kinnitab standardid, kvaliteedikriteeriumid ja mõõdikud\n• Tagab vajalikud ressursid ja osaleb rahastamismudeli kokkuleppimisel\n• Seab prioriteedid kooskõlas strateegiliste prioriteetidega\n• Kinnitab protsessi/teenuse eesmärgid, kasu ja mõõdetavad tulemused, vajadusel algatab muudatused\n• Lahendab probleeme ja konflikte\nValdkonna juht (osakonna, struktuuriüksuse või meeskonna juht) • Sõnastab valdkonna ja selle protsesside/teenuste eesmärgid ja edastab omanikule kinnitamiseks\n• Vastutab valdkonna erinevate protsesside koostoime, järjepidevuse ja nende ajakohastamise eest\n• Tagab, et protsessi või projekti väljundid vastavad organisatsiooni eesmärkidele, prioriteetidele ja kasutajate vajadustele ja ootustele.\n• Vastutab protsessiga seotud projekti(de) edukuse eest\n• Regulaarselt informeerib omanikku, edust ja riskidest või takistustest.\n• Vastutab riskide kaardistamise ja maandamise eest\n• Algatab ja käivitab parendustegevused (sh IT-arendused) kooskõlastatuna kasutajate ja omanikuga.\n• Kommunikeerib muudatused seotud osapooltele\n• Määrab projekti jaoks vajalikud ressursid – eelarve ja meeskonna.\nProtsessi/teenuse (sh projekti) juht • Juhib – ja arendab protsessi\n• Töötab välja protsessi standardi(d), kooskõlastades need kasusaajatega (sh töötab välja ja kehtestab mõõtmise- ja tagasisidesüsteemid).\n• Hindab regulaarselt kvaliteeti.\n• Viib läbi kasutaja/sihtrühma tagasiside küsimist ja algatab parendustegevused.\n• Juhib erinevaid protsessiga seotud arendusprojekte (sh töökorralduslikud + IT)\n• Sõnastab protsessi/teenuse edukriteeriumid ning mõõdikud.\n• Kommunikeerib muudatustest seotud osapooli\n• Käivitab muudatuste/parenduste projekte (eelduseks on kinnitatud eesmärk, kasu ja tulemused, ressursside ja meeskonna olemasolu).\n• Planeerib igasuguse vajaliku tegevusalase ümberstruktureerimise ja organisatsioonilise muutmise tegevused ja juhib nende rakendamist, tagades, et organisatsioon on valmis muudatuste/arenduste väljundeid kasutusele võtma.\n• Hoiab aktuaalsena kogu dokumentatsiooni\n• Tagab teenuste/protsesside/projektide edukuse või informeerib riskidest ja takistustest.\n5. SEIRESPSTEEMI OLULISED KOMPONENDID\nSeiresüsteem moodustub erinevatest komponentidest terviku, mis toimivad samade põhimõtete alusel, kuid on vaadeldavad autonoomsetena.\n• Nõukogupoolne ülevaatus – kord aastas, peale iga-aastase ülevaatuse kokkuvõtteid\nArengukava võtmenäitajate ja arengukava täitmine (sh rakenduskava (RAK) olulisemad mõõdikud);\nRiskide kaardistus ja maandamine.\n• Juhtkonnapoolne iga-aastane ülevaatus (märts-aprill)\nIga-aastane ülevaatus – eelarve täitmise aruanne, majandusaasta aruanne (sh tegevusaruanded valdkonniti);\nTeaduskondadega akadeemiline dialoog kord aastas tulemuskokkulepete ülevaatamiseks;\nArengukava võtmenäitajate ja rakenduskava mõõdikute seire;\nUurimisrühmade (UR-de) seire (UR pass);\nÕppeprogrammide seire, sh esmakursuslaste edasijõudmise/väljalangevuse (BA seire) ja lõpetamise seire;\nÕppeprogrammide kvaliteedikriteeriumide seire;\nSihtrühmade tagasiside (töötajad, üliõpilased, vilistlased, tööandjad, …);\n• Atesteerimine – vastavalt akadeemilise karjääri personaalsele tsüklile jooksvalt\n• Auditid vastavalt auditiplaanile igal aastal\n• Infoturbe ülevaatus vastavalt tegevusplaanile\n• Teenuste tagasiside – teenuste tagasisidesüsteem sisaldab kas kasutajauuringuid, kliendiküsitlusi või regulaarset teenuste tagasiside seiret erinevatelt sihtrühmadelt. Standardina rakendatakse tagasisidestamiseks 10-palli süsteemis hindamist; tagasisidet kogutakse regulaarselt ning vajadusel kohandades tagasiside teemat vastavalt päevakorras olevale parendusprojektile4.