1990 – 2001: Tallinna Humanitaargümnaasium\n08.2001 – 06.2006: Tallinna Tehnikaülikool – Rahvamajandus, bakalaureusekraad\n08.2006 – 06.2012: Tallinna Tehnikaülikool – Turundus, magistrikraad\nTäiskasvanute koolitaja, tase 6 – kutsetunnistus nr 145510 (kehtib kuni 04.06.2024)\nNoorsootöötaja, tase 6 – kutsetunnistus nr 002415 (kehtib kuni 22.05.2021)\n10.2015 – praeguse hetkeni: Paprika OÜ – tegevjuht, turundusjuht, vanem koolitaja\n07.2014 – 10.2015: Eurobio Lab OÜ (Natura Siberica Eesti) – Euroopa strateegiline turundusjuht\n05.2011 – 06.2014: Tere AS – Tootejuht\n10.2010 – 05.2011: Sunorek AS – Tootejuht\n11.2005 – 09.2010: Drogas OÜ – Sortimendijuht\n05.2004 – 11.2005: VP Market OÜ (Maxima OÜ) (Eesti) – Ostujuht\n2020 – Emotsionaalne Intellekt, Kõrgem Majanduse Kool, 16 tundi\n2020 – Käitumise neurofüsioloogia, Moskva Riiklik Ülikool, 16 tundi\n2020 – TRIZ ehk leiutava probleemlahenduse teooria, 4Brain, 40 tundi\n2020 – “Mnemoonika koolitus”, 4Brain, 40 tundi\n2019 – 2020 – Kursus “Madala haridustasemega täiskasvanute õppijate koolitamine”, Vestifex OÜ, 100 tundi\n2019 – Turunduskonverents “Nutikalt suurepäraste tulemusteni”, 8 tundi\n2019 – “Avaliku esinemise kunst”, 40 tundi\n2019 – “Kuidas koolitada ajusõbralikult”, ETKA Andras, 8 tundi\n2017 – „Digiturunduse konverents“ – Best – Marketing, 8 tundi\n2015 – Kõne koolitus, Nikolai Bentsler, 20 tundi\n2015 – Igor Mann turunduskursus, Business Education Plus, 12 tundi\n2015 – Facebooki turundusstrateegia, Social Fly OÜ, 6 tundi\n2012 – Brändi loomine, Marketingi Instituut, 8 tundi\n2019. sügisel Paprika Tervisliku Turunduse kooli ruumides algas mahukas (180 ak.tundi) andragoogika koolitus (https://paprika.ee/andragogika/), mis on hetkel ainuke venekeelne andragoogika koolitus Tallinnas. Uut lendu planeerime suveks ning on rõõm näha, et huvi antud koolituse ja andragoogika teadmiste vastu kasvab.\nNäen oma rolli vene vene keelt kõnelevate täiskasvanukoolitajate Tallinna kogukonna loomises ja arendamises, sest arvan, et venekeelsete koolituste kvaliteet ja koolitajate kompetentsid ei ole täna piisavalt heal tasemel. Vene koolitajad ei ole ka enamasti kursis, kust saab vajalikku infot või täiendavaid professionaalseid koolitusi.\nSiiamaani on Paprika ruumides toimunud 2 pikemat koolitust ja üks 1-päevane avalik koolitus ajutöö ja meetodite teemal, lisaks sellele saame kord kuus kokku, et arutada nii valdkonnas toimuvat, kui ka isiklikke kogemusi.\nSel aastal sain ka EPALE saadikuks ning loodan, et saan panustada täiskasvanukoolitusse ka sel tasemel. Sooviks olla kursis valdkonnas toimuvaga ning edastada infot inimestele, kellele see info pakub huvi.\nOsalen elukestva õppe diskussioonides nii EPALE, kui ka Eesti täiskasvanukoolitaja kogukonna lehel Facebook-is ja venekeelsel täiskasvanukoolitajate lehel „Space – развитие и образование взрослых».\nSügisel 2019 võtsin osa Mittekonverentsist, kus arutasime vene täiskasvanukoolitajate kaasatust ja ka elukestvat õpet. Võimalusel osalen ka Eesti 2035 arengustrateegia töögruppides, mille üks põhisuundi on Tööturu tulevik.\nKirjutan ka artikleid Paprika blogi jaoks, osa millest on seotud haridusega ja sellega, kuidas valida koolitusi ning mille peale pöörata koolituste valimisel tähelepanu. Artiklid ilmuvad minu isiklikul lehel ja Paprika lehel Facebook-is ja Instagramis, ning on olemas ka kinnitus vene Delfi poolt, kes lubas esimesel võimalusel (siis, kui inimesed on valmis lugema mitte ainult viirusega seotud uudiseid) panna mu artiklid üles.\nKoolituse nimetus ja lühikirjeldus\nKoolituse läbiviimise periood\nKoolitus oli mõeldud nii alustatavatele kui ka kogenud ettevõtjatele, kes tegutsevad Toitlustuse alal. Rääkisime nii baasteemadel (klientidest, teenindusest, lojaalsusprogrammidest), kui ka turunduskanalitest ja meetmetest, mis on kättesaadavad väikestele äridele.\nMaht: 6 AT\nViisin koolituse koos Venemaa turunduseksperdiga Mihhail Piskunoviga. Rääkisime väikse eelarvega meetmetest, müügi- ja turundusstrateegiast ning ka allahindluste ohust ning nende vältimisvõimalusest.\nVäga põhjalik ühepäevane sisuturunduse (copywriting) koolitus, mis on pühendatud müüvate tekstide kirjutamisele. Koosneb teooriast ja praktilistest ülesannetest suures hulgas. Koolituse eesmärk on oskus kirjutada tekste sotsmeedia jaoks, mis tõmbaks tähelepanu ning kutsuks ostma. Sisaldab nii baas sisuloome tehnikaid, kui ka kreatiivseid tehnikaid.\nMaht: 8 AT\nKoolitus oli mõeldud alustatavatele ja väikestele ettevõtjatele ning kaasas turunduse aluseid ning väikse eelarvega turundust.\nMaht kokku 16 AT\nKoolitus oli mõeldud inimestele, kes omavad hobby – t (freelancerid, väiksed ettevõtjad) ning soovivad muuta oma hobby – t põhitegevusalaks ja raha teenimisallikaks.\nSisaldas nii baas turundusteemasid, kui ka persoonibrändi, sotsmeedias edendamise, sisuloome ja väikse eelarvega turunduse teemasid. Lisaks sellele ka praktilisi ülesandeid ja ka müügiülesandeid (liftikõne ja muud) , mis on suunatud eraisiku müügioskuse parandamiseks.\nVaata lisaks: http://tvorchestvo.paprika.ee/\nKoolitus kestis 2 kuud ning koosnes 4-st pikast päevast.\n1.päeva teema: Efektiivse turunduse vundament\n2. päeva teema: Turundus Facebook-is ja Instagramis\n3.päeva teema: Sisuloome\n4.päeva teema: Väikse eelarvega turundus\nMaht kokku: 24 AT\nOnline – koolitus, mis on pühendatud sisuloome, turunduse ja edendamiskanalite (sh Facebook) teemadele. Sisaldas teoreetilisi tunde ning praktilisi koduseid töid.\nMaht kokku: 8 nädalat; 16 AT\nKoolitus oli mõeldud MTÜ-dele ning kaasas klientide teemat: kuidas saada aru klientide vajadustest, luua nendega kontakti ning muuta neid püsiklientideks.\nMaht: 2 AT\nTegemist on pika ja sügava Facebooki – põhise koolitusega, mis kaasab nii erinevaid Facebooki võimalusi ja sisu loomist kui ka reklaami seadistamist, FB analüütikat jne.\n1.päeva teema: Turunduse alused\n2. päeva teema: Persoonibränd ja turundus väikse eelarvega\n3.päeva teema: Turunduskanalid ja turundus sots.meedias\n4.päeva teema: Sisuloome\nMaht: 24 AT\nAntud koolitus sündis tuginedes eelmistele persoonibrändi koolitustele. See oli mõeldud puhtalt alustavatele ettevõtjatele ning oli läbiviidud koostöös psühholoogiga, kuna sai selgeks, et äri alustamiseks on vaja ületada teatud hirme. Aeg oli jagatud järgmiselt: 50% psühholoogia (praktilised harjutused) ning 50% turundus (teooria ja praktilised harjutused)\nÕpilased said ka koduseid töid. Koolitus kestis kokku 3 nädalat.\nVaata lisaks: http://dulberg.ee/persoonibrand\nMaht: 18 AT\nOnline – koolitus, mis on pühendatud sisuloome, turunduse ja edendamiskanalite (sh E-mail turundus, Facebook ja Instagram) teemadele. Sisaldas teoreetilisi tunde ning praktilisi koduseid töid.\nVaata lisaks: https://content.paprika.ee/\nMaht kokku: 10 nädalat; 20 AT\nTegemist on pika ja väga sisuka koolitusega, mis kestab 14 nädalat (enne 12 nädalat) ning valmistab online-turunduse spetsialiste. Koolitus on mõeldud neile, kes tahavad edendada oma äri või nendele, kes tahavad saada uut eriala ning edendada teisi.\nSisaldab järgmisi teemasid:\n· Turunduse alused (kliendid, uuringud, kanalid jne)\n· E-mail turundus\n· Müüva kodulehe loomine WordPressis\n· Instagrami turundus\n· Facebooki turundus\n· Google Adwords seadistamine\n· Ning rohkelt praktikat\nVaata lisaks: https://paprika.ee/assistent\nMaht: 106 AT (62 AT teooriat, 44 AT praktikat)\n20.02. – 08.05.2018 (Tallinn); 11.09. – 27.11.2018 (Tallinn); 01.11.2018 – 31.01.2019 (Tallinn); 08.01. – 02.04.2019 (Tallinn); 21.02.-23.05.2019 (Tallinn)\nÄriline mäng „Mina – bränd“\nMäng on mõeldud persoonibrändi ehitamiseks ja tugevdamiseks ning ka ettevõtte ja enda kui ettevõtja analüüsimiseks.\n31.08.2018; 23.11.2018 – Narva; 06.09.2018; 20.09.2018; 27.09.2018; 05.11.2018; 27.11.2018 – Tallinn;\n13-14.09.2018 – Helsinki\nMentorite klubi: efektiivse Online – turundus\nMentorite klubi: Kuidas teha nii, et klient ostaks\nTegemist on pika koolitusega, mis kestab 12 nädalat ning valmistab sotsiaalmeedia (Facebook, Instagram, Youtube) spetsialiste.\n· Sisuplaani loomine\n· Sisuloome sotsiaalmeedia jaoks\n· Videosisu loomine oma kätega\n· Youtube turundus\nVaata lisaks: https://paprika.ee/smm\nMaht: 96 AT (62 AT teooriat, 34 AT praktikat)\nEestlased ja venelased: ühesugused või mitte? Kuidas õigesti turundada eestivenelastele?\n„Path to the ideal NGO“\nDetsembis 2019 koostoos noorteorganisatsiooniga Youth Club Active korraldasime rahvusvahelise projekti Erasmus+ programmi raames, mis oli pühendatud MTÜ-de turundamisele, juhtimisele ja eduka tegevuse arendamisele\nPaprika OÜ/Youth Club Active\nTurunduskoolitus „FUTURIST“ noorte projekti raames\nTurundus noortele Narva Keeltelütseumis\nEesti-Vene projekti raames\nAtraktiivse lehe loomine Facebook-is ja Instagram-is\nLastelaager Vihasoo: vahetus „START – UP“\nOman ka laagrikasvataja ning noorsootöötaja kutsetunnistust (olen mitteformaalne treener). 2 suve järgi koordineerisin ning lõin sisu lastelaagri vahetusele „Start-up“, mis oli mõeldud 11 – 16 aastastele lastele. Lapsed pidid läbima äri alustamise protsessi alustades ideetormist ning lõpetades oma idee kaitsmisega 200 inimese ning žürii ees.\n· Projekti juhtimine\n· Müügi alused\n· Turunduse alused\n· Esinemise alused\nVaata lisaks: https://paprika.ee/konverents_turundus_est/\nValdab koolitusel käsitletavat valdkonda/teemat/ainet, hoiab end kursis valdkondlike uuendustega, arvestades valdkonna- ja ainealase teadmuse, teaduspõhisuse ja parimate praktikate ning õppekavast/koolitusprogrammist tulenevate nõuetega\nTeab täiskasvanukoolituse põhiprintsiipe ja lähtub koolitusel täiskasvanud õppija eripäradest\nVäärtustab täiskasvanud õppijat, järgib oma töös eetilisi norme ja konfidentsiaalsusnõudeid; hoiab kutse mainet.\nKasutab asjakohaseid IKT (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) vahendeid õppeprotsessi ettevalmistamisel, läbiviimisel, hindamisel ja enesearengu toetamisel; oskab allikakriitiliselt veebipõhist infot otsida; teab digiõppe võimalusi ja oskab kasutada sobilikke metoodikaid digiõppe läbiviimiseks täiskasvanute koolituses; oskab luua, kasutada ja jagada veebipõhiseid materjale.\nOlen turunduskooli Paprika juhataja ning juba mitu aastat viin läbi turundusalaseid koolitusi. Lisaks sellele viimase aasta jooksul aktiivselt tegelen nii oma kolleegide, kui ka teiste täiskasvanu koolitajate arenguga andragoogika vallas.\nMis puudutab turundust, siis usun sellesse, et turundus on väga praktiline ala, ning sellesse, et turunduskoolitaja peab olema eelkõige turunduspraktik. Seepärast kuigi mu põhitegevuseks on tänapäeval kool, tegelen endiselt konsulteerimisega, väiksel määral edendamisega ning teen koostööd suurte turundus- ja PR agentuuridega, kel aitan ehitada kommunikatsiooni vene sihtrühmaga. Kokku on minu praktikas olnud üle 50 klienti, keda ma aitasin väiksemal või suuremal määral, sealhulgas ka suuremad kliendid, nagu Balti Jaama Turg, VipMedicum, Sotsiaalministeerium jne.\nVõtan regulaarselt osa konverentsidelt (nii tavaosaleja, kui ka esinejana). Detsembris 2018 korraldasin konverentsi „Kuidas müüa ja turundada eestlastele“, mis oli suunatud parima kommunikatsiooni loomisele eestikeelse sihtrühmaga (https://paprika.ee/konverents_turundus_est/), oktoobris 2019 esinesin nii Ettevõtluspäeval, kui ka igaaastasel Turunduskonverentsil (https://turunduskonverents.ee/). Regulaarselt esinen ka raadios ja teles, kuhu mind kutsutakse turunduseksperdi arvamuse avaldamiseks.\nTurundusega tegelen juba peaaegu 14 aastat ning oman ka MA turunduse valdkonnas. Esimese hariduse (bakalaureuse tase) järgi olen Rahvamajanduse spetsialist, tänu millele saan ka turundusele vaadata globaalselt, pidades silmas mitte ainult turunduse loomingulist aspekti, kuid ka selle majanduslikku aspekti. Olen töötanud turundusjuhi ja brändijuhina sellistes ettevõttetes nagu Sunorek, Tere, Natura Siberica. Viimased aastad aga tegelen oma agentuuri ja kooli arendamisega.\nMis puudutab enesetäiendamist andragoogika vallas, siis olen ka siin aastaga saavutanud üsna palju. Eelmise aasta kevadel sain täiskasvanute koolitaja 6. taset, sügisel läbisin koolituse „Madala haridustasemega täiskasvanute õppijate koolitamine“ mahus 100 ak.tundi. 2020 a. märtsis lõppes ka „Andragoogika ehk täiskasvanute koolitajate koolitus“ mahus 180 ak.tundi, mida me korraldasime koostöös OÜ-ga Vestifex ning millest ma võtsin aktiivse osa nii koolitajana, kui ka õppijana.\nLisaks sellele sain sel aastal EPALE saadikuks, mis omakorda annab võimalust areneda andragoogika vallas ning olla toimuvaga kursis. Veebruaris esitasin dokumente Erasmus+ Täiskasvanuhariduse õperände programmi raames eesmärgiga külastada Euroopa koolituskeskusi ning täiendada koolitamisega seotud oskusi. Paprika ruumides toimuvad regulaarselt ka vene keelt kõnelevate täiskasvanute koolitajate kokkusaamised, kus me viime läbi kovisioone, arutame raskusi ja jagame kogemusi töö vallas.