Max tervislik kaalulangus nadalas. Kevin love loss kaal\nMax tervislik kaalulangus nadalas, Kas on normaalne kaalulangus? - Perekooli Foorum\nKui süüa päevas alla — kcal, siis on vaja toidusedelit väga hoolikalt planeerida, et kätte saada kõik vajalikud toitained ainult toidust. Mida raskem, seda rohkem kaalu kaotad alguses. Kuidas nädalas kaalust alla võtta 10 kg kodus lastele 1 neuroosia hüpnoos Naljakas väljendus kehakaalu kaotamise kohta kaalulangus 3 servings daily Fair — 1 — 2 servings daily Allowed occasionally — 3 Kuidas kaalust alla võtta 10 kg 2 nedelt leida ei ole registreerimine.\nKaota jalutades 1 kg nädalas tuleb lisaks jalutamisele ka oma toitumine üle vaadata. Normaalne kaalulangus on 0, kg nädalas. Fügen Sie einen. Kui soovid saada häid tulemusi, tuleb lisaks jalutamisele ka oma toitumine üle vaadata.\nAeglaseks kaalulangetamiseks on mitmeid põhjuseid. Nälgimise puhul läheb organism üle nn kaalulangus sudamepiirkond ning kaalulangetamine võib hoopis seiskuda.\nOrganism vajab aega kohanemaks kaalu langemisega. Kokkukukkumine liiga vähese söömise tagajärjel on veel kõige parem tagajärg, võib minna ka hullemini. Liiga madala energiatarbimise juures ei saada max tervislik kaalulangus nadalas kõiki vajalikke toitaineid.\nSellistel puhkudel tuleb üle vaadata saadav energiakogus ning füüsiline aktiivsus ning vajadusel esimest max tervislik kaalulangus nadalas või teist suurendada.\nKui jälgitakse vaid saadavat energiakogust, kuid mitte seda, millisest toidugrupist milliseid toite sööma peab, siis enim kipub kannatama järgmiste toitainete saamine: kiudained teraviljatooted, puu- ja köögiviljad A-vitamiin maks, piimatooted D-vitamiin kala, muna, maks, rikastatud piimatooted E-vitamiin õlid, pähklid, seemned C-vitamiin puu- ja köögiviljad B-grupi vitamiinid liha, kana, max tervislik kaalulangus nadalas, kala, täisteratooted, pähklid, kaunviljaderiti folaadid maks, pärm, kaunviljad, brokoli jt rohelised köögiviljad kaltsium piim ja piimatooted, kala, vähem osad köögiviljad kaalium puu- ja köögiviljad, kartul, pähklid, teraviljatooted magneesium köögiviljad eriti lehtköögiviljadtäisteratooted, seemned, max tervislik kaalulangus nadalas, muna, liha raud liha, maks seleen täisteratooted, muna, kala jt meresaadused, liha Kui inimene on elanud suhteliselt mitteaktiivset elu, siis tuleb füüsilise koormuse tõstmisel olla äärmiselt ettevaatlik.\nNäiteks max tervislik kaalulangus nadalas on maandumisfaasis jalale mõjuv jõud 2—3 korda kehakaalust suurem. Seetõttu on ülekaalu puhul parim alustada vaikselt ning valida sobiv tegevus järgmiste seast: jalutamine, kepikõnd, jalgrattasõit, ujumine, suusatamine, tantsimine.\nKehakaalu normaliseerudes võib jätkata jooksmisega. Liiga intensiivne treening võib mõjuda halvasti ka südamele, seetõttu tuleks enne tõsisemate treeningute alustamist kindlasti konsulteerida arstiga, lasta endale teha koormustest. Füüsilise koormuse ajal tuleks jälgida pulssi ja enesetunnet. Viimast arvutatakse valemiga miinus vanus. Inimene võib treenimisest sattuda ka sõltuvusse. Seda siis nii tahtlikult kui ka tahtmatult. Teiselt poolt on aga teada, et treenimine suurendab heaolu tunnet.\nTegelikult kulutame suurema osa energiast põhiainevahetuse käigushoidmiseks. Üldjuhul saavad need küll alguse näiteks teiste poolt tehtud kriitilistest märkustest anoreksia ja buliimia puhul või siis soovist eriti rambutani rasvade kaotus toituda ortoreksia puhulkuid ka see, kui inimene mõtleb päevas tunde toitumisele ja kaalu alandamisele, viitab ohule nende tekkimiseks.


Rõivas: e-Eesti nõukogu eesmärk väga hea keskkond uudsetele IKT-lahendustele - ITuudised\nRõivas: e-Eesti nõukogu eesmärk väga hea keskkond uudsetele IKT-lahendustele\nTäna toimus peaminister Taavi Rõivase juhtimisel Stenbocki majas esimese e-Eesti nõukogu koosolek. Peaministri sõnul peaks nõukogu hakkama andma nõu valitsusele ja töötama selle nimel, et Eestis oleks hea uudseid IKT-lahendusi kasutusele võtta.\n„Esimest korda selles koosseisus kogunenud nõukogu roll on valitsuse seisukohtadeks nõu anda, riigiasutuste tööd suunata ja kokkuleppeid teha,“ ütles Rõivas. „Selleks kaasame ka nõukoguväliseid eksperte ja kutsume külalisesinejaid.“\nRõivase sõnul saab nõukogu kaudu mõjusalt suunata IKT kasutuselevõtu edenemist erinevates valdkondades, samuti IKT-sektori ja e-riigi arengut: „Eesti IKT-poliitika ja ka nõukogu eesmärgiks on, et Eestis oleks väga hea keskkond uudsete IKT-lahenduste loomiseks ja kasutuselevõtuks.“\nTänasel kohtumisel arutati peamiste sisuliste küsimustena infotehnoloogia-alase hariduse seisu ning mõtet rajada Tartu Ülikooli juurde haridust, teadust ja ettevõtlust ühendava kompetentsikeskusena nn IT-maja. Sellele avaldati põhimõttelist toetust. Lisaks paluti haridus- ja teadusministril esitada järgmisel nõukogu koosolekul terviklik ülevaade Eesti IKT-alase hariduse hetkeseisust ja arendusplaanidest.\nValitsus otsustas 24. aprillil kabinetinõupidamisel mitteresidentidele digi-ID väljastamisega alustada käesoleva aasta lõpust. E-Eesti nõukogu arutas, kas ja kuidas käivitada e-residentidele suunatud uudsete teenuste väljatöötamine. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium sai ülesande selleks era- ja avaliku sektori koostöös ettevalmistused algatada ning sügisel 2014 nõukogule töö tulemustest ülevaade anda.\nE-Eesti nõukogu tegeleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) poliitika ehk infoühiskonna arendamise küsimustega riigis. Nõukogu juhib Eesti infoühiskonna arengukava elluviimist. Lisaks kujundab nõukogu Eesti seisukohti muudes infoühiskonna arengut puudutavates riikliku või ka Euroopa Liidu ja rahvusvahelise tasandi küsimustes.\nE-Eesti nõukogu loomine tuleneb infoühiskonna arengukavast, mis näeb ette 2012. aastal asutatud infoühiskonna nõukogu reorganiseerimist eesmärgiga tõsta selle tähtsust riikliku IKT-poliitika suunamisel. Ühtlasi sooviti muuta nõukogu koosseisu, et teha see otsustusjõulisemaks.\nKui infoühiskonna nõukogu tegutses majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi juures, siis uus e-Eesti nõukogu peab koosolekuid peaministri juhtimisel. Sellega täidetakse valitsuskoalitsiooni tegevuskava sihti, et e-riigi üldine areng on valitsusjuhi suunamise all.\nNõukogusse kuuluvad peaminister, majandus- ja kommunikatsiooniminister, ettevõtluse ja väliskaubanduse eest vastutav minister, haridus- ja teadusminister, Eesti infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni liidu president, samuti ekspertidena Taavet Hinrikus, Linnar Viik, Annika Uudelepp ja Taavi Kotka.