\nSeireperiood koosneb ettevalmistusperioodist, andmete kogumisest, analüüsist ning andmete avalikustamisest.\nJOONIS 3: ÜLIKOOLI SEIRESÜSTEEMI AASTAKALENDER\n6. HALDUSTUGIPROTSESSIDE ARENDUSTE JA MUUDATUSTE JUHTIMINE.\nÜlikooli tugitegevus- ja juhtimisprotsessid võimestavad põhitegevusi ning moodustavad koostoimelise haldustugiorganisatsiooni. Ülikooli protsesside ja teenuste kohta toimub pidev tagasiside kogumine ja seire, parendustegevused ja jätkuhindamine peale juurutamisperioodi.\nKvaliteedikontseptsioon on aluseks tugitegevuste ja -teenuste korraldamisel, arendamisel ja muutmisel.\nÜlikooli arendusprojektide, IT-projektide ja muudatuste elluviimiseks rakendatakse konsolideeritud protsessi, mille raames lähtutakse järgmistest olulistest põhiprintsiipidest:\n– rakendatakse üldjuhtimistsükli (PDCA) loogikat;\n– parendused lepitakse kokku nii peamise kasusaajaga (nt kontrollgrupi kaudu) kui ka omanikuga;\n– projekti algatamisel mõeldakse läbi ja sõnastatakse eesmärk, mõõdetavad tulemused ja kasu – soovitatav täita algatusettepanek enne projekti algatamist ja planeerimist;\n– projekti lõppedes mõõdetakse projekti edukust (püsimine eelarves ja planeeritud ajakavas, eesmärkide saavutatus).\nJOONIS 4: MUUDATUSTE JA PARENDUSVAJADUSTE JUHTIMISE PROTSESS\nArenduste ja muudatuste parendusprotsessi eesmärk on jõuda selleni, et ülikooli projektide (arendusprojektid, IT-projektid, muudatuste projektid, rakenduskava projektid) edukus suureneks, parendustegevused oleksid süsteemselt juhid ja muudatuste juhtimine oleks läbipaistev. Eesmärgiks, on edukate projektide osakaal 90%.\nSeireks kasutatakse peamiselt tagasisidet teenuste kvaliteedi kohta. Teenuste tagasiside on regulaarne ning vajaduspõhine5. Tagasisidet küsitakse ülikooli sisestelt sihtrühmadelt (liikmeskond) või välistelt sihtrühmadelt (vilistlane, partnerettevõte jne).\nÜlikooli arendusprojektide (sh arengukava rakendamiseks käivitatavad projektid) prioritiseerimiseks ja rahastamise otsustamiseks kuulab rektor ära arengukava juhtkomitee.\n1 Kvaliteedikontseptsioon lähtub ülikooli missioonist, visioonist, põhiväärtustest ja arengukavast\n2 PDCA-tsükkel ehk üldjuhtimise tsükkel: eesti keeles vajalik ülikoolile sobilik termin kokku leppida: planeeri-tegutse-hinda-rakenda\n3 Terminoloogia vt Üksvärav, R. (2008). Organisatsioon ja juhtimine (4 tr.). Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus. Välised sihtrühmad on sisseastujad, ettevõtted, partnerid ja ühiskond laiemalt. Sisemised sihtrühmad on üliõpilased ning sõltuvalt protsessist kas akadeemilised töötajad ja/või tugiüksuste töötajad;\n4 Rakendatakse kokkulepitud rahuloluindeksit.\n5 Näiteks juurutatakse uut konsultatsiooni teenust projektide eesmärgistamiseks ja taotlemiseks – kontaktisikud koolitatakse, luuakse teenus võrgustikule ja küsitakse tagasiside teenuse kompetentsuse, kiiruse ja asjakohasuse kohta (kui see teenuse osa toimib, liigutakse edasi järgmise teema juurde; mingil ajal tehakse follow-up, et veenduda – teenuse tase vastab endiselt ootustele). Rakendatakse 10p-süsteemis hindamisskaalat. Jälgitakse nii rahulolevate kui mitterahuolevate sihtrühmade proportsiooni.