\nTõendusmaterjalid: diplomite koopiad\nOlen oma praktikas viinud läbi koolitusi nii lastele, noorukitele kui ka täiskasvanutele. Hetkel on mu koolitusi külastanud umbes 700 õppijat ning nende hulgas on olnud väga erinevaid inimesi.\nViimane aasta oli professionaalsete katsetuste seisukohalt eriti rikkas. Võib olla on see seotud sellega, et hakkasin viima koolitusi teistes Eesti piirkondades, kuhu satuvad väga erineva taustaga ja kogemusega inimesed, mis nõuab tolerantsust ja mõistvat suhtumist, oskust hoida grupi tervikuna, samas aga leida ühist keelt iga grupi liikmena. Võib olla on see seotud ka minu, kui koolitaja kompetentsuse kasvuga, mistõttu ma aina rohkem märgan inimeste motiive ja vajadusi.\nSuhtun igasse õppijasse eelkõige viisakusega, püüan olla inimestega ühel tasemel ning mitte bossi, vaid partneri ehk „navigaatori“ rollis, kes näitab suunda, aitab leida võimalusi ja lahendusi ning näeb igas inimeses eelkõige inimest.\nPüüan seada piire, kui õppijad hakkavad neid rikkuma (mõned soovivad saada vastuseid oma küsimustele hilisõhtul), samas aga tulla vastu, kui ma näen, et õppija ei jõua esitada õigeks ajaks kodutööd, on puutunud kokku terviseprobleemide või muude piirangutega. Arvestan sellega, et iga inimene on individuaalne, aga väärtustan ka oma õigusi.\nSuhtlemiseks, materjalide avaldamiseks ja kodutööde esitamiseks kasutame suletud gruppe Facebook-is.\nPeale esimest tundi, kui on vaja esitada esimest kodutööd, puutume tihti kokku sellega, et inimesed ei julge panna oma töid välja, kuna kardavad kriitikat. Seetõttu kohe esimeses tunnis räägime reeglitest, üks millest on teiste austamine ning kriitika vältimine. Ning ka sellest, et parima tulemuse saame saavutada vaid siis, kui kõik võtavad koolitusest aktiivselt osa.\nToetame seda lähenemist ka tundides – teeme erinevaid mänge ja harjutusi, mis lisavad enesekindlust, aitavad inimestel astuda raamidest välja ning hakata rääkima oma tootest, teenusest ja ka iseendast. Esimeses tunnis palume inimestel rääkida oma elu saavutustest ning sellest, mille üle nad tunnevad uhkust. See aitab samuti tunda ennast enesekindlamalt.\nKindlasti on ka neid, kellel ei tule tekstid, reklaami seadistamine, kodulehtede loomine või muud asjad kohe nii hästi välja. Püüame suhelda iga inimesega individuaalselt ning otsima igaühe jaoks sobivaid lahendusi, motiveerida õppijaid ning aidata neil avada oma potentsiaali avada ning elimineerida hirmu.\nKoolitajana pean tähtsaks suhtuda austusega nii õppijatesse, kui ka kolleegidesse ja partneritesse, hoida nende autoriteeti ning igatpidi toetada. Usaldan oma kolleege, kes on kõik suurepärased oma ala spetsialistid, ning hea meelega suunan oma kliente nende juurde, kuid on vaja professionaalset abi.\nMinu ettevõte Paprika OÜ on registreeritud Eesti hariduse Infosüsteemis (Paprika tervisliku turunduse kool) ning jälgib Täiskasvanute koolituse seadusest tulenevaid eeskirju ja nõudeid (majandustegevusteadete esitamine, õppekavade ja õppetingimuste olemasolu kodulehel, vastava õppekeskkonna loomine jne). Vastav info iga koolituse kohta on esitatud vastava koolituse kodulehel: https://paprika.ee/come-and-stay/; https://paprika.ee/shkola jt.\nPaprika OÜ teeb koostööd ka Töötukassa, Harjumaa Ettevõtlus- ja arenduskeskuse ja Ida – Viru Ettevõtluskeskusega ning jälgib oma töös ka nende organisatsioonide reegleid ja eeskirju. Töötukassa poolt korraldatud ning EKKA poolt läbiviidud kontrolli tulemusena saime 25 punkti 25 – st (10 põhikontrolli + 3×5 täiendavate lehtede kontrollimise eest), mis samuti kinnitab tõsist suhtumist koolitusprotsessi ja seaduse täitmisesse.\nPaprika OÜ hoolikalt suhtub ka Maksu- ja Tolliameti eeskirjade täitmisesse, mille järgi iga aasta 31. jaanuariks peab olema esitatud õppijate nimekiri edaspidiseks info sissekandmiseks deklaratsioonidesse.\nOma töös kasutame ka elukestva õppe strateegiat 2020 ning võtame osa Eesti arengukava 2035 arendamisest, ehk kasutame võimalust mõjutada täiskasvanuõppe arengut.\nPaprika kooli koolituste hulgas on olemas nii lühikesed (4 – 8 AT), kui ka pikemad programmid (90 – 160 AT). Reeglina koosnevad kõik koolitused 50% teooriast ning 50% praktikast, kusjuures püüame kolleegidega kogu aeg suurendada praktika osakaalu, eelkõige mitteformaalsete meetodite arvelt.\nKuna turunduse puhul on tegemist praktilise alaga, siis on ka tunnid väga harjutusrohked. Mõnede harjutuste puhul palume õppijatel jagada tulemusi, mida arutame koos grupis, mõnede harjutuste kohta aga anname individuaalset tagasisidet. Osa harjutusi on ka sellised, kus õppijad annavad tagasisidet teineteisele, tänu millele ka õpivad.\nTurundusoskuste (kliendid, kasud, tekstid, sotsiaalmeedia jne) sügavaks läbitöötamiseks saavad õppijad kodutöid, mida vastav koolitaja kontrollib ja annab tagasisidet.\nSeda teeme nii isiklikult, kui ka avalikult FB grupis ja iga tunni alguses, nii et terve grupp õpiks kogu koolituse vältel. Tagasisidet anname tüüpiliselt nn „hamburgeri“ mudeli järgi. Ehk siis „tugevused“ – „nõrkused“ – „tugevused“. Seda meetodit kasutan alates NLP kursuse läbimisest aastal 2015.\nPikemate koolituste lõpus peavad õppijad kaitsma oma projekte, millele saavad minu, kui kooli juhataja ja kogenud turundaja tagasisidet.\nTüüpiliselt koolituste läbiviimiseks kasutan eesti või vene keelt (sõltuvalt grupist), kuid kuna turunduses on hästi palju rahvusvahelist terminoloogiat, siis kasutan ka inglise keelt ja inglisekeelseid termineid ja lühendeid.\nFacebooki seminar: slaidi näidis 1; Facebooki seminar: slaidi näidis 2\nTraditsiooniliste offline koolituste puhul kasutan Facebook-i või Padlet – i. Seda on vaja grupiga suhtlemiseks tundide vahel, kodutöö esitamiseks ning tagasiside andmiseks.\nOnline koolituste jaoks kasutan erinevaid platvorme, mille valik sõltub konkreetsest tunnist ja selle vajadustest.\nNt, kui on vajadust diskussiooni või grupitööde vastu, kasutan tavaliselt zoom.us platvormi, mis lubab korraldada konverentse ning mugavalt jagada osalejaid töögruppidesse.\nKui on vaja näidata slaide, joonistada, kaasata Youtube materjale, siis eelistan Pruffme.com platvormi.\nKui on vaja laadida graafilised failid üle, siis mõnikord teeme koolitusi ka Skype-is.\nTestide ja mängude loomiseks kasutan kas sedasama Pruffme.com platvormi (platvormi funktsionaal lubab luua mänge), kahoot-i või muid platvorme.\nKasutame ka telefoni appe, nt. Chwazi, Mentimeter ja teisi.\nTagasiside korjamiseks kasutame Google Forms ning meeskonnavaheliseks tööks Asanat.\nSiiski arvan, et kõige tähtsam oskus online-koolituste puhul on mitte ainult õige platvormi valik, vaid oskus kaasata inimesi ning hoida gruppidünaamikat, kuna online-is on seda teha raskem, kui offline-is.\nKaasamiseks kasutan aktiivseid online õppemeetodeid, milleks on igasugused mängud, dialoogid väikestes gruppides ja suuremad arutelud, info otsimine Internetist, emojide kasutamine jne.\nSelgitab välja, analüüsib ja üldistab õpperühma õpi- ja erivajadusi, lähtudes sihtgrupi arenguvajadustest ning juhindudes valdkonna arengust\nKoostab väljundipõhiseid õppekavasid, lähtudes sihtgrupi õpivajaduste analüüsist ja kavandab ressursid õppekava elluviimiseks\nValmistab ette konkreetse koolituse sisu ja metoodika, lähtudes sihtgrupi ja õpperühma vajadustest ja õppekavas fikseeritud õpiväljunditest ja varasemast tagasisidest. Loob koolituse sisu ja uuendab/kaasajastab seda pidevalt.\nKoostab ja/või kohandab õppematerjale, lähtudes õppekavast ja või koolitusprogrammist, teema käsitlemise loogikast ning õppekeskkonna võimalustest. Viitab korrektselt allikatele, arvestades autoriõigusi\nOsa minu koolitusi on tellitud ettevõttete või riigiorganisatsioonide poolt, osa on aga korraldatud Paprika tervisliku turunduse kooli ehk minu organisatsiooni poolt.\nTellitud koolituste puhul saan tavaliselt infot soovide, ootuste ning ka õpperühma taseme kohta tellija käest. Kui koolituse korraldaja on nõus edastama mulle õppijate kontaktandmeid, võtan nendega ühendust planeerimise etapil, et selgitada ka nende personaalseid vajadusi ja ootusi. Alternatiivina koostan ülesannet (case-study), mida õppijad peavad lahendama ning vastuste alusel selgitan välja grupi taset ja põhiküsimusi. Tavaliselt aga tellitud koolituse puhul seda ei toimu. Sellisel juhul esitan küsimust eesmärgi ja ootuste kohta grupile koolituse alguses, et võimalusel natuke koolitust sättida.\nKuna turunduskoolitustele tavaliselt tulevad üsna motiveeritud inimesed, saan nendega rääkida individuaalsetest eesmärkidest. Tänu viimasele koolitusele (madala haridustasemega õppijate koolitamine) aga tean, et see pole alati võimalik. Õnneks on mul nüüd tänu õpetajatele ja kolleegidele taskus hulk meetodeid, kuidas selgitada välja ka vähem motiveeritud inimeste vajadusi. Võimalust katsetada neid aga õnneks või kahjuks hetkel veel ei olnud.\nMinu poolt korraldatavate turunduskoolituste puhul püüan alati selgitada vajadused enne koolitust.\nSeda teen kas telefonikõnes või ankeedi abil (Google Forms). Pikkemate koolituse puhul ( nt Interneti turunduse spetsialist) on minu jaoks väga tähtis teada inimese taset ning ka praktika läbimise võimalust. Antud koolituse puhul toimub lõplik hindamine projekti esitamise kujul, seega on kohe alguses vaja teada, kas antud projekt on inimesel olemas. Kas ta soovib tegeleda oma ettevõtte turundusega või kaalub tulevikus tegeleda välisprojektide edendamisega. Juhul, kui projekti pole, pakume õppijatele oma partnerite listi, kes otsivad endale praktikanti. Niimoodi saab ettevõtte endale spetsialisti, õppija aga võimalust harjutada.\nNagu ma juba mainisin, koolituse ettevalmistamise käigus uurin ka õppijate taset.\nVastavalt sellele mõned koolituspäevad jagan kaheks (nt kodulehe loomine WordPressis või Facebook), ehk siis algajad ja kogemusega õppijad ning vajadusel salvestan ka täiendavad abimaterjale või annan lisaülesandeid.\nKa praktikatundide teemad ja ülesanded sõltuvad grupi ettevalmistuse tasemest ja konkreetse grupi vajadustest.\nTõendusmaterjalid: link Instagram-i koolituse ettevalmistusankeedile\nTunniplaani näidis, kus inimesed on jagatud gruppidesse vastavalt tasemele:\nKõik Paprika tervisliku turunduse kooli õppekavad on koostatud minu poolt ning on väljundipõhised.\nNagu ma varem mainisin, turundus on praktiline ala, seetõttu õppijate poolt omandatavad õpiväljundid pole meie jaoks lihtsalt nõue, vaid eesmärk. Tegutseme selle nimel, et väiksed ja alustavad ettevõtjad või freelancerid, kellel ei ole piisavaid ressursse täiendava tööjõu palgamiseks saaks oma ettevõtte turundusega iseseisvalt hakkama.\nTänapäevased turundusinstrumendid (sots.meedia, WordPress, Google jne) on üsna lihtsad, mistõttu on meie eesmärgid täiesti teostatavad.\nSeega õppekavade loomisel (või täiustamisel) lähenen eelkõige õpiväljunditest, mille alusel koostan programmi, panen paika koolituse mahtu, iga teema jaoks vajalikku mahtu ja siis juba ka vastavaid õppemeetodeid (seda me teeme koos iga koolitajaga) ja ka hindamismeetodeid.\nIga koolituse lõpus korjan tagasisidet, mille alusel teen analüüsi ning muudan õppekava ja programmi. Turunduse maailm muutub väga kiiresti, nt tekivad uued instrumendid või suureneb vajadus ühe või teise instrumendi vastu, mistõttu pidevalt muutub ka koolituse õppekava. Nt. kui veel aasta tagasi kõige tähtsamaks turundusinstrumendiks oli Facebook, siis tänapäeval on see Instagram.\nSee paneb ka mind ja minu meeskonda olla koguaeg maailmas toimuvate muudatustega kursis, aga ainult sellisel viisil (analüüsides maailmatrende ja grupi vajadusi) saame pakkuda aktuaalseid koolitusi.\nHetkel käib registreerimine 10.-ndasse „Internetiturunduse spetsialisti“ lendu. Selle aja jooksul pole olnud kahte ühesugust koolitust. Ka üleminek digikoolitustele toob muudatusi sisse.\nWordPressi koolituse õppekava\nInternetiturunduse spetsialist õppekava 15 tundi\nNagu sai varem mainitud, ei olnud meie koolis siiani ühtegi täiesti samasugust koolitust.\nTulevad erinevad grupid erineva ettevalmistuse tasemega ning vajadustega, muutub teemade aktuaalsus, muutub koolitusprogramm. Lisaks kuna tunnen huvi andragoogika, neuro(aju)teaduse ja uudsete õppemeetodite (sh digimeetodite ja appide) vastu, siis püüame kasutada ka neid teadmisi ja katsetada uusi meetodeid. Seega üldine programm võib olla sama, meetodid aga võivad erineda.\nNii koolituse jooksul, kui ka koolituse lõpus korjan tagasisidet, mis lubab muuta jooksvat koolitust (nt kui ma näen, et grupil on raskused teatud teema aruaamisega, siis kokkuleppel grupiga teen nt täiendavaid praktikatunde) ning muuta ka järgmist koolitust.