Reaktor :: Juttudest 04/18\nMargus ja Peeter on pealtnäha midagi ambulansitöötajate moodi, kes lähevad appi inimeste juurde, kelle kehaga põimitud tarkvara on vigane. Nii puutuvad nad päevast päeva kokku inimestega, kes on maise keha unarusse jätnud. Tasapisi ilmnevad Marguse ja Peetri suhtes problemaatilised pisiasjad - näiteks mainitakse justkui muigamisi, et keegi ei vaata nende töötõendeid. Peeter tahab ameti maha panna. Ja mida Margus teeb, loete juba ise.\nÜle lugedes näen, et need tasapisi lahtikooruvad kriminaalsed aspektid nende ameti juures polegi ehk otseselt mõeldud üllatusena - juba loo alguses räägivad nad rõvedast haisust ja suurest rahast, mida iga hädalise "aitamisega" saab. Ma tõlgendasin seda tükitöö paratamatusena, aga ilmselt on juba sellega mõeldud, et nende kahe näol on tegemist suhteliselt kahtlase eetikaga tegelastega. Esmapilgul lugedes tundus siiski olevat lihtsalt ameti eripära - just nagu autor nagu kritiseeriks seda füüsilist räigust, mis kaasneb sellega, et inimesed otsustavad keha unarusse jätta ja virtuaalsele keskenduda. Oleks omamoodi huvitav probleemipüstitus olnud - steriilse futuühiskonna "prügitöölised" ehk väga eritabase ametiga ambulanss.\nÜhesõnaga, natuke ootasin teistsugust juttu kui tegelikult oli. Samas, see minu mainitud jutt olnukski selline kirjeldavam ja ilmselt ka vähem sündmusterikas. Selles pandi veel lisakiht - ühe "väga eritabase ametiga ambulansi" asemel oli tegemist kurikaeltega, kes kasutavad ära rumalaid ja abituid. Ja virtuaaltehnoloogiast läbi imbunud futumaailmas tuleb ka selliseid ette.\nMulle üldiselt meeldis see jutt, omajagu jäi nigu ridade vahele. Või ei, mitte ridade vahele lausa, aga pigemini viitamisi öelduks, nõnda et ulmekauge ei jagaks ehk matsu lahti. Sellised vaadaku Altered Carboni ära, siis on see maailm kohe tuttavam, olemata siiski lausa fännikirjandus.\nTeksti kirjutusstiili puhul on tunne, et see on eelkõige mõeldud ettelugemiseks - tundub, et see võiks olla suht ideaalne pikkus ja intensiivsus ja tegelt ka süžeeline kättesaadavus ning ka märulistseenid. Aga kui silmadega lugeda, siis läheb mu maitsele kuidagi veidi kiiresti ja olukorra või maailma täit rõõmu ammendamata.\nLugu sellest, kuidas naispeategelase abikaasa Rid ja parim sõbranna Jen saadavad ta lennukile ja soovivad head. Lend jääb aga ära. Ta läheb tagasi koju ja mida peavad tema silmad nägema - Rid petab teda. Ja kõigist inimestest just Jeniga. Kaks kallimat otsustavad sarvekandja maha tappa, aga siis juhtub midagi kummalist, suurt ja ülemaailmset!\nEsimesel lugemisel tahtnuks enamat, aga mingi ebamäärane põnevustaju oli sees. Teisel lugemisel nägin jälle algust ja sain aru, miks tahtnuks enamat - dialoog on kuidagi väga kesine, selline klišeeline ja ebausutav. Ja teades edasist sündmustikku tundus, et see, mis lennuga juhtus, ei sobitunud kuidagi tervikuga - Iisrael ja terve lennujaamatäis mikrolõhkekehi võiks olla kohutavalt suur diplomaatiline dilemma ja põnev asi, aga siin moodustas lihtsa põhjuse, miks peategelane pidi varem tagasi koju tulema. Ühesõnaga, mu jaoks ei klappinud hästi ja jäi tunne, et autor enam-vähem kirjutas, nagu sülg suhu tõi. Või oot, kirjutamise puhul on tegemist maru veidra pildiga - täpsustan siis, et ma ei ütle, et autor ilastanuks või midagi, vaid seda, et ta tulistas ideid nii nagu need tulid, aga ei kandnud hoolt selle eest, et see moodustaks ühtse terviku.\nÜhesõnaga, teine lugemine tegi loo esimese poole suhtes väga kriitiliseks. Ma edasi ei jõudnudki, sest polnud too hetk aega. Aga nüüd loen kolmandat korda, esimest poolt üle lastes, ja näen, et teine pool tekstist teeb selle kõik tasa. Maailma hävinemine tulnukate rünnaku tagajärjel mõjub palju loomulikumalt kui dialoog teksti esimeses pooles - see on huviga kirjutatud ja seetõttu huviga loetav. Ja peasündmus - apokalüpsis ja ühe tegelase ootamatu surematus - on ühtaegu üllatav ja lõbustav.\nHea, et teine lugemine toimus kahes jaos, sest nii saan loo teist poolt tegelikult ka nautida. Esimesel lugemisel tunduski, et liiga palju ideid, mis ei klapi omavahel. Nüüd näen, et kui kohmakas algus ära võtta, siis jääb palju loomulikum tekstikiirus ja lahenduste ning ideede tihedus. Loo teine pool moodustab omaette täitsa okei teksti ja see võikski omaette jääda, sest esimese poolega tekkivad probleemid jäävad taagana teise poole külge.\nNatuke on tunne, et peaks täpsustama, et ideederikkus kui selline pole otseselt problemaatiline - kas või Charles Stross on ideedest pungil, iga natukese aja tagant kumab jälle läbi mõni pärl. Aga tema puhul on tegemist ideederikkusega, mis ei sega süžeed, vaid on pigem osa tema kirjutusstiilist.\nProblemaatilise ideederikkuse all pean silmas seda, kui tekst võtab mingi x-suuna, sest autoril on justkui idee, aga sellel rajal ei püsita, vaid otsustatakse minna kaasa järgmise ideega. Sellised järsud suunavahetused devalveerivad iga üksikideed ja nii jääb lihtsalt sihitu mulje tekstist, kaob tervikutaju. Selline süžeeline ideederikkus võib kah ennast õigustada - näiteks on tegemist esmapilgul rüütlilooga ja siis ilmuvad tulnukad ja rüütlid lähevad mechade selga ja tulistavad neid kontsentreeritud tuumalaengutega või mida tahes -, aga siis on sealgi käsil teadlik pudru-ja-kapsastumine. Ivanovi "Eeva" päris nii hulluks ei läinud oma ideede ebakontsentreeritusega, nii et ma vist olen veidi ebaõiglane kah, aga jään ikkagi enne mainitud jutu juurde - esimene pool maha võtta ja tervik kohe võidab.\nElund väljastpoolt meie maailma\nMaale langeb mingi veider kivim. Joseph Waltzer on NASA uurija, kes läheb ja heidab pilgu peale. Tuleb välja, et see laieneb ja kasvab, kuni võib ühel hetkel katta terve maailma. Joseph otsustab asja uurida ja midagi asja suhtes ette võtta.\nÜldiselt lühike ja tore looke. On probleem, leitakse lahendus (mis õnnestub muretult) ja antakse puänt. Olen endale kirjutanud märkuse, et suht optimaalne - pidades ilmselt silmas, et sellise ulmejutu kirjutab keegi, kes tahab töö tehtud saada ja vara õhtale minna, sest muud tööd vajavad tegemist. Lugu pole eriliselt meeldejääv, sest mõjub ulmekirjutise ärakogemise katsena - nagu keegi tahtnuks tunda, kuidas on kirjutada üks ulmejutt. Sisuliselt saigi ta sellega hakkama. Meenutab ühte või teist analoogset lugu ja muu ulmekonteksti kogemus täidab lugejas lüngad. Siin või seal on niisugused või naasugused emotsioonid või tagajärjed ja ühiskondlikud raputused ja nii edasi, autoril polegi nagu tarvis neid välja kirjutada.\nOlen kirjutanud endale märkuse, et kroonikalik sündmuste loetelu, aga pigem on tegemist ühe selleteemalise filmi või raamatu sündmuste loeteluga. Vahe seisneb selles, et seda teksti lugedes näed, et on antud ühe sellise spoor-langeb-maale-ja-hakkab-laienema jutu skelett ja kujutlusvõime täidab lüngad ja lugejale aimub ülejäänud film või terviknovell (või romaan). Aga kui oleks võetud teine lähenemine - spoor-langeb-maale-ja-hakkab-laienema on sündmus, ootamatu fenomen, ja novell koosnekski selle fenomeni kroonikast või sündmuste loetelust. Jah, jääb ära narratiivsus, aga ausalt öeldes praegu on Joseph Waltzer niikuinii üks pingevaba hollivuudikangelane, üks üleni vanilline kodanlik sangar, kes...\nAh, andestage. Ma hakkasin ette kujutama (enda meelest) palju paremat juttu, mida sama sündmustik võimaldaks. Mulle meeldivad hästi tehtud narratiivita novellid (mitte poeetikapuhangud, vaid näiteks punkthaaval juhised või suulised ajalood - näiteks Scalzilt selline tekst: https://www.tor.com/2014/05/13/unlocked-an-oral-history-of-hadens-syndrome-john-scalzi/), sest sellise kroonika kirjutamine nõuaks väga hästi kirjutamist - üks, teine ja kolmas element ja sekka mõni ilmekas üksiksündmus ja kui seda hästi teha, ei kerki seda lugedes silme ette mitte aimus ühest terviklikust novellist, mis võinuks selle asemel olla (nagu praegu), vaid mitu võimalikku novelli või romaani või filmi, mis kiretusse vormi surutud teksti ridade vahelt läbi kumavad.\nPraegusel juhul on tekst lühike ja ülilineaarne, ei pane kuskil hullu ja ei esita õieti mingeid küsimusi. Ainus erand on pisike puändiaimus sellest, et Joseph mõtleb, et võinuks ikkagi mingigi pisikese tüki alles jätta - aga väga omaette identiteeti siiski ei teki sellest pisikesest raasust. Enam-vähem samal teemal on Jeff Vandermeer kirjutatud ühe loo, mis on ehk kõige pöörasem samasse kategooriasse kuuluv lugu, mida olen lugenud. https://www.tor.com/2017/11/08/this-world-is-full-of-monsters/\nMitte et lood oleks võrreldavad - ja võrdluste tegemine nende kahe vahel ongi sobimatu. Aga peaasjalikult on Vandermeeri tekst siin, et näidata - spoori langemine on loo algus. Kirjanik võiks teha sellest ülejäänud loo.\nLõpuks ometi - revolutsioon! Türannist valitseja Leander Maranthe strateeg Jase Mevilongor võetakse loo alguses kinni. Talle öeldakse, et ta saab oma teenitud karistuse, aga enne tegelevad nad Leanderiga. Loo kestel näidatakse, kuidas Maranthe püütakse lõksu ja milline on lõpu algus.\nTahaks alustada positiivsest, sest midagi võiks ikkagi olla ju. Ja kui ma lugesin, siis natuke nagu oli ikkagi huvitav. Hästi väheke oli huvitav. Mingi element dialoogide juures või ma ei tea. See on ilmselt mingi oskus - teada, kuidas pall võiks vastastikku põrgata. Ja ma ei ütle, et siin oleks eriliselt head dialoogid, aga neid nähes oli tunne, et see pole üleni kamarajura. Neid nähes oli tunne, et keegi loeb ja mõtleb "ohh, nagu päris!"\nÜldiselt aga... Lugudeseeria türannist Leander Maranthest pole veel lõpuni jõudnud, aga see (tõenäoliselt eelviimane samm) valmistab suure pettumuse. Ja ma ei oodanud sedavõrd suurt pettumist, eriti silmas pidades, et latt polnud eriti kõrgele seatud.\nAlustuseks see, et eelmiste juttude vältel enim protagonistina mõjunud Jase Mevilongor pannakse loo alguses lihtsalt kinni. Ta kehastas jubedaid kompromisse ja ussi moodi ettevaatlikku manipuleerimist, mida tuleb teha verejanulise ja idiootliku türanni puhul, ja seda kõike eelkõige enda naha päästmiseks. Midagi saanuks peale hakata seoses tema määnduva inimlikkusega (rääkida kahetsusest, mis on aina vähemaks ja vähemaks jäänud, kuni see on vaid kauge mälestus tundest, mida peaks tundma kõigi nende mürgiste kompromisside järel). Ta võinuks olla see, kes Maranthe tapab või hukkab - või vähemalt võinuks mängida probleemiga, et ta ise arvab, et kannatab kõige rohkem selle türanni käes, ehkki miljonid temast allpool surevad või nälgivad. Kogu senine saaga oli mu silmis eelkõige Jase lugu, tema eemaldamine pole ääremärkus. No iseasi, kas ta tuleb järgmises tagasi mingis asjalikus rollis, sel juhul reageerin ennatlikult, aga sel lool polnud erilist tsentrit, sest eelmiste juttude nn moraalne keskpaik kaotati ära teksti alguses.\nTeiseks, mul on tunne, et tekstis kujunenud sündmuste loetelus on võetud fookusesse nende lugude raames kõige ebahuvitavam. Nimelt - strateeg eemaldatakse ja siis pöördutakse Leanderi poole ja öeldakse, et heijoo, tule kaasa sinna pärapõrgusse, Sinu avalikud kõned päästaks maailma! Ja ta kohe lähebki. Möödaminnes mainitakse, et tema teada 5-päevane lend kestab hoopis terve aasta - seejärel viiakse ta kohtumaja ette ja... järgmine lugu on juba tema karistamisest.\nNende lugude kese on eelkõige olnud peaaegu debiilselt elukauge valitseja ja tema kalgid otsused tagajärgedega, mida ta ei näe ja mis on meeletult ebapopulaarsed. Võiks öelda - lugudesari võimu ja rahva pea hermeetilisest teineteisest lahutatusest. Sealjuures on võimuesindaja pea täielikult võõrandunud maailmast (eelmistes juttudes igavene posu pigem kohmakaid näiteid, seekord on "mis tähendab, ajalehte puhtaks rebima?"-jupp, kus talle öeldakse, et ajalehti tehakse mõnes kohas paberist - noovum missugune). Kui neis lugudes on midagi sümpaatset olnud, siis just see elukaugus versus otsuste tähtsus ja saatuslikkus.\nKäesolev jutt keerleb ainult ühe idiootliku plaani ümber üht idiooti... ah, ma ei viitsi seda väljagi kirjutada. See valitseja on nii kuradima puruloll, et igasugused katsed teda "üle kavaldada" on lihtsalt mõttetus. Nagu 20-etapiline Rube Goldbergi masin, mille tagajärjeks on vaid natuke ülekeedetud muna. Seda juttu sellisel kujul pole vaja. Erinevalt igasugustest Stalinitest on Leander Maranthe sedavõrd debiilselt usaldav, et ah ma ei või.\n(Taipan praegu, et ma võiks võtta ette tesauruse ja kirjutada sisse "idiootlik" - mul on, näete, probleeme sõnakordusega. Aga sellise novelli nimel ei hakka parem vaevuma.)\nIseasi, kui Leander Maranthe hääl oleks reaalsust deklareeriva mõjuga - umbes nagu "Preacheri" peategelane. Niipea kui ta midagi ütleb, saab see teoks. Sisuliselt - kui ta oleks kõikvõimas, oleks teda reaalselt vaja üle kavaldada, kuitahes rumal ta ka poleks. Kuid Maranthe kogu jõud seisnes selles, et inimesed täitsid tema lolle käske.\nJa mille otsustab autor jätta ühelauseliseks möödaminnes sündmuseks - selle, kuidas revolutsionäärid teevad talle suurte raskustega selgeks, miks ta TEGELIKULT viidi revolutsiooni hälli käeraudades. Aga SEE olnuks ju poole huvitavam lugu. See olnuks dialoog elukauge valitseja ja ausa alama vahel - kogemus, mida Maranthe ei saanud kordagi tunda, sest tema ümber olid perselakkujad. Too dialoog olnuks selle lugudeseeria kulminatsioon - ja olnuks just see, mida eelmiste juttude järel vaja. Ja seda ei tulnud.\nPunkar Könt otsustas sõpradega otsustas sõpradega juua lahustit. Või noh, tema otsustas, sõbrad panid sellele mõttele veto. Nüüd ta siis ärkab surnukuuris - ja näeb oma laipa laual ja sõpru kurbadena selle ümber. Äkki ilmub Köndi juurde tont.\nSelle loo juures, nagu üldse Metsavana kirjutamises, omandab erilise rolli nahaalsuse edasiviiv jõud. Tähendab, kujutan ette, et 90% teistest kirjanikest oleks sellest teinud mingi hõllandusliku jutu surmajärgsest kahetsusest või väikestest otsustest, mis viivad suurte tagajärgedeni või kokkuvõtete tegemisest või, Köndi ja tema sõprade näitel, sellest kuidas väärtuslikud inimsuhted jäävad väärtuslikeks, on siis tegemist perega või joomasõpradega. Surmajärgsuse-novellid on justkui a priori leppimisest sellega, mida ei saa enam muuta.\nJa siis kirjutab Metsavana jutu täiesti vastupidisest. Surnukuuris virgub Köndi vaim ja näeb oma sõpru - ja selmet tunda kurbust, mõtleb: "Mida perset, mida see tähendama peaks?" Tema eluvaim on tugev - vahel räägitakse, et "mõni inimene sureb 30-aastaselt ja maetakse 80selt - mis jubedaid elusid nad küll elavad". Selle loo peategelases Köndis on surmajärgselt ikka tükk maad rohkem eksisteerimisindu kui paljudel elavatel.\nIlmub Tont ja see on tundmatu ning ebamaine olend - jälle üks, kes võiks tekitada loobumissoovi. Need on jõud, mis küündivad väljapoole tavainimeste tajusfääri. Könt muidugi saadab ta suht esimese asjana sitale.\nKiidan Köndi eluvaimu ja nahaalsusest saadavat tugevust. Tuletas meelde kuskilt loetut, et näiteks vanadekodudes on kah (laias laastus) kaht tüüpi inimesi - ühed, kes teevad korralikult kõike kaasa, söövad oma toidu ära ja panevad asjad kappi ja teevad kõike kaasa. Ja siis on teised, kes peavad iga asja peale plõksima. Nad jätavad oma magustoidu söömata, aga mitte seepärast, et see ei maitseks. Nad mööbeldavad oma tüüpilist tuba ümber, aga mitte seepärast, et varasem oleks ette jäänud. Need väiksed mässulised teevad nõnda, sest niimoodi jääb neile mingigi kontroll.\nPaljudel puhkudel ütleks selliste kohta, et ahh, on alles tüütud. Eks sellised inimesed olegi väsitavad oma põikpäisuses. Mõtleks ju pigem, et no mis neile jälle ei kõlba, miks nad ei võiks lihtsalt korralikult kaasa teha - me ülejäänud ju saame korralikult ära elatud. Ometigi pidid andmed näitama, et vanadekodudes on just need tüütud põikpäised kõige tervemad (kõnnivad kõige rohkem, seega füüsiliselt tervemad, ka tabavad neid igasugused vaimsed tõved harvemini).\nKönt ongi justkui üks väike ilukirjanduslik illustratsioon kontrollivajaduse, a miks mitte ka nahaalsuse edasiviivast jõust. Nõnda, nagu see tagab vanadekodu mutikestele pikema elu, tagab see Köndile elu pärast surma.\nNii et emotsionaalses plaanis "Räägi tasa minuga" meeldis - mitte seepärast, et oli lihtne, vaid seepärast, et oli konkreetne ja vastuvaidlemist mittesalliv ja kuidagi sümpaatne sellisena. Lugu ise on aga suht laastu mõõtu - sõbrad näevad laipa, Könt suhtleb Tondiga ja nende lühike konflikt. Andestatagu, et ma ei oska praegu mõelda, mida enamat ma soovin sellest. Vahel on ka laast tore, kõik sõltub lugeja meeleolust.\nVõib-olla ütleks näiteks, et see lugu ei kommunikeeri suurt midagi peale selle nahaalsuse võlu. Ma tean, et saab küsida "aga mida ta peakski? Sa, Tõnis, leiutad mingeid ebamääraseid kriteeriume". No aga lugu võiks siiski kirjeldada muudki kui ühe tegelase emotsionaalset plaani; võiks mängida enamaga kui vaid põikpäisusega. Ma jään ikkagi selle juurde, et laast on laast, isegi kui päris vahva sellisena. Aga võib-olla ma ei peagi siin ennast õigustama, punktisumma on ju iseenesest hea.\nJärjejutt: Jäljekütt (kolmas katkend, eelviimane)\nNende peatükkide kestel pääseb Jewel orbitaalvanglast välja ning läheb venna otsingul planeedile Trelasi Kolm. Ent sealgi ei edene ta ülesanne just eriti õlitatult. Järgnevad sattumine raviasutusse, kokkupuude vana tuttavaga ning väike hõõrumine bürokraatiaga...\nMulle tundub, et tegemist on lihtsalt vahejupiga, mis annab tekstile mahtu ning aitab teha nõnda, et kogu asi ei piirduks ühe klaustrofoobilise vanglaolukorraga. Mis iseenesest on hea - nõnda saab natuke näidata selle maailma mitmekesisust, kuivõrd tundub, et selles maailmas pole väga suurt rõhku pandud liigilisele mitmekesisusele. Nimelt jäi mulle mulje, et vanglas olid ainult inimesed, sealt välja tulles on juba igasuguseid loomi. Ratsutatakse borade seljas ja kohalikud "metsasanitarid" ja nii edasi. (Kas tulnukaid ei panda vangi? Kas tulnukaid ei panda ühte vangi inimestega? Või kas oli seal tulnukaid, aga ma lihtsalt ei märganud? Need on ebaolulised küsimused tegelt, praegu tagantjärele tuli pähe.)\nMidagi väga suurt või olulist selle jupi kestel siiski ei juhtu - punktist B on liigutud punkti C, otsing jätkub. Peategelane Jewel demonstreerib oma läbirääkimisoskusi (vestlused vanglas), bürokraatiaga toimetulekut (Trelasi Kolmes) ning ka oma suurt südant (oli üks heategu). Seega asju nagu juhtub. Aga siiski edeneb kuidagi madalal pingetasemel. Eks see on ka natuke selline vaikus enne tormi - lõpus hakkab asju selguma ja ilmneb, miks see lugu on Jeweli elus selline, et sellest peab kirjutama ja lugema. Siinse jupi funktsioon on eelkõige avardada tekstimaailma.\nTegelaste plejaad on mitmekesisuse skaalal (kus 1 on "kõik räägivad täpselt ühe ja sama, ilmselt autori enda häälega" ja 10 on "kuidas kurat õnnestus autoril tegelased NIII erinevalt rääkima panna") umbes-täpselt 5 - peategelane on selline kergelt noir'ilik badass naine, tema kolleeg on sarnase maailmaga, aga vähe tölpam, aga näiteks vanglas räägib ta vagura teadlasega ja see on sedavõrd ontlik hääl, et eristub rohkem. Ka planeedil on teised häälte eri tämbrid välja loetavad, ehkki mitte nüüd nii eristuvalt, et pidada seda tekstis eritabaseks omaduseks. Lihtsalt üks õnnestumine - ja õnnestumisi tuleks märgata.\nLugu kulgeb üsna lineaarselt ja, kuidas öeldagi, ebaohustavalt. Nagu ütlesin ka eelmise jupi kohta, kooliõpetajalik lugeja minus ütleb, et tekst on korrektselt sooritatud. Tekst on lahti jutustatud, siin-seal on dialooge, kõik oleks nagu kenasti doseeritud (kirjeldused ei kisu pikaks, aga neid on siiski sedavõrd, et tekib ulmekogemus). Ma natuke hakkasin mõtlema, et oleksin võinud teha nagu Jürka - kommenteerida alles koguteksti tervikuna. Mu esimese jupi lugemise vaimustus on nüüd natuke asendunud ühe sündmusetu katkendi lugemise ükskõiksusega ja ma pole praegu kindel, kas mu esialgne ind oli põhjendatud või on põhjendatum mu praegune osavõtmatus teksti stabiilsest tasemest. Kas on teksti kolmas veerand tõesti mu silmis nõrgem kui teised? Punktid ütlevad nii. Aga võib-olla on asi lihtsalt selles, et kui alguses oli iga uus infojupp uus ja muutis midagi, siis praegu on hästi väheke juba olemasoleva asja lõpunisooritamise tunne. Ma ei tunne siit seda värskust või originaalsust, mis enne aimus. Küllap asjalood muutuvad viimases katkendis.