Nurmagomedov tegi suurt matši ihkavale Mayweatherile huvitava pakkumise - Delfi Sport\nNurmagomedov tegi suurt matši ihkavale Mayweatherile huvitava pakkumise\nUSA poksilegend Floyd Mayweather on avalikult tunnistanud, et soovib poksiringis vastamisi minna UFC superstaaride Conor McGregori ja Habib Nurmagomedoviga. Venelasel Nurmagomedovil on aga ameeriklasele omapärane pakkumine.\nMayweatheri viimane profimatš pärineb 2017. aasta suvest, kui ta läks poksiringis vastamisi just McGregoriga. Toona jäi kümnenda ringi tehnilise nokaudiga peale ameeriklane. Kui UFC-s on palju räägitud Nurmagomedovi ja McGregori võimalikust taaskohtumisest, siis jaanuaris avaldas venelase mänedžer Ali Abdelaziz, et neile on tehtud Saudi Araabiast ka pakkumine minna vastamisi Mayweatheriga.\nNüüd tegi aga Nurmagomedov omapoolse pakkumise Mayweatherile. "Ta tahab lihtsalt meedias figureerida," sõnas Nurmagomedov. "Nägin hiljuti, et ta sai 48- või 49-aastaseks (Mayweather tähistas 24. veebruaril 43. sünnipäeva - toim). Ta on peaaegu minu isaga sama vana. Ma ei saa aru, kuidas ma saaks teda nüüd näkku lüüa."\n"Kui Mayweather tahab kohtuda, tulgu UFC-sse. Seal toimub tõeline võitlus," jätkas venelane. "Ma ei ole poksija ega maadleja, vaid vabavõitleja. Kui Mayweather on huvitatud, võiksime teha 11 3-minutilist poksiraundi ja viimases ringis 5 minutit vabavõitlust. Kui ta on sellega nõus, võime kohtuda küll. Ma ei usu, et Mayweather suudaks mind 11 raundiga nokauteerida."\n"Mida ta veel viimases ringis suudaks? Mul piisab viiest minutist, et ta ära tampida. Loomulikult on Mayweather hea poksija, aga ma ei usu, et ta on võimeline mind nokauti lööma."