\nKõige rohkem mänguruumi annavad praktilised tunnid, mille eesmärgiks on harjutada ning katsetada omandatud teadmisi. Praktikatundideks olen välja töötanud terve rida ülesandeid, millest kombineerin tundi vastavalt vajadustele. Kord teen suuremat rõhku müüvate tekstide kirjutamisele, kord case – study arutamisele, kord reklaami seadistamisele. Tegemist on elava protsessiga mida ma jälgin, koordineerin ning muudan vastavalt vajadustele selleks, et saavutada õpiväljundeid parimal viisil.\nMaterjalid: harjutuste näidised\nSETI: turunduse alused; koolituspäeva programmi näidis\nCase – studyes harjutuste jaoks\nInternetimaailm muutub väga kiiresti, mistõttu muutuvad ka koolitusmaterjalid. Iga kord enne konkreetse koolituse läbiviimist vaatan materjalid üle ning kohandan neid vastavalt reaalsele olukorrale.\nEriti on see aktuaalne sots.meedia (Facebooki ja Instagrami) puhul, kuna need instrumendid muutuvad regulaarselt. Alustades piltide mõõtudest ning lõpetades reklaamide pikkuste ja seadistamise reeglitega.\nKoolitust võib mõjutada ka füüsiline keskkond. Paprika turunduse kooli puhul pole see nii aktuaalne, kuna koolitused toimuvad spetsiaalselt koolituste läbiviimiseks mõeldud klassis. Väliskoolituste puhul peab aga olema valmis selleks, et koolitus ei lähe esialgse plaani järgi. Mõnikord ei sõltu see ka koolituse korraldajast, kuid viimasel hetkel selgub, et on muutunud koolituse läbiviimise koht ning uus koht on nii kitsas, et ei luba kasutada planeeritud meetodeid või isegi kasutada projektorit ja ettevalmistatud materjale.\nNüüd oleme kokkupuutunud olukorraga, kui on vaja viia koolitused online – keskkonda üle. Mina koolitajana pooldan pigem blended learning-ut, ehk siis online ja offline segu. Viimased nädalad oleme ettevalmistamas uusi online-materjale selleks, et minna kombineeritud õppele üle. Uus reaalsus aga nõuab õpetamist digitaalses keskkonnas, mis omakorda tähendab täiesti teistsuguste meetodite juurutamist.\nArvan, et iga äri, sh ka koolituskeskuse juhtimine ja koolitajaks olemine nõuavad paindlikkust ja positiivset suhtumist. See tuleb kogemusega, aga varus peab alati võimalusel olema hulk meetodeid, mida saab valida ja kasutada vastavalt olukorrale.\nMis puudutab autoriõigust, siis alati lisan materjalidesse linke algallikatele. See harjumus on tekkinud juba ülikooli ajal. Seda õpetan ka oma õppijatele, kuna minu klientide praktikas on olnud, et Facebook blokeeris lehti algallikatele linkide puudumise tõttu. Seega kutsun kõiki üles kasutada linke igas postituses ja tekstis, kui seda vaja on.\nMaterjalid: slaidide näidis linkiga autoritele\nUus reaalsus – uued väljakutsed 🙂 Esimene pilt – online praktikum, teine pilt – koolitus Youtube oma kätega.\nSelgitab õppijatele õppekavas ja/või koolitusprogrammis seatud õppe eesmärke. Toetab õppijaid individuaalsete õpieesmärkide seadmisel, aidates siduda neid õppekavast tulenevate eesmärkidega\nRakendab erinevaid võtteid õppimist toetava keskkonna loomiseks, kaasates õppijaid. Kujundab õppimist soodustava füüsilise, vaimse ja sotsiaalse keskkonna ka keerukates tingimustes, kasutades oma loovust ja kogemust\nJuhib õppeprotsessi, pidades silmas õppekavast tulenevaid ja õppijate individuaalseid õpieesmärke. Viib vajaduse korral sisse muudatusi õppe etappide järjestuses ja töövormides, kaasates õpperühma ja arvestades iga üksikuõppija vajadusi\nKavandab ja juhib õpet lähtuvalt õpi-, grupi- ja isiksusliku kasvu protsessidest. Algatab ja juhib tegevusi vastupanu ületamiseks õpperühmas, kasutades konfliktolukordi õppimise allikana\nKoostab hindamisjuhendi ja hindab õpiväljundite saavutamist\nSõltumata sellest, kes tegemist on Paprika koolitusega või tellitud koolitusega, koolitus alati algab tutvumisest ja personaalse eesmärgi seadmisest.\nInimesed tulevad Paprika koolitustele tavaliselt kahe eesmärgiga: kas selleks, et õppida, kuidas edendada oma projekti, või selleks, et saada uus amet ning edaspidi tegeleda teiste ettevõttete edendamisega.\nSeega kuigi esialgselt õppekavas on seatud teatud kursuse eesmärgid, on igal õppijal ka oma individuaalne eesmärk, mida me arutame kursuse planeerimise etapil ning ka esimeses tunnis ootuste arutamisel. Samas uurin, mis teemad on iga õppija jaoks kõige aktuaalsemad, püüdes planeerida edaspidist grupitööd nii, et hõlmata kõige aktuaalsemaid teemasid, säilitades sealjuures koolituse struktuuri.\nKoolituse käigus võivad õppijate eesmärgid või prioriteedid muutuda, seega tuleme koolituse jooksul regulaarselt eesmärkide juurde tagasi ning kas täpsustame või vaatame need üle.\nLisaks professionaalsetele eesmärkidele on igal õppijal ka nö isiklik eesmärk. Nii nt alustavate ettevõtjate puhul puutun ma tihti kokku hirmudega. „Kuidas endast kirjutada“, „mida mõtlevad minust teised“ jne on tüüpilised küsimused, mis tekivad õppijatel. Ning kui õppijal õnnestub oma hirnu ületada ning hakata nt endast rääkima või kirjutama, on see juba suur saavutus. Püüan suhtuda igasse õppijasse individuaalselt ning arvestada iga õppija potentsiaali ja eesmärgiga.\nTõendusmaterjalid: koolituse slaid\nMõnede õppijate jaoks on enda hirmude ületamine kõige suurem väljakutse ja tähtsam eesmärk (link Darja Sovritskaja arvamusele: https://www.youtube.com/watch?v=sGyVNbvHgmw)\nAlati alustan koolitust tutvumisest, reeglite sättimisest ning maksimaalselt toetava keskkonna loomisest. Räägime inimestega saavutustest, eesmärkidest ja igapäevastest tegevustest, tänu millele juba esimeses tunnis hakkab tekkima ühine emotsionaalne keskkond.\nSelleks, et inimesed saaksid paremini omavahel tuttavaks kasutan temaatilisi mänge ja grupitöid, selleks aga, et luua sügavamat kontakti – töid, kus inimesed peavad omavahel suhtlema ning mõnikord nt teine teist esitlema. Tänu sellele harjutusele harjutavad inimesed sisuloome oskust ning saavad veelgi rohkem teine teisest teada.\nSee kergendab oluliselt ka kolleegide tööd, kuna nemad töötavad juba kulgenud grupiga. Kursuste programmid on ülesehitatud sellisel viisil, et mu koolitused toimuvad regulaarselt kogu kursuse vältel. Oma koolitustel küsin tagasisidet kursuse ja koolitajate kohta, tõstan uuesti ka eesmärkide küsimust ning vajadusel korrigeerime neid.\nSelleks, et tagada mugavat füüsilist keskkonda võtsin aasta tagasi üürile ruumi. Tean, et selles on alati olemas toimiv internet, lahtikäivad aknad, toimiv projektor, tee ja kohv piiramata koguses jne. 😊 Püüdsin teha ruumi maksimaalselt hubaseks, samal ajal aga töiseks. Inimesed kiidavad. Ka minu kui koolitaja jaoks on füüsiline keskkond väga tähtis, sest enne koolitust saan ma tegeleda inimestega ning keskenduda ettevalmistusele, mitte aga interneti või projektori seadmisele.\nVäliskoolituste puhul pole kahjuks alati võimalik tagada mugavat füüsilist keskkonda. Mõnikord viimasel hetkel selgub, et nt muutub ruum ning uus ruum pole üldse ettevalmistatud koolituse jaoks. Sellistel juhtudel aitab kogemus, oskus jääda rahulikuks ning kindlasti ka huumorimeel.\nÜheks tähtsamaid koolitajate oskusi on kindlasti paindlikkus – varus peab alati olema teatud hulk meetodeid, mida võib vajadusel teineteisega asendada juhul, kui füüsiline keskkond ei luba täita esialgset plaani või nt grupist tuleb kohale vaid paar inimest, mistõttu pole võimalik viia grupitöid läbi.\nSisuloome ülesanne, mis on samal ajal suunatud parema kontakti loomisele õppijate vahel. Link Irina Krivorukova jutule: https://business.facebook.com/irina.krivorukova/videos/3080150525352005/?source_id=1756370694628234\nAnastassia Bodrova töö: Anastassia Bodrova DZ 2-3_Istorija\nMõnikord toimuvad koolitused ka raamatukogus või lossis:\nPaprika Tervisliku Turunduse kooli õppeklass:\nKoolitusel on olemas üldine eesmärk ja õpiväljundid, mida me peame grupina saavutama.\nSamas peab kindlasti arvestama nii grupi, kui ka iga osaleja eesmärkide ja vajadustega.\nSeega pikkade kursuste jooksul küsin pidevalt õppijate tagasisidet, uurin mis infost nad tunnevad puudust ning annan erinevaid harjutusi, teste ja küsitlusi selleks, et saada aru, kus grupp on ning kui hästi on üks või teine teema omandatud.\nKui ma näen, et mingi teema osutus keeruliseks või õppijad soovivad pöörata teatud teemale rohkem tähelepanu, siis teen programmis muudatusi ning valin neid töövorme ja meetodeid, mis aitavad grupil saavutada õppeväljundeid parimal viisil.\nKuna olen kooli juhataja, on mul olemas teatud vabadus ning võimalus teha täiendavaid tunde, salvestada täiendavaid materjale, teha individuaalseid konsultatsioone jne, mida ma vajadusel ka teen.\nMõnikord puutun kokku sellega, et õppija loobub teatud ülesande täitmisest. Tavaliselt tekib selline vastupanu siis, kui on vaja esitleda oma projekti või kirjutada teksti ning lugeda seda gruppi ees. Suhtun sellesse lugupidamisega, sest tean, et maailmastatistikas peetakse esinemishirmu hirmuks Nr 2 peale surmahirmu. Tavaliselt oskan tänu kogemusele näha, mis seisab sellise käitumise ja vastupanu taga. Sellistel juhtudel asendan ülesannet antud õppija jaoks või töötan temaga individuaalselt.\nPlaaniväline ülesanne reklaamtekstide ja köidvate pealkirjade loomise harjutamiseks\nInimesed tulevad koolitustele erineva taustaga ning koolituse protsessis läbivad erinevaid etappe, nii individuaalseid, kui ka grupi tasemel.\nKuna inimeste arv on meie gruppides piiratud, saan hoida personaalset kontakti iga inimesega ning olla kursis, mis raskustega või saavutustega inimesed puutuvad kokku. Püüan olla paindlik ning vajadusel teha kas täiendavaid konsultatsioone, salvestada täiendavaid materjale või muuta programmi.\nNäen, et mõnedele sobib põhiprogrammi maht, mõned aga soovivad saada lisateadmisi. Seepärast olen otsustanud muuta õppesüsteemi ning ehitada üles online-süsteemi, kust õppijad saavad leida nii baasmaterjale, kui ka täiendavaid materjale erinevatel turunduse, müügi ja äriga seotud teemadel, selleks et iga õppija vajadused saaks täidetud. Selline struktuur loob täiendavaid võimalusi nii õppijatele, kui ka koolitajatele.\nMinu roll koolitajana on olla partneriks, kelle poole saab alati pöörduda ning vajadusel paluda abi.\nSelliste arutelude tulemusena tekib mõnikord aktiivne debatt või isegi konflikt, sest inimestel on isiklikku kogemust ja arvamusi. Aga teadmine, et grupp läbib erinevaid etappe ja protsesse, ning et ilma selleta poleks õppeprotsess võimalik aitab tugevalt kaasa ning tänapäeval kasutan selliseid arutelusid juba eesmärgiga tekitada konflikti ning luua energiat õppimiseks.\nMuidugi tekivad ka olukorrad, kui üks grupiliikmetest rikub reegleid (mida me arutame kohe esimeses tunnis) või nõuab liiga palju tähelepanu. Sellistel juhtudel püüan eelkõige rääkida konflikti tekitajaga individuaalselt, samas aga võimalusel eetiliselt tuua konflikt grupi ette, et kaasata kõiki selle lahendamisse. Tänu sellele inimesed tunnevad ennast grupiliikmetena ning teavad, et neil on õigust meeleavaldamisele. Kui selle tulemusena konflikt ei lahene ning inimene jätkab vastuvõetamatud käitumist, võin pakkuda temale katkestada koolitust, kuna lõpptulemusena mõjutab selline käitumine kogu gruppi.\nÜleüldiselt aga on mul siiamaani õnnestunud luua positiivset emotsionaalset keskkonda. Umbes 3. -4. – ks nädalaks on näha, et inimesed hakkavad veetma ühisaega ka väljaspool koolitust, muutuvad väga toetavateks ning aitavad teineteisele kaasa. Samuti tagasisides mainivad tihti, et neil „vedas grupiga“ ning jätkavad koostööd ja suhtlemist ka peale koolituse lõppemist, mida me igatpidi toetame erinevate ürituste ja koosviibimiste abil.\nFacebooki koolituse slaidide näited. Esimesel pildil on heade coverite näited, teisel aga – koolituse osalejate näited. Diskuteerime ja arutame, mida saaks teha paremini:\nLasen õppijatel avada oma potentsiaali (Sergey Shavrin esinemine tunnis)\nÕpiväljundite saavutamist kontrollime kahel viisil:\n· projekti kaitsmine, mis toimub viimases tunnis\n· jooksvad teemapõhised hindamised, mis toimuvad teatud teema läbimisel\nProjekti kaitsmine on loominguline töö, mis laseb hinnata õppija oskusi tervikuna. Koolituse alguses iga õppija saab projekti (praktikat), mida ta juhib terve kursuse jooksul. Viimases tunnis esitlevad õppijad kokkuvõtet tehtud tööst. Niimoodi me saame hinnata, kas õpiväljundid on saavutatud ning kas õppija on valmis hindama konkreetset projekti, koostama tegevusplaani, töötama välja turundusstrateegia, kasutama vajalikud kanalid ning näeb projekti tervikuna.\nParalleelselt sellega aga kontrollime ka teemapõhiseid teadmisi. Seda me teema tavapäraselt koolituse jooksul, siis kui üks või teine teema saab läbi. Tõendusmaterjalina on manustatud ülesanded Facebooki teemal. Palun inimestel vastata reklaami seadistamisega seotud küsimustele, mis reaalselt tekivad internetiturundaja elus. Sõltuvalt küsimusest peavad õppijad teatud aja jooksul leidma vastuseid ning saatma neid kas screenshoti kujul või tekstina. Selline kontrollimisviis toimib hästi ka online-keskkonnas.