Pane tähele: see on EV100 kunstiprogrammi üks eripäraseim sündmus | EV100\nPane tähele: see on EV100 kunstiprogrammi üks eripäraseim sündmusAvaldatud: 24.05.2018\nEV100 kunstiprogrammi ühe eripärase sündmusena esitletakse 29. mail dokumentaalfoto raamatut «Meie, mustlased» (We, the Roma), mille autoron fotokunstnik Annika Haas ja Eesti romade kogukonna lapsed üle vabariigi.\nKujundusliku elemendina on raamatus lisaks laste ja Haasi fotodele kasutatud ka ühe mustlasperekonna isiklikku fotoarhiivi. Allikas: "Meie, mustlased"\nEesti on pea 200 erineva rahvuse kodu. Nii on riigi sajandal sünnipäeval paslik tähelepanu pöörata ka kõigile neile inimestele, kes elavad kõrvuti eestlastega, väärtustades Eestit samavõrd kui siinsed põlisasukad.\nNelja sajandi vältel on eestlaste hulgas elanud ka romad ehk rahvakeeli mustlased. Pikast ajaloost hoolimata on aga just mustlased jäänud meile senini kõige salapärasemaks ja suletumaks kogukonnaks. Sest romade kohta laialt levinud stereotüübid ja negatiivsed arvamused on liialt sügavale juurdunud. Ent sügavam teadmine või vaade selle rahvakillu kohta meil tegelikult puudub.\nFotokunstniku Annika Haas on Eesti romade eluolu jäädvustamisega tegelenud ligi 10 aastat. Tema näitus «Meie, mustlased» on rännanud maailmas ringi nagu seesinane rahvas ise.\nKuidas aga näitus ja raamat sündisid? Kõik algas 2015. aastal, mil Haasil tuli mõte, kuidas varjatud ja põneva kogukonna igapäevaseid tegemisi veelgi paremini tutvustada. «Seni oli Eestis mustlastega tegeletud peamiselt teadusliku uurimise tasandil, kuid elulähedasemal viisil on nende kohta kõnekat materjali vähe,» viitab Haas oma toonasele ideele. Ta jagas Overall Eesti toetusel mustlaslastele üle Eesti välja pisikesed pildimasinad ning kahe aasta vältel jäädvustasid romad ise kõike seda, millest nende elu koosneb ja mis on neile tähtis. Fotoprojektis osalesid kogukonna noorema põlvkonna esindajad Valgast, Tartust, Varstust, Maardust, Kohilast, Tapalt, Kallastelt ja Paldiskist.\nNäitusega samanimeline raamat «Meie, mustlased» avab ukse paralleelmaailma kunstniku kui kõrvaltvaataja perspektiivist ja sisekaemusena roma laste silmade kaudu, lõhkudes stereotüüpe ja ärgitades barjääride murdmiseks omavahelist suhtlust.\nÄsja olmunud raamatule sissejuhatuse kirjutanud kirjanik Kersti Kivirüüt loodab, et raamat julgustab eestlasi ja romasid koos vastastikku eelarvamuste seinu murdma: «Kõige tõhusamaks eelarvamuste tapjaks on lähedane tutvus,» rõhutab Kivirüüt.\nTa jätkab: «Selles raamatus ei ole meie ees poolmütoloogiline roma masuurikas, kes ei viitsi koolis käia, kelle isa topib koostöös libahuntidega sõnakuulmatuid lapsi kotti ning kelle vanaema neab sotsiaaltöötajatele ja koolipersonalile seitse põlve musta surma. Meie ees on hoopis Kai-Marii, kes armastab üle kõige loomi ja head nalja; vennad Rekardo ja Arnold, kes käivad poksitrennis ja unistavad läbilöögist filmimaailmas; iseteadlikud Faina ja Alondra, kes oskavad enese eest seista ja niisama eluraskuste ees alla ei anna.»\nRaamatu kaudu annavad lugejale terekäe kümned roma lapsed ja noored ning me näeme, et roma perekonna köögis ei ole mitte ladustatud hunnik kotte röövitud eesti lastega, vaid värskelt püütud särg, küpsisetort, heledad kardinad ja lõbusad nipsasjad.\n«Läbi igapäevaeluliste episoodide, nähtud läbi fotograafi, laste ja noorte silmade, leiab Eesti Vabariigi juubeliks sündinud raamatust palju pisikesi, südamlikke hetki, mille pinnalt võib eesti lugeja kogeda ühendavat äratundmist,» nendib Kivirüüt.\nOluline roll on ka raamatu kujundusel, mille autor on graafiline disainer Marje Eelma (Tuumik). Nii jääb silma mustlaskultuuri eklektiline kirevus ja eestlasele harjumatu kaootilisus. Kujundusliku elemendina on lisaks laste ja Haasi fotodele kasutatud ka ühe mustlasperekonna isiklike fotode arhiiv 1960.-1990. aastaist. Just see lahendus annab raamatule juurde väärtusliku visuaalantropoloogilise nüansi. Raamatu tekstid on kirjutatud eesti ja inglise keeles.\nRaamatut «Meie, mustlased» (We, the Roma):\nautorid on fotokunstnik Annika Haas ja Eesti romade kogukonna lapsed üle vabariigi.\nraamatu esitlus toimub teisipäeval 29. mail kell 17 Telliskivi Loomelinnakus Dokfoto Keskuses (Telliskivi 60A, I korrus)\nRaamatu «Meie, mustlased» ilmumisele on hoogu ja toetust andnud väga paljud head inimesed ning organisatsioonid.\nTeiste hulgas haridus- ja teadusministeerium, Overall Eesti/Canon, Integratsiooni Sihtasutus, Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse ja EV100 ühine kunstiprogramm «Rändajad ja kohanejad», Kultuurkapital, Olympic Casino Eesti AS, Silberauto AS, OÜ Telliskivi Maja, OÜ Fotobrigaad, AS Saint-Gobain Ehitustooted, Juhan Kuusi Dokfoto Keskus, Okupatsioonide Muuseum, kõik head Hooandjad ja raamatu projektijuht Külli Lupkin.\nMeedia Lapsed ja noored Kunst Elukeskkond Film ja foto Kogukond, kodanikualgatus Kultuuripärand