Enno Lepvalts • 27 aprill 2008\nRahavoogude aruandes rühmitatakse ettevõtte laekumised ja väljamaksed vastavalt nende eesmärkidele kolmeks: rahavood põhitegevusest, investeerimisest ja finantseerimistegevusest.\nRahvusvaheline raamatupidamisstandard võimaldab rahavoogude aruannet koostada kahel viisil: kaudsel või otsemeetodil. Kaudsel meetodil koostatava aruande puhul on kaudset meetodit lubatud kasutada vaid põhitegevuse rahavoogude osas, teised kaks rühma peab igal juhul kokku panema otsemeetodil.\nKaudset meetodit peetakse rahavoogude aruande koostamisel lihtsamaks, sest sellesse tuletatakse andmed kasumiaruandest ja bilansist. Tihti kiputakse unustama, et vaja on välistada mitterahalised tehingud. Nii või teisiti on ka kaudse meetodi kasutamisel vaja läbi käia kogu aruandeperioodi majandustehingud välistamaks rahatud tehingud.\nSaadavast aruandest ei ole võimalik välja lugeda vastuseid küsimustele, kui palju laekus ettevõttesse raha põhitegevusest, kui palju tehti väljamakseid hankijatele jne.\nTõrjuv suhtumine otsemeetodi kasutamisse tuleb arvatavasti sellest, et sel viisil koostatud rahavoogude aruannet ei ole võimalik kokku panna pelgalt bilansi ja kasumiaruande alusel, vaid tuleb läbi käia ettevõtte kõik rahalised liikumised ning seda peetakse tülikaks.\nErinevused aruande tarbija jaoks saadavas infos ettevõtte põhitegevuse rahavoogude kohta nii kaudse kui ka otsemeetodi korral on järgmised: kaudne meetod esitab ärikasumi, korrigeerimised põhivara müügi ja amortisatsiooniga, muutused nõuetes ja kohustustes, makstud intressid ja tulumaksu; otsemeetod esitab kaupade ja teenuste müügist rahas laekunud summad, muude tulude rahas laekumised, kaupade ja teenuste ostmisel rahas tasutud summad, töötajatele või nende eest rahas makstud summad, rahas makstud maksud, rahas makstud või tagastatud tulumaksu summa, rahas makstud intressid.\nLoetelude võrdlemisel võib kergesti märgata, et otsemeetodi puhul on aruande tarbija paremas olukorras: saadav informatsioon on selgelt arusaadav ja äriliste otsuste tegemisel paremini kasutatav. Miks?\nEsiteks. Tarbija saab olulise info raha liikumise kohta, mida ei ole võimalik saada teistest aruannetest. Kaudsel meetodil koostatud aruanne esitab bilansikirjete muutused, mille õigeks tõlgendamiseks on vaja professionaalseid oskusi ja teisi aruandeid.\nTeiseks. Esitus on selge, andes konkreetsed andmed rahas laekumiste, rahas tasumiste, töötajatele tehtud väljamaksete, rahas tasutud maksude jms kohta. Seda infot on lihtne allutada edasisele töötlemisele, koostades näiteks prognoose tuleviku rahavoogude kohta. Kaudsel meetodil koostatud aruandest ei ole info sellisel kujul välja loetav.\nKolmandaks. Otsemeetodil koostatud rahavoogude aruandest on võimalik aru saada ka isikul, kellel puuduvad finantsteadmised.\nNeljandaks. Otsemeetodil koostatud aruanne on iseseisev aruanne. Selle lugemiseks ei ole kõrvale vaja bilanssi ega kasumiaruannet. Kaudsel meetodil koostatud aruannet iseseisvana kasutada ei saa, sest sellest arusaamiseks on vajalik kaasata bilanss ja kasumiaruanne. Lisaks kordab kaudse meetodi aruanne mõningaid andmeid.\nNeid eeliseid vaadates tekib küsimus, miks siis ikkagi koostatakse enamik rahavoogude aruannetest kaudsel meetodi, kui on ette teada, et saadavat aruannet on keeruline lugeda?\nPeamine põhjus on see, et kaudset meetodit peetakse koostamisel lihtsamaks. Teisest küljest tuleb seda arvamust lugeda ekslikuks, sest ka kaudse meetodi puhul on vaja süüvida kogu aruandeperioodi tehingutesse elimineerimaks mitterahalised tehingud. Otsemeetodi kasutamisel on vaja iga raha liikumist sisaldav tehing klassifitseerida vähemalt IAS 7 soovituste kohaselt.\nTagantjärele võib see tegevus kujuneda üsna töömahukaks ja kalliks. Tehes seda reaalajas, on vajalik tarkvaraline tugi. Juba on ka Eesti majandustarkvaraturul programme, mis toetavad rahavoogude aruannete koostamist otsemeetodil. Sellise tarkvara abil on võimalik otsemeetodil rahavoogude aruanne lülitada ettevõtte igapäevaseks juhtimiseks kasutusel olevate aruannete hulka, lisades sellega ettevõtte juhtimisele täiendava mõõtme.\nTeiseks põhjuseks on otsemeetodil koostatud aruande nõrgem seos bilansi ja kasumiaruandega: see muudab keeruliseks rahavoogude aruande kontrollimise ainult bilansi ja kasumiaruande abil, süvenemata raamatupidamisregistritesse. Eeltoodut arvestades, võib järeldada, et otsemeetodil koostatud aruande eelised on kaalukamad.