\nSellised hindamised on töötatud välja iga teema jaoks. Lõpptulemus sõltub nii jooksvatest töödest, kui ka projekti kaitsmise tulemustest.\nFacebook kontrolltöö näidisülesanne:\nKogub õppijatelt, kaaskoolitajatelt ja teistelt sidusgruppide liikmetelt arvamusi õppeprotsessi kohta, valides selleks sobivaimad meetodeid. Tegeleb metoodikate arendamisega\nAnalüüsib õpitulemusi ning edaspidiseid õpi- ja arenguvajadusi, kasutades sobivaid analüüsimeetodeid, vajadusel otsib lisateavet\nSõnastab hindamiskriteeriumid ja hindab õppeprotsessi\nKoostab ülevaate koolituse tulemustest (hinnangutest, edasistest tegevustest jm asjassepuutuvast) ja teavitab sellest seotud isikuid, valides ise teavitamise meetodid\nInfo kogumise koolituse jooksul (pikemate koolituste puhul), mis aitab jooksvalt kohandada koolituse programmi ning viia see konkreetse grupi vajadustega kokku. Kogutud info põhjal võin teha otsust muuta teoreetilise ja praktilise materjali osakaalu, muuta õppemeetodeid, jagada teatud tundideks gruppi kaheks osaks (kui õppijate tase on väga erinev) jne.\nInfo kogumine koolituse lõpus aitab hinnata koolituse sisu, õppekava ja teemade aktuaalsust, harjutuste ja õppemeetodite efektiivsust, ning ka iga koolitaja tööd. Antud info põhjal teen strateegilisi otsuseid koolituse programmi ja õppekava osas, mõnikord muutes ka koolituse pikkust, koolituse teemasid ning väga harva, aga siiski vahel ka koolitajaid.\nSeda infot kogun kirjaliku ankeedi viisil (Google Forms), mis koosneb nii etteantud vastustega küsimustest, kui ka avatud küsimustest.\nKui tagasiside tulemusena tuleb välja, et mingi teema puhul jäi infost või praktikast puudu, siis võtame koos konkreetse koolitajaga materjalid ette ning muudame nii koolituse sisu, kui ka õppemeetodeid.\nViimane selline olukord juhtus aasta alguses, kui sain negatiivse tagasiside Instagrami tundi ja koolitaja kohta. Instagrami tundide arv sai suurendatud, materjalid muudetud ning muudetud ka õppemeetodid – lisasime rohkem praktilisi ülesandeid (nii grupis, kui ka individuaalseid), kaasasime digivõimalusi ning muutsime ka kodutöö. Järgmise lennu tagasiside koolitajale ja koolitusele oli juba palju positiivsem.\nKuna oleme puutunud kokku uue online reaalsusega, siis tegelen ka online metoodika arendamisega. Statistika järgi lõpetab MOOC koolitusi vaid 15% õppijatest, kusjuures suuremaks probleemiks on motivatsiooni kaotamine ja kaasatuse puudumine. Kaasata inimesi Online keskkonnas on tõepoolest raskem ning meetodid on täiesti teistsugused. Mis paneb mind praegu vaatama kõik koolitused üle ning töötama välja hoopis uusi meetodeid.\nTõendusmaterjalid: link “Internetiturunduse spetsialist” koolituse tagasiside vormile https://forms.gle/HEVt5oDPiTEUSoij8\nKoguda tagasisidet saab ka nii:\nTurunduskoolitustele tulevad tavapäraselt motiveeritud inimesed, kes soovivad muuta oma elusid paremaks, parandada äritulemusi või saada uus elukutse. Nad otsivad ise infot ja võimalusi ning hea meelega jagavad infot ka grupis.\nPikkade kursuste lõpuks tavaliselt selgub, kes soovib areneda edasi ning tegutseda turunduses, kes aga soovib eelkõige seedida koolitusel saadud infot. Nendele, kes soovivad areneda edasi pakume erinevaid võimalusi, nt. praktikume, kuhu tegutsevad turundusspetsialistid saavad tulla, et harjutada koolitustel saadud oskusi või saada vastuseid vahepeal tekkinud küsimustele.\nHetkel arendame ka CV-keskuse – laadse platvormi, mis on mõeldud freelancerite jaoks. Seda teeme sealhulgas ka selleks, et anda Paprika koolituste lõpetatatele täiendavat võimalust töö leidmiseks ja edaspidiseks harjutamiseks.\nMõned lõpetajad võtavad aeg-ajalt ühendust ning paluvad abi või täiendavat infot mingi teema kohta. Alati aitan inimestel leida täiendavat infot selleks, et hoida end muudatustega ja uudistega kursis.\nVäliskoolitustel tihti juhtub, et inimesed vajavad täiendavat infot mitte turunduse valdkonnas, vaid nt toetuste, riigi poolt pakutavate võimaluste jms kohta. Kuna töötan ammu alustavate ettevõtjatega, siis on mul vastav info olemas ning vajadusel jagan seda ka õppijatega.\nLõpetajatele mõeldud praktikumi bänner\nUue Fabrika Paprika töö leidmiseks mõeldud platvormi bänner\nPikkade koolituste puhul, mis lõpevad õpiväljundite hindamisega, räägime hindamiskriteeriumitest juba esimeses tunnis. Vahepealsed teemapõhised hindamised toimuvad tavaliselt mängulises vormis, lõplik projekti kaitsmine on aga see, mis tekitab rohkelt hirme. Seepärast kogu kursuse vältel tuletan õppijatele meelde, kuidas näeb eksam välja, milleks nad peavad valmistuma ning millised on hindamiskriteeriumid. See aitab maandada stressi, teha õigeaegseid ettevalmistusi ning edukalt kaitsta oma tööd.\nLisaks sellele jälgin kogu koolituse vältel grupi tööd ja dünaamikat, teadmiste omandamise protsessi ning viin vajadusel nõutud korrektuure sisse.\nKoguaeg jälgin ka kolleegide tööd ja suhtlen nii nendega, kui ka grupiga, et saada tagasisidet konkreetse tunni ja teema kohta. Koolituse üldtagasiside saamisel edastan seda kolleegidele. Selle alusel toome vajadusel sisse korrektuure kas metoodikasse või materjalidesse.\nNing õppeprotsessi käigus hindan ka enda tegevusi, tänapäeval juba mitte ainult koolitajana, vaid ka organiseerijana, metodistina jne. Üldjoontes saan koolitajana kõrgeid hinnanguid, kuna olen mitteformaalne ja positiivse meeleoluga treener. Koolituskogemus on üsna pikk, kasutatavate meetmete valik on lai, mistõttu on koolitused lihtsad ja lõbusad, samas aga praktilised ja informatiivsed.\nPean tähtsaks, et koolitusel oleks loodud vastav sotsiaalne, vaimne ja füüsiline keskkond, mille tagamiseks ja parandamiseks pidevalt hindan koolis toimuvaid protsesse.\nEsimese tunni slaid infoga eksami ja kontrolltööde kohta\nÜlevaadet koolituse tulemustest hindan nii korjatud kirjaliku (Google Forms) tagasiside, suulise tagasiside ja ka avalikult jagatud tagasiside alusel.\nKlientide arvamused on väga tähtis turunduseinstrument, mis tekitab usaldust. Meie elutempo on aga nii kiire, et kuigi koolis kõik kiidavad kvaliteeti, gruppi ja koolitajaid, siis peale koolitust ei jõua / ei viitsi enam keegi oma arvamusi jagada. Seega kui inimesed võtavad sõna nt sots.meedias ning kiidavad meie kooli või saadavad kiidusõnu e-maili teel, tähendab see minu jaoks väga palju. Õnneks juhtub seda üsna tihti (terve hulga arvamusi leidub kas FB lehel https://www.facebook.com/paprikamarketingschool/ või kodulehel www.paprika.ee)\nMis puudutab isikute teavitamist, siis minu koolitustega on tavaliselt seotud 3 tüüpi isikuid:\nÕppijad saavad teada õppe tulemustest peale projekti kaitsmist. Kui kaitsmine on läinud edukalt ning on täidetud ka õppekavas kirjeldatud õppe lõpetamise eeldused (osaleja on külastanud vähemalt 75% auditoorsetest tundidest ning esitanud praktilise töö ehk projekti läbitud praktika põhjal), siis saab ta kätte tunnistuse eduka koolituse läbimise kohta.\nKui õppija on külastanud vähem kui 75% auditoorsetest tundidest või ei ilmunud projekti kaitsmisele, saab ta kätte tõendi, kus on mainitud külastatud tundide arv.\nPeale igat tundi kogun tagasiside konkreetse tunni kohta, mida edastan ka vastavale koolitajale. Selle tagasisidega arvestab koolitaja järgmise tunni planeerimisel jooksva koolituse käigus ning järgmise koolituse planeerimisel. Siis, kui koolitus on lõppenud ning üldtagasiside koolituse kohta on käes, arutame koolitajaga samuti tagasisidet tema tundide kohta ning vajadusel muudame koolituse mahtu, sisu, meetodeid jne.\nTõendusmaterjalid: väljastatud tunnistuse, tõendi ja ainelehe näidised\nSellist tagasisidet enda koolituse ja materjalide kohta saab iga koolitaja:\nPanustab täiskasvanukoolituse valdkonna arendus-, loome- või teadustegevusse\nVõtab osa elukestva õppe diskussioonidest (piirkondlik ja/või üleriigiline tase, erialaliidud, katusorganisatsioonid vm)\nOsaleb koostöövõrgustike ja töögruppide tegevustes, avaldades arvamust ja tehes ettepanekuid täiskasvanukoolituse valdkonnas ning laiendades võrgustikku\nJuhendab ja nõustab madalama kutsetasemega või kutseta koolitajaid\nOrganiseerime koolitust koostöös OÜ-ga Vestifex ja selle juhataja Jelena Lohmatova – ga, kes organiseerib analoogseid koolitusi Narvas juba aastast 2012.\nOtsustasin korraldada selle koolituse seepärast, et venekeelsete koolituste kvaliteet ja koolitajate kompetentsid ei ole täna mu arust piisavalt heal tasemel. Paljud koolitajad ei tea midagi õppijate vajadustest, õppeprotsessi korraldamisest, tagasiside kogumisest jne. Paljude jaoks on koolitamine täiendav tegevus põhitöö kõrvalt, ning on vaid üksikuid, kes peavad andragoogika teadmisi tähtsaks ning harivad ennast selles vallas.\nKahjuks ei ole vene koolitajad ka enamasti kursis, kust saab vajalikku infot või täiendavaid professionaalseid koolitusi. Sellest, et Andras korraldab täiendavat õpet kutse omanikkele ei tea vene koolitajad midagi ning tihti tegutsevad täiesti omaette (juhul kui üldse tegelevad oma komptetentside arendamisega)\nSeda on kurb näha, sest ebakompetentsed koolitajad viskavad varju ka tervele õppesektorile, kuna õppijatel kaob usaldus kohalikke koolituste kvaliteedi vastu.\nSügisel toimus Paprika ruumides ka Vestifex-I korraldatud koolitus „Madala haridustasemega täiskasvanute õppijate koolitamine“. Tulemusena sai Paprikast koht, kus 1 kord kuus saavad vene keelt kõnelevad Tallinna täiskasvanute koolitajad kokku, et küsida nõu, jagada kogemusi või saada abi.\nLisaks sellele sain sel aastal EPALE saadikuks ning loodan, et saan panustada ka sel tasemel. Sooviks olla kursis valdkonnas toimuvaga ning edastada infot inimestele, kellele see info pakub huvi.\n“Madala haridustasemega täiskasvanute õppijate koolitamine” koolituse lõpetajad\nViimased artiklid täiskasvanu koolituste teemal:\nОбучение длиною в жизнь – как выбрать качественные курсы\nOsalen elukestva õppe diskussioonides nii EPALE saadikuna EPALE keskkonnas ja lehel, kui ka Eesti täiskasvanukoolitaja kogukonna lehel Facebook-is ja venekeelsel täiskasvanukoolitajate lehel „Space – развитие и образование взрослых».\nSügisel 2019 võtsin osa ka Mittekonverentsist, kus arutasime vene täiskasvanukoolitajate kaasatust ja ka elukestvat õpet. Võimalusel osalen ka Eesti 2035 arengustrateegia töögruppides, mille üks põhisuundi on Tööturu tulevik.\nJagan rahvusvahelisi uuringuid tööturu tuleviku kohta ja võtan sõna elukestva õppe teemadel ka oma Facebooki lehel.\nKüll aga usun, et iga koolitaja peab ise olema ka aktiivne õppija ning hea näide kolleegide ja enda õppijate jaoks. Lisaks online – koolitustele, millest võtan pidevalt osa, olen saatnud taotluse Erasmus+ programmi Täiskasvanuhariduse õpirände toetamiseks (soovin külastada 4 koolitust, mis aitavad parandada minu kui koolitaja kompetentse) ning detsembris 2019 olen korraldanud rahvusvahelise projekti „Path to the ideal NGO for youth“, mis oli mõeldud noortega töötavate MTÜ-de jaoks.\nOlen ise igavene tudeng, soovitan seda kõigile ning olen valmis seda teemat aktiivselt juurutama ka piirkondlikul ja muul tasemel.\nScreenshot EPALE veebilehelt\nEesti 2035 töögrupid – pilt kohtumisest\n“Path to the ideal NGO for youth” – Youth Pass\nOlen ainukese venekeelse andragoogika koolituse korraldaja Tallinnas ning sel tasemel osalen aktiivselt täiskasvanukoolituse valdkonna arendamises.\nMeie meeskonnas (Paprika + Vestifex) on 9 koolitajat, see on meie jaoks unikaalne kogemus, kuna läbiviidud Tallinna koolitus näitab erinevusi Tallinna ja Ida-Virumaa vahel, seetõttu otsime pidevalt võimalusi nii Tallinna, kui ka Narva koolituste kohandamiseks ja täiustamiseks.\nArutame ka koolituse täiendamist uute digimeetodite, ajutööga seotud uuringute (õpin neuroteadust ning kavatsen kasutada uusi teadmisi ka koolituste kvaliteedi tõstmiseks) ja muude teemadega, mis teevad meie kursust veelgi põnevamaks ja aktuaalsemaks.\nNagu sai mainitud ka punktis 4.1., näen oma rolli venekeelse täiskasvanukoolitajate võrgustiku loomises ja hoidmises Tallinnas. Siiamaani on Paprika ruumides toimunud 2 pikemat koolitust ja üks 1-päevane avalik koolitus ajutöö ja meetodite teemal, lisaks sellele saame kord kuus kokku, et arutada nii valdkonnas toimuvat, kui ka isiklikke kogemusi.\nRegulaarselt kirjutan artikleid Facebook-is (ja varsti peaksid ilmuma need ka vene Delfis). Nende abil soovin tõsta inimeste teadlikkust koolituste ja koolitajate valimise kohta, kuna paljud inimesed siiamaani ei tea, et on olemas sertifitseeritud täiskasvanute koolitajad. Soovin, et valiku tegemisel oskaksid nad pöörata sellele tähelepanu. Loodan, et tänu sellele kasvab ka täiskasvanukoolitajatel huvi andragoogika vastu, sest inimesed hakkavad eelistama koole ja koolitusi, mida korraldavad kompetentsed kutsetunnistusega koolitajad.