Professionaalne meeskond ja pikaajalised kogemused garanteerivad parima tulemuse nii uue hoone ehitamisel kui olemasoleva renoveerimisel.\nRuukki pakub nutikaid ja elegantseid vihmaveelahendusi kõigile katusetüüpidele.\nKatuselt otse pinnasele kukkuv vihmavesi märgab fassaadi, kahjustab selle välisilmet ja lühendab konstruktsiooni eluiga. Vihmaveesüsteemid koguvad katuselt vihmavee kokku ja tagavad vee eemalejuhtimise konstruktsioonidest.\nRuukki vihmaveesüsteeme on lihtne paigaldada ja hooldada.\nRuukki garanteerib ostjale, et vastavalt juhistele paigaldatud ja hooldatud vihmaveesüsteem kestab aastakümneid. Selle tõenduseks on toodetele garantii 20 aastat.\nTeraskatus OÜ - rakvere@teraskatus.ee\nLugege lisa küpsiste kohta: Privaatsustingimused Nõustun


Eesti noormees tõi Euroopa noorte kutsemeistrivõistlustelt koju veebiarenduse pronksmedali | kutseharidus.ee\nIn EuroSkills 10/02/2017\n4. detsembril autasustati Göteborgis Euroopa noorte kutsemeistrivõistluste EuroSkills parimaid. Tallinna Polütehnikumi õpilast, Hendry Sadrakut tunnustati veebiarenduses pronksmedaliga ning ka Eesti parima võistleja medaliga. Veel toovad eestlased koju neli meisterlikkuse medalit.\n„See oli mu viimane rahvusvaheline võistlus ning selleks sai väga palju tööd tehtud. Andsin oma parima ja tunne on suurepärane,“ kommenteeris Hendry pronksmedali võitu. „Kuna võistlusülesannetega oli võimalik kaks päeva enne võistlust tutvuda, siis kõige suuremaks väljakutseks oli peaasjalikult ajaplaneerimine,“ lisas ta.\nKolm võistluspäeva veebarenduses oli jagatud eraldi ülesanneteks. Esimesel päeval loodi kliendipoolne lahendus ette antud disaini alusel ja teisel päeval loodi andmebaas küsitluste tarbeks. Võistluse võttis kokku sisuhaldussüsteemi konfigureerimise ja isikupärastamise ülesanne.\n„Tõsiasi, et Eesti on veebiarenduses toonud koju medalid kolmelt järjestikuselt rahvusvaheliselt võistluselt, näitab, et Eesti on tugev e-riik, mille kujunemisel on oma roll andekatel noortel. Minul on olnud suur rõõm neid sellel teel juhendada,“ lisas Tennosaar.\nLisaks noppisid meisterlikkuse medalid (Medallion of Excellence) neli Eesti noormeest: Erik Tammeleht restoraniteeninduses, Riho Lehismets ehitusviimistluses ning meeskondlikult Mairold Mänd ja Erik Rüütel maastikuehituses. Meisterlikkuse medal antakse võistlejaile, kes saavad vähemalt 500 punkti, ja sellega tunnustatakse nende suurepäraseid kutseoskusi.\nEuroopa kutsemeistrivõistlustel esindasid Eestit 14 noort meistrit eri kutseõppeasutustest. Võistlustulle astusid kaheteistkümne eriala kutseõppurid: veebiarendaja, maastikuehitajad, restoraniteenindaja, ehitusviimistleja, plaatija, graafiline disainer, kokk, florist, IT-spetsialistid, sõiduautotehnik, müürsepp ja keevitaja.\nFotogalerii Eesti koondisest EuroSkills’il.\nEuroSkills’i pressifotode üldgalerii.\n(Foto: EuroSkills 2016 / Frida Winter)


Levira juht: digitaaltelevisioonist võidavad maainimesed - ITuudised\nLevira juht: digitaaltelevisioonist võidavad maainimesed\nEnamuses Eesti riigile kuuluva telekomifirma Levira juhatuse liige Indrek Lepp ütles Riias rahvusvahelisel digiTV konverentsil, et digitaaltelevisioonist võidavad eelkõige maainimesed.\nRiias kohtusid Euroopa Parlamendi liikmed, Balti riikide valitsusesindajad ja Euroopa juhtivate telekommunikatsioonifirmade tegevjuhid, et vahetada kogemusi ning esitada olulisemaid seisukohti analoogtelevisioonilt digitaalsele ülemineku kohta.\nLepp ütles Riias, et Eesti seisukohast on kõige olulisem välja tuua see, et digitaaltelevisiooni rakendumisega võidavad eelkõige maapiirkondades elavad inimesed, kelleni Eestis tegutsevate telekommunikatsioonifirmade teenused pole seni jõudnud. "Digitaaltelevisoon jõuab aga kõikide Eesti tarbijateni, olenemata nende elukohast, tagab parema pildi- ja helikvaliteedi ning suurema valikuvõimaluse kanalite osas," tõi Lepp välja analoogtelevisoonilit digitaaltelevisioonile ülemineku peamised plussid.\nKonverentsi avakõnes ütles SES SIRIUS’e tegevjuht ja ESOA juhatuse liige Per Norman: „Satelliidioperaatorid tervitavad üleminekut digitaaledastusele. Oleme kasutanud oma tegevuses digitaaltehnoloogiat alates meie majandusharu tekkimisest ja toetame üleminekut, sest see toob palju kasu tarbijatele kogu Euroopas.”\n„Käesoleva konverentsiga on tehtud jõuliselt algust teadmiste ja kogemuste edasiandmisega uutele liikmesriikidele – eriti Baltimaadele –, kelle hulgast paljudel on oma üleminekukavad veel välja arendamata. Konverentsi peamine eesmärk on aidata leida uutele liikmesriikidele kõige tõhusam üleminekulahendus.”Šarunas Birutis, Euroopa Parlamendi liige Leedust, käsitles oma ettekandes Euroopa Liidu perspektiivi üleminekul digitaaledastusele ning üleminekumudeleid Euroopa Liidus.\nKai Struckmann Brüsseli õigusbüroost White Case tutvustas õiguslikke aspekte, tõstes esile Euroopa Komisjoni hiljutise otsuse, mille kohaselt ainult ühe edastusplatvormi subsideerimine võib kujutada endast ebaseaduslikku riigiabi. Satelliitedastuse pakutavat lahendust esitles firma Telenor Satellite Broadcasting tegevdirektor ja ESOA nõukogu liige Hans Fjøsne.