Kuidas imetamist alustada - Perekool.ee\nPerekool.ee > Artiklid > Emapiimatarkus > Imetamise kunst > Kuidas imetamist alustada\nKuidas imetamist alustada\nSündinud on väike inimene, kes vajab ennekõike just Sinu hoolitsust, hellust ja tähelepanu. Esimesed nädalad kuluvadki lihtsalt koos olemiseks ja üksteise tundma õppimiseks. Uue rolliga harjumine läheb valutumalt, kui õpid mõistma oma lapse vajadusi.\nKohe pärast sünnitust, esimesed 6 – 8 tundi on vastsündinu erilises ärkvel ja valvsas olekus – uurib uut maailma, soovib korduvalt rinda imeda, püüab ema ja isa pilku ning teeb kõik selleks, et teda märgataks ja tema eest hoolitsema hakataks.\nEsimesed tunnid on sidemete loomise aeg. Sel ajal ole oma lapsega nii palju, kui võimalik koos, lähestikku, kaisus, sest füüsiline lähedus aitab kaasa imetamise alustamisele.\nKui laps on saanud piisavalt rinda, lähedust ja tähelepanu järgneb pikk ja sügav uneaeg, et puhata välja sündimise väsimust. Ka Sina vajad pärast sünnitust toibumiseks aega ja rahu. Ole lapsega koos, sest siis sa oled rahulikum ja ei muretse. Pealegi saab laps sind just siis äratada, kui ta järgmist kõhutäit vajab. Imetamise heaks alustamiseks on väga oluline olla lapsega koos ja reageerida tema vajadustele. Need esimesed koos oldud tunnid annavad hea aluse mitmeteks järgnevateks kuudeks.\nKogu pere saab ja peabki koos puhkama, sest järgnevad päevad nõuavad jõudu. Puhkus õnnestub paremini, kui planeerite seda teadlikult ning väldite esimestel päevadel liigseid külalisi. Teisel päeval muutub laps rahutuks ja soovib tihti imeda. See on loomulik soov, sest sagedasema imemisega suurendab laps emapiima kogust kiiresti.\nEsimestel päevadel on normaalne, et lapse kehakaal pisut langeb. Langus ei tohiks olla enam, kui 10% sünnikaalust. Kaalu langusest tekkiv näljatunne panebki lapse sagedamini imema ja õpetab talle, et nüüd on vaja toidu saamiseks ja kasvamiseks ise vaeva näha.\nImeta rahulikult nii tihti, kui laps soovib, sest see on\nvajalik piima tekkimiseks ja säilitamiseks\nPiima tuleb juurde, paari päeva pärast muutub laps rahulikumaks ja sööb nüüd juba rohkem korraga, kuid harvemini. Kaalu langus peatub tavaliselt 3. – 4. – 5. päeval ning seejärel hakkab kaal uuesti tõusma. Teise elunädala lõpuks peaks sünnikaal olema taastunud, kuigi enamasti toimub see küll palju varem.