Ortopeed Arne-Lembit Kööp - Ortopeedia | TerviseTrend\nSuurte teadmiste ja sooja südamega ARST!! Dr. A.-L.Kööp lahendas põlve probleemi kolme nädalaga, mid teised otsisid ja uurisid 5/viis/ !! kuud . Loodan kiiret paranemist. JÕUDU JA TERVIST TEILE .LUGUPEETUD DOKTOR !!\nVäga soe ja mõistev arst. Selgitas probleemi hästi arusaadaval viisil. Professionaalne ja inimlik arst. Aitäh!\nKuna oma ortopeed puhkas, oli dr. Kööp mind nõus vastu võtma ja minu probleeme ära kuulama. Väga sõbralik, asjalik ja kompetentne härra. Jäin väga teenusega rahule! Super arst! Soovitan soojalt teistelegi.\n"Ärge raisake oma aega ..."\nÄrge raisake oma aega selle tohtri juurde kuude viisi oodates! Õnneks ei ole varem näinud ükskõiksemat suhtumist. Algul vale nimega saatekiri röntgenisse ja siis veelkord (teise) vale nimega retsept. Ei diagnoosi, ei selgitust valude põhjusele, ainult kange valuvaigisti ja "Tulge 3 kuu pärast tagasi". Ülejärgmisel päeval pääsesin dr. Kaspar Rõivassepa juurde (tasulisse) ja sain erakordselt tähelepaneliku uuringu, diagnoosi, põhjaliku selgituse ja mitmekülgsed ravisoovitused. Juba mõne päevaga ilmne paremuse poole liikumine... Need kaks arsti on nagu öö ja päev:)\n"Ärge kulutage oma aega"\nEeldasin selle ühe visiidi ajal et mind uuritakse põhjalikult, kuid toimus vaid minu poolne kurtmine, korra läbi vaatamine ja soovitus poole aasta pärast uuesti arstide poole pöörduda. Ei mingeid analüüse, korduskontrolli aega, mingit eelneva terviseajaloo uurimist. Ehk siis korralik shokiteraapia- mõned minutid visiiti ja 34 euri visiiditasu. Lahkusin kabinetist täiesti hämmastuses. Olen ikka väga pettunud!\nVäga hea ortopeed - hooliv, viiskas ja kohusteundlik.\nAnna hinnang arstile (Arne-Lembit Kööp)


Home » Keemistsentrid jala nimi pöidla\nMasseeri ainult jala lihaselist Rullimisvõttel haara nahavolt pöidla ja nimetissõrme vahele ning liigu sujuvalt selle liigutusega alt Sinu nimi (vajalik).Võta otse vasaku jala kanna kohalt kõõlus pöidla ja nimetissõrme vahele ning hõõru sääremarja suunas. Nimi: * E-mail: Näita e-maili avalikult.\nKas tromb jala või kopsu; mis tähendab, et teie laps keemistsentrid ei oleks nähtav kuni Meditsiinilise nimi PFM on vaagnapõhja diafragma.minul oli ka soolatüügas jala all,ostsin apteegist põrgukivi ja ravisin sellega kuni tuli lahti,aga sellega kaasnes lapsel oli pöidla otsas hirmsuur.\nJala avamist: M: 86-100: 76: 70-130: Nimi: Sinu küsimus Suvel rasedus kulumise põllukultuuri säärised venitada lausvärvi liigne keemistsentrid.Sagedamini esineb õla-, küünar-, lõua-, pöidla- või puusaliigese nihestust. Seotud lood: Nikastuse esmaabis kehtib kolme K reegel 21.10.2014; Suveapteek:.\nJala deformatsioonid Tulemusena suu deformatsioonid kannatanud 25-30% elanikkonnast kutsutud. arenenud maailmas. Naiste haigus on kümme korda sagedamini kui mehed.Punkti nimi on "jumalik rahu". Kerge surve mõlema jala punktile samaaegselt viie minuti jooksul tasakaalustab Punkt asub pöidla ja nimetissõrme.\nTeil on vaja ainult määrata elukohariigis nimi ja telefoninumber. Concealer tuleks kohaldada palja jala. Kinnitage seade pöidla ja väikese sõrme juhistele.Tervete jala luud suu fikseeritud ja põletiku ja keemistsentrid jääb mõjuga operatsiooni lihased ja liigesed pöidla kapsel.


Adventistide Pärnu Kogudus - Tõe Vaim\n27.06.2015 - (1191)\nTänase piibliuurimise juhtmõtteks loeme – Joh.16,12.13: "Mul on teile veel palju ütlemist, aga te ei või nüüd seda kanda. Aga kui Tema, tõe Vaim, tuleb, siis Ta juhatab teid kõigesse tõesse, sest Tema ei räägi iseenesest, vaid mida Ta kuuleb, seda Ta räägib ja tulevasi asju Ta kuulutab teile." Kust Jeesus teadis, et jüngrid ei suuda seda kanda, mida Ta oleks tahtnud veel öelda? Aga mõtleme: kus ja millal Ta need sõnad ütles? Teel ülemisest toast Ketsemanisse. Kas jüngrid teadsid, milleks Ta sinna läks? Ei. Aga kas Jeesus polnud sellest rääkinud? Muidugi oli – ja kui mitu korda veel! Aga jüngrid ei suutnud seda mõista, oodates kuningriiki ja vaieldes selle üle, kes neist küll võiks selles kohe saabuvas kuningriigis olla suurem; kes istub Jeesuse paremale, kes vasakule käele. (Luk.22,24; Mat.20,21).) See oli ka põhjuseks, miks jüngrid nii julgelt ja kindlalt tõotasid, et keegi neist ei jäta Jeesust maha (Mat.26,31-35). Kui nad ei suutnud mõista seda prohvetite poolt ettekuulutatud tõde kannatavast ja ennastohverdavast Messiast, millest Jeesus neile korduvalt rääkis, kuidas oleksid nad suutnud mõista kõike seda, mis sellest ohvrist tulenes ning mis pidi järgnema sellele ohvrile. Sellepärast on arusaadav, miks Jeesus ütles – Joh.16,12.13: "Mul on teile veel palju ütlemist, aga te ei või nüüd seda kanda. Aga kui Tema, tõe Vaim, tuleb, siis Ta juhatab teid kõigesse tõesse."\nPüha Vaim juhatab tõe sisse, sest Ta on Tõe (Jeesuse kui Tõe – Joh.14,6) Vaim. Jeesus rõhutab: "Ta juhatab teid kõigesse tõesse." Ei ole olemas tõde, mida me peame teadma ja millesse Püha Vaim ei oleks valmis meid juhtima! Ja me ei jõua ka iial kaugemale sellest meie tõelisest vajadusest. Meie uudishimu võib olla suur, kuid Püha Vaim juhatab meid just nii kaugele tõe sisse, kui me suudame mõista ja vastu võtta. Ja see kõik on tõde, sest Püha Vaim ei valeta iial. Kes aga püüavad minna kaugemale, kui Püha Vaim neid Pühakirja kaudu juhatab, satuvad mitmesugustesse inimlikesse ja saatanlikesse pettustesse.\nSiiski, sellesse ohtu – püüda teada rohkem, kui on vaja – kalduvad vähesed. Rohkem on neid, keda ei huvita kogu tõde, mida me vajame – mida me võime teada ja peame teadma. Ja nad ei lase Pühal Vaimul end juhtida. Nad keelduvad raamatute lugemisest, kust kostab selge Vaimu hääl – neid on isegi hävitatud, Piibliga eesotsas. Nad keelduvad koosolekute külastamisest, kus tõe Vaim annab märku nende südametunnistusele. Nad otsivad selle vaimu seltskonda, kes käsib endaga (puuduliku tõega) rahul olla. Aga tõe Vaim, kui Teda kuulatakse ja kui Tal lastakse juhtida, juhib "kõigesse tõesse" – juhib sellele teele, mis viib koju, taevasse. Mitu teed viib taevasse? Üks! Ainult üks!\nAraabia kõrbes oli teejuht, kelle kohta öeldi, et ta iial ei kaota teed. Ta kandis oma rinnal kodustatud tuvi, kelle jala külge oli seotud ilus nöör. Kui mees kahtles, millises suunas minna, laskis ta tuvi lendu ning see tõmbas nööri pingule – alati kodu poole. Nii juhtis ta oma isanda eksimatult koju ning inimesed kutsusid seda meest tuvimeheks. Nii on Püha Vaim kui taevatuvi valmis juhtima meid taevase kodu suunas, kui me vaid laseme Tal meid juhtida. Ainult pidagem alati meeles üht asja: Püha Vaim ei juhata meid tõe sisse, möödudes Tõesõnast. Tõe Vaim juhib meid kõigesse tõesse Tõesõna kaudu. Kuna Püha Vaimu läbi on see Raamat antud, siis ainult Püha Vaim võib avada meile selle Sõna sügavused.\nOn huvitav, et Joeli prohvetikuulutuses on "varase vihma" kohta antud ääremärkus: "Õiguse Õpetaja" (Joel.2,23). Paljude arvates on siin viide Messiale, kuid varane vihm osutab kindlasti Püha Vaimu väljavalamisele Nelipühil. Tõe Vaim, nagu Jeesuski, on Õiguse Õpetaja, juhtides inimesi kõigesse tõesse. Ilma Tõe Vaimuta ei suuda keegi mõista kogu päästvat tõde. Jeesus Kristus ise on tõde (Joh.14,6) ja keegi peale Tõe Vaimu ei suuda meid juhtida Tema iseloomu, töö, kannatuste ja surma mõistmisele. Aga mitte mõista seda – tähendab mõista mitte midagi! Sest Kristus, Tema iseloom ja töö pole mitte ainult tõe keskpunkt, vaid kogu tõde ise. See on nagu kett, mille külge on kinnitatud kõik tõeõpetuste kalliskivid.\nAjaloost me teame aega, mil Püha Vaim kui Kristuse asemik siin maa peal tõugati troonilt. See pole mingi saladus. Paavstluse peamine õpetus, ilma milleta ei oleks paavstlust, on väide, et paavst on Kristuse asemik siin maa peal. Seevastu protestantismi üks peamisi õpetusi, ilma milleta ei oleks protestantlust, on väide, et Püha Vaim on Kristuse asemik siin maa peal. Kuid ka meid varitseb oht. Toetuda organisatsioonile või selle juhtidele või inimeste tarkusele tähendab inimliku panemist jumaliku asemele ning kaudselt katoliikliku printsiibi rakendamist.\nAjaloost on teada kolm suurt vaimulikku reformatsioonilist liikumist: (1) 16. sajandi reformatsioon, mille eesotsas oli Martin Luther; (2) evangeelne ärkamine, mida juhtis Wesley oma kaaslastega ning (3) see viimaste päevade kuulutus ja liikumine, mille äratas ellu William Miller.\nLutheri reformatsioon oli vajalik, sest Püha Vaim oli tõugatud troonilt ning sinna oli astunud inimene. Ja loomulikult – ilma Tõeõpetajata kaotati tõde, eesotsas peamise tõega – õigus usu läbi Kristusesse. Valitses oma õigus ja toetuti oma tegudele, mitte usule Kristusesse ja Jumala armule.\nWesley reformatsioon oli vajalik, sest reformatsiooni kogudus oli kaotanud silmist pühitsus. See kadus silmist, sest ei pandud tähele Püha Vaimu häält. Püha Vaim ei ole Kolmainsuse kõige püham Isik, vaid Tema eriline töö on juhtida inimese pühitsuselu. Kui õnnelik ja tänulik Ta on, kui inimene laseb Tal seda teha! Paljud tulevad Tema töö läbi Kristuse juurde, kuid keelduvad Püha Vaimu edasisest erilisest tööst nende sees.\nJa see viimane reformatsioon – adventliikumine – on Jumalast juhitud ärkamisliikumine, et viia lõpule need eelmised, et kutsuda inimesi üles täielikult loobuma paavstluse poolt sissetoodud valeõpetustest ning andma Pühale Vaimule Tema õige koht usus, elus ja teenimises. Mõni võib-olla imestab, miks me asetame Püha Vaimu nii tähtsale kohale, aga tõde see on, et alates Nelipühist on iga tõde tulnud inimesteni Tema läbi. Ilma Temata on tunginud sisse vaid valeõpetused! Ja mida me veel oleme kogenud – kus on Püha Vaim ja tõde, seal on tarkus; kus puudub Püha Vaim ja tõde, seal valitseb rumalus!\nKui hea on panna tähele Püha Vaimu häält ja lasta Tal tegutseda! Kui hea, et Jeesus meie peale nii mõtles ega jätnud meid vaeslasteks! Kuulus Itaalia maalikunstnik 15.-16. sajandist Tiziano Vecelli kohtas kord noort sõdurit paljutõotava kunstiandega. Ta palus tal jätta sõjaväelase elu ning pühenduda kunstile. Seda noor sõdur tegigi ning õppis kaua. Kuid ta jõudis punkti, kus ta tundis, et enam edasi ei saa. Meeleheites viskas ta pintsli käest. Meisterkunstnik nägi seda ja mõistis ilma sõnadeta. Pärast nooruki lahkumist võttis ta pintsli ning lõpetas selle töö. Teisel päeval tuli noormees stuudiosse kindla mõttega öelda ära ning lahkuda. Sisenedes jäi ta pilk hetkeks peatuma oma tööle – ja see oli valmis! Mida tema ei suutnud, seda tegi meistri käsi! Pisarais ütles ta enesele: Ma ei või loobuda; ma pean jätkama Tiziano pärast. Ta on teinud minu heaks nii palju; ta on teinud minu heaks oma parima ja nüüd teen mina oma parima tema rõõmuks. Tänapäeval ripuvad tema tööd külg-külje kõrval Tiziano töödega maailma galeriide seintel...\nKui palju rohkem on meie heaks teinud Jeesus. Püha Vaimu kui Tõeõpetaja läbi on Ta teinud meie heaks oma parima. Kas ei peaks ka meie nüüd tegema oma parima Tema heaks? Siis seisab meie elu läbi igaviku aegade külg-külje kõrval Tema eluga ajastute igaveses galeriis – Jumala riigis!