\nKusjuures näen, et see tegevus toob tulemust, kuna huvi suvel toimuva andragoogika koolituse vastu on võrreldes sel sügisel – talvel toimunud kursusega suurenenud.\nMinu arvamus venekeelses andragoogide grupis SPACE – развитие и образование взрослых\nSeda tegevust võiks jagada mitmeks suunaks.\nPaprika meeskond – minu jaoks on väga tähtis meie pakutavate koolituste kvaliteet. Kooli juhatajana vastutan selle eest, et kõik koolis töötavad täiskasvanukoolitajad teeks oma tööd hästi. Selleks korraldan regulaarselt meeskonnale harivaid üritusi ja kovisioone, kus me räägime meetoditest, juhtumitest jne. Lisaks sellele teen eraldi tööd iga koolitajaga, et täiendada konkreetset temaatilist koolitust. Selle töö tulemusena õppijate soovitusindeks (vastus küsimusele „Kas te julgeks soovitada antud koolitust oma lähedastele“) on 10/10-st.\nVene keelt kõnelevad Tallinna täiskasvanukoolitajad, kes on läbinud andragoogika koolitusi Paprikas – nagu sai juba mitu korda mainitud, meie koolituskeskus on regulaarseks kohtumispaigaks nendele, kes on läbinud vastavaid koolitusi Paprikas. Ka seoses üleminekuga online – maailma on mõned neist pöördunud minu poole ning ma hea meelega jagan oma teadmisi selles vallas.\nTallinna täiskasvanukoolitajad, kel ei ole kutset ja ei ole plaanis hetkel ka seda saada, kuid kes vaatamata sellele tunnevad huvi andragoogika, mitteformaalsete meetodite, online – meetodite jne vastu ning vajavad abi koolituste parandamisel või üleviimisel online – keskkonda\nTõendusmaterjalid: Paprika meeskonna koolitus\nLink avatud koolitusele “Õpin õppima”: https://www.facebook.com/events/2287745494597815/\nReflekteerib ja hindab enda tegevust õpi-, grupi- ja isiksuslike protsesside juhtimisel, toob välja enda tugevused ja arenguvajadused ning kavandab tegevused enda arendamiseks\nTegeleb eneserefleksiooniga, hindab oma füüsilist, vaimset ja emotsionaalset seisundit ning võtab kasutusele abinõud tasakaalu saavutamiseks ja säilitamiseks\nMida rohkem õpin andragoogikat, seda rohkem mulle tundub, et ma midagi ei tea. 😊\nSest andragoogika puhul on tegemist alaga, milles võib lõpmatult areneda. Ning seda ma teengi.\nViimase aasta jooksul olen külastanud rida andragoogika koolitusi (Kristel Jalaki koolituse „Kuidas aju õpib“ (8 ak.tundi), Vestifexi korraldatud koolituse „Madala haridustasemega täiskasvanute õppijate koolitamine (100 ak.tundi)“, Paprika ja Vestifexi koostöös korraldatud andragoogika koolituse jne.\nLisaks sellele õpin kõike, mis on seotud aju tööga ja neurofüsioloogiaga. Need teemad on seotud nii turunduse kui ka andragoogikaga, samas ka kreatiivsuse ja mälu arendamisega, mis on ka tänapäeval vajalikud oskused. Läbisin suvel ka esinemisoskuse koolituse, hetkel läbin ka Emotsionaalse Intellekti koolitust ja terve hulk koolitusi on veel varus.\nMida rohkem tegelen andragoogikaga, seda rohkem on teemasid, millesse sooviks süveneda.\nValdan erineval tasemel 6 keelt ning tunnen, et suudaks koolitajana ning ka isiksusena saavutada palju rohkem, kui kasutaks mitte ühte – kahte keelt, vaid rohkem. Lisaks aitaks rahvusvaheline tase viia Paprika kooli ja koolitusi hoopis teisele tasemele.\nTõendusmaterjalid: Erasmus+ õpperände taotlus\nMõned viimase aasta jooksul saadud tunnistused:\nJälgin enda energia taset ning püüan vältida olukordi, kui ma hakkan ära väsima. Seda nii füüsiliselt, kui ka emotsionaalselt, mis pole kahjuks alati võimalik. Töö inimestega annab mega – ressurssi, aga võtab ka energiat ära.\nHetkel oskan seda juba väga hästi tundma ning esimeste märkide tekkimisel püüan teha pausi ja puhata.\nPaar korda nädalas tegelen spordiga, lisaks püüan olla maksimaalselt palju värske õhu käes ning kord nädalas lülitada välja telefoni ning teha infodetoksi.\nLisaks sellele tegelen ka jooga ja meditatsioonidega, mis aitavad hoida stabiilset emotsionaalset taset.\nSiiski selle aasta jooksul oli hetk, kui tundsin et olen läbipõlenud ning vajan abi. Siis pöördusin ka psühholoogi poole.\nTegelen hobidega: õpin, loen, vaatan filme, mängin mälumänge, kohtun sõpradega, valmistan toitu, naudin tütre ja mehe seltskonda ja võimalusel reisin üle Eesti ja maailma, avastades uusi kohti ja kultuure.\nTõendusmaterjalid: viimaste kuude pildid\nAndragoogika ja kõrvalvaldkonnad pakuvad mulle suurt huvi ning viimase aasta jooksul olen üsna palju panustanud enda arengusse.\nNagu juba kirjutasin punktis 5.1., olen viimase aasta jooksul külastanud rida andragoogika koolitusi (Kristel Jalaki koolituse „Kuidas aju õpib“ (8 ak.tundi), Vestifexi korraldatud koolituse „Madala haridustasemega täiskasvanute õppijate koolitamine (100 ak.tundi)“, Paprika ja Vestifexi koostöös korraldatud andragoogika koolituse jne.\nLisaks sellele õpin kõike, mis on seotud aju tööga ja neurofüsioloogiaga, kreatiivsuse arendamisega, mälu ja kontsentratsioonivõime parandamisega jne.\nNing põnevusega ootan ka ANDRASe koolitusi, mis jäid viiruse pärast ära.\nJälgin uudiseid EPALE keskkonnas ning vastavatel lehtedel Facebook-is, jälgin Edutopia ressurssi, võimalusel ka online-platvormide (zoom, mentimeter jne) poolt korraldavaid koolitusi jne.\nSel kevadel planeerin läbida ka online-koolitamisega seotud koolitusi ning hetkel valin sobiva kõikide pakutud võimaluste hulgast.\nTõendusmaterjalid: viimase aasta jooksul läbitud andragoogika koolitute tunnistused\nAndras + Develop Design: Kuidas koolitada ajusõbralikult


Renard Grand Toureri DNA on insenertehniline intelligentsus – komposiitmaterjalidest ülikerge kandevkere, pikiasetusega V2 mootor ja mototööstuse tipptaset esindavad koostedetailid.\nRenard GT vaid veidi üle 11 kilogrammi kaaluv süsinikkangast monokokk on armeeritud kevlariga, et muuta kere vastupidavaks löökidele ja vibratsioonile. Tänu suurele ristlõikepinnale on komposiitkere jäigem kui tavaline toruraam ning sellega on tagatud mootorratta täpne roolitunnetus. Kandevkere kätkeb endas mootorratta raami, gondleid ning bensiini- ja õhupaaki ühes kandvas detailis. Kere on väliselt lakooniline ja annab Renardile kordumatu välimuse.\nRenard GT vedrustus on kolmesuunaliselt seadistatav ja perfektsuseni häälestatud. GT kerged, kalestatud alumiiniumist koostedetailid on projekteeritud ja modelleeritud 3D-s ning freesitud CNC-s täismaterjalist. Detaile iseloomustab kvaliteet, vastupidavus ja laitmatu välimus.\nRenardi pikiasetusega 90° V2 mootor on jõuline ja võimas ning toodab piisavalt väändemomenti juba madalatel pööretel. Renard Grand Tourer on pehme ja siidise minekuga alates linnakiirusest kuni stardisirge lõpuni välja. Modernne õhkjahutusega mootor toodab 8000 pöörde juures ca 125 hj annab GT lõppkiiruseks 230 km/h.\nJäik kere, miinimumini viidud pöörlevad massid ning madal raskuskese tagavad Renard GT-ga sõites vahetu roolitunnetuse igal manöövril. See on tõeline skalpell kahel rattal, mis kingib sulle igati jõulised sõiduelamused.


Kaido Pajumaa: juhtida tähendab teenida – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nKaido Pajumaa 4. märts 2019 Tööelu\nKaido Pajumaa: juhtida tähendab teenida\nEdukas ärimees ja juhtimisekspert Max De Pree on kirjutanud oma hittraamatus “Leadership is an Art” lahti, mis asi on juhtimine, eestvedamine: “Liidri ülesanne on määratleda tegelikkus (mis? miks? kuidas?), viimaseks jääb tänamine (ta ei teinud ju midagi üksi). Selle kõige vahepeal on juht lihtsalt teenija rollis!”\nSeda tsitaati esmakordselt lugedes pani see mind mõtlema. Esiteks seetõttu, et De Pree kirjutas seda juba mitukümmend aastat tagasi, kui enamus ühiskonnast nägi veel juhtimist kui oma rollist tuleneva võimu kaudu inimeste tööle sundimist. Ja teiseks seetõttu, et see kõlab ühe päris äriinimese suust liialt alandliku ning heatahtlikuna. Lähemalt uurima hakates sain teada, et Max De Pree oli ka usin kristlane, mis oli tema juhikarjäärile igati positiivse jälje jätnud kujundades ta äärmiselt inimeste keskseks juhiks ning saavutades seeläbi ka edu.\nDe Pree toetus paljuski oma juhi ametis Jeesuse poolt soovitatud juhtimispõhimõttele “To lead is to serve” ehk “Juhtida tähendab teenida”, mille kohaselt ei ole tõeliselt suured juhid oma mõtteviisilt enesekesksed ja oma huvidest lähtuvalt inimeste ärakasutajad, vaid isikud, kes aitavad oma töö käigus teisi inimesi. Ja just seda Max De Pree oma töö käigus alati silmas pidas – keda ma saaksin oma töös aidata? Ja läbi selle, kuidas juht aitab oma töötajaid, hakkavad nemad parema meelega aitama ka juhti. Täielik “win-win” olukord, kas pole?\nAga vaatame lähemalt eespool viidatud tsitaati ja asetame selle ärikeskkonda. De Pree ütleb, et juhi esmane ülesanne on määratleda tegelikkus. See tähendab olukorra selget mõistmist ja ülevaadet, kus ma täna juhina olen, kuhu ma pean välja jõudma, missugused ressursid mul sinna jõudmiseks on ning kuidas ma peaksin neid ressursse kasutama, et võimalikult kiiresti kohale jõuda? Kaasaegses keeles tähendaks see siis vist planeerimist ja organiseerimist.\nTeise osas toob ta juhi ülesandena välja tänamise, öeldes: “Viimaseks jääb tänamine“. Kui planeerimine ja organiseerimine on kaasaegses juhtimises meile kõikidele väga tuttav ja loomulik, siis oma töötajate tänamisega puutuvad enamus juhte usutavasti palju vähem kokku. See tundub olevat vastuoluline – miks peaks juht töötajaid tänama, ta ju maksab neile palka? Nemad peaksid mind tänama selle eest, et nad tööle võtsin ja läbi selle saavad nad ju arved makstud. Kumb kõlab sulle loogilisemana? Ja kumb mõtteviis tuttavamana? Usutavasti viimane.\nAga kui me võtame raha võrrandist välja, jäävad sinna lihtsalt kaks inimest oma huvidega – juht ja töötaja.\nNeil mõlemal on oma huvi ja tegelikult vajavad nad mõlemad üksteist selleks, et see huvi saaks täidetud. Juhi huvi on oma eesmärgid täita, järelikult töötaja teeb midagi juhi heaks, millest juht saab reaalset kasu, mistõttu töötaja tänamine selle eest paistab olevat täiesti loomulik.\nTöötaja huvi on jah, ühelt poolt end elatada, aga teiselt poolt ka end töö juures normaalse, väärtusliku ja väärikana tunda, edasi areneda ja ennast realiseerida, mille eest jällegi tema juhile tänu võlgneb. Nagu näha, on tõepoolest “kaup” täiesti kahepoolselt kasulik. Mõlemad võlgnevad üksteisele tänu.\nKahjuks tavapärases ärimaailmas ei väljendata seda eriti tihti, sest kogu mõtteviis on sageli taandunud ainult põhimõttele “Ma maksan su töötunnid kinni” ja “Ma käin siin ainult selleks, et arveid maksta”.\nDe Pree tsitaat lõpeb ütlusega: “Vahepeal on juht ainult teenija rollis”. Kui oma töötajate tänamine ei ole nii harukordne ja tean isiklikult paljusid juhte, kes siiralt ja avatult oma töötajaid tehtud panuse eest tänavad, siis “teenijaks-olemise” mõtteviisist rääkides on isegi tänulike juhtide kulm algselt kortsu läinud. Mäletan selgelt ühte juhti, kes ütles, et kui ma hakkan oma töötajate teenijaks, ei tee mitte keegi enam tööd. Või nagu ühel kõrgkooli juhtkonna koolitusel kutsus koolidirektor üles oma pedagooge nägema end üliõpilaste suhtes teenindajatena, mille peale üks pedagoog vihaselt vastas: “Kui ma tahaksin teenija olla, töötaksin ma külakaupluses. Kuna ma olen aga väljaõppinud kõrgharidusega pedagoog, ei hakka ma küll mingite ülbete üliõpilaste suhtes teenijat mängima.”\nSelline suhtumine näitab, kui raske on näha end teiste inimeste teenijana. Meie ego hakkab kartma oma illusoorse võimu kaotamist, sest kellegi teenimine/teenindamine tähendab ennast justkui teisest inimesest madalamale positsioonile asetamist. Aga mis oleks siis, kui me unustaksime need positsioonid, astmed ja võimu ära ning keskenduksime lihtsalt andmisele küsides endalt, mida mina saan omalt poolt teha/anda, et teistel inimestel hästi oleks (sõltumata minu või tema ametist/positsioonist)?\nSelline mõtteviis võiks kogu meie elule anda sügavama tähenduse, sest me hakkaksime lisaks enda heaolu nimel elama ka teiste inimeste heaolu nimel.\nTegelikult on ju kogu loodus sellistele põhimõtetele üles ehitatud, kus kõik looduse elemendid toetavad teisi elemente – jänes läheb rebasele söögiks (kujundlikult annab jänes oma elu), lilled pakuvad silmailu, puud annavad meile hapnikku, teravili annab meile toidu lauale jne. Kui vaadata looduse toimimist läbi andmise prisma, siis võime näha siin looduslikku korrapära, kus iga väiksemgi element annab teistele midagi. Ja nad ei nurise, sest nendel pole egost tulenevaid hirme.\nKokkuvõttes on tegemist juhtimispüramiidi ümberpööramisega ja nn tagurpidi juhtimisega. See tähendab juhtimise ümbermõtestamist selle kaudu, et juht ei näe juhtimist enam millenagi, mille käigus ta peab mõtlema pidevalt sellele, kuidas ikka panna inimesed rohkem pingutama, vaid ta muudab oma mõtteviisi ja hakkab neid lihtsalt aitama. Püüd päriselt aru saada, mis inimestele töö juures korda läheb, muudab töötaja lihtsast kaasaelajast vastutajaks. Näib väike muudatus, aga suure mõjuga. Kui organisatsiooni visioon on teenivat printsiipi silmaspidav, on sel mõju kogu ettevõttele – klienditeenindus muutub kardinaalselt ning hetkega saavad tähtsaks klient, töötaja, ettevõtte visioon. Kõik võidavad.\nKaido Pajumaa on meeskondade ja juhtide koolitaja. Tema peamiseks huviks on, mida töötajad ja juhid saaksid ära teha selleks, et tööl veedetud aeg oleks põnevam, positiivsem ja tulemuslikum. Loe artikleid (31)\nPosted in Tööelu and tagged Edasi, eestvedamine, eneseareng, juhtimine, loodus, positiivne. Bookmark the permalink.\nMart Kase: elamusterohke nädal