Karl-Erik Taukar võttis Eurovisiooni vaatajaskonna konkreetselt kokku - Elu24\nKarl-Erik Taukar võttis Eurovisiooni vaatajaskonna konkreetselt kokku\nEile toimus Tel Avivis esimene poolfinaal, kust pääses edukalt finalistide hulka ka Eestit esindav Victor Crone. Meie laulja Karl-Erik Taukar aga võttis kogu Eurovisiooni vaatajaskonna küllaltki konkreetselt kokku.\nKoos kümnete tuhandete (võib-olla isegi sadade tuhandete) eestlastega vaatas eilset Eurovisiooni ka Karl-Erik Taukar, kes võttis kogu lauluvõistluse kokku küllaltki konkreetselt ja järsult.\n«Oujee, kuidas ma naudin seda üht õhtut aastas, kus igaüks võib olla korraga nii koreo-, muusika- kui produktsiooniasjatundja,» pidades silmas vaatajaid, kes oma subjektiivsete maitseeelistustega saavad otsustada, kes nende arvates hea on.\nTaukar kiitis ka Victor Crone'i esitust, öeldes, et ta on ülikõva.\nVictor Crone viis Eesti lauluga «Storm» Eurovisiooni finaali.\nEurovisioonil hoidis silma peal ka Priit Pullerits, kellele samuti Crone'i esitus meeldis, kuid ta jagas mõtteid ka ülejäänud lauluvõistluse kohta.\n«Crone üllatas positiivselt – ja kõvasti. Ta oli vist ainus, kellel esiteks oli ehedat lavasarmi; teiseks, kes oskas publikuga soojalt flirtida; kolmandaks, jäi seejuures usutavalt loomulikuks. Teised kõik olid oma esituses nii kinni, et mikrofonist kaugemale ei näinudki, ning etlesid pingutatult oma kätteõpitud numbrit.»\n«Crone tõestas, et teleekraani täitmiseks ei pea panema laval kedagi väänlema, nagu tegid Portugal ja Soome; laval ei ole vaja mõõgaga vehklejaid, nagu Kreekal, ega muud haiglast, lausa labast palagani. Tahaks väga loota, et pärast Iisraeli mulluse totaka, isegi vulgaarse loo ja esituse võitu jõuab Crone finaalis nii kaugele, et suudab kogu Euroopale tõestada: tõeline esteetika peitub lihtsuses ja loomulikkuses.»


Meie kodu asub Põltsamaa lähedal looduse rüpes ajaloolise kuulsusega Võisiku mõisahoones. Hoonete kompleksi ääristab muistne kiviaed õunaaia ja mõisapargiga.\nMõisas asuvad töökeskus, huvitoad, õppeköök, raamatukogu ja jõusaal. Meie kodus on viis osakonda, kus inimeste kasutuses on ühe- ja kahekohalised magamistoad, köögi- ja puhkenurgad, hügieeniruumid ning tegevustoad. Lisaks suur saal  toitlustamiseks ning mõisasaal pidudeks ja koosviibimisteks. Rõdult avaneb suurepärane vaade järvele.\nMeie juures elab praegu 180 inimest, kuid kõik nad saavad lähima paari aasta jooksul kolida elama kaasaegsetesse ja palju väiksematesse teenuseüksustesse. Elanikele on abiks ja toeks üle 70 töötaja, neist 60 tegevusjuhendajat, lisaks toitlustusteenindajad, transporditeenindajad ja hooldusmeister.\nVõisiku Kodu on hoolekandeteenuseid pakkunud juba üle 90 aasta, oleme sulandunud kogukonda ning meid teatakse ja tuntakse. Meie majas on elanikel võimalus töötada. Osaleda saab laulukooris, tantsutrupis ja näitemängudes ning tegeleda fotograafiaga. Spordisõbrad saavad võistelda Eriolümpial ja puuetega inimeste sportmängudel nii kergejõustikus, suusatamises kui pallimängudes. Korraldame juba kümme aastat oma jooksuüritust, Võisiku järve jooksu. Treeningud toimuvad aastaringselt jõusaalis ja mõisapargi spordiväljakul.\nIgal kuul korraldame ühe ühisürituse, alustame jaanuaris Hiina kalendri järgi looma-aasta peoga ning lõpetame jõuluvana ja kommipakkidega.\nMinu nimi on Rene Jung. Elan juba päris kaua aastaid Võisiku Kodus. Lapsena olin väikelastekodus. Enne elasin Imastus.\nVõisikul käin köögis tööl, teen abitöid: koorin kartuleid, aitan katlaid pesta, olen abiks raskuste tõstmisel. Käin koristamas kontori pool, tegin kaldtee suurpuhastust. Veel käin vaibakojas ribasid lõikamas, millest valmivad imeilusad vaibad.\nKäin nädalas kaks korda laulmas ja tantsimas. Sageli käime esinemas teistes hooldekodudes. Suvel võtame osa laulu-ja tantsupeost. Suvel käin koos tegevusjuhendajaga matkamas. Tegevusjuhendaja Margitiga käime ekskursioonidel ja näitustel. Viimati käisime robotite näitusel. Käin suusatamas talvel. Olen saanud palju medaleid.\nOlen õppinud siin teiste abistamist ja töötamist.\nTegevusjuhendajad on sõbralikud ja mulle palju õpetanud. Minu lemmiktöötajad on Otsa Merle ja Laine Krivin. Sellepärast, et Laine nõuab korda. Tuba peab korras olema. Koka Sirje meeldib ka, ma koksin talle mune potti ja aitan piimapakke külma panna.\nKui minul on unistus, siis ma mõtlen. Mul on oma ema, kaks venda, üks õde. Ma tahan nende juurde elama. Vend viib mind igal suvel koju puhkusele.\nVõisiku Kodus pakume ööpäevaringset erihooldusteenust 180 inimesele.\nVõisiku tee 9, Võisiku küla, Põltsamaa vald 48029\nTelefon: 5886 6668\nTelefon: 5884 6774\nTelefon: 5884 6421