Ukriana tahab Venemaa-kaubanduse kuriteoks lugeda\nKiiev tahab käsitleda kaubavahetust Venemaaga kuriteona\n18:24 01.08.2018 (Uuendatud 19:00 01.08.2018)\nUkraina julgeoleku- ja kaitsenõukogu sekretär Oleksandr Turtšinov tegi ettepaneku kehtestada kriminaalvastutus majanduskoostöö eest Venemaaga. Majandusteadlane Pavel Nefidov teatas raadio Sputnikule, et niisugused "needmised" Ukrainas enam ei tööta.\nTALLINN, 1. august — Sputnik. Aktsiaseltsi "Ukraina Raudtee" tütarettevõte sõlmis Venemaa Raudteede filiaaliga lepingu 96 aumärgi "Teeneline raudteelane" ostmiseks summas 181 900 grivnat (umbes 6,8 tuhat dollarit), kuid hiljem andis ettevõtte juhi kohusetäitja Jevgeni Kravtsov korralduse ostutehing peatada, edastas raadio Sputnik.\n"Mulle tundub, et sellistes asjades peab olema mitte ainult moraalne, vaid ka kriminaalvastutus," ütles Turtšinov suheldes ajakirjanikega, mille kandis üle telekanal "112. Ukraina". Ta täpsustas, et räägib neist, kes "ostavad Venemaalt asju, mida saaks valmistada ka Ukrainas."\nVenemaa võitis WTO-s vagunitevaidluse Ukrainaga\nTöö, mis seisneb "hirmutamises"\nMajandusteadlane Pavel Nefidov avaldas arvamust, et sellised "sajatused" Ukrainas enam ei toimi. Tema arvates on Ukraina eliit jagunenud kaheks.\nÜhed juhinduvad majanduslikust otstarbekusest ja püüavad Venemaaga partneritega äri ajada, teised aga teevad karme avaldusi, pööramata mistahes majanduslikele kaalutlustele tähelepanu. Spetsialist märkis, et kõiki majandussuhteid katki rebida pole võimalik, kuna paljudes valdkondades on riikide vastastikune sõltuvus väga suur.\nNefidov rõhutas, et hoolimata kõigist sajatustest, kisast ja ähvardustest, kaubakäive kasvab. Ta usub, et otstarbekus võtab võimust ja pikas perspektiivis peaks võitma terve mõistus.\n"Aga see, et riikliku julgeoleku- ja kaitsenõukogu sekretär teeb selliseid avaldusi — tal on ju selline töö – hirmutada," lisas ta raadio Sputnik eetris.\nÜhtlasi tuletas ekspert meelde, et Ukraina majandus ei saa hakkama ilma paljude Venemaa toodeteta.\n"Sellisteks on näiteks kütteelemendid tuumaelektrijaamadele, tuumaelektrijaamade hooldus, asjakohased kontaktid kosmosetööstuses — see programm areneb vaatamata kõigele, seda tehakse koostöös Kasahstaniga, ja palju muud," ütles Nefidov.\nKõik ekspordiks — Kiiev müüb viimasegi loodusvara >>\nViimastel aastatel on Kiiev ajanud Venemaal valmistatud toodangu asendamise poliitikat. Varem on föderaalne tolliteenistus märkinud, et Venemaa ja Ukraina vahelise väliskaubanduse käive oli 2018. aasta jaanuarist-maini 5,838 miljardit dollarit, mis aastaga kasvanud 28,7%.\nseotus, kaubakäve, toll, sõltuvus, kaubandus, ajalugu, majandus, Ukraina Raudtee, Venemaa Raudteed, Pavel Nefidov, Aleksandr Turtšinov, Kiiev, Ukraina, Venemaa