idee – Külauudised\nArvamusfestival sünnib Eestimaa inimeste mõtetest ja seisukohtadest. Sinu ja minu arvamustest. Kolmandat aastat järjest kerkib Paide Vallimäele 14.-15. augustil festivaliala ning pärismaastiku kohale tõuseb arvamusmaastik.\nKutsutakse kaasa lööma inimesi ja organisatsioone, kes tahavad tuua oma teemasid Arvamusfestivalile. Kui midagi pakitseb hinges või kripeldab keelel, siis on aeg panna festivalil püsti üks arutelu ja suu puhtaks rääkida. Arvamusvahetuse jaoks aga ei pea kasutama vaid arutelu vormi. Kui soovitakse oma laval arvamust avaldada kas muusika või mängu; kujutava, etendus-, filmi- või muu kunstivormi kaudu, on ka see oodatud. Endast ja oma aruteluteemast tuleb kirjutada SIIA.\nKõigilt ideede esitajatelt eeldatakse valmisolekut pakutud arutelud ka ellu viia. Eestikeelsetele aruteludele lisaks on väga oodatud venekeelsed, inglisekeelsed ja segakeelsed mõttevahetused. Juba oma ideed sõnastades palutakse silmas pidada festivali head tava.\nKes pole varem festivalil käinud, siis arvamusfestival.ee fotod ja videod annavad ettekujutuse. Möödunud aasta teemadest saab aimu programmist. Rohkem infot saab teemalavade programmi juhilt Maiult (maiu.uus@arvamusfestival.ee ). Kes ja millest peaks Arvamusfestivalil sel aastal rääkima? Mis on need kõige tähtsamad aruteluteemad, milleta kolmandat Arvamusfestivali kuidagi teha ei saa?\nArutelude ideid oodatakse 28. veebruarini.\nPostitatud 17/02/2015 18/02/2015 Autor Tuuli HiiesaluRubriigid EestiSildid arvamusfestival,idee\nLiiva lisas, et organisatsioone ärgitatakse välja tulema oma lavadega, kus päeva või kahe jooksul keskenduda kas kindlale valdkonnale või ühenduse jaoks tähtsatele küsimustele. Nii tulid eelmisel aastal Arvamusfestivalile ettevõtlusteemadega Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ja noorte ettevõtlusprogramm ENTRUM, erinevad noorteorganisatsioonid lõid ühise noortelava, ühel laval oli aga tähelepanu all vaid see, mis oluline Järvamaale. Samuti olid oma lavadega väljas suuremad meediaorganisatsioonid nagu Postimees ja Eesti Päevaleht/Delfi, erakonnad ja poliitilised liikumised panid püsti maailmavaatekohvikud, otsestuudiotega olid kohal Kuku ja Vikerraadio.\nAruteluteemasid saavad huvilised pakkuda veebilehel www.arvamusfestival.ee. Ettepanekut esitades palub korraldusmeeskond seda lühidalt põhjendada ning soovitavalt pakkuda ideid, kes oleks värsked ja seniavastama kõnelejad, kes võiksid arutelus osaleda. Oodatud on kõik mõtted haridusest majanduseni, kultuurist rahvaterviseni.\n“Oleme väga rõõmsad, kui aruteluideid tuleb üle Eesti ja inimesed erinevatest piirkondadest pakuvad välja oma mõtteid, mis just neile ja nende kodukandile tähtsad,” ütles Liiva. “Eriti oodatud on teemad, mis on ühiskonnas olulised, kuid mille üle pole senini ehk avalikult eriti arutletud.”\nArvamusfestival 2014 toimub tänavu 15.-16. augustil Paide vallimäel, tegemist on ärksate eestimaalaste kohtumispaiga ja mõttevahetuskohaga Eesti ühiskonnale ja inimestele olulistel teemadel. Festivali eesmärk on tuua kokku erinevaid vaatenurki ja ideid, et arutelude tulemusel sünniks uusi teadmisi, alguse saaksid uued ühiskonna jaoks kasulikud ettevõtmised ning areneks arutelukultuur Eestis. Arvamusfestival toimus esimest korda eelmisel aastal, kui kahe päeva jooksul peeti ligi 50 arutelu ja õpituba, arutelulavadel diskuteeris 200 inimest, osalejatena oli kohal umbes 2000 inimest.\nPostitatud 04/02/2014 04/02/2014 Autor Pille IvaskRubriigid EestiSildid arvamusfestival,idee,ühiskond\nKommunismiohvrite memoriaali ideekavandid jõuavad Pärnusse\nNeljapäevast, 16. augustist saab vaadata Pärnus, Port Arturi keskuse II korrusel kommunismiohvrite memoriaali asukoha ja ideekavandite rändnäitust, mis jääb seal avatuks 31. augustini. Kohapeal saab avaldada arvamust monumendi ideekavandite kohta, mida saab ka jätkuvalt teha internetis www.arhliit.ee/memoriaal.\nSel aastal jõuab rändnäitus veel Põltsamaale, Põlvasse, Tartusse, Rakverre ja Jõhvi. Järgmisel aastal saab näitust vaadata Kärdlas, Kuressaares, Märjamaal, Valgas, Võrus, Viljandis ja Paides.\nKultuuriministeerium edastab näituse lõppedes võistlustööd koos kommentaaridega Vabariigi Valitsusele arutamiseks, kes teeb ka lõpliku otsuse memoriaali rajamise osas.\nKultuuriministeerium ja Eesti Arhitektide Liit korraldasid eelmisel aastal kommunismiohvrite memoriaali ideekavandi konkursi. Esimene ja teine koht läksid jagamisele, kolmandat kohta välja ei antud. Esimese ning teise koha vääriliseks tunnistas žürii ideekavandi märgusõnaga VEST, mille autorid on Armin Valter ja Joel Kopli ning ideekavandi märgusõnaga MÄLUTULBAD, autoriks Koit Ojaliiv.\nKommunismiohvrite memoriaali ideekonkursile laekus kokku 66 võistlustööd. 2011. aastal eksponeeriti võistlustöid Tallinnas Eesti Arhitektuurimuuseumis.\nPostitatud 14/08/2012 14/08/2012 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Pärnu,PärnumaaSildid idee,kommunismiohvrite memoriaal,konkurss,kultuur,näitus\nKultuuripärandi aasta ideid oodatakse augusti lõpuni\nKultuuriministeerium ootab augusti lõpuni ideid ja ettepanekuid kultuuripärandi aasta läbiviimiseks ning 2012. detsembris toimuva avaürituse korraldamiseks. Kultuuriministeeriumi ettepanekul on 2013. aasta kuulutatud kultuuripärandi aastaks.\nOodatud on ettepanekud pärandiaastat tähistavate sündmuste korraldamiseks Eestimaa eri paigus. Korraldajad võivad esitada ka ideid, mille elluviimiseks otsitakse koostööpartnereid, samuti rahalist tuge vajavaid ettevõtmisi. Toetust vajavate projektide seas eelistatakse avalikkust, eriti noori kaasavaid kultuuripärandit tutvustavaid ja mõtestavaid ettevõtmisi. Toetatavad projektid valib välja töögrupp, kuhu kuuluvad Kultuuriministeeriumi ja kultuuripärandi valdkonna esindajad. Kultuuripärandi aasta juhtmotiiv on „Pärijata pole pärandit”, mille eesmärk on teadvustada ja mõtestada kultuuripärandit laiema avalikkuse, eriti noorte hulgas. Teema-aasta on mõeldud kultuurimälestiste, pärimuskultuuri, vaimse kultuuripärandi, pärandkultuuri ja ka vähemusrahvuste pärandi tutvustamiseks.\nKultuuripärandi aasta ettepanekuid ja ideid ootab koordinaator Riin Alatalu 27. augustiks meilile Riin.Alatalu@gmail.com või saata märksõnaga „Kultuuripärandi aasta“ Kultuuriministeeriumisse aadressil Suur-Karja 23, Tallinn.\nPostitatud 05/08/2012 04/08/2012 Autor Maire KriisRubriigid EestiSildid ettepanek,idee,kultuur,kultuuripärand\nIda-Saaremaa noorte osaluskohvik\nTornimäe Noortekeskus Saaremaal Pöide vallas korraldab 26. aprillil algusega kell 16 Ida-Saaremaa noorte osaluskohviku. Eesmärk on panna noori rohkem kaasa mõtlema erinevatel aktuaalsetel teemadel.\nTöölaudu tulevad läbi viima oma ala spetsialistid maakonnas, kellelt on võimalik saada vastuseid erinevatele küsimustele.\nOsaluskohvikul ootame osalema eelkõige noori vanuses 12-27 eluaastat.\nOsaluskohvik on osalejatele tasuta ja toimub ESF hanke ” Noorte konkurentsivõime suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks ühiskonnale pakutava noorsootöö teenuse osutamine” raames.\nAina Sepp, tel +372 5664 5212\nPostitatud 07/04/2012 07/04/2012 Autor Maris LestbergRubriigid Pöide vald,SaaremaaSildid idee,noored,osalus\nIdeekavandi konkurss trofee loomiseks\nSeto Infoselts kuulutab välja ideekavandi konkursi valdadevahelise noorsootöö trofee loomiseks.\nTrofee valmistamiseks kasutatakse laserlõikepinki ja seoses sellega on ka ideede suunitlus piiritletud. Meie masina võimalustega saate tutvuda SIIN.\nTrofee valmistamiseks kasutatavad pildi- ja tekstifailid võivad olla koostatud ükskõik millises pildi- või tekstitöötlusprogrammis, lõikefailid tuleb esitada vabavaralistes graafikaprogrammides valminuna (Open Office Draw, Inkscape, Google SketchUp, Autodesk Beta vms). Lõikefailide valmistamisel tuleb jälgida, et lõikejoone paksus oleks väiksem kui 0,001 mm. Trofee laserpingis töödeldav pind peab olema tasapinnaline. Max mõõtmed 30*60*15 cm.\nIdeekavandid saata: mainer.jarvelill@gmail.com.\nEsitamise tähtaeg: 16. aprill 2012.\nTrofeena kasutusele võetud töö autorile auhinnaks üks tund laserlõikepingi tööaega, kõigile ülejäänud osalejatele igaühele 15 minutit. Selle aja jooksul saate laserpingi abiga oma ideed teoks teha!\nLähem info: +372 514 7199, Mainer Järvelill\nPostitatud 06/04/2012 07/04/2012 Autor Maris LestbergRubriigid EestiSildid idee,konkurss,trofee\nIdeede laat Rakveres\nPostitatud 06/04/2012 07/04/2012 Autor Maris LestbergRubriigid Lääne-Virumaa,RakvereSildid idee,laat,muusika\nSaaremaa paekivi ootab rohkem rakendust\nSaaremaa omavalitsustele on välja pakutud idee võtta igas vallas kasutusele nn oma valla kivi ning kasutada seda meenete ja mitmesuguste dekoratiivsete detailide valmistamiseks, vahendab ajaleht Saarte Hääl.\nGeoloog Helle Perens tuli nn vallakivi ideega välja juba kümmekond aastat tagasi, aga toona ei leidnud see suuremat vastukaja.\nMõte pole aga aktuaalsust kaotanud, sest lisaks teada-tuntud Kaarma ja Selgase karjäärile leidub igas Saaremaa vallas omanäolise mustriga dolomiiti või lubjakivi. Muhut ja Ida-Saaremaad võib koguni nimetada dolomiidimaaks ja Lääne-Saaremaad ilusate lubjakivide maaks.\nSeoses Saaremaa geopargi loomisega on vallakivi idee uuesti päevakorrale tõusnud.\n„Minu idee on tõmmata inimesi oma kodugeoloogia juurde, sest igas vallas on mingi kivi, millele tähelepanu pöörata ja mida kasutada valla tunnusmärgina,” põhjendas Helle Perens.\nTema sõnul mõjub Saaremaa kividest kõige kaunimana Metsküla korall-lubjakivi Leisi vallas, mida on kunagi nimetatud ka Metsküla ilukiviks ja viidud koguni Peterburi.\n„Pead tuleks tööle panna, mida sellest kivist teha, Saaremaal on ju nii palju kunstnikke ja stuudioid, pangu see kivivärk ka käima,” lisas Helle Perens.\nSalme valla Kaugatoma paekivi\nnimetatakse ka sõrmuspaeks.\nPostitatud 20/10/2010 20/10/2010 Autor Kaile KabunRubriigid SaaremaaSildid idee,paekivi


Tehnovõrkude valdajad taotlevad ühtseid aluseid talumistasude arvestamiseks - ärileht.ee\nTehnovõrkude ja -rajatiste valdajad esitasid eile ühispöördumise, millega taotlevad riigilt uue talumistasude arvestamise regulatsiooni väljatöötamist.\nKaheksa taristuettevõtet ja organisatsiooni esitasid ühispöördumise, mille ajendas olukord, kus riigikohtu 17. aprilli otsusega on tunnistatud kehtetuks asjaõigusseaduse ja selle rakendamise seaduse sätted, mille alusel arvutati talumistasude suurust, kuid samal ajal on jõus tehnorajatise taluja õigus tasu nõuda, teatas Elektrilevi.\nLüngad õigusruumis asetavad tehnovõrkude valdajad keerulisse olukorda, kus iga rajatise omanik peaks igal konkreetsel juhul kinnistu omanikuga läbi rääkima ja jõudma kokkuleppeni talumise tasu õiglases suuruses.\nEt ühiskondlikult tähtsad elektri-, vee-, gaasi- ja sidevõrgud puudutavad sadu tuhandeid kinnistuomanikke, tähendaks ühekaupa kokkuleppimine suuri kulutusi ja kanduks lõpuks tarbija rahakotti.\nSamuti ei tagaks selline lähenemine ühtseid põhimõtteid ega maaomanike võrdset kohtlemist, mis aga on oluline ühiskondliku õiglustunde seisukohalt. Seetõttu on ka Riigikohus andnud seadusandjale soovitused töötada välja ühtne talumistasu arvutamise metoodika, mis arvestaks maa sihtotstarvet, avalikku huvi ja tehnorajatise tegelikku mõju kinnisasjale.\nÜhispöördumise esitanud taristuettevõtted taotlevad ühtsetel ja läbimõeldud alustel uue talumistasude regulatsiooni loomist ning on valmis selle väljatöötamisel osalema. Seni tuleb igal tehnovõrgu omanikul oma parima äranägemise järgi otsustada, kas tasude maksmine kuni uue regulatsiooni jõustumiseni edasi lükata või kasutada nende arvestamisel metoodikat, mis ei ole riiklikult kehtestatud.\nÜhispöördumisele on alla kirjutanud Elektrilevi OÜ, Elering AS, OÜ VKG Elektrivõrgud, Imatra Elekter AS, Elion Ettevõtted AS, Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutus, AS Starman ja AS EG Võrguteenus.