Hooliva klassi projektis osalenud: soovitame!\nMöödunud aastal algatatud pilootprojekti “Hooliv klass” tulemused on selgunud. Nende põhjal oli projekti esimene aasta igati edukas. Programmis osalemise jooksul tõusid noorte hinnangud enda heaolule koolis, tülide rahumeelsele lahendamisele, läbisaamisele klassikaaslastega ja... Loe edasi\nKutse “Hooliva klassi” programmi kokkuvõtvale seminarile\n28. jaanuaril toimub Tallinnas, Õpetajate Majas (Raekoja Plats 14) pilootprogrammi “Hooliv klass” tegevusi ja tulemusi tutvustav seminar. Lisaks jagavad kõik koolid enda programmis osalemise kogemust. Programmi “Hooliv klass” eesmärgiks on õpetada... Loe edasi\nVaata Meetodimessil üheskoos loodud animatsioone\nSondra Lampmanni ja Ave Taaveti eestveetud animatsiooni töötoas loodi 2014. aasta novembris toimunud Meetodimessil kaks toredat lühifilmi. Tutvu nendega Sinagi! Huvi korral võta Sondra ja Avega ühendust. Lisainfo ja kontaktid... Loe edasi\nLehekülg 55 - 62EsimeneEelmised...515253545556575859...JärgmisedViimane


Esmaspäev, 30.08.2021, 13:00\nXIV Riigikogu, erakorraline istungjärk\n1. 13:06 Vabariigi Presidendi valimine\n12:58 Istungi rakendamine 1. 13:06 Vabariigi Presidendi valimine\nHead ametikaaslased, austatud Riigikogu! Head ajakirjanikud! Austatud Eestimaa inimesed! Tere päevast! Alustame Riigikogu erakorralist istungjärku, mille olen kokku kutsunud vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse §-le 68, Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 51 lõikele 1 ning Vabariigi Presidendi valimise seaduse §-le 14 Vabariigi Presidendi ettepanekul Vabariigi Presidendi taotletud ajal ja päevakorraga. Nii nagu meil, head ametikaaslased, tavaks, on istungi eel võimalus üle anda eelnõusid või arupärimisi. Nii et palun! Palun Riigikogu kõnetooli Urmas Reinsalu. (Helistab kella, saalis on lärm.)\n13:01 Urmas Reinsalu\nAustatud rahvaesindus! Kriitilises olukorras, mis puudutab migratsioonisurvet Leedule, peab Eesti tegutsema operatiivselt ja resoluutselt ning olema valmis ka seniseid plaane muutma. Esitasin peaminister Kaja Kallasele selle aasta suvel ettepanekud seoses Leedu piirikriisiga ja valitsuse nimel saatis proua peaminister mulle ka vastuse. Panin ette ehitada praegustest plaanidest kiiremini välja Eesti välispiiri tõkked ning teha koostööd Balti riikide vahel, et kogu Balti ruumis Euroopa Liidu välispiiril saaks venitusteta füüsiline tõke võimalikult kiiresti rajatud.\nPraegused kavad näevad ette Eesti piiriehituse lõpetamise aastaks 2026. Muutunud olukord nõuab aga tähtaegade ümbervaatamist ja oluliselt kiiremat tegutsemist. Kahetsusväärselt vastas peaminister mulle, kogu valitsuse nimel, et kuna praegu pole otsest migratsioonisurvet, siis pole mõttekas suunata ressursse tõkete ja merepiirete rajamiseks. Ma pole sellise käsitlusega nõus. Olukord on muutunud. Migratsioonisurve on kasvamas kogu Euroopale ja ka Balti-Poola ruumis Euroopa Liidu välispiiril. Sellega seoses on minul ja hulgal Isamaa fraktsiooni liikmetel proua peaministrile arupärimine, millega me palume proua peaministril valitsuse nimel rahvaesindusele anda infot selle kohta, millistele ohuhinnangutele tuginedes ei näe valitsus kiiremat piiritõkete rajamise vajadust. Küsime ka seda, milline oleks täiendav rahaline kulu, et rajada füüsiline tõke idapiirile ning kui kiiresti tehniliselt oleks võimalik see rajada. Samuti on oluline saada infot, millisel tasemel meie valitsus on koordineerinud ühistegevust Balti riikide idapiiri tõkete rajamisel. Ootame vastust proua peaministrilt võimalikult kiiresti, sest see on oluline julgeolekuküsimus, millega rahvaesindus peab tegelema. Aitäh teile!\nHead ametikaaslased! Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe arupärimise ning Riigikogu juhatus otsustab selle edasise menetlemise vastavalt meie kodu- ja töökorra seadusele. Kuna tegemist on erakorralise istungjärguga, siis Riigikogu on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole Riigikogu koosseisust. Head ametikaaslased, teeme nüüd kohaloleku kontrolli.\n13:03 Kohaloleku kontroll\nJärgnevalt on erakorralise istungjärgu töö ajagraafiku kehtestamine. Tulenevalt meie Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-st 52 kehtestab Riigikogu erakorralise istungjärgu töö ajagraafiku poolthäälteenamusega. Ettepanek töö ajagraafiku kohta on järgmine. Esiteks, viia tänasel istungil läbi Vabariigi Presidendi valimise esimene hääletusvoor. Istung kestab kuni esimese hääletusvooru tulemuse teatavakstegemiseni. Teiseks, juhul kui Vabariigi President ei osutu esimeses hääletusvoorus valituks, viia läbi erakorralise istungjärgu teine istung homme, s.o 31. augustil algusega kell 12. Istung kestab kuni teise hääletusvooru tulemuse teatavakstegemiseni. Kolmandaks, juhul kui Vabariigi President ei osutu ka teises hääletusvoorus valituks, viia läbi erakorralise istungjärgu kolmas istung homme, s.o 31. augustil algusega kell 16. Istung kestab kuni kolmanda hääletusvooru tulemuse teatavakstegemiseni.\nHead ametikaaslased! Me peame ka selle töö ajagraafiku kinnitama, nii et alustame selle hääletamise ettevalmistamist.\nPanen hääletusele Riigikogu erakorralise istungjärgu töö ajagraafiku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!\nTulemusega poolt 93, vastu 1 ja erapooletuid ei ole, on erakorralise istungjärgu töö ajagraafik kehtestatud.\nHead ametikaaslased! Asume tänase päevakorra juurde. Asume Vabariigi Presidendi valimise esimese hääletusvooru juurde. Hääletamise ning hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise korra tutvustamiseks ma palun siia Riigikogu kõnetooli Vabariigi Valimiskomisjoni esimehe Oliver Kase. Oliver Kask, palun!