- Võistkond Spordipood Duncan.ee võitis Winter Xdreami!\nAvaleht Oluline info - Võistkond Spordipood Duncan.ee võitis Winter Xdreami!\nSakus toimus järjekordne Winter Xdream, mis oma lumerohkusega pakkus palju põnevaid rajalahendusi ning tingis ülitiheda konkurentsi. Duncani originaalkoosseis oli seekord vastutav rajameistri töö eest. Vaatamata sellele tuleb rõõmuga tõdeda, et lumises orienteerumises võidutses Duncani alternatiivkooseis – Spordipood Duncan.ee (Kristo Heinmann, Tõnis Laugesaar, Olle Kärner). Napilt edestati suuskade ja rattaga rada läbinud võistkonda Paaristõuge ning kogenud rogainijaid võistkonnast Õnnevalem. Traditsioonilised Xdreami võistkonnad nagu Salomon ja Nike pidid tihedas konkurentsis leppima alumiste kohtadega. Allpool võitja võistkonna kommentaarid.\nSelle KP ma kaevan siit välja! Foto: Meelis Toom\nDuncani värbamisüksus otsustas möödunud nädalavahetusel Sakus peetud Winter Xdreamil panustada orienteerujatele, koostades tiimi kahest ambitsioonikast sportlasest ja ühest vanurist. Meie tiimi jaoks oli ainus mõeldav liikumisviis jalgsi, olenemata tingimustest. Tähtede seis oli soodne ja kolmikul õnnestus mõnevõrra üllatuslikult 82 punktiga võistlus purki pista. Milline edukas algus olümpia-aastale!\nKenas lumesajus alanud võistlus ei tõotanud midagi head, kui esimesele punktile lähenedes jäeti kompassid taskusse ja järgneti neile, kes samuti ei teadnud, kuhu nad lähevad. Kolm minutit küsimärke oli tõsiasi, et leida sipelgapesa (KP 30). Edasine läks nii nagu pidi - peamiselt teiste jälgi kasutades ning võimalikult vähe ise vagu ajades. Õige varsti oli selge, et stardis tehtud plaane tuleb kõvasti kärpima asuda. Küsimus oli selles, kas maastiku lõunaotsa üldse minna või mitte? Läksime. Õnneks tulid kaasa ka Väsimatud, kes nende juhi Marek Nõmme tempos osutusid siiski väsivateks, vähemalt osaliselt. Neinde suurtest jalalabadest tundsime rõõmu raja raskeimal lõigul.\nTund ja 45 minutit oli meil aega, et jõuda finišisse kaardi lõunaotsast, KP-st 47. Ees ootasid lumerohked lagedad, aga mida lähemale lõpule, seda suuremad olid ka teiste võistkondade tekitatud rajad. Arvestatud oli haamriga, aga seda ei saanud keegi. Aega jäi üle.\n"Vanur" Olle võitlus lumega. Foto: Meelis Toom\nEks kolm pead on ikka kolm pead või noh kokku saime siis vast kaks pead. Kuid mina olen rahul, kõik otsustamised, planeerimised saime tehtud lihtsa vaeva ja mõistlikult. Esimese punkti ebaõnn kaldus tegelikult lõpuks meie õnneks, kuna me ei pidanud ise lund lükkama ja saime energiat kokku hoida, mille arvelt saime raja teisel poolel väga hea rütmiga lõpuni välja joosta. Vähemalt minu silmis tegime head koostööd ja füüsilise koha pealt ei olnud otsest nõrka lüli, keda oleks pidanud tagant lükkama või järgi ootama. Ja no kui ikka välja on öeldud, et võitja aeg on 3:45, siis selle ajaga tulebki tulla. Lihtne.\nFatbike veereb ka ühel rattal. Foto: Meelis Toom\nSai tehtud üks korralik pingutus läbi talvevõlumaa. Sellistes ilmastikuoludes oli võistlus oma nime väärt. Planeerisime loogilise raja, kust sai vajadusel hakata punkte välja jätma, mis ka üsna varsti vajalikuks osutus. Läbisime endale jõukohase raja ja mõtlesime kaine peaga ning ei läinud liialt ahneks, mis tagantjärele ka edu tõi. Taktikalise võidu nimekirja lisandub ka see, et me ei läinud võtma lisaülesande punkte, mis oleks olnud ajaliselt riskantne, kuna samaväärtuslikke punkte oli kaardil teisigi. Tiimikaaslastega koostöö sujus ja ärakukkumisi suutsime vältida.\nVõitja võistkond rajal. Foto: Meelis Toom