Teenused | Red Hat\nSuunaviit, majajuht, reklaamtahvel ja -stend on esimesed asjad, mis Teie firmast silma jäävad. Soovite välja panna silmatorkava logo või tagasihoidliku tahvli? Aitame teid nõu ja jõuga sobiliku lahenduse leidmisel. Portfooliost leiate näidiseid, mõtteid ning ideid. Kui aga soovite teha midagi uut ja enneolematut – mõtleme, analüüsime, pakume lahendusi ning – teeme ära!\nVäikesest valguskastist suuremõõtmeliste projektideni. Välireklaami nomenklatuur on pikk, Portfooliost leiate osalise valiku meie senistest töödest.\nMuuseumi eksponaatide tootmisel on iga projekt unikaalne. Meie töökojas valminud asju on kasutanud TTÜ Tehnikamuuseum Tallinnas, Jääaja Keskus Äksis, Turku Linnamuuseum, Pilke Muuseum Rovanieimis, Lahti Ajaloomuuseum ja paljud teised.\nMeie meeskond on tootnud nii Eesti kui välismaa kaubanduskeskustesse erinevaid stende ja reklaamlahendusi. Reeglina on tegemist toote- või monitori stendidega, aga oleme teinud ka valgustamata logosid, LED kirjasid ja lihtsaid akrüülist brošüürihoidjaid.\nIgapäevaselt tegeleme akrüülpleksi, PVC jt plastikute töötlemisega. See hõlmab nii freesimist, painutamist, graveerimist kui ka liimimist. Võtame vastu kõik tööd alates väikestest brošüürihoidjatest kuni suurte liimitud ja termovormitud valgusreklaamideni.\nEriprojektide alla kuuluvad lahendused, mida ei saa liigitada reklaami- ega muuseumi otstarbeliseks. Sinna alla kuuluvad nt valgustid, stuudiote mööbel ja erinevad tootmisabinõud.\nMeil kasutuses olevad kaasaegsed CNC-freespingid lõikavad, freesivad, profileerivad ja graveerivad. CNC-teenust oleme pakkunud alates ettevõtte loomisest ning meil on olemas kogu sellealane oskusteave.\nOleme võimelised paigaldama kõiki meie töökojas valminud projekte. Võtame vastu ka Teie olemasoleva ekspositsiooni või reklaami paigaldamise/demonteerimise.


Kolmepäevane ehitus- ja sisustusmess tutvustab uuemaid trende - Uudised - Tartu Postimees\nKolmepäevane ehitus- ja sisustusmess tutvustab uuemaid trende\n11. oktoober 2017, 17:06\nEhitus- ja sisustusmess Tartu näituste messikeskuses.\nTartu Näituste messikeskuses leiab neljapäevast pühapäevani aset Eesti pikima traditsiooniga ehitusteemaline mess Ehitus ja Sisustus. Mess võõrustab üle 140 ettevõtte, andes põhjaliku ülevaate turul pakutavast nii valdkonna spetsialistidele kui koduomanikele.\nKui ehitustemaatika katab Tartu messikeskuse A- ja B-paviljonid, siis C-paviljon on täiel määral sisustustemaatika päralt. Sisustuse poolel annab tänavu tooni mööbel, alustades köögimööblist ning lõpetades pehme- ja täispuitmööbliga. Kohal on nii väikeettevõtted kui ka juba laiemat tuntust kogunud mööblitootjad ja müüjad.\nMessi Ehitus ja Sisustus projektijuhi Anders Urbeli sõnul on ehituse ja sisustuse valdkonnad korraga esindatud, et pakkuda külastajatele terviklikumat ja põnevamat ülevaadet sektori arengutest. Messil saab tutvuda ettevõtte toodete ja teenustega, esindatud on üldehitusega seonduv ehitusmaterjalidest küttelahenduste ja tööriistadeni ning viimistlusvahendid, mööbel ja sisustuselemendid.\n«Mess on temaatiliselt väga lai ning pakub uudistamist spetsialistidele ja tavakülastajatele. Nii uutel kui ka vanadel ehitusmessil käivatel ettevõtetel on esitleda palju uudistooteid, seega pakub sündmus avastamisrõõmu ka messi püsikülastajatele,» rääkis korraldaja.\nTänavu on mess võrreldes varasemate aastatega ka rahvusvahelisem. Lisaks kodumaistele ettevõtetele on esindatud ka Läti, Leedu ja Saksamaa firmad. Välisfirmasid on kohal kümmekond.\nKolmapäevasel messil on esindatud ka kõik see, mis üldehituse ja kodusisustuse vahele mahub ehk saunatemaatika, kasvuhooned ja muu taoline. Messil näidatakse kohalike ettevõtete toodetud saunamajakesi ja kümblustünne, tänavu pannakse suurt rõhku ka veesilmadele – veega täidetakse nii basseinid kui mullivannid. Omaette vaatamisväärsus on korraldaja sõnul kindlasti aiatiik, kus ujuvad enam kui tuhat eurot maksvad kalad.


Kumb on parem - diiselkütus või diislikütus? - Forte\nKumb on parem - diiselkütus või diislikütus?\nDiiselmootorid tarbivad diislikütustFoto: Urmas Oja\nSageli räägitakse diiselmootorite tööks vajalikust naftasaadusest, milleks on mõistagi kütus nimega diisel. Seda kulub bensiinist veidi vähem, ent see on vähemasti meie maal viimasest kallim. Ent kas räägitakse ikka õigest asjast?\nDiislit tarbivat mootorit kutsutakse diiselmootoriks, nii nagu bensiini põletavat nimetatakse bensiinimootoriks. Lihtne. Kui aga kütustest rääkimiseks läheb, on veel täna diisel ses osas ambivalentne termin.\nÕigekeelsussõnaraamat soovitab seda bensiinist raskemat vedelikku nimetada diislikütuseks. Kõnekeeles levib aga pigem termin diiselkütus. Miks keel siis diislit diiselile eelistab?\n„Eesti keeles on liitsõnades kasutusel pigem omastav kääne,“ rääkis tundmatuks jääda soovinud keeleteadja EkspressAutole. Kui kaua see diislikütus diiselkütusele vastu punnida suudab, näitab tulevik.\nMiks aga on siis kasutusel diiselmootor ja samas diislikütus? Küllap on see lihtsalt juba juurdunud praktika süü. „Keelt on võimatu sajaprotsendiliselt reeglipärastada, aga kui keele käest küsida, siis vähemalt praegu eelistab ta omastavat,“ sõnati järelepärimise peale.\nNiisiis – oma diiselmootorites tarvitage diislikütust!


Osalesime eelmisel nädalal Blogfest 2010 raames väikese ettekandega sotsiaalmeedia olukorrast läbi statistiliste numbrite. Ettekandes keskendusime blogosfääri aktiivsusele ning blogijate profiilidele läbi harjumuste ja demograafiliste näitajate. Riputame ettekande ka siia üles ja kui kellelgi on täpsemat huvi, siis vastame lahkelt küsimustele.\nPS. Enesetutvuses sai mainitud ka Freqmedia uusimaid teenuseid veebireklaamide ja sotsiaalmeedia seire- ja analüüsisüsteemi osas. Tegemist on värskete arendusega ning avalikult ei ole me veel jõudnud teenusetutvustusi jagada, kuid alati oleme valmis teenusest lähemalt rääkima. Selleks võtke meiega palun ühendust e-posti teel või telefonil +3725011178\nPosted by Tomza at 12:36 No comments:


Vambola Raudsepp – Vikipeedia\nSee artikkel on esitatud liitmiseks artikliga Kasutaja:EeroBot/ETBL/Vambola Raudsepp. Lisateavet artikli arutelust\nRaudsepp lõpetas Antsla Keskkooli 1960 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna 1966. Ta töötas seejärel Valgas. 1968 asus ta tööle Tartu Ülikooli majandusteaduskonda, töötas assistendi, vanemõpetaja, dotsendi ja professorina 1985–2006. Ta on olnud teaduskonnas teadusala prodekaan, kateedrijuhataja, instituudi juhataja jt). Emeriitprofessor aastast 2006.\nRaudsepa teadustööd käsitlevad investeeringuid, ettevõtete rahandust ja finantsjuhtimist. Ta on viibinud külalislektorina Venemaal, Soomes, Lätis, Leedus, USAs jm. Ta on olnud aastaid väitekirjade kaitsmisnõukogu liige Peterburis, Tallinnas ja Tartus. Ta on juhendanud ja oponeerinud doktoriväitekirju.\nVambola Raudsepa teaduskraadid:\nmajanduskandidaadi kraad ehitusettevõtte rahanduse alalt, kaitstud Tartu ülikoolis 1971\ndoktorikraad investeeringute ja ettevõtete rahanduse alalt, kaitstud Peterburi Finantsmajanduse Ülikoolis 1983 ja anti 1984. Doktoritöö juhendaja oli Raimund Hagelberg.\nRaudsepa hobid on kodulugu, Eesti sugupuud, sugulaskeeled ja Lõuna-Eesti murded.\n2006 Tartu Ülikooli suur medal\nEhitusettevõtte rahanduse korraldamine ja planeerimine (1976);\nÖkonoomikatöö kapitaalehituses (koos A. Susiga, 1984);\nRakenduslik rahandusteadus: sünteesi ja juhtimise probleemid (vene keeles, 1981);\nKorporatsioonide rahandus (1995);\nFinantsjuhtimine. Ettevõtte rahandus (1995);\nLühiajaline finantskavandamine. Ettevõtte rahandus (koos P. Raudsepaga, 1996);\nFinantsjuhtimine otsustajale. Ettevõtte rahandus (1997);\nFinantssituatsioonid: püstitus ja analüüs (1998);\nFinantsjuhtimise alused. Ettevõtte rahandus (1999);\nEttevõtte finantsjuhtimine: Regionaalaspekt (koost. V. Raudsepp ja P. Sander) (2006);\nOtsingute aastad: sündmused, meenutused ja mõtted (2013);\nKooraste. Lühimeenutusi möödanikust (koost.) (2017).\n"Järgmine nobelist üllatab?", Eesti Päevaleht, 10. november 2004\n"Investeerimine läheb maksma", Äripäev, 12. jaanuar 2004\n"Eesti arengustsenaariumid: illusioonid, prognoosid ja pettumused", Kesknädal, 03. september 2003\n"Ärijuhtimise 100. magistriprojekt", Universitas Tartuensis, 01. veebruar 2002\n"Väikeettevõtted on liialt võõrkapitalist mõjutatavad", Äripäev, 09. jaanuar 2002\n"Peaks rahvaarvule mõtlema", Maaleht, 07. detsember 2000\nGustav Raudsepp oli tema vanaisa.\n↑ http://www.ut.ee/et/ulikoolist/suur-medal www.ut.ee\n↑ "Kooraste. Lühimeenutusi möödanikust.".\nUniversitas Tartuensis nr 6 juuni 2016, Vambola Raudsepp - 75.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vambola_Raudsepp&oldid=5656007"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:04, 14. juuni 2020.