\n13:07 Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Oliver Kask\nAitäh, austatud Riigikogu esimees! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Vabariigi Presidendi valimise seaduse § 15 lõikele 8 tuginedes registreeris Vabariigi Valimiskomisjon oma eilse, 29. augusti otsusega Vabariigi Presidendi kandidaadiks esimeses hääletusvoorus Alar Karise. Seega on hääletamissedelile kantud Alar Karise nimi. Enne valimistoimingute juurde asumist tutvustan teile hääletamise ning hääletamis‑ ja valimistulemuse kindlakstegemise korda. Hääletamiseks on aega üks tund. Hääletamine toimub Riigikogu saali kõrval fuajees. Varem laekunud sooviavalduste alusel lubame terviseprobleemide tõttu hääletada ka Toompea lossi hoovis sõidukist. Hoovis hääletamine leiab aset 10 minutit enne hääletamise lõppu ehk 50 minutit pärast hääletamise algust siin kõrval. Õuealal hääletamise tõttu on kasutusel kaks valimiskasti: üks hääletamisalal fuajees ja teine õues. Õues saab hääletada autost lahkumata, kuid sõidukis ei tohi hääletamise ajal olla teisi inimesi. Oodates hääletamisalale sisenemist palume hoida omavahel vähemalt kahemeetrist vahet. (Juhataja helistab kella.) Hääletamisalale palume siseneda ühekaupa ja järgida hääletamise korraldajate suuniseid. Palume Riigikogu liikmetel mitte minna hääletama samaaegselt, vaid lähtuda nimekirja tähestikulisest järjestusest, st valijatel, kes on nimekirja keskel või lõpus, mitte minna hääletama kohe, vaid veidi hiljem. Hääletamise alal tohivad peale Riigikogu liikmete viibida ainult valimiskomisjoni liikmed ja valimiskomisjoni teenindavad isikud. Seda ka õues, kus me muid isikuid auto vahetusse lähedusse ei luba.\nVabariigi Valimiskomisjon annab Riigikogu liikmele hääletamissedeli koos ümbrikuga allkirja vastu. Riigikogu liikmetel tuleb esitada hääletussedeli saamiseks valimiskomisjonile oma isikut tõendav dokument, kehtiv dokument, näiteks Riigikogu liikme tunnistus, isikutunnistus, pass või juhiluba.\nAustatud valimiskomisjoni esimees, ma korra vabandan teie ees! Head ametikaaslased saalis, palun austame ettekandjat ja neid, kes kuulavad. Aitäh teile kõigele! Palun, härra Kask!\n13:09 Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Oliver Kask\nHääletamine on salajane. Hääletamissedel täidetakse hääletamiskabiinis. Õuealal hääletades on hääletamiskabiiniks sõiduvahend. Allkirja andmiseks ja sedeli täitmiseks palume kasutada kas isiklikku või hääletamisruumis olevaid ühekordseks kasutamiseks mõeldud kirjutusvahendeid. Igal Riigikogu liikmel on – seda te teate ilmselt niigi juba – üks hääl. Riigikogu liige märgib sedelil risti sel juhul, kui ta hääletab kandidaadi poolt, kandidaadi nime kõrval olevasse ruutu. See Riigikogu liige, kes kandidaadile häält anda ei soovi, jätab sedeli märgistamata. Pärast sedeli täitmist paneb hääletaja sedeli ümbrikusse, ulatab ümbriku valimiskomisjoni liikmele, kes paneb ümbrikule komisjoni pitsati jäljendi, ning seejärel laseb hääletaja ümbriku valimiskasti. Hääletamissedeli rikkumise korral enne selle valimiskasti laskmist on hääletajal rikutud sedeli tagastamise korral õigus saada uus sedel. Enne häälte lugemist on Riigikogu liikmel õigus esitada kirjalik protest hääletamise korra rikkumise kohta. Selle vaatab valimiskomisjon läbi ja teeb oma otsuse.\nPärast seda, kui hääletamine on lõppenud ja ka võimalikud protestid lahendatud, teeb valimiskomisjon kindlaks hääletamistulemused avalikult siinsamas saalis. See käib nii. Kõigepealt teeb komisjon kindlaks valimiskastis olevate sedelite arvu ehk hääletamisest osa võtnud Riigikogu liikmete arvu. Edasi teeb valimiskomisjon kindlaks kehtetute sedelite arvu. Kehtetu on see sedel, mille ümbrikul puudub pitsatijäljend. Kindlaks tehakse ka nende hääletamissedelite arv, millel ei ole märgitud risti ühtegi lahtrisse. Seejärel loeb komisjon kokku kandidaadile antud hääled. Valimiskomisjon teeb teatavaks hääletamistulemuse, lugedes ette Valimiskomisjoni protokolli hääletamistulemuse kohta. Enne valimistulemuse kindlakstegemist on Riigikogu liikmel õigus esitada kirjalik protest hääletamistulemuse kindlakstegemise korra võimaliku rikkumise kohta. Kui need protestid on lahendatud, teeb valimiskomisjon teatavaks valimistulemuse. Kandidaat tunnistatakse valituks, kui tema poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus, st vähemalt 68 Riigikogu liiget. Aitäh!\nAitäh! Austatud Riigikogu liikmed! Kas teil on küsimusi hääletamise ja hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise kohta? Küsimusi ei ole. Ma tänan ettekandjat. Aitäh teile!\nVabariigi Valimiskomisjon on valmis läbi viima hääletamise Vabariigi Presidendi valimisel. Palun valimiskomisjonil kontrollida valimiskastid ja seejärel sulgeda need turvaplommiga.\n(Valimiskomisjon kontrollib valimiskaste ja sulgeb need.)\nHead ametikaaslased! Hääletamiseks on aega üks tund. Hääletamise lõppemisest annan märku helisignaaliga, mille järel palun teil kõigil siia istungisaali tagasi tulla. See on kell 14.14. Kuulutan välja hääletamise Vabariigi Presidendi valimisel. Vaheaeg.