Suuremõisa postipunkt lõpetab « Hiiu Leht\n26.oktoober, 2018 Uudised\nSeoses vähese külastatavusega lõpetab 31. oktoobrist tegevuse Suuremõisa postipunkt Suuremõisa kaupluses.\nPostiteenus on Hiiumaa elanikele aga ka Suuremõisa postipunkti sulgemise järel jätkuvalt tagatud: kliendi valikul saab saadetised kätte kas Käina postipunktist või sobivast pakiautomaadist, millest lähim asub Käinas Coop kaupluse juures. Kirja saatmiseks jääb Suuremõisa kaupluse juurde alles ka kirjakast.\nMuudatuse valguses tasub aga üle käia ja meelde tuletada kõik Hiiumaa elanike postiteenuse kasutamise võimalused.\nHiiumaa postiasutused ja pakiautomaadid\nKärdla postkontor asub Kärdlas aadressil Keskväljak 3 ning on avatud teisipäevast reedeni 9–17 ning laupäeval 9–13.\nKäina postipunkt asub Käinas aadressil Hiiu mnt 13 ning on avatud teisipäevast reedeni 10–17, laupäeval 10–14.\nEmmaste postipunkt asub Emmaste kaupluses ning on avatud esmaspäevast laupäevani 9–19 ja pühapäeval 9–16.\nKõrgessaare postipunkt asub Kõrgessaare kaupluses aadressil Tööstuse tee 10 ning on avatud esmaspäevast laupäevani 10–19 ning pühapäeval 10–16.\nPakiautomaadid asuvad Hiiumaal Kärdlas Keskväljakul ja Käinas Coop kaupluse juures. Paljudele elanikele on need tuttavad, kuna enamik inimesi kasutab pakiautomaati oma saadetiste kättesaamiseks juba praegu. 24 tundi kasutatav pakiautomaat on mugavam ja eelistatum kui postkontori külastamine.\nKirja postitamiseks on Hiiumaal ka 37 kirjakasti, mis on paigutatud enim käidavatesse kohtadesse. Lisaks postiasutustele müüakse kirjamarke ja ümbrikke Kärdlas Reko AKM kaupluses Keskväljak 9 ja Selveri infoletis, kus ostu saab tehtud poekülastuse käigus. Kõige laiem valik postmarke\non saadaval aga Omniva e-poes, kust markide tellimine on imelihtne.\nPaljud ei oska võib-olla oodatagi, et postiteenuseid saab kasutada ka postkontorisse minemata, isegi kodunt lahkumata. Kõigil postiteenuse kasutajatel, kes elavad või asuvad maapiirkonnas postiasutusest kaugemal kui 5 km, on võimalus kutsuda kirjakandja koju või tööle ning kasutada postiteenuseid oma elu- või asukohast lahkumata. Naljaga pooleks võib öelda, et kirjakandjast saab üha enam postikuller, kes toimetab kohale pakke, müüb marke ja ümbrikuid ning võtab vastu saatmist vajavaid kirju.\nKirjakandja kohalekutsumine on tasuta, maksta tuleb ainult postiteenuste ja neile kehtestatud teenustasude eest nagu tuleks maksta ka postkontoris. Kirjakandjat saab kohale kutsuda kodulehel oleva vormi kaudu www.omniva.ee/era/abiinfo/kirjakandja_tellimine või telefonil 6616616.\nSildid: sulgemine, Suuremõisa postipunkt