Elu levimine väljaspool Maad | hsyeo.com\nElu levimine väljaspool Maad\nÜhel päeval, eeldades, et suudame oma peamistest vigadest ja füüsika praegustest piirangutest üle saada, rändame kaugete tähtede poole. Meie galaktika piirkonna tõsine uurimine saab lõplikuks piiriks. Hämar, kuna see väljavaade tundub täna, ma usun, et see tuleb. Minu nooruses oli suur osa tänapäeva reaalsusest ulmeline ulme ja soovmõtlemine. Saime teada, et elu pole kuskil mujal meie päikesesüsteemis võimalik ja kaugete tähtede ümber ei olnud planeete. Pidasime end eriliseks ja ainulaadseks. Uskusime, et oleme universumi keskpunkt.\nViimase 50 aasta jooksul on palju muutunud. Meie päikesesüsteemi uurimine on oluliselt laiendanud teadmisi kohalikust keskkonnast ja muude eluvormide leidmise võimalustest. Ehkki midagi pole veel leitud, teame, et võimalused on palju suuremad kui see, mille õppisin koolis 1950ndatel ja 60ndatel. Meie tehnoloogilistest piirangutest ületamine võib tunduda võimatu või ületamatu, kuid me oleme väga kohanemisvõimelised, leidlikud ja targad liigid. Kuni me ennast ei hävita, alustame ühel päeval suurimat võimalikku seiklust: Universumi uurimist väljaspool meie päikesesüsteemi.\nEnt juba kaua enne selle päeva saabumist peame põhjalikult tundma kõike oma aias ja otsustama nende püüdluste käigus omandatud tarkuse põhjal sammud, mida peame astuma tähtedevahelise liikina. See on pikk valus protsess. Õppige, mida me peame tegema ja mida mitte, mida me tohime teha ja mida mitte, ning pange endale siis vajalikud piirangud, nii et kui me lõpuks kohtume võõra eluga, on meil plaan. Millised on meie kaasamise reeglid? Kas meil on õigust sekkuda, muuta või muul moel kahjustada leitavat elu? Mis saab siis, kui maailm, mida leiame, on asustatud, kuid me ihaldame seda meie enda eesmärkidel?\nPopulaarses ulmefilmisarjas Star Trekk on Ühinenud Planeetide Föderatsiooni juhtpõhimõte peaminister. Selle direktiivi kohaselt on Starfleetil keelatud segada nende välismaalaste sisemist arengut, kellega nad kokku puutuvad. Selle eesmärk on vältida sekkumist vähem arenenud tsivilisatsioonidesse, et vältida paratamatut katastroofi, mida selline sekkumine põhjustaks. Selles nad lihtsalt tunnistavad meie endi kogemusi planeedil Maa, kui kõrgemalt arenenud kultuurid kohtusid ürgsete inimühiskondadega kogu meie pika plekilise ja ruudulise ajaloo vältel. Selliste kontaktide tagajärjeks oli paratamatult vähem arenenud kultuuri hävitamine koos keskkonna halvenemisega arenenumate poolt, hoolimata nende kavatsustest.\nEnne maailmast lahkumist on meil siiski olulisi õppetunde. On olemas test, mida ma kahtlustan, et kõik meie arengutasemele jõudvad tsivilisatsioonid peavad läbima. Nimetage seda filtriks. Selle väljavaate tõstatas esmakordselt esimese tuumareaktori looja Enrico Fermi, viidates sellele, et võib-olla on olemas "filtrid", mida edasijõudnud tsivilisatsioon võib kosmosesõiduks saamiseks läbida. Need filtrid võivad esineda mitmel kujul ja on oma olemuselt nii keskkonna- kui ka arengualased. Lühike loetelu võib hõlmata: tuumarelvade omandamist ja nende võimet elu hävitada, ülerahvastatust, kliimamuutusi põhjustavat keskkonnaseisundi halvenemist ja hõimkondliku olemuse ületamist, et määratleda uuesti meie hõimu tähendus, et hõlmata kogu elu. Olen kindel, et on ka teisi.\nLoogiliselt kosmosehõlmavaks tsivilisatsiooniks saamise peamine eeldus on õppimine elama jätkusuutlikes piirides meie kodumaailmas Maa. Sellel sajandil läbime selle testi, teeme selle läbi filtri või hukkume. See võib kõlada karmilt ja äärmuslikult, kuid see on meie reaalsus. Peame vaid vaatama, mida me oma planeedile praegu teeme. Kõigepealt peame looma Maal demonstreeritavalt jätkusuutliku inimtsivilisatsiooni, ületades kõik ülaltoodud probleemid. Nende ülesannete täitmisel omandatud teadmised ja õpitud õppetunnid avavad meile vajalikud uksed järgmises faasis edu saavutamiseks. Mõelge, et see sarnaneb rööviku muutumisega liblikaks. Tema võitlus krüsalisest väljumisel on tärkava liblika eduks ja ellujäämiseks hädavajalik ja vajalik.\nTeine etapp on meie omandatud teadmiste, oskuste ja võimete kogumi võtmine ja rakendamine kosmose elujõuliste mesokosmide loomiseks. Mis on mesokosm? Lihtsamalt öeldes taasloob mesokosm Maa bioloogilist süsteemi miniatuursena. Me võime alustada jaamaga, mis on pargitud kusagile kõrgele Maa kohale või Kuu lähedale. Saame oma edule tugineda, ehitades Kuule uusi aluseid, kasutades ära selle ulatuslikku koobastesüsteemi, mis loodi Kuu arengu varases faasis, kui oli ulatuslik vulkaanilisus. Sealt saame liikuda samalaadsete baaside peale Marsil, kui hakkame seda maastikukujundusega alustama, ja mis on kõige tähtsam - ehitada Veenusele pilvelinnad, nagu NASA visuaalselt nägi. Kui oleme õppinud, kuidas nendes kolmes erinevas keskkonnas elada, töötada ja edasi areneda, on uksed tulevikku avatud.\nPraegusel hetkel, 2019. aastal, on inimene suutnud välja selgitada ja tuvastada tuhandete kaugete tähtede ümber tiirlevate eksoplaneetide olemasolu. Neid planeete on igas suuruses ja need kirjutavad ümber meie arusaama tähtede ja planeetide moodustumisest. Otsime teist maad ja oleme leidnud mitmeid võimalusi ning leidub veelgi. Maa lõpliku kaksiku avastamine jääb praegu raskesti teostatavaks.\nVõimalik, et oleme õppinud oma oskusi uute ja täiustatud tööriistadega teritama; näeme veel paljusid, mis on varjus varjunud. Neid uusi vahendeid arendatakse edasi. Hiljuti on avastatud uus viis magnetväljade tuvastamiseks, mis laiendab teadaolevate planeetide arvu, mis võivad elu hõlmata.\nKuigi me kujutame ette teise elurikka ja veega kaetud maa leidmist, on ettevaatlik. Peame meeles pidama, et iga planeet, kuhu me teises tähesüsteemis läheme, esitab meile ülimad väljakutsed. Peame enne minema jõudmist suutma kindlaks teha, kas seal on elu või mitte. Vastus sellele küsimusele ütleb meile, millised on selle maailma külastamise piirangud.\nOn mõeldav, et võime leida mingil kujul võõrast elu Marsi või ühe või enama välise Päikesesüsteemi kuu vahel. Meil on piisavalt tõendeid selle kohta, et mitme kuu jooksul Jupiteri ja Saturni ümbruses on vedelad ookeanid. Kääbusplaneedil Pluuto leiti hiljuti oma külmunud pinna all ookean.\nKuidas muudaks mingisuguse elu pimedas varjatud elu avastamine ühte või mitut neist maailmadest meie lähenemist? Millised peaksid olema meie kaasamise reeglid? Kas meil on õigus ükskõik millist leiduvat elu häirida, neid muuta või muul moel kahjustada, isegi kui see maailm on meie endi sooviks?\nEeldades, et leiame kosmilise kiirusepiirangu ületamise viise, mida teha, kui leiame paljutõotava planeedi, mille tulnuk elu on umbes kümne valgusaasta jooksul? Kuidas me käitume? Millised on eetilised piirangud ja piirid, mida peame järgima? Või on meil moraalselt ja eetiliselt vabad teha nii, nagu soovime?\nMeie lähinaabruses asuva eksoplaneedi avastamine on kahepoolne. Kui leiame planeedi, millel on suhteliselt kindel elu, siis kas me ei peaks silmitsi seisma mitmete komplikatsioonide ja vastuoludega? Keskendume põnevusel leida teisi Maa-sarnaseid maailmu, kuid me ei tunnista ega räägi kunagi tõsiasjast, et selline maailm võib kujutada endast suuremat probleemi kui see, kus on võimalusi, kuid viljatu elu või vähemalt kõrgemad eluvormid. Vastuoluline, nagu see kõlab, teeb avastus tulevikus toimuvat ainult keerukamaks. Miks? Esiteks peame ära tundma kõige põhilisema ja olulisema reaalsuse. Me ei ela ainult maa peal; me oleme maa. Oleme seotud selle planeedi iga üksiku elusüsteemiga ja selle osa. Kuhu me ka ei läheks, peame endaga kaasa võtma maa. See tähendab praktilises mõttes seda, et kui leiame paljutõotavate omadustega planeedi, on meie tegevusel piirangud. Mida teha, kui leiame maailma, kus on rohkem arenenud võõra elu vorme? Reaalsus on see, et kui me leiame sellise planeedi ja me tõenäoliselt selle lõpuks saavutame, mida me siis teeme? Kuidas me käitume? Millised on eetilised piirangud ja piirid? Neile küsimustele peame vastama nüüd.\nNeid küsimusi silmas pidades esitasin Arizona ülikooli astronoomile ja professor Chris Impey'le hulga küsimusi meie lahkumise maa kohta, eluga seotuse ja vastuse kohta sellele võimalusele. Impey on mitmete neid teemasid käsitlevate raamatute autor, sealhulgas „Beyond: Our Future in Space” ja „Life the Universe”. Ta mitte ainult ei kirjutanud nende teemadega seotud raamatuid, vaid on olnud ka tihedalt seotud rühmadega, kes kohtuvad, et neid arutada ja uurida.\nImpey tunnistas, et suure filtri idee oli meie ees seisvaid probleeme arvestades selge ja tõsine võimalus. Mis puutub austusse kogu elu suhtes, siis märkis ta, et Marsi pinna all ja mitmel päikesesüsteemi mitmel kuudel on mikroobide elu võimalik, kuid tõenäoliselt ei tunneks me mikroobide suhtes moraalset kohustust. See vastus on oluline mõistmaks, kus me võiksime seada piirid oma sekkumisele teistesse maailmadesse. Võimalus kohata mikroobide elusid meie enda päikesesüsteemis oleks meie liikidele ülioluline õpikogemus, kuidas selliseid edasisi asju käsitleda. See, mida me oma päikesesüsteemis õpime, osutub hindamatuks, kui külastame lõpuks maailmu teiste päikeste ümber.\nImpey vastas Kepleri teleskoobiga seni läbi viidud uuringute põhjal, et tõenäoline, et maakera 20 valgusaasta jooksul asustatav maapealne planeet leitakse. Ta teatas, et NASA on juba algatanud poliitika, mis ei võimalda saastata ega sekku mis tahes eluvormidesse, mida see teistes maailmades leida võib. Vähemalt tegutseb USA sekkumiseta moraalses raamistikus. Loodame, et meie näide on aluseks poliitikale, mida teised järgivad. Lõpuks ütles ta mujalt elu leidmise kohta: „Jah, kui mujal elul on erinev bioloogiline alus, võib see olla meie bioloogilisele vormile mürgine või ohtlik ning raske on ette näha, milline see täpselt võiks olla. Kõik planeeringud, mida ma näinud olen, viitavad väga ettevaatlikule lähenemisele. ” Praegu on see ilmselt parim, mida võime loota. Impey lõpetas tõdemusega, et need küsimused on täiesti asjalikud ja astrobioloogia kogukond võtab neid tõsiselt.\nTema vastused viitavad Impey-suguste inimeste praegusele mõtlemisele, kes vaatavad meie tulevikku, arutavad, tõstatavad küsimusi ja mõtlevad teemadele, mis on seotud meie liikide kosmosesõiduks muutumisega, õigel teel.\nTeisest küljest ei ole inimese ajalugu kajastades raske mõista, kas me näeme, et mis tahes elu, mis seisab meie plaanide või soovide ees, on takistus, mis tuleb kõrvaldada. Ajalugu viitab ainsale elule, mida me oleme valmis oluliseks või tõsise mõtlemise vääriliseks pidama, ning kaalumine on meie oma. Sageli näib, et kõik muu on kulukas, nii et Impey ja teiste astrobioloogia kogukonnas ja mujal töö on eluliselt tähtis, et saaksime valitseda oma alusinstinktides.\nEvolutsioon ühendas meie DNA-sse mõned asjad, mis kunagi olid eeliseks, mis tegi võimalikuks meie domineerimise maa peal, kuid on nüüd vastupidine. Meil on teadmisi ja tarkust nendest asjadest üle saada, kuid see ei saa olema lihtne. Täna nende probleemide lahendamiseks tehtavad tööd võiksid muuta seda, kas meil õnnestub "Suurest filtrist" läbi saada või mitte.\nOn ebareaalne arvata, et võime leida võõra eluga planeedi ja lihtsalt sisse kolida. Tõenäosused on, kõik sellises maailmas on meile toksilised, bioloogia on hoopis teine. Kahtlemata on suur kiusatus seda muuta ja saavutada see, mis püüab tappa ja hävitada kogu elu selles maailmas ja asendada see meie omaga. Mõelge keemiaravi või luuüdi siirdamise tegemisele. Kas sellel kontseptsioonil on tuttav ring? Kui palju ulme- ja filmilugusid on seda eeldust kasutanud tulnuka ähvarduse kujutamiseks, kes üritavad maad oma otstarbel muuta (Maailmasõda) või tahavad lihtsalt planeedi enda kasulike materjalide ja ressursside jaoks enda vajadustelt ära võtta ( Iseseisvuspäev, unustus, avatari)?\nMoraalselt ja eetiliselt peaksime sellist käitumist lubamatuks pidama. Kas elu pole püha ja ei vääri oma eksistentsi ning tal on võimalus areneda ja areneda, nagu ta saab? Kui soovime levitada oma elu kogu universumis, kas me ei otsi tegelikult potentsiaalselt elamiskõlblikke maailmu, millel puuduvad praegu mõned peamised omadused? Paljud sellised maailmad võivad olla asustatud lihtsate eluvormidega. Sel juhul tooksime kogu oma omandatud teadmised, oskused, võimed ja kalanduse omandatud tarkuste abil sisse, kuidas õppida maa peal jätkusuutlikult elama, kohalikke ressursse kasutades uut maailma ümber kujundama või ümber kujundama ja mida iganes kodust toitu tooma.\nMaastikuehitus on aeglane protsess, mis võtab aastasadu, nii et peab olema plaan, mida me ette võtame ja kuidas kavatseme ellu jääda, kui me ümber kujundame atmosfääri ja tutvustame kogu maa ökosüsteemi, nii et see muutub nagu maa ja maa ühildub meie olemasolu ja ellujäämisega.\nEhkki sügavasse kosmosesse sisenemise ja teistesse maailmadesse levimise künnise saavutamiseni on ilmselt sajandeid kulunud, peame hakkama mõtlema ja kehtestama reegleid, mis KOHE meie käitumist jälgivad, piiravad ja kontrollivad.\nKui neid samme ei tehta, ei saa inimesed edukalt liikuda teistesse tähesüsteemidesse ja seal elada. Ettevalmistus ise on mitme sajandi pikkune projekt ja tugineb otsustavalt selle esimesele õnnestumisele, milleks on jätkusuutliku pikaajalise tsivilisatsiooni loomine Maal. See on elutähtis test kõigile liikidele, kes soovivad saada kosmosesõiduks tsivilisatsiooniks. Selle õppetunnid on põhilised ja üliolulised, et saaksime elada teistes maailmades ja vaenulikust keskkonnast üle saada. Õppimine elama jätkusuutlikes piirides, austades meie elu võimaldavat biosfääri, ja oma käitumise muutmine selle kasvu ja tervise tähistamiseks ning edendamiseks on nagu uuesti rääkimise ja kõndimise õppimine. See saavutus on vajalik, ehkki mitte piisav, eeltingimus tähtedevahelise reisimise õnnestumiseks. Kui me ei loo jätkusuutlikkust omaenda maailmas, on tagajärjed selged ja katastroofilised, pole B-planeeti olemas.\nMahepõllundus on kõrgtehnoloogiaTeie loovuse saladus peitub nendes seitsmes teaduse toetavas harjumusesRelvad või ravimid?Mõeldes evolutsioonikarbist väljapoole: kuidas Arzeda valke, ehitusplokke ette kujutabVisualiseeriti varases universumis sündinud massiivsed mustad augudKuidas me teame, et kõik elektronid on identsed? 2. osaJah, Multiverse on tõeline, kuid see ei paranda füüsikat