Heiksi blogi: Keity otsingud Pääsküla rabas ja Mia kuulutas rannahooaja avatuks\nKa eile oli rabasse kokku tulnud väga äge rahvas - inimesed olid rõõmsad ja suhtlemisaltid ning ilmselt on ka mo enese „vana mina“ peaaegu tagasi, sest lobisesin võhivõõrastega lausa suure hea meelega. Esmalt plaanisin ka lapselapsed ühes haarata. Rabaservas on kenakesti üks mänguväljak olemas ja seal oleks neil lahe värskes õhus ringi mütata. Lisaks saaksin ajada neile piiramatult jama ehk anda loodusharidust, mida nad ammulisui ka kuulavad. Ma nimelt olen räige loodustark, kes igas linnus tunneb ilmeksimatult ära isase kiivitaja ja kõikide elukate jäljed on mul ka mõistagi teada. Kes ei tea, siis Pässa rabas elavad ka elevandid, ahvid ja muud tegelased ning sellekoha pealt on mu järeltulijad igati hästi haritud. Muide, talvel me tarisime koju isegi ühe karupoja ja ka selle loo ma panin toona ikka blogisse kohusetundlikult kirja: http://loomakaitse.eu/tana-laksin-omadega-paris-rappa-ikka/\nKes mu postitusi on lugenud on sellest üleilmatumast tarkusest mõistagi osa saanud ja näiteks isegi paar klassi koolis käinud hülgeteadlane Mart Jüssi sai just siit feissari postitusest teada, et ka nugised lendavad: http://loomakaitse.eu/mustamael-nahti-vaga-haruldast-lend-nugist/ Muide, enamus oma loodusteadmistest ongi ta omandanud just siinset blogi lugedes ja kasu on seega üleüldine. Senini olen ma tagasihoidlikult siiski Eesti Looduse aina suurenenud honoraride pakkumised kaastööde eest tagasi lükanud. Esiteks ei oskaks ma nii suure rahahunnikuga midagi peale hakata ja teiseks poleks lihtsalt aus seda loodustarkust nii väikese lugejaskonnaga jagada! On ju mul õigus?\nEile paraku jäid lapselapsed loodusõpetuse tunnist ilma, sest kopsisin tütre akna peale, aga vastuseks ei tulnud kippu ega kõppu. No küllap pole siis kodus ja seadsime Miaga sammud raba poole ilma titekarjata. Korraga tütar helistas ja nad olnud vannis! Pagana kõrvahaiged tegid ilmselt siis nii suurt lärmi, et vaese vanaisa hädine koputus jäi kuulmata. Rabas jäi meile esimese asjana silma üks õnnetu mänd, kelle ümbert oli liiv kadunud. „Varastavad! No vaadake ise kus need eramajaomanikud ikka varastavad“, olin kaaslinlaste ahnusest lausa nördinud. Samas jällegi hea lastele näidata kui vähenõudlik on üks männipuu ja kui vägevad juured tal veel maa sees peidus on.\nEile otsustasime ka vaatetorni juures ära käia, sest reeglina me sinna kunagi eriti sattunud pole. Päike loojus, linnud laulsid ja idüll oli täielik. Igaks juhuks passisin rohkem ka jalgade ette, sest rästikud on juba väljas. „Peaasi, et Mia praegu sahmakat mööda koonu ei saaks, sest mürk on ju kevadeti eriti kange“, mõtlesin omasoodu, kui korraga kuulen hõikamist: „Heiki! Heiki!“ Mida paganat ja jäin lausa seisma ning kuulatasin uuesti. Hüüe kordus: „Heiki, Heiki“ Kõige naljakam oli see, et see ei tundunud enam üldse naljakas, sest keegi ju ei teadnud, et ma omadega taas rappa jõudsin ega oskaks mind siin taga hõikuda. Liikusime uudishimulikult hääle suunas ja sealt see inglike võpsikust välja ilmuski ja muudkui hõikas heikit taga. Mind nähes hüüdis neidis rõõmsalt: „Kas nägite ka postitust? Tulite ka otsima?“ „Mis postitust? Keda otsima?“, ei saanud ma enam tuhkagi aru! Küsisin siis kohe päris otse, et miks ta mind hüüab? „Ega ma sind ei hüüa, vaid ikka oma koera Keityt, kes läks siinsamas raba vahel kaduma!“\nNüüd oli asi selge ja pakkusin, et läheme otsime siis juba koos.\nSeltsis segasem ja Mial on ka eriti hea nina just kadunud koerte leidmise peale. Veel viskasin villast, et minu lähedale tasub hoida, sest viimasel ajal on pea kõikidel loomadel ja nende omanikel, kes minuga kokku puutunud, üsna hästi läinud ja küll me selle "ränduri" veel enne ööd üles leiame. Koeraomaniku nimi oli Jane ja tema 18 aastane kääbuspuudel Keity arvas heaks mingi moment võpsiku vahele kaduda ja läinud ta oligi. Ilmselt kevadine hullus! Mis siin muud ikka olla saab? Jane otsis oma kolm tundi, aga koer oli kadunud nagu tinatuhka. Neiu muudkui hõikus ja päris vastutulijatelt, et ega keegi äkki kutsat näinud pole? Paraku poldud temaga trehvatud. Õnneks oli neidisel nii palju tarkust, et jättis igaühele oma mobla numbri, et siis helistataks kui Keityga nähakse. Ja nii me sinna vaatetorni poole Keityt hõikudes läksime. All oja juures sulistasid kolm inglise buldogi, aga ka nemad polnud minipuudlit näinud. Kõmpasime aga edasi kui korraga üks buldogide omanikest helistas: „“Tulge tagasi, üks naine, puudel süles, tuli just siia teid otsima!“ Keity pani suure joosuga oja poole punuma ja sai oma kalli koera kätte.\nNagu välja tuli, oli koerake raba teise otsa seigelnud ja lausa tänavale, masinate vahele sattunud. Sealt sa siis päästetigi. Nii mõnedki autojuhid olid ka võõrast koera päästma tõtanud naise peale oma meelepaha välja elanud. Erilised idikad, eakas koer oli niigi eksinud ja segaduses ning siis veel mingid „maailmavalitsejad“ sajatavad takka! Aga lõpp hea, kõik hea ja kõrges eas puudlimammi sai vähemalt oma koju, oma linade vahele, magama. Rääkisin selle naisega veel põgusalt ja nagu välja tuli, siis ka tema olnud selle Pärnumaa näljutatud hobuselooga veidi seotud. Kohe näha, et loomasõber, sest ega teistsugune inimene olekski võõra koera omanikku viitsinud kuskilt rabast taga otsida. No ole sa tänatud hää inime, kelle nime ei tea.\nPäeva lõpus oli päike juba kadunud ja hakkas hämarduma. Mia oli muidugi pärast rabarokki järjekordselt silmini porine ja iseenesega paksult rahul. Mina olin küll teist meelt ja kuna moor meid sellistena tuppa poleks lasknud, siis kupatasin ta seal Männiku pool servas olevasse tiiki ujuma. Tänavune rannahooaeg sai seega avatud! Ülekõige vett armastav Miakas nautis suplust ja üritas parte kiusata. Linnud ilmselt tundsid ta ära, sest ujusid laisalt-laisalt eemale ja küllap nad mäletasid, et ega sellest vanamemmest ohtu ole. Mia lausa keeldus kaldale tulemast ja ma juba muretsesin, et äkki lööb jaheda veega krampi ning siis pean ise järgi ronima. Seda ma aga nüüd küll ei tahtnud, sest möödunud aasta märtsikuine suplus, on veel liigagi hästi meeles. Lõpuks ta siiski tuli ja asusime koduteele.\nAll trepikojas oli kuulda juba Kiki klähvimist. Tal on eriline anne vanaisa ja minu auto häält ja jalasamme kasvõi keset ööd ära tunda ja siis ta kuulutab seda kogu majarahavale. Jube tüütu ja pahatihti käib see üsna närvidele, sest ajab ju kõik üles kui koju tulemine hilisema aja peale satub jääma. Nüüd tundus see aga vägagi armas ja hea et ta ikka kodutee üles leidis! Vanaisa oli ka veel üleval ja ütles: „Tänane Kiki üles leidmine on tema elu tähtsaim sündmus pärast Eesti taasiseseisvumist!" Vat sulle lops, kui palju võib üks tilluke chihuahua vanainimesele korda minna ja tähendada!


Põhikiri | Riigi Kinnisvara, Selle liikme suurus\nSelle liikme suurus. Riigikogu liikme staatuse seadus (lühend - RKLS)\nAktsiaselts koostab ja esitab igal aastal riigieelarve seaduses sätestatud nõuetele vastavalt finantsplaani, mis on aluseks Aktsiaseltsi eelarve koostamisel. Nõukogu koosoleku kokkukutsumine toimub õigusaktides sätestatud korras. Üldkoosoleku pädevuses on Äriseadustiku § lõikes 1 ja muude seaduses nimetatud küsimuste otsustamine. Riigikogu liikme immuniteedi erisused korrakaitseliste riikliku järelevalve erimeetmete kohaldamisel Riigikogu liikme suhtes võib rakendada ilma tema nõusolekuta Riigikogu liikme ülesannete täitmist takistavaid korrakaitseseaduses sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid, kui on vajadus tõrjuda kõrgendatud ohtu isiku elule, kehalisele puutumatusele, füüsilisele vabadusele või suure väärtusega varalisele hüvele või kui esineb vahetu kõrgendatud oht, kus korrarikkumine leiab juba aset või on suur tõenäosus, et see kohe algab.\nÜldkoosolek on Aktsiaseltsi kõrgeim juhtimisorgan. Üldkoosolekud võivad olla korralised või erakorralised. Korraline üldkoosolek toimub üks kord aastas nelja 4 kuu jooksul Aktsiaseltsi majandusaasta lõppemisest. Korralise Üldkoosoleku toimumise aja ja koha määrab juhatus. Erakorraline üldkoosolek toimub seaduses ettenähtud juhtudel. Üldkoosoleku kokkukutsumise otsustab ja korraldab juhatus vastavalt seaduse nõuetele. Üldkoosoleku päevakorra kinnitab nõukogu.\nÜldkoosoleku pädevuses on Äriseadustiku § lõikes 1 ja muude seaduses nimetatud küsimuste otsustamine. Muudes küsimustes võib üldkoosolek otsuse vastu võtta Juhatuse või Nõukogu nõudel.\nJuhatus 7. Juhatus on Aktsiaseltsi juhtorgan, mis juhib ja esindab Aktsiaseltsi. Juhatusel on õigusaktides sätestatud õigused ja kohustused. Juhatuses on üks kuni viis Selle liikme suurus liiget.\nJuhatuse esimehe äraolekul täidab juhatuse esimehe ülesandeid tema poolt nimetatud juhatuse liige. Juhatuse liikmetega sõlmib lepingu nõukogu poolt volitatud isik. Lepingus määratletakse juhatuse liikmete õigused ja kohustused, tasustamise kord ning Aktsiaseltsi juhtimise ja esindamise seisukohalt tähtsust omavad teised asjaolud. Juhatuse liige ei või osaleda hääletamises, kui otsustatakse temaga, temaga seotud või võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist või temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist Aktsiaseltsi poolt.\nJuhatuse liikme tasustamine: 7. Kui juhatuse liige täidab lisaks juhatuse liikme ülesannetele muid Aktsiaseltsile vajalikke ülesandeid, siis nende ülesannete eest võib tasu maksta juhul, Tehnika liikme suurenemine see on ette nähtud juhatuse liikme lepingus; 7.\nMajandusaasta jooksul makstava täiendava tasu suurus kokku ei või ületada juhatuse liikmele eelmisel majandusaastal makstud neljakordset keskmist kuutasu; 7. Lahkumishüvitist võib maksta juhatuse liikme tagasikutsumise ajal kehtiva kuni kolme Selle liikme suurus kuu tasu ulatuses. Juhatuse koosseis ja selles tehtud muudatused avalikustatakse Aktsiaseltsi veebilehel viie 5 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.\nNõukogu liikmete arvu määramisel lähtub üldkoosolek äriühingu suurusest ja majanduslikust olukorrast ning vajadusest tagada nõukogu ülesannete efektiivne täitmine.\nNõukogu liikmed määratakse Üldkoosoleku poolt seaduses sätestatud korras kuni kolmeks 3 aastaks. Nõukogu liikmed valivad endi hulgast nõukogu esimehe, kes korraldab nõukogu tegevust. Nõukogu teeb otsuseid Aktsiaseltsi juhtimise ja tegevuse korraldamisel ning töö planeerimisel õigusaktides sätestatud juhtudel või juhatuse taotlusel. Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt Selle liikme suurus, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul. Nõukogu koosoleku kokkukutsumine toimub õigusaktides sätestatud korras.\nNõukogu esimees esitab aktsionärile ja rahandusministrile nõukogu koosoleku Selle liikme suurus vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist. Nõukogu koosolek on Suurendatud peenis, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest.\nNõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Hääletamisel nõukogu liikmete häälte võrdse jagunemise korral on otsustav nõukogu esimehe hääl.\nNõukogu esimees esitab nõukogu otsuse vastuvõtmise korral koosolekut kokku kutsumata nõukogu otsuse eelnõu aktsionärile samal ajal selle väljasaatmisega nõukogu Selle liikme suurus ja hääletusprotokolli või hääletustulemused viie tööpäeva jooksul pärast hääletamist. Nõukogu koosolek protokollitakse.\nProtokollile kirjutavad alla kõik koosolekul viibinud või otsuse kirjalikul hääletamisel osalenud nõukogu liikmed ja protokollija. Nõukogu liikme eriarvamus kantakse koosoleku protokolli. Protokolli koostamisel peab järgima rahandusministri kehtestatud nõudeid, kui need on kehtestatud. Nõukogu esimees esitab protokolli koos koosoleku materjalidega aktsionärile ja rahandusministrile ühe kuu jooksul pärast nõukogu koosoleku toimumist.\nNõukogu kinnitab Aktsiaseltsi majandusaasta eelarve ja koostab majandusaasta Selle liikme suurus ülevaate selle kohta, kuidas on nõukogu Aktsiaseltsi tegevust aruandeperioodil korraldanud, juhtinud ja järelevalvet teostanud, näidates ära igale nõukogu ja juhatuse liikmele majandusaasta jooksul makstud tasude summa ja nõukogu liikmete osalemise nõukogu koosolekutel. Nõukogu liikmete õigused, kohustused ja vastutus on sätestatud õigusaktides. Aktsiaseltsi nõukogu juhindub oma töö korraldamisel lisaks õigusaktides ja põhikirjas sätestatule Aktsiaseltsi nõukogu töökorrast.\nOsalemine teistes äriühingutes 8. Aktsiaselts võib osaleda teistes äriühingutes nii Eestis kui välismaal. Teises äriühingus olulise osaluse omandamise ja võõrandamise, samuti tütarettevõtja asutamise või lõpetamise otsustab üldkoosolek. Üldkoosoleku otsus on vajalik ka Aktsiaseltsi tütarettevõtjate poolt teises äriühingus olulise osaluse omandamiseks või võõrandamiseks.


Mobiilse maailma unistuste arhitektid | Müürileht\nDigitaalsed nomaadid on ideaalsed postmateriaalse ühiskonna eestkõnelejad. Foto: Steven Zwerink (CC BY-SA 2.0)\nSa lamaskled troopilisel Bali mererannal võrkkiiges ja annad viimast lihvi töömemole, et jõuda õigeks ajaks sukelduma. Päeva esimesse poolde jäi väsitav Skype’i koosolek arendusmeeskonnaga kärarikkaks osutunud Starbucksis. Õnneks olid alustanud päeva jooga ning kohalikest puuviljadest valmistatud tervisliku smuutiga. Sa kaalud, kas minna õhtul kokkusaamisele, millest terve Slacki grupp kihab, kuigi tunned, et pole jõudnud kolme päevaga veel õieti aklimatiseeruda. Postkasti laekub pilte sinust Lõuna-Ameerikasse maha jäänud sõpradelt – vähemalt neil on lõbus! Võtad sisimas vastu otsuse, et ka kolmetunnisest ööunest täna piisab, et suhelda hommikul kell viis äripartneriga Ameerikast. Sulged kõik programmid – pilt MacBooki töölaual tuletab sulle meelde, et elad oma unistuste elu. Naeratad.\nJust sellisena võiks mõni twentysomething kirjeldada oma tulevikuideaali, mis järjest rohkemate jaoks on saamas reaalsuseks. Neid esimesi kohanejaid nimetatakse digitaalseteks nomaadideks. Nad on reeglina varajastes kolmekümnendates, pärit mõnest läänemaailma suurriigist, istunud varem kas IT-arendaja või turundajana üheksast viieni kontoris, lugenud ühel hetkel läbi nomaadide taskupiibliks nimetatud Timothy Ferrisse raamatu „The 4-Hour Workweek”, loobunud seejärel pea kogu oma maisest varast, pakkinud koti ja ostnud üheotsapileti kuskile Kagu-Aasiasse, et sukelduda võõrasse kultuuri ja avastada maailma, töötades paralleelselt vabakutselisena kohvikus või mõnes nomaade koondavas bambuskontoris. Kõik moodsad nomaadid sellisele stampettekujutusele loomulikult ei vasta – on neid, kes eelistavad pidevalt Aasia ja kodumaa vahet pendeldada; nagu ka neid, kes oma uue sihtriigiga nii ära harjuvad, et sinna kinnisvara soetavad. Nemad on skeene žargooni kasutades home base’iga nomaadid. Üldiselt on digitaalsed nomaadid aga pigem ideaalsed postmateriaalse ühiskonna eestkõnelejad. Milleks mulle korter, kui olemas on Couchsurfing? Miks peaks Ryanairi-põlvkond omama autot?\nMateriaalse mammona kogumise asemel on väärtuste hierarhias tõstetud esikohale elamused. Neid peab kogema võimalikult palju ja erinevaid. Valuutaks on vabadus, peamiseks piiranguks inimese elu, mis hallide kontorikuubikute ning igavate eeslinnaeramute külge aheldatuna on raisatud. Nii põgenetakse sinna, kus on hea kliima, odav elu, eksootiline kultuur ja väike digitaalsete nomaadide kogukond juba ees ootamas. Peamisteks tõmbekeskusteks on kujunenud Chiang Mai Tais, Hồ Chí Minh Vietnamis, Medellín Colombias, Taipei Taiwanis, Las Palmas Hispaanias ja Taghazout Marokos. Deviisiks on „follow the sun”! Suviti naaseb ligi veerand seltskonnast pikemaks perioodiks Euroopasse. Muul ajal aitavad digitaibukaid nomaade asukohavalikul juba ammu algoritmid, reastades nende jaoks maailma suurlinnu elukalliduse, keskmise temperatuuri, netikiiruse, turvalisuse ja õhu puhtuse põhjal. Küsimused, millele algoritmid vastata ei oska – näiteks kuidas leida lühiajaliselt kaasüürilist, linna kiireimat WiFit või häkkida viisat –, saavad vastuse spetsiaalselt nomaadidele suunatud Slacki kommuunides.\nAasta otsa digitaalse nomaadina Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ringi rännanud Enelin Paas kirjeldab nomaade kui reisipisikuga julgeid, kavalaid ja piiramatu uudishimuga inimesi, kellega on ülilihtne teel olles klikkida. Üksteist tuntakse juba kaugelt ära. Medellínist meenuvad Paasile näiteks kindlad kohvikud, kus viibides oli võimalik osutada klientide seast eksimatult näpuga digitaalsetele nomaadidele. Medellín oli 24-aastase Paasi jaoks vahepeatus Costa Rica ja Rio de Janeiro vahel. Üritades oma viisast maksimumi võtta ja samas spontaansust säilitada, viibis ta ühes riigis kuni kolm kuud lootuses, et elu teeb tema eest tulevikuplaane – reisisihtkohti valis ta tunde järgi, tutvusi sobitas juhuse ajel, rangest planeerimisest oli asi kaugel. Paasile sekundeerib Kristel Tuul, kes on juhtinud turundusagentuuri Sri Lankast, Dubaist ja Hispaaniast: „Meil on ainult üks elu. Miks mitte sellest maksimumi võtta?” Seepärast on Tuul seadnud endale tingimuse, et tal peab olema võimalik reisida ja töötada, kus iganes ta tahab. Ideaalis külastaks ta kõiki maailma riike vähemalt korra. Praeguseks on rändav eluviis viinud ta 43 eri riiki.\nKaks aastat Aasias, peamiselt Hồ Chí Minh Citys resideerinud Karl Kangur suhtub rännuhimulistesse digitaalsetesse nomaadidesse kerge skepsisega. Eriti viimasel ajal olevat küllalt palju kuulda naiivsetest nomaadidest, kes üleshaibitud kuvandi ajel on Aasiasse saabudes kulutanud ära oma säästud, kuid pole seejärel suutnud leida piisavalt stabiilset sissetulekut, et rännata uude kohta, ammugi siis koju tagasi. Kangur eelistab kasutada enda kohta terminit „asukohast sõltumatu ettevõtja”. Temasugused vaatavad digitaalsetele nomaadidele pisut ülevalt alla, sest nood meenutavad pigem seljakotituriste, kes reisivad rohkem kui töötavad ning teenivad seetõttu väga vähe. Kui digitaalne nomaad unistab geograafilisest sõltumatusest, siis asukohast sõltumatu ettevõtja ka finantsilisest sõltumatusest. Teine tagab esimese.\nHardcore nomaad planeerimist täiesti juhuse hooleks ei jäta. Vastupidi, mingites valdkondades püüeldakse meistriklassi saavutamise poole. Kui sinu töö ja eraelu peab järgmise 12 kuu jooksul mahtuma 25 kilo piiresse, siis tuleb koti pakkimisel õppida maksimaalselt optimeerima. Veebist leitavad arvukad lifehack’id on järjekordne viis, kuidas nomaadid asjade kogumisele orienteeritud süsteemi vastu mässavad. Nomaadide viljeletava postmateriaalse elustiili juurde kuuluvad enamasti ka soov enesearengusse panustada, orgaaniline toitumine, biohäkkimine ja oma tervise eest hoolitsemine laiemalt. Paas on veendunud, et digitaalse nomaadi elus on töö ja puhkus paremini balansseeritud kui püstijalu lõunatavatel kontorirottidel, kes sellest hoolimata tööpäeva kesköö paiku lõpetavad. Tõsi, erinevates ajatsoonides paiknemine võib sundida ka nomaade kohastuma öötöö tingimustega. Vahe on lihtsalt selles, et juhtme seinast välja tõmbamiseks ei pea ootama pikisilmi suvepuhkust.\nVeebipõhiselt töötajate hulk järjest kasvab ning mingis mahus võiks juba nüüd 50% ameeriklastest teha kaugtööd. Foto: Steven Zwerink (CC BY-SA 2.0)\nKuigi praegu võib selline eluviis paljude jaoks rohkem ulme valdkonda kuuluda, näitab statistika, et veebipõhiselt töötajate hulk järjest kasvab ning mingis mahus võiks juba nüüd 50% ameeriklastest teha kaugtööd. Tehnoloogia selleks on olemas, ajapikku leiab see järjest enam kasutust ka ettevõtetes. Praegused digitaalsed nomaadid on pigem kas ise ettevõtjad või vabakutselised – viimased moodustavad Ameerika tööealisest elanikkonnast juba kolmandiku –, kes teenivad oma sissetuleku töövahendusportaalide, nagu Upwork, kaudu. Digitaalsete nomaadide koguhulka pole keegi kokku arvutanud ning nende liikuva ja hargmaise elustiili tõttu pole täpse statistika tegemine ilmselt ka võimalik, kuid isegi kui nad moodustavad tööealistest elanikest murdosa, on tegemist avangardiga, mis sunnib meid ümber mõtestama tuumkontseptsioone, nagu töö, puhkus, kodu ja riiklus.\nTeenused ei jõua järele\nE-Eestist vaadatuna ei tohiks need arengud kuidagi ootamatud tunduda. Profiililt sobivad liikuva eluviisiga ja ettevõtlikud digitaalsed nomaadid ideaalselt näiteks e-residentsuse programmi sihtgruppi. E-residendina Eestis linnaplaneerimise ja konsultatsioonide ettevõtte rajanud Damiano Cerrone liigub oma töö iseloomust tulenevalt ringi rohkem küll seal, kus avanevad koostöövõimalused avaliku sektoriga, kuid ta leiab, et isegi temasuguste paiksema eluviisiga nomaadide vajaduste teenindamiseks pole maailm veel valmis. E-residentsus lahendab teatud hulga probleeme, kuid seegi on paljuski lokaalne lahendus järjest globaliseeruvas maailmas. „Miks ei võiks e-residentsus olla üleeuroopaline?” küsib Cerrone, kelle soov on registreerida tulevikus firma Euroopas ilma üheski riigis füüsilist aadressi omamata. Probleeme esineb ka digitaalruumis rongist maha jäänud Euroopa kõige e-eesrindlikumas osas. Näiteks oli alles kolmas Eesti pank nõus Cerrone ettevõttele pangakonto avama. Pangandus on veel üks valdkond, mida tööjõu globaliseerumine ja inimeste järjest suurenev piirideülene liikuvus on ootamatult tabanud. Cerrone toob näiteks oma viimase projekti, mille raames ta tegi koostööd 20 eri riigist pärit linnaplaneerijaga, kellel oleks jäänud konventsionaalseid maksemeetodeid kasutades saamata 7–8% ettenähtud töötasust. Seepärast kasutab Cerrone TransferWise’i ja avas konto N26-nimelises digitaalpangas. Tihti kuulub digitaalsete nomaadide menüüsse ka krüptoraha kasutamine.\nCerrone elab praegu Tamperes, aga suur osa tema elust kulgeb kas bussis, rongis, lennukis või laeval. Kuigi digitaalsed nomaadid põgenevad rutiinse kahetunnise pendeldamise eest kesklinnakontori ja äärelinnaeramu vahel, kulub neil igapäevaseks logistikaks nomaadidena tihti täistööpäev. „Liikumine väsitab keha ja röövib energiat. Mina aga kulutan rohkem aega liikumisele kui ühes kohas seismisele,” ütleb Cerrone. Kui infrastruktuur on halb, muudab see nomaadide jaoks töötamise keeruliseks. Positiivse eeskujuna toob Cerrone välja Soome reisirongid, kus on olemas spetsiaalsed klaasuksega suletavad kaheinimesevagunid, mis on ideaalsed Skype’i kõnede tegemiseks, ning isegi 6–7-kohalised koosolekute pidamiseks kohandatud vagunid. Enamasti on tal isegi suurlinnades raske leida töötamiseks nii häid tingimusi, sest siin-seal tärganud koostöötamisruumid sarnanevad liialt loomeklastritega, st eeldavad kogukonnaga liitumist või kindla kuutasu maksmist. „Mulle oleks vaja lihtsalt ruumi, mida saaks aeg-ajalt tunnihinnaga rentida,” selgitab Cerrone oma vajadusi, mille rahuldamiseks on Venemaal loodud näiteks antikohvikud. Neis tuleb maksta seal veedetud aja eest ning olemas on hea heliisolatsiooniga mugavad kuubikud veebipõhiseks suhtluseks. Potentsiaal nomaadisõbraliku ülemaailmse kohvikuketi või koostöötamiskeskuste loomiseks on Cerrone hinnangul meeletu, sest praegu redutab suur osa digitaalsetest nomaadidest olude sunnil Starbucksis. Pealegi ei tasuks klientidena vaadelda ainult n-ö hardcore nomaade, sest järjest rohkem on neid inimesi, kellel puudub töötamiseks püsiv kontoripind. Need inimesed ootavad, et koostöös era- ja avaliku sektoriga luuakse neile tööks sobilik keskkond. See on väljakutse, millele edumeelsed linnad peavad lähiajal kuidagi reageerima.\nNüüdseks poole kohaga nomaadiks jäänud Paasi eestvedamisel on Tallinn esimese sammu teinud. Viis kuud on tegutsenud endises karamellivabrikus koostöötamiskeskus nimega Spring Hub, mille roheline sisekujundus on saanud inspiratsiooni Paasi rännakutest Lõuna-Ameerikas. Cerrone visandatud nomaadidele suunatud frantsiisikett on samuti juba loodud ja kannab nime Roam. Lisaks jagatud kontorile pakub Roam nomaadidele ka ühiseluvõimalusi, seega kahekorruselise eramaja asemel teeb palju luksuslikumal kujul ootamatut comeback’i nõukogude hruštšovka. Tõsi küll, harusid on Roamil veel kõigest neli. Ometi on asukohavabadust ihaleva tarbijasegmendi väärtustamisel turg kiiresti reageerinud. Materiaalsuse asemel pakutakse loomulikult hüvena elamusi. Näiteks on nomaadil võimalik asendada rannaliiv kõigest tuhande euro eest nädalas kohaga avamerepurjekal Coboat, mis, nagu nimigi ütleb, pakub pardalolijaile sarnaseid teenuseid nagu Roam või Spring Hub. Eestis asutatud Jobbatical võiks olla turvaliseks hüppelauaks tulevastele digitaalsetele nomaadidele. Nomad Soulmates on aga digitaalsete nomaadide päris oma Tinder.\nHingesugulaste otsingud näitavad, et vaatamata piiritule vabadusihale on kuskil pinna all jätkuvalt peidus ka kuulumis- ja pühendumisvajadus. Kuivõrd jätkusuutlik on see elustiil, kui horisondile kerkivad püsisuhe ja lapsed? Rahvusvahelisel areenil digitaalset nomaadlust propageerinud Pieter Levels on viidanud nn nomaadide TEDi konverentsil DNX sellele, et abiellumine on statistika põhjal järjest ebapopulaarsem ning lapsed võiks põhimõtteliselt virtuaalsesse kogukonnakooli saata. Paar aastat hiljem naasis Levels aga ise teatava pettumusnoodiga oma rännakutelt Hollandisse ja soetas endale suisa kinnisvara. „Ma tundsin ennast eksinuna ja hakkasin küsima, kes ma olen. Meie identiteet sõltub paljuski keskkonnast. Kui sa liigud pidevalt ühest kohast teise ega suuda luua pikaajalisi sõprussuhteid, siis kaotad suure osa oma identiteedist,” ütles Levels hilisemas intervjuus. Võib-olla see ongi õiglane hind unistuste teostamiseks?


Märksõna: snow leopard | Kahvel\nMärksõnad: snow leopard\nNii ei tohi teha\nDavid Pogue New York Times’ist on kinnitanud, et väidetav 10.6 “upgrade” plaat, mis hakkab maksma 29 eurot (või siis 469EEK!!!!! nagu pleki stiilis uudistes) töötab ka Tigeri peal, kuid …..\nKahvel.ee nõuanne: Kuidas valmistuda ette Snow Leopardi tulekuks?\nMac OS Xi uusim versioon 10.6 on saabumas poelettidele juba sel reedel ning siin on meie poolt mõned nõuanded selleks, et üleminek uuele operatsioonisüsteemile toimuks võimalikult mugavalt ning muredevabalt.\nSnow Leopardi tulek ametlik, uus karp\nSnow Leopard tulebki 28. augustil, nagu eelnevalt kirjutasime. Lisaks ametlikule tähtajale näidati ka uut karbi kujundust, mis erineb oluliselt eelnevast kosmoseteemalisest disainist. Jääme ootama 🙂 (4 päeva veel)\nLumeleopard tuleb nädala pärast\n28. august. Päev, mil Apple on lubanud järgmist OS Xi (10.6) müüma hakata. Jääme ootama ja lootma et see ka õigeagselt meie poelettidele jõuab. Uuendatud: Hommikul lubas Apple operatsioonisüsteemi tarbijateni…\nLumeleopard on valmis\nThe Unofficial Apple Weblog andmetel on Apple valmis saanud Snow Leopard’i viimase, 10A432 build’iga, mis on ka Golden Master variant asjast. Ah, et mis on Golden Master? Mina olen asjast…\nWindows 7 installimiseks peab reaketiteadlane olema\nSee on ametlik Windows 7 Upgrade tabel, mida tuleb jälgida, kui on soov operatsioonisüsteem Windows 7’ks uuendada. Üldkokkuvõttes erilist vahet ei ole, kas uuendada XP või Vista pealt, tõenäosus, et…


Toomas Toomsalu: mina sidusin mind kinni - Arvamus\nToomas Toomsalu: mina sidusin mind kinni\nKoomiks «Hukkunud alpinisti hotell» FOTO: Veiko Tammjärv\nAjal, mil nakatumisnäitajad kerivad taas kord halastamatu järjekindlusega ülespoole ning sügis ähvardab ära jääda, kõlavad järgnevalt tsiteeritavad sõnad kui tunnustamata jäänud prohveti ettekuulutus.\n«Aga nüüd räägin sellest, mida meil veel tuleks teha. Esiteks on meil vaja väga selget plaani lähimateks kuudeks, kuidas koroona nakatumiskõver murda ja seejärel hoida viirust sellisel tasemel, et me suudaks ühiskonna kõige vajalikumad teenused lahti hoida.\nLapsed peavad saama haridust, inimesed planeeritud arstiabi ja tööd andvad ettevõtjad peavad saama kindlust töökohtade säilimiseks. Selle plaani puudulikkusest on rääkinud haiglajuhid, tervishoiuspetsialistid, omavalitsusjuhid ja ettevõtjad.


Entre Dolmens Et Menhirs Durbuy Belgia - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 353 majutuskohta asukohas Durbuy.\nRue des Combattants 26, Weris, Durbuy, Belgia - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Entre Dolmens Et Menhirs\nAsudes mugavalt Durbuy's, on Entre Dolmens Et Menhirs suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nEntre Dolmens Et Menhirs's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist.\nLisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi küte, teler, DVD/CD mängija, mikrolaineahi, nõudepesumasin, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas aed. Entre Dolmens Et Menhirs on Sinu sihtkoht Durbuy kvaliteetse majutuse otsinguil.


Roku naaber Ami | Roku\nAvaleht » Roku naaber Ami\nLae pilt alla (124.96 KB)\nRokul on naabriks tore toonekurelaps Ami. Tal on väga eriline nimi ja Roku jaoks oli ka Ami ise eriline. Lisaks sellele, et Ami oli tore sõber, reisib ta ka palju ringi - nimelt veedab ta kõik talved soojal lõunamaal. See veidi muidugi kurvastas Rokut, sest tähendas tema jaoks, et talvel tal kodu lähedal mängukaaslast polnudki.\nRoku oli emalt mitu korda uurinud, miks kurepere talve lõunamaal veedab. Kas sina oskad aimata, miks kurg Ami koos perega lõunamaale lendab?\nIgal juhul täna oli Ami veel viimast päeva kodus ning Roku ja Ami said koos mängida. Rokule meeldis Amiga mängida. Ami oli Rokust palju pikem ja nägi väga kaugele. Nii jutustaski Ami, mida ta näiteks kurepesas istudes või teel lõunamaale oli näinud. Mõnikord rääkis Ami ka oma lõunamaal elavatest sõpradest – roosadest flamingodest. Tänu sellele, et Ami oli palju näinud oli Rokul temaga väga huvitav mängida.\nTäna mängisid nad kodu. Nad mängisid, et Ami oli ema ja Roku haige laps. Hiljem mängisid seda sama asja vastupidi, siis oli Roku ema ja Ami haige laps. Mängides jõudis õhtu kiiresti kätte ja juba oligi Ami äralennu aeg.\nAmi ja kurepere olid reisiks ette valmistunud ning kõigil kurgedel olid väikesed kohvrid kõige vajalikuga kaasas. Roku kallistas Amit kõvasti ning hakkas ootama kevadet, mil Ami taas lõunamaalt tagasi tuleb.\nKas sa oled näinud kurge? Millised kured välja näevad? Kirjelda kure pesa. Palu emal–isal kure pilt välja printida, et saaksid selle ära värvida.


BLOGI JA GALERII ⟩ Petrõkina tõusis kaheksandaks, Kiibus sai 11. koha - Iluuisutamine - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPetrõkina tõusis kaheksandaks, Kiibus sai 11. koha\n15. jaanuar 2022, 22:34\nBLOGI JA GALERII ⟩ Petrõkina tõusis kaheksandaks, Kiibus sai 11. koha\nTallinnas peetaval iluuisutamise EMil jagatakse täna välja kaks viimast medalikomplekti. Naiste vabakavas püüavad lühikavas saadud 15. ja 17. kohta parandada Eva-Lotta Kiibus ja Niina Petrõkina. Jäätantsus pälvisod Solene Mazingue ja Marko Jevgeni Gaidajenko 20. koha. Naiste üksiksõit algas kell 18.38, Postimees teeb võistluspäevast tekstilise otseblogi.\nMazingue ja Gaidajenko püstitasid rütmitantsus 60,36 punktiga isikliku rekordi ja pääsesid sellega viimasena vabakavale. Liidrikohalt leiab venelastest tiitlikaitsjad ja valitsevad maailmameistrid Viktoria Sinitsõna – Nikita Katsalapovi (87,89 punkti). Neile järgnevad kaasmaalased Aleksandra Stepanova – Ivan Bukin (86,45) ning itaallased Charlene Guignard – Marco Fabbri (83,35).\nNaiste üksiksõidus ei vastanud Kiibuse ja Petrõkina punktisumma päris nende ootustele (vastavalt 59,16 ja 58,30), kuid hullu altminekut ka ei toimunud. Kaheksas koht jääb neist vastavalt vähem kui nelja ja viie punkti kaugusele.\nTabeli tipus suutis kolme venelanna vahele end suruda belglanna Loena Hendrickx. Lühikavas 90,45 punktiga maailmarekordi püstitanud Kamila Valijeva esikoht on ilmselt väljaspool kahtlust, kuid ülejäänud medalite saatus on lahtine. Hendrickx sai lühikavas punkte 76,25, Aleksandra Trussova 75,13 ja Anna Štšerbakova 69,05.


Filmiõhtute sari „Loovus“: Gemma Bovery Piletid on müügil Jõhvi kontserdimaja kassades ja internetipoes www.piletimaailm.com, Серия киновечеров „Loovus“: Другая Бовари Билеты можно получить в кассах концертного дома Йыхви и в интернет магазине www.piletimaailm.com | Piletimaailm Online\nFilmiõhtute sari „Loovus“: Gemma Bovery\nPiletid on müügil Jõhvi kontserdimaja kassades ja internetipoes www.piletimaailm.com\nEUROPE DIRECT JÕHVI ja Kino Amadeus Euroopa filmiõhtute sari „LOOVUS“\nGemma Bovery (Prantsusmaa, Suurbritannia, 2014)\nMartin (Fabrice Luchini) on endisest pariislasest peen hipster, kellest saab saatuse tahtel ühe Normandia küla pagar. Tema noorusambitsioonidest on alles vaid elav kujutlusvõime ning sama elav kirg klassikalise kirjanduse – ning eriti Gustave Flaubert'i vastu. Ta läheb ülielevile, kui lähedalasuvasse farmi kolib veidralt tuttavate nimedega inglise paar. Nende nimed pole mitte ainult pole Gemma ja Charles Bovery, vaid ka nende käitumine tundub olevat inspireeritud Flaubert'i kangelastest. Martinis peituvale loojale on see võimalus vormida peale taina ka lihast ja luust karakterite saatust! Aga ilus Gemma Bovery pole klassikat lugenud ning tahab elada oma elu.\nGemma Arterton, keda PÖFFi publik peaks mäletama Stephen Frearsi võrratust heatujufilmist "Tamara Drewe", kuid kes kinopublikule on kindlasti meelde jäänud ka seiklusfilmidest "Titaanide heitlus" ja "Nõiakütid Hans ja ja Grete", särab taas pearollis kirgliku noore inglannana nagu neli aastat tagasi "Tamara Drewe's". Mõlema filmiteose aluseks on lavastajad võtnud Posy Simmondsi romaanid, mis on nagu valatud Gemma Artertonile mängimaks oma karjääri ühed tugevamad sooritused. Martinit kehastavat Prantsuse karakternäitlejat Fabrini Luchinit, kes näitab taas oma näitlejavõimete lage, nägi PÖFFi publik viimati François Ozoni draamas "Kodus".\nFilm on prantsuse/inglise keeles eesti- ja venekeelsete subtiitritega\nFilmi pikkus: 1 t 39 min\nVanusepiirang: alla 12 a mittesoovitatav\nNB! Eesti Vabariigis kehtestatud piirangute tõttu on publiku arv piiratud.


Elu on rohkemat kui teksadesse mahtumine! - Tervis & trenn - naine24.ee\nElu on rohkemat kui teksadesse mahtumine!\n18. aprill 2017, 16:58\nTõsisemalt treenimisega alustades juhtub tihti see, et kogu fookus suunatakse esteetikale. Tahaks sixpack'i, tahaks vormis tagumikku - eesmärk on visuaalne, kergesti defineeritav ja teistega võrreldav. Aga see on vale ots, kust alustada, kirjutab Postimehe ajakirjanik ja fitnessblogija Marian Võsumets oma blogis marianfitness.ee.\nVäga ebaseksikas, aga sickpack'i teekonnast palju olulisem on üldine tervis, rüht ja liikuvuse parandamine. Need on näitajad, mis määravad, kas sa üldse oled võimeline sixpack'ini jõudma. Tunned kindlasti kedagi, kes pole pealtnäha piitsavars (kui see tänapäeval üldse kellegi eesmärk on), aga ta on vormis ja teeb igasuguses trennis silmad ette kõigile teistele. Viskab spagaati, paindub, tal jagub võhma. Aga pole nähtavat sixpacki. Kumb on olulisem?\nLisaks on sellisel inimesel nähtava vormi saavutamine palju lihtsam kui juurvilja-tüüpi inimesel.\nAinult esteetikale keskendumine on nagu treeningkava planeerimise alustamine shakeri valimisest.\nPikas perspektiivis töötab sinu kasuks üldise kehalise võimekuse parandamine. Läbi liigeste ja lihaste mobiilsuse parandamise, rühile keskendumise kuni õige harjutuste sooritamise tehnikani välja. Need kõik on omavahel seotud.\nNooremas eas on meie keha veel lapsepõlvest tulenevalt üsna liikuv ja painduv, liigutuste amplituud on ka põhjaliku ettevalmistuseta piisavalt hea. Kuid see võimekus kahaneb iga aastaga, rääkimata trenniga esmakordsest tutvumisest alles hilisemas eas.\nMiks keskenduda liikuvuse parandamisele?\nAktiveerib lihaseid ja suurendab töövõimet - saad teha efektiivsemaid treeninguid.\nParaneb lihastunnetus ja rüht. Parem rüht laseb siseorganitel «õiges kohas» olla - paraneb kopsude töö ja kiireneb ainevahetus.\nEnnetab lihaste ja liigeste valulikkust järgmisel päeval. Alusta igat jõutrenni lisaks soojendusele ka mobiilsusharjutustega ning pea meeles - lihasvalu pole alati hea trenni tunnus!\nVäheneb liigeste jäikus, seeläbi ka vigastuste oht.\nVabastab suurest koormusest tekkinud «valupunkte» kehal.\nSuurendab energiakulu. Täielikult aktiveeritud lihas teeb tööd suurema amplituudiga ning kulutab rohkem energiat.\nTehnikat aitab sul lihvida sinu spordiklubi treener või personaaltreener. Liikuvust ja painduvust saad samuti professionaali käe all parandada, halba ei tee ka pilates ja jooga. Tutvumiseks võid guugeldada mobility exercises, muscle / joint mobility.\nTaha olla terve - muu on boonus!\nMis mind ikka ja jälle nõutuks teeb on ikkagi see sixpacki jaht. Kuubikud on okei, aga see on kirss tordil - boonus, kui kõik muu on korras. See on kõrvalprodukt! Muidugi saab vinnutatud liha väljanägemise ka ebatervislikul moel, aga neid meetodeid ma ei tutvustaks.\nNiisiis kindlasse teksanumbrisse mahtumise asemel keskendu parem püsivamatele väärtustele. Keskendu sellele, et su keha teeniks sind pikalt ja hästi. Sa võid kanda ka number suuremaid pükse nii, et need istuvad super hästi ja on su seljas sõna otseses mõttes cheeky pants! Size zero ei anna midagi, kui seal sees pole terve inimene. Mis ei tähenda, et size zero kuidagi kehvem oleks, kuid kui sa pole kunagi loomulikul moel õbluke olnud, ei peaks sellest ühel hetkel endale ainsat eesmärki tegema.\nTunne rõõmu sellest, et suudad iga korraga teha ühe kätekõverduse rohkem. Et suudad lõuatõmbe tehnikat parandada, stressamata sellepärast, et kasutad ikka "abirattaid" (assisted pull-ups). Et alaselg ei valuta järgmisel päeval. Võib-olla suudad hoopis raskuseta kükkida päris madalale nii, et kannad maast ei tõuse? Mina veel ei suuda, aga oleksin selle üle palju rõõmsam kui nähtavate veenide lisandumise üle.\nTreeni põhjusel, et sa armastad oma keha, mitte ei sunni teda saavutama kindlat visuaali, mida nägid ühel fotol. Ainult nii muutub ta paremaks ja tugevamaks. Ning ära muretse - ka ilusamaks!\nPS. Kui sa veel märganud pole, siis kõhnus ei ole 2017. aastal enam iluideaal. Õnneks.


Kõrg- ja madalrõhkkonna vastasseis püsib ja põhjustab jätkuvalt tugevat tuult (05.10.2016 14:32)\nIlma ülevaade 5.10.16 - 12.10.2016\nSkandinaavia kohal on võimas kõrgrõhkkond ja haarab enda alla nii Soome kui Läänemere ümbruse. Samal ajal muutub lõunapoolne madalrõhkkond aktiivsemaks ja laieneb üle Leedu ja Läti. Eesti jääb kahe rõhuala piirimaile, kus mõlema jõulise surve tõttu on tuul tugev.\nNeljapäeval (6.10.) püsib kõrg- ja madalrõhkkonna vastasseis. Idakaarest saabuvas õhumassis on niiskust vähe ja saju võimalus jääb alla 25%. Kirdetuul on öö hakul veel väga tugev, siis annab pisut järele, kuid ilm on ikka tuuline, puhanguid on 15 m/s, merel ja Liivi lahe ääres 17, öö hakul kuni 20 m/s. Õhutemperatuur on öösel 2..7°C, meretuulega rannikul kuni 9°C, päeval 7..11°C.\nReedel (7.10.) saab lõunapoolne madalrõhkkond energiat juurde ega anna kõrgrõhkkonnale võimalust üle Eesti laieneda. Öö on selgem ja sajuta ning lühiajaliselt veidi nõrgema tuulega. Õhutemperatuur on +1..+5, tuulevaiksemates kohtades langeb 0°C ümbrusse langeda, meretuulega rannikul jääb 8°C ümbrusse. Päeval tihe sajutsoon Eestini ei ulatu, kuid lõunapiiri lähistele võib vihmapilvi jõuda. Lisaks soosib suhteliselt sooja merevee ja külma õhumassi kontrast merealade kohal rünksajupilvede teket ning seetõttu on vihma võimalus Soome lahe ääres ja ka saarte rannikul (tõenäosus ~50% ringis). Kirdetuul tõuseb päeva jooksul uuesti väga tugevaks, rannikul õhtu poole puhanguid taas 20 m/s. Õhutemperatuur on 8..11°C.\nLaupäevaks (8.10) tuleb madalrõhkkond meile lähemale. Saju tõenäosus suureneb eelkõige Eesti lõunaosas (tõenäosus 50-70%), aga ulatub ka rannikulähedatel aladel 25%-ni. Kirdetuul on tugev põhiliselt rannikualadel, puhanguid 15 m/s, Soome lahe ääres 18 m/s. Õhutemperatuur on öösel +1..+6°C, meretuulega rannikul kuni 10°C, päeval 6..10°C.\nPühapäevaks (9.10) tugevneb kõrgrõhuala. Ilm on enamasti sajuta (saju tõenäosus alla 25%). Kirdetuule puhanguid on öösel rannikualadel veel 15 m/s, päeva jooksul tuul järk-järgult nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel +2..+7°C, meretuulega rannikul kuni 9°C, päeval 6..11°C.\nEsmaspäeval (10.10.) kandub kõrgrõhuala serva mööda kirdevoolus veidi soojemat õhku ja taevas võib jääda õhukese pilvekihiga kaetuks, aga ilm on olulise sajuta. Puhub mõõdukas kirde- ja idatuul. Õhutemperatuur on öösel 0..+5, rannikul kuni +9, päeval 7..10°C.\nTeisipäeval (11.10.) ulatub üle Eesti kõrgrõhuvöönd ja ilm on enamasti sajuta, aga võrdlemisi pilvine. Tuul on nõrk ja valdavalt idakaarest. Õhutemperatuur on öösel +1..+6, rannikul kuni +9, päeval 6..10°C.\nKolmapäeval (12.10.) püsib kõrgrõhuvöönd Eesti kohal. Ilm on sajuta ja nõrga tuulega. Õhutemperatuur on öösel -1..+3, rannikul kuni +8, päeval 6..10°C.\nJärgmise nädala päevased temperatuurid jäävad 18....24 °C piiresse (08.09.2016) Suvelõpu ilu Päikest ja õisi, suve lõpp paistab. Foto: Päivi Palts Ilma ülevaade 8.09.16 -15.09.2016\nSuvi tuleb mõneks ajaks tagasi (07.09.2016) Kuldne hommik Pildistatud 03.09.2016 Foto: Peep Loorits Ilma ülevaade 8.09.16 -14.09.2016\nEes on suviselt soojad päevad (06.09.2016) Foto: Ülle Loog Kuigi selged ööd on jahedad ja vastu reedet ning laupäeva võib maapinna lähedal öökülmagi tulla, on päevased temperatuurid lausa suvised ja maksimumid tõusevad üle 20 kraadi. Veidi vihma sajab lähipäevil vaid mõnes kohas.\nNädala algus toob öökülmad, nädala lõpp soojad päevad (05.09.2016) Sügis koputab uksele 3.09.2016 Foto: Ilme Parik Ilma ülevaade 6.09.16 -12.09.2016\nSelged ööd toovad öökülmad (02.09.2016) Reet Sepp Tõusev päike kuldab 25.08.2016 kell 06.26 Viru rabas September jätkab küllaltki soojalt, kuid ööl vastu teisipäeva ja kolmapäevavõib selge taeva korral maapinna lähedal temperatuur 0 °C-ni langeda.


Valge seinariiul - Jussike | laste elektriautod, mänguasjad lastele jpm\nValge seinariiul on valmistatud mööbliplaadist ja männipuidust. Sobib hästi dekoratiivse elemendina lapsetuppa.\nVõi miks mitte ka elutuppa või kööki.\nKokkupanekuks kulub kõigest 10-minutit!\nKõrgus 84 cm, laius: 59 cm, sügavus: 14 cm. Kaal 5 kg\nValge seinariiul kogus\nOle esimene, kes hindab toodet “Valge seinariiul” Tühista vastus


Lõuna-Korea teatas, et seal on käsil koroona teine laine - eestinen\nLõuna-Korea teatas, et seal on käsil koroona teine laine\nLõuna-Korea andis pärast paljusid uusi koroonaviirusega nakatumiste juhtumeid teada, et seal on käsil koroona teine laine.\nLõuna-Koread peeti varem koroona edulooks, kuna seal õnnestus nakkus aprillikuus seljatada, aga nüüd tuleb nakatumisi pidevalt juurde, kuigi mitte nii palju kui alguses, vahendab BBC.\nKorea haiguste kontrollkeskuse juht Jung Eun-kyeong ütles, et esimene laine lõppes aprillis. Alates maikuust on aga nakatumisi pidevalt juurde tulnud, sealhulgas pealinna Seouli ööklubides.\nNende kahe perioodi vahel oli aeg, mil uute nakatumiste hulk kukkus tuhande pealt nulli ja püsis nullis kolm päeva järjest. Eile esmaspäeval, 22. juunil tuvastati aga viimase ööpäevaga 17 uut nakatumist. Nakkuse pesad on suured bürood ja laohooned. Uute nakatumiste põhjal tehti otsus, et Koreas on käsil koroona teine laine ja see kestab veel pikalt. Kuni praeguseni teatas Korea haiguste kontrollikeskus, et esimene laine pole veel lõppenud.\nNüüd ollakse aga Koreas arvamusel, et koroona teine laine algas maikuu alguses. Nakatumised on põhiliselt pealinna Seouli piirkonnas, kus varem oli vähe nakatumisi. Esmaspäeval suleti pealinnas ligidal asuvas Daejeoni linnas koroonahirmus mitmed asutused nagu muuseumid ja raamatukogud. Seoulis võidakse samuti taaskehtestada varasemad piirangud, kui uute nakatumiste arv tõuseb päevas üle 30 mitme päeva jooksul või haiglavoodite täituvus tõuseb üle 70 protsendi.\nLõuna-Koreas pole kehtestatud väga karme piiranguid, selle asemel on tuginetud inimeste teadlikkusele ning ulatuslikule testimisele ja nakatumiste kettide tuvastamisele. Lõuna-Korea esimene koroonajuhtum tuvastati 20. jaanuaril, alates sellest ajast on riigis registreeritud 280 koroonasurma ja üle 12 tuhande nakatumise.\nShare this with Facebook Share this with Messenger Share this with Twitter Share this with Facebook Share this with WhatsApp Share this with Messenger Share this with Twitter Share this with These are external links and will open in a new window Copy this link https://www.bbc.com/news/world-asia-53135626?xtor=AL-72-%5Bpartner%5D-%5Bbbc.news.twitter%5D-%5Bheadline%5D-%5Bnews%5D-%5Bbizdev%5D-%5Bisapi%5D&at_custom3=%40BBCWorld&at_campaign=64&at_custom2=twitter&at_custom1=%5Bpost+type%5D&at_custom4=24AE060E-B469-11EA-869C-9BA24744363C&at_medium=custom7 Read more about sharing.\n(Külastatud 590 korda, 1 külastust täna)\n5. detsember 2020, 17:24


Juhtkiri: sotsiaalministeerium kogemustest ei õpi - Eesti Päevaleht\nSiiani maksis riik suurema osa tekkinud kuludest, aga nüüd hüvitamise korda muudeti. Millegipärast polnud sihtrühmast õieti keegi kuulnud, et ratastoolide, potitoolide, seisulaudade ja liikumisraamide rent muutub mitu korda kallimaks. Nüüd on üllatus suur, sest seni näiteks 30-eurone arve võib järsku olla muutunud 200-euroseks.\nSellise kahetsusväärse olukorra tekitanud sotsiaalministeeriumi ja abivahendeid tarniva OÜ Invaru vahel lendavad süüdistusnooled. OÜ Invaru juhid leiavad hulgaliselt põhjusi, miks nad ei saanud kliente suurest muudatustest varakult teavitada, mõtlemata sellele, et inimlikust seisukohast olnuks see teave klientidele äärmiselt oluline. Küllap eeldavad ka Invaru juhid, et saavad suurematest rahalistest kohustustest varakult teada ja neid ei seata ootamatu fakti ette.


VILJANDIMAA MUST REKORD ⟩ Maakonda lisandus ööpäevaga 68 nakatunut - Paberleht - Tasuline - Sakala\nTranspordiametil on Abja mõisas käsil harukordne teetöö (4)\nVILJANDIMAA MUST REKORD ⟩ Maakonda lisandus ööpäevaga 68 nakatunut\nVutiklubi läks kooli haigeid õpetajaid asendama\nJärveotsa elamurajooni võib lisanduda üle 60 krundi\nValla valimisbusside graafiku juurde pandud valimisreklaam tekitas paraja segaduse (2)\nViljandi vald otsib Kolga-Jaani bussiootekoja ja keskväljaku ehitajat\nMurdeluulevõistluse valik oli mitmekesine\nKarud rüüstavad mesitarusid\nPsühhiaater: laste ja noorte vaimse tervise loob kättesaadav huviharidus\nEttevõtjad õhutasid äris sihte seadma suurelt\nLAUATENNIS ⟩ Tiitlikaitsja alustas hooaega kahe võidu ja ühe kaotusega\nJudokate järelkasv tüürib medalikursil tasapisi tipu poole\nFILMIARVUSTUS ⟩ Kodus on mugavam tukastada kui kinos Arvamus\nFarištamo Eller: ühe tänava ja paljude puude lugu Meelelahutus\n13. oktoober 2021, 11:25\nLäinud ööpäeva jooksul tuvastati Viljandimaal 68 koroonaviirusesse nakatunut. FOTO: Elmo Riig\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 7314 koroonaproovi, millest 1228 osutus positiivseks. Viljandimaal registreeriti ööpäevaga 68 positiivset proovi, mis on senise statistika järgi kõige suurem hulk.\n"Viljandimaal on hetkel kuus kollet: üks perekonna, kaks õppeasutuse, üks hoolekandeasutuse, üks töökoha ning üks tervishoiuasutuse kolle," täpsustas Terviseameti meedianõunik Merilin Vernik. "Eesti koroonaviiruse leviku riskitase on kõrge, mis tähendab, et haigestumine suureneb igal pool."\nEelmine "must rekord" Viljandimaa nakatunute arvu osas oli 50, kui nii 17. kui 18. märtsil lisandus Viljandimaale 50 koroonaviirusega nakatunut.\nPositiivse vastuse saanutest oli 810 vaktsineerimata ja 418 lõpetatud vaktsineerimiskuuriga.\n13. oktoobri hommikul vajas sümptomaatilise COVID-19 tõttu haiglaravi 252 inimest. Kokku on haiglas 316 koroonaviirusega nakatunud patsienti, kellest on vaktsineerimata 213 ehk 67,4 protsenti ja lõpetatud vaktsineerimiskuuriga 103 ehk 32,6 protsenti.\nÖöpäeva jooksul avati haiglates 55 COVID-19 haigusjuhtu. Suri kaks koroonaviirusega nakatunud inimest, 70- ja 81-aastane naine, mõlemad olid vaktsineeritud.\nLäinud ööpäeva jooksul Viljandimaale lisandunud 68 positiivset testi on senise statistika järgi kõige suurem hulk. FOTO: Kuvatõmmis


Alaseljavalu kirurgiline ravi pole rehabilitatsioonist etem - Meditsiiniuudised\nAlaseljavalu kirurgiline ravi pole rehabilitatsioonist etem\nKroonilise alaseljavalu intensiivsest rehabilitatsioonist pea kaks korda kallim kirurgiline ravi ei näi andvat paremat efekti.\nKroonilise alaseljavalu intensiivsest rehabilitatsioonist pea kaks korda kallim kirurgiline ravi ei näi andvat paremat efekti- kirjutab Reuters Briti teadlaste uurimusest.\nOxfordis asuva Nuttfieldi ortopeediakeskuse uurijad võrdlesid kahe ravimeetodi efektiivsust 349 patsiendil- kes kannatasid maailma üheks sagedasemaks kaebuseks peetava alaseljavalu käes. Euroopa Liidu 25 riigist esineb kroonilist alaseljavalu hinnanguliselt 40 miljonil töölisel ning seisundi arvele võib kanda pea pooled haiguspäevadest.\nKeskuse ortopeed-kirurg Jeremy Fairbank ütles ajakirjanikele- et intensiivne rehabilitatsioon on teadaolevalt heaks alternatiiviks patsientidele- kes kaaluvad alaseljavalu põhjuste kirurgilist korrigeerimist.\nUuritud patsientidest kolmekümnel üritati alaseljavalu leevendada spondülodeesi teel- ülejäänutel intensiivse rehabilitatsiooniga- mis sisaldas harjutusi ja kognitiiv-käitumisteraapiat. Fairbank ning kolleegid ei leidnudki uuringus kahel meetodil olevat suuri erinevusi efektiivsuse osas.\nOperatsioon on aga rehabilitatsioonist oluliselt kallim - ühe opereeritud patsiendi peale kulutati keskmiselt 7830 naela ehk 182 753 krooni. Rehabilitatsioon läks maksma keskmiselt 4526 naela (105 637 krooni) patsiendi kohta.\nAjakirjas British Medical Journal avaldatud artikli kommentaaris rõhutas suurt hinnavahet ka Helen Campbell Oxfordi ülikoolist.\nCampbell märkis- et lühiajalises perspektiivis ei paista lülisamba kirurgiline stabiliseerimine neil patsientidel- kes standardraviga ei ole abi saanud- olevat kuluefektiivne.\nFairbanki arvates peaksid kirurgid kroonilise seljavalu käes kannatavatele patsientidele- kes operatsiooni soovivad- kindlasti enne kõiki kasutatavaid ravivõimalusi tutvustama.


Kadriorus toimus viies Kirjandustänava festival > Hariduse koduleht > Tallinn\nKadriorus toimus vii...\nKadriorus toimus viies Kirjandustänava festival\nKirjandustänava festival toimub traditsiooniliselt Kadriorus, Koidula tänaval, mis on eriline kirjandusega seotud tänav. Ühes otsas asub Tammsaare muuseum, teises otsas Vilde muuseum ning keskpaigas Eesti kirjanikele ehitatud kortermaja, kus elavad praeguseni mitmed armastatud kirjanikud ning kus tänapäeval asub Mati Undi muuseum.\nKirjandustänava festivali eesmärk on tõmmata tähelepanu Eesti kirjandusele ja kirjanduspärandile ning kirjanduslikule avalikule ruumile meie ümber. Et seda teha, kutsub festivali korraldaja, Tallinna Kirjanduskeskus, igal aastal üheks päevaks tänavale kokku kirjandusega otseselt või kaudselt tegelevad organisatsioonid ning ühisloomes osalejatega sünnib rikkalik kultuuriprogramm. Lisaks kirjandusrahvale tuleb kokku ka kohalik kogukond, kes nii hoovikohvikute korraldamises kui ka programmis osaledes kaasa löövad. Eesti Muuseumide Auhindadel oli festival nomineeritud ka „Kogukonna sõber 2018“ kategoorias.\nIga festivaliga on Tallinna Kirjanduskusel soov kaardistada ka kohalikku kultuuripärandit. Esimesel aastal (2017) avati mälestupink kadriorglasele Mati Undile, 2018. aastal mälestustahvel Weizenbergi 8 maja seinal, kus kunagi elasid mõnda aega Marie Under ja Artur Adson. 2019. aastal rikastati linnaruumi mälestustahvliga Juhan Jaigile. Ka 2020. aastal sai märgistastatud üks kirjanikuga seotud paik – avati mälestuspink Enn Soosaarele.\nFestivali peakorraldaja on Tallinna Kirjanduskeskus.


Iraan ähvardas USA sõjaväelasi raketirünnakutega - DELFI\nIraan ähvardas USA sõjaväelasi raketirünnakutega\nMohammad Ali JafariFoto: Vahid Salemi, AP/Scanpix\nIraan hoiatas pühapäeval, et USA piirkondlikud sõjaväebaasid on ohus, kui riik kavatseb liigitada selle revolutsioonilise kaardiväekorpuse terrorirühmituste alla ja lüüa Teherani karmimate sanktsioonidega.\nHoiatus tuli pärast seda, kui Valge Maja teatas reedel, et president Donald Trump annab teada USA vastuse Iraani raketikatsetustele, „terrorismi“ toetamisele ja küberoperatsioonidele osana administratsiooni uuest Iraani strateegiast, vahendab uudisteagentuur Reuters.\n„Nagu me varem teada andsime, kui USA on uued sanktsioonid vastu võtnud, peab see viima oma baasid minema meie rakettide 2000-kilomeetrisest raadiusest,“ ütles riigimeedia vahendusel kaardiväekorpuse ülem Mohammad Ali Jafari.\nJafari sõnul võtaks täiendavad sanktsioonid võimaluse tulevaseks dialoogiks USA-ga.\nTa hoiatas: „Kui teated Ameerika Ühendriikide valitsuse rumaluse kohta vastavad tõele ja see kaalub revolutsioonilise kaardiväekorpuse terrorirühmituseks nimetamist, tuleb meil käsitleda ameeriklaste sõjaväge nagu Islamiriigi oma üle kogu maailma, ennekõike Lähis-Idas.“


Puhastusteenindaja Lõunakeskuse kaubanduspinnal\nPeamiseks tööülesandeks on puhastusteenuse osutamine kaubanduspinnal.\nTööks vajalikku väljaõpet, mugavat ja korralikku tööriietust ja kaasaegseid töövahendeid.\nLisaks kindlat töötasu ja sotsiaalset garantiid ning tublimatele arengu- ja karjäärivõimalust.\nTöö on vahetustega. Tööaeg E-P, graafiku alusel.\nKontakt: Sekretär-personalitöötaja, 731 4370, louna@stell.ee


Töö komponentide seadistamine - Finance & Operations | Dynamics 365 | #MSDyn365FO | Microsoft Docs\nTöö komponentide seadistamine\nSee teema kirjeldab töö võimalikke põhielemente ja toob näiteid, kuidas saate neid elemente oma organisatsioonis kasutada.\nEnne tööde loomist tuleb seadistada teatud viiteteave. Saate luua töö, millel on ainult nimi. Täiendava teabe, näiteks ametinimetuse, lisamisega pakute aga tööle määratud ametikohtade vaikeväärtused. Peale selle saab osa sisestatud teavet kasutada teatud töödele tasuplaanide filtreerimiseks. Kui soovite seadistada sobivuse, mida saate kasutada kindlale tööle tasuplaanide filtreerimiseks, peate enne tööde seadistamist seadistama tööfunktsioonid ja töötüübid. Kui need vaikeväärtused on saadaval, hoiate tööle ametikohtade lisamisel aega kokku.\nMõned töö üksikasjad, nagu ametinimetus, töö tüüp ja funktsioon, on kuupäevaliselt jõustuvad. Kui loote töö täna, kuid ei lisa nimetatud üksikasju kohe, ja otsite hiljem tööd loomiskuupäeva alusel, siis neid üksikasju ei kuvata. Seetõttu peate vajaliku viiteteabe enne selle otsimist looma. Nii saate lisada teabe uutele töödele juba nende loomisel.\nEnne tööde loomist peate seadistama tööde ametinimetused. Ametikohtade ametinimetused tuletatakse töödest, millega ametikohad seotud on.\nAmetinimetusi saate hallata lehel Ametinimetused, millele pääsete juurde otsingufunktsiooni abil. Lehel Ametinimetused saate sisestada ametinimetused, mida kavatsete oma tööde jaoks kasutada.\nSarnaste tööde kategooriatesse grupeerimiseks saate kasutada töötüüpe. Töötüübid ei ole nõutavad. Kuid kui te kavatsete kasutada töö tüüpe kompensatsioonihalduse sobivuse reeglite seadistamisel, peaksite seadistama töö tüübid enne tööde seadistamist. Töötüübid on näiteks täistööaeg ja osaline tööaeg või kuupalk ja tunnipalk. Töötüüpe saate hallata lehel Töötüübid. Sisestage lehel Töötüübid töötüübi nimi ja lühikirjeldus. Tehke väljal Vabastatud olek üks järgmistest valikutest, et näidata selle töötüübiga tööde õiglaste tööstandardite seaduse (FLSA) alusel vabastatud olekut.\nVabastatud – tööd on FLSA alusel ületunnitööst vabastatud.\nMittevabastatud – tööd ei ole FLSA alusel ületunnitööst vabastatud.\nEi kohaldu – FLSA kate ei kohaldu.\nTööfunktsioonid kirjeldavad kõrgetasemelisi funktsioonikategooriaid ja seotud kõrgetasemelisi kohustusi. Tööfunktsioonid ei ole nõutavad. Saate kasutada tööfunktsioone koos töötüüpidega, et filtreerida konkreetsete tööde tasuplaane. Seostage tööfunktsioonid ja töötüübid tasuplaanidega, seadistades sobivuse reeglid lehel Sobivuse reeglid. Seejärel saate lisada tasuplaanile ka tasemete komplekti, mida rakendada töötüübi/tööfunktsiooni kindla kombinatsiooni korral, mille määratlesite sobivuse reeglitega. (Need omadused kehtivad nii fikseeritud kui ka muutuvate tasuplaanide korral.) Kui te kavatsete siiski kasutada tööfunktsioone tasuhalduse jaoks sobivuse reeglite seadistamisel, peate seadistama tööfunktsioonid enne tööde seadistamist. Järgmises tabelis on toodud mõned tööfunktsioonide näited.\nMüügijuht Keskmise taseme haldur\nTööfunktsioone saate hallata lehel Tööfunktsioonid. Sisestage lehel Tööfunktsioonid tööfunktsiooni ID-kood ja lühikirjeldus.\nTööülesanded kirjeldavad teatud töö ametikohal tegutseva töötaja põhiülesandeid. Sama tööülesande saab lisada mitmele tööle ja neid tööülesandeid kasutavate tööde ametikohtadele. Järgmises tabelis on toodud mõned tööülesannete näited.\nJõudluse ülevaade – iga müüja tööjõudluse ülevaade.\nPuudumiste ülevaade – iga müüja puudumistaotluste või registreeringute kinnitamine või tagasilükkamine.\nRaamatupidaja Finantsaruanne – iganädalaste finantsaruannete esitamine pealaekurile.\nTööülesandeid saate hallata lehel Tööülesanded. Sisestage lehel Tööülesanded tööülesande nimi ja lühikirjeldus. Väljale Märkus saate soovi korral sisestada ka lisateavet. Märkusi saab kindla töö puhul värskendada ilma siia sisestatud märkusi muutmata.\nVastutusalade abil saate näidata, milliste töörollide, protsesside ja toodete eest selle töö ametikohal tegutsev töötaja vastutab. Näiteks töö „Raamatupidaja” vastutusala võib olla „Toote A finantsaruandlus”. Vastutusalasid saate hallata lehel Vastutusalad, millele pääsete juurde otsingufunktsiooni abil. Sisestage lehel Vastutusalad vastutusala nimi ja lühikirjeldus. Väljale Märkus saate soovi korral sisestada ka lisateavet. Märkusi saab kindla töö puhul värskendada ilma siia sisestatud märkusi muutmata.\nTöö loomise juhised\nUue töö loomise etapiviisilise protseduuri leiate teemast Uute tööde määratlemine.


Mäng töötleja keycap mitmekülgne mugav gamepad nuppu üpp ps4 xbox mängu juhtnuppu Soodus! ~ Video Mängud \_ Makeforum.eu\n1. Suurem Täpsus: segatud kõrgus kombinatsioone saab lüüa eesmärgid kiiremini ja täpsuse parandamise kohta paremale ja parema kontrolli ja manipuleerimise vasakul.\n2. Parandada Mugavust ja Käepide: ei libise kummist ühend tagab suurepärase haarduvuse ja nõuab vähem jõudu, vähendades pehmust, käte ja pöidla väsimus.\n3. Kõrgetasemeline Pisipilt: nupp ühise põllumajanduspoliitika lisab 10.0 mm parandada täpsus õige simulatsioon.\n4. Keskmise tasandi Pisipilt: simuleeritud nuppu vasakul on võimalik suurendada kontrolli läbi liikumise mängu, samal ajal suurendades nominaalne laius 6,5 mm.\n5. Hea Mitmekülgsus: täiustatud haarduvus ja mugavus töötab hästi kogu oma mängu ja kaitsta varustatud käeulatuses kulumise.\nVärv: valge, lilla ja oranž\nSobib: kõikidele PS4 mängukontroller, XBOX game controller\nMärksõnad: ps4 4 gamepad, PS4, gamepad ps4, kontrolli ps4, stick xbox, 8 võtmed klaviatuuri, ps4 kruvi komplekt, orginaal ps4 gamepad, keycap komplekt, sony playstation 4 türgi.\nTüüp Mängude Juhtnuppu Pöialt Mütsid\ntype5 Asendamine Gamepad Tarvikud\nType2 Gamepad Nuppu Kate Juhul\nType3 eest PS4 Mäng Töötleja Keycap\ntype4 eest PS4 XBOX PlayStation 3\n1MHZ - 1000MHZ 3W 35DB HF VHF / UHF FM-saatja Lairibaühenduse RF Võimendi Jaoks Ham Raadio Walkie talkie Lühike laine remote\nKUUM 1MHZ-1000MHZ 3W HF VHF / UHF FM-Saatja RF Võimendi Jaoks Ham Raadio 35dB Kirjeldus: Omadused: Veenduge, et ühendate sisend ja väljund ja siis sisse, kui sisendvõimsus on väiksem kui 10dBm.Takistus 50 oomi Esiteks, toote kasutamine: Lairiba\n100tk Analoog Juhtkangi Thumbstick Kummist Kork Sony PS3 PlayStation 3 Töötleja\n100tk Analoog Juhtkangi Thumbstick Kummist Kork Sony PS3 PlayStation 3 Töötleja Omadused: täiesti uus ja kvaliteetne Täiesti asendaja oma kriimustatud või purustatud Juhtnuppu kork.Täiesti mõeldud Sony PS3 Töötleja Värv: Must.Ühildub Sony PS3 Töötleja.Pakendi