\n14:14 Esimees Jüri Ratas\nHead ametikaaslased! Head Riigikogu istungi jälgijad! Vaheaeg on lõppenud. Ma palun nüüd tuua Riigikogu saali valimiskastid. Palun! Ma palun kõigepealt valimiskogu liikmetel kontrollida valimiskaste ja seda, et turvaplomme ei oleks rikutud. Palun ka saalis vaikust! (Helistab kella.) Sellega on korras, turvaplomme rikutud ei ole. Aitäh!\nHead ametikaaslased, kas teil on proteste hääletamise korra rikkumise kohta? Proteste ei ole. Kõigepealt ma tänan valimiskomisjoni, et olete ladusalt selle asja läbi viinud. Aitäh teile! Ma palun nüüd valimiskomisjoni liikmetel asuda hääli lugema. Palun!\nHead ametikaaslased, palun saalis vaikust! Ma palun nüüd Vabariigi Valimiskomisjonil lugeda hääled ka avalikult. Palun, valimiskomisjoni aseesimees Airi Mikli!\n14:27 Vabariigi Valimiskomisjoni aseesimees Airi Mikli\nAustatud Riigikogu liikmed! Ma loen avalikult ette Vabariigi Presidendi kandidaadile antud poolthääled.\nAlar Karis: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63.\nLoen ette need hääletamissedelid, millel ei ole märgitud kandidaadi nime ette plussi ehk mida ei ole märgistatud, mis on jäetud tühjaks: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16. Kehtetuid sedeleid ei olnud.\nPalun vormistada hääletustulemuste protokoll. (Helistab kella.) Hääletustulemuste teatavaks tegemiseks ma palun Riigikogu kõnetooli Vabariigi Valimiskomisjoni esimehe Oliver Kase. Palun!\n14:32 Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Oliver Kask\nAitäh, austatud esimees! Loen ette Vabariigi Valimiskomisjoni protokolli hääletamistulemuse kohta Vabariigi Presidendi valimisel esimeses hääletusvoorus Riigikogus.\nVabariigi Valimiskomisjon tegi häälte lugemisel kindlaks järgmised arvud. Valijate nimekirja kantud kantud Riigikogu liikmete arv – 101. Hääletamissedeli saanud Riigikogu liikmete arv – 80. Hääletamisest osavõtnud Riigikogu liikmete arv – 79. Kehtetute hääletamissedelite arv – 0. Märgistamata (ristita) hääletamissedelite arv – 16. Vabariigi Presidendi kandidaadile antud häälte arv: Alar Karisele – 63. Protokoll on koostatud 2021. aasta 30. augustil kell 14.32, alla on kirjutanud Vabariigi Valimiskomisjoni esimees. Aitäh!\nAitäh! Kas Riigikogu liikmetel on proteste hääletamistulemuse kindlakstegemise korra rikkumise kohta? Proteste ei ole. Aitäh! Vastavalt Vabariigi Presidendi valimise seadusele kuulutan välja vaheaja, et teha kindlaks valimistulemus ja allkirjastada Vabariigi Valimiskomisjoni otsus valimistulemuse kohta. Vaheaeg üks minut.\n14:35 Esimees Jüri Ratas\nVaheaeg on lõppenud. Ma palun valimistulemuste teatavaks tegemiseks Riigikogu kõnetooli Vabariigi Valimiskomisjoni esimehe. Oliver Kask, palun!\n14:35 Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Oliver Kask\nAitäh, austatud Riigikogu esimees! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Loen ette Vabariigi Valimiskomisjoni 30. augusti 2021. aasta otsuse nr 11, "Vabariigi Presidendi valimise tulemuste kindlakstegemine Riigikogus toimunud esimeses hääletusvoorus."\nHea ettekandja, ma vabandan teie ees! Väga austatud head inimesed, kes on Riigikogu saalis ja rõdudel, ma palun vaikust! Riigikogu istung kestab. Palun!\n"Otsus on vastu võetud Vabariigi Presidendi valimise seaduse § 13 lõike 2 alusel ning juhindudes § 16 lõigetest 2 ja 3. Punkt 1: Riigikogus toimunud esimeses hääletusvoorus ei osutunud Vabariigi Presidendi kandidaat Alar Karis valituks, kuna ei saanud Riigikogu koosseisu kahekolmandikulist häälteenamust. Punkt 2: korraldada 31. augustil 2021 Riigikogus Vabariigi Presidendi valimise teine hääletusvoor. Punkt 3: otsus jõustub allakirjutamisega." Alla on kirjutanud Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Oliver Kask. Aitäh!\nAitäh! Hea Riigikogu! Riigikogu erakorraline istungjärk jätkub homme, 31. augustil kell 12 siinsamas istungisaalis. Vabariigi Presidendi kandidaatide registreerimiseks esitamine algab Vabariigi Valimiskomisjoni asukohas (Toompea 1) homme, 31. augustil kell 8 ja lõpeb kell 10 hommikul. Vabariigi Valimiskomisjon registreerib Vabariigi Presidendi kandidaadid enne teise hääletusvooru algust. Istung on lõppenud.\n14:37 Istung lõppes


jaanuar 2015 - Elari Blogi\nSuurepärane juhtimine – Piiskop Philippe Jourdan\nPosted on 26. jaanuar 2015 16. aprill 2015 by Elari Tamm\nPosted on 26. jaanuar 2015 by Elari Tamm\nSeth Godin kirjutab oma värskes blogis: Kui keegi teeb sinu suhtes kriitikat on üsna loomulik võtta kaitsev hoiak. Pealegi on kriitik sageli isik, kelle tahtmine on sinu omast erinev. Kuidas oleks nõu saamisega, soovitud nõu, kelleltki heatahtlikult ja eksperdilt? Kui sa ajad selle segamini kriitikaga, jääb sul palju saamata. Siin on lihtne võimalus, kuidas nõu…\nMiks ma kõigile ei meeldi?\nPosted on 16. jaanuar 2015 16. jaanuar 2015 by Elari Tamm\nVanasti tuli film rentida videolaenutusesest, mis asus x kohas ja selleks tuli füüsiliselt kohale minna. Filmid oli VHS kassettide peal ning dubleeritud valdavalt venekeelde ühe ja sama lugeja poolt. See hääl kostub kõrvus siiani. Täna nupuvajutus ja film kohal. Kord noorepoisina läksin perele hankima kogupere komöödiat videolaenutusest. Vaatasin mööda riiuleid ringi ja küsisin nõu, mis…\nPosted on 8. jaanuar 2015 8. jaanuar 2015 by Elari Tamm\nKui keegi ütleb, et see juht “oli parim juht, kes meil kunagi on olnud” tekib uudishimu. Miks? Mida ta tegi? Kes ta on? 1. Suurepärased juhid on teiste kesksed. 2. Suurepärased juhid jagavad võimu. 3. Suurepärane juht ei karda endale võtta raskeid ülesandeid, et vabastada meeskond sellele, milles just nemad saavad kõige paremini õnnestuda. 4….\nPosted on 5. jaanuar 2015 5. jaanuar 2015 by Elari Tamm\nPaljud inimesed otsivad võimalusi, kuidas kasvatada oma varandust, kuhu investeerida, kuidas luua väärtust. See on oluline küsimus ja tegevus, aga seekordne postitus on küsitud inimsuhete kontekstis. Kas ma olen inimsuhetes tarbija või investor? Kas ma aitan inimestel avastada oma potentsiaali, andeid ja positiivsust või olen energiavampiir? Kindel on aga see, et investoreid hinnatakse kõrgelt, eriti…


AUSCHWITZI ARMULUGU: koonduslaagri valvur oli juuditarist kinnipeetava nimel kõigeks valmis\nAare Kartau, 11. november 2021 19:04\nHelena ja Franz (pisipiltidel) jätsid Punaarmee lähenedes teineteisega hüvasti. Neist ühe süda murdus, kuna teine polnud nõus pärast sõda armulugu jätkama.\nFoto: Kollaaž (Wikimedia Commons, Auschwitz.net)\nKurikuulsas Auschwitzi koonduslaagris süttis 1942. aastal vangivalvuri ja kinnipeetava vahel lõkkele omapärane armulugu. Mees oli Austriast pärit nats, naine Tšehhoslovakkias sündinud juut. Keelatud suhe kestis keerulistes oludes üle kahe aasta – kuni nii valvur kui ka vang olid sunnitud laagrist eri suundades lahkuma. Rõõmutu taaskohtumine saabus alles kolm kümnendit hiljem kohtusaalis.\nSlovakist kirikumuusiku 19aastane tütar Helena Citronova oli esimeste juudi päritolu naiste seas, kes saadeti 1942. aasta kevadel Auschwitzi. Esialgu määrati Helena ja paljude tema kaaslaste tööülesandeks kompleksi kuuluvate vanade ehitiste lammutamine. See oli raske ja ohtlik ülesanne, mis ei saanud kuidagi sobida noorele neiule, kelle unistuseks oli olnud lavakarjäär. Kord oli siiski karm ning töö nõudis ohvreid. „Esimesed tüdrukud jäid rusude alla ja surid sealsamas,“ meenutas Helena aastakümneid hiljem. Ta mõistis, et kui soovib ellu jääda, peab ta leidma mingi muu võimaluse. Halbadest variantidest parim tundus toona olevat gaasikambrite ja krematooriumi kõrval asunud hiiglaslik laokompleks, mida nimetati jõuka Põhja-Ameerika riigi järgi Kanadaks.\nKAUNIS KOLETIS: sinisilmne valvur Irma Grese tekitas koonduslaagrite vangide seas hirmujudinaid


Aseesimees Vakra: ekreiidid – kirves Eesti iseseisvuse kohal - Delfi\nAseesimees Vakra: ekreiidid – kirves Eesti iseseisvuse kohal\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna värske aseesimees ja riigikogu liikme Rainer Vakra hinnangul on Eesti lähiaastate julgeolekurisk number üks radikaalsusele õhutavad parempopulistlikud poliitikud, kes oma võimuiha rahuldamiseks üritavad eestlased omavahel põhjalikult tülli ajada, teatasid sotsid.\nVakra sõnul on jutt Eestil poliitiliselt läinud mitte lihtsalt hästi, vaid liiga hästi. “Nii hästi, et osad inimesed suudavad isegi uskuda ideed sellest, et ega meil neid liitlasi nii väga vaja polegi ja Eesti jaoks oleks parim tee kõndida edasi omapäi. See on hukatuslik jutt, millega saavad ekreiidid püüda vaid lihtsameelseid, neid, kes ei suuda või ei taha mäletada mil moel kaotas Eesti oma iseseisvuse esimesel korral.”\nLühema mäluga inimestele võib meenutada Georgia ja Ukraina näiteid. Need riigid suudavad vägagi hinnata oma iseseisvust ning otsivad täna iga võimalust rahvusvahelise partnerluse suurendamiseks, märkis ta. “Meil on see kõik täna olemas. Eesti on vaieldamatult olnud välispoliitiliselt edukas ning loonud enda ümber tugeva võrgustiku, millest kuulumine Euroopa Liitu ja tugev sisuline partnerlus NATOga on kõige käegakatsutavamad näited,” ütles Vakra.\nOleme oma isesisevust suutnud juba veerand sajandit üksmeelselt hoida ja suudame ka edaspidi, on Vakra lootusrikas. ”Ainsad, kes reaalseid pingeid üles või veel täpsemalt öeldes üle krutivad, on odava populaarsuse järgi janunevad parempopulistid. Mida vähem hoiame kokku, seda nõrgemad me oleme,” ütles ta.


Paiknedes sobivalt Phuket restoranid, sport, ööelu alas, lubab Patong Beach Lodge Sulle tõhusaima puhkekoha, et teha paus oma kiiretes päevades. Kesklinna põnevus on vaid 1.0 km kaugusel. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Dive Supply, Train Thai Boxing, Jungceloni kaubanduskeskus. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Patong Beach Lodge kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: baar basseini kõrval, ekskursioonid, ärikeskus, restoran, suitsetamisala. Külalised võivad valida 64 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Hotellis on saadaval täielik loetelu puhkuseteenustest, sisaldades välibassein , bassein (lastele). Naudi Patong Beach Lodge ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.


Commission Européenne - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Erasmuse programm 2011/12. õppeaastal: selgitatud statistika\nBrüssel, 8. juuli 2013\nErasmuse programm 2011/12. õppeaastal: selgitatud statistika\nTäna avaldas Euroopa Komisjon uued andmed1 Erasmuse programmist 2011/12. õppeaastal toetust saanud üliõpilaste, õppejõudude ja muude kõrgharidustöötajate arvu kohta (IP/13/657). 252 827 Euroopa tudengit ja 46 527 kõrgharidustöötajat said Erasmusest raha, et minna välismaale õppima, tööpraktikale, õpetama või koolitusele.\nErasmus võimaldab üliõpilastel veeta 3–12 kuud mõnes muus Euroopa riigis, kas siis õpingute eesmärgil või mõnes ettevõttes või muus organisatsioonis praktikal. Osaleda võib iga üliõpilane, kes on ühes 33-st Erasmuse programmis osalevast riigist (ELi liikmesriigid, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits ja Türgi) võetud vastu mõnda osalevasse kõrgkooli. Programmist võivad toetust saada ka kutsekõrgkoolide lühitsükli õppes osalevad tudengid.\nUus rekord: üle 250 000 Erasmuse üliõpilase aastas\nAlates programmi käivitamisest on Erasmuse stipendiumi saanud tudengite arv pidevalt kasvanud. Esmakordselt ületas see 200 000 piiri 2009/10. õppeaastal, 2011/12. õppeaastal jõuti aga uue rekordini: välismaale õppima või koolitust saama läks 252 827 tudengit, mis on 9 % rohkem kui aasta varem (2010/11. aastal oli kasv eelneva aastaga võrreldes 8,5 %).\nJoonis 1: Erasmuse tudengite arv aastas ajavahemikus 1987/88–2011/12\nJoonis 2: Erasmuse üliõpilasliikuvus: üliõpilaste arvu muutumine protsentides 2010/11. ja 2011/12. aasta võrdluses lähteriikide kaupa\nNagu on näidatud joonisel 2, on Erasmuse üliõpilaste arv peaaegu kõikides riikides kasvanud. Suurimat kasvu välismaale suunduvate tudengite arvus täheldati Horvaatias (+62%), kes ühines programmiga 2009/2010. õppeaastal. Sellele järgnesid Taani (+20%), Sloveenia ja Türgi (mõlemas +17%). 11 riigis oli kasv üle keskmise 8,3%.\nKolmes riigis – Küprosel, Islandil ja Rumeenias, vähenes Erasmuse üliõpilaste arv (-0,6% ja -2,7%) võrreldes eelmise aastaga.\nHispaania saatis enim Erasmuse tudengeid niihästi õpingutele kui ka praktikale (39 545); talle järgnesid Saksamaa (33 363) ja Prantsusmaa (33 269).\nSamal ajal oli Hispaania ka kõige populaarsem sihtriik, kuhu saabus 39 300 üliõpilast; järgmised olid Prantsusmaa (28 964) ja Saksamaa (27 872). Ühendkuningriik võttis vastu peaaegu kaks korda nii palju tudengeid (25 760), kui ta ise välismaale saatis (13 662).\nVahetusprogrammidesse saatis üliõpilasi 3 189 kõrgkooli, mida on 5 % rohkem kui eelmisel aastal.\nJoonis 3: Erasmuse üliõpilaste liikuvus: ELi keskmine igakuine stipendiumide tase\nIgakuine keskmine ELi stipendium püsis umbes samal tasemel (252 eurot) kui eelmisel aastal (250 eurot). Ülalpool oleval joonisel on näidatud välismaale suundunud tudengite keskmine kuustipendium. Komisjon kehtestab üliõpilaste igakuise stipendiumi ülemmäära, mis põhineb iga vastuvõtva riigi elamiskuludel, ent selle stipendiumi täpse suuruse määravad iga juhtumi puhul riiklikud bürood ja programmi haldavad kõrgkoolid.\n2011/12. õppeaastal said 336 erivajadustega või puuetega üliõpilast Erasmuse vahetustes osalemiseks lisaraha, samas kui 2010/11. õppeaastal oli selliseid üliõpilasi 254.\nErasmuse õpingute kasv 7,5 %\nErasmus pakub tudengitele võimaluse veeta osa oma õpingutest (bakalaureuse-, magistri- või doktoriõppe tasandil, sh lühitsükli õpe), st 3–12 kuud, teise riigi kõrgharidusasutuses.\n2011/2012. õppeaastal läks 252 827-st Erasmuse üliõpilasest välismaale õppima 204 744 tudengit, seega oli kasv 7,5 % 2010/2011. õppeaastaga võrreldes. Välismaale õppima minejate arv vähenes kuues riigis (Bulgaaria, Küpros, Eesti, Island, Liechtenstein ja Rumeenia), samas kui 11 riigis oli kasv üle keskmise. Šveits, mis liitus programmiga 2011/2012. õppeaastal, saatis välismaale õppima 2 514 üliõpilast.\nHispaania saatis õppima enim tudengeid (34 103); talle järgnesid Saksamaa (27 593) ja Prantsusmaa (25 924). Välismaal õppimise kõige populaarsem sihtkoht oli endiselt Hispaania, kes võttis vastu 30 580 Erasmuse tudengit, talle järgnesid Prantsusmaa (23 173) ja Saksamaa (19 120).\nRiikide üliõpilaste koguarvuga võrreldes saatsid välismaale õppima enim tudengeid Luksemburg, Liechtenstein ja Hispaania.\nKeskmiselt veetsid üliõpilased välismaal 6,3 kuud ja keskmine toetus oli 234 eurot (eelmisel aastal 226 eurot).\nErasmuse üliõpilaste kõige populaarsemad õppeained olid sotsiaalteadused, ärijuhtimine ja õigus (41,4 %), neile järgnesid humanitaarvaldkonnad (21,9 %) ning inseneriteadused, tootmine ja ehitus (15,1 %).\nErasmuse tööpraktika kasv 18 %\nAlates aastast 2007 on Erasmus pakkunud tudengitele võimalust minna välismaale, et omandada töökogemusi ettevõtetes või muudes organisatsioonides. 2011/12. õppeaastal valis selle võimaluse iga viies tudeng – 252 827-st Erasmuse tudengist 48 083 – mis on eelmise aasta näitajast 18 % rohkem. Tööpraktika keskmine kestus oli 4,3 kuud ja tudengid said ELi igakuist stipendiumi keskmiselt 361 eurot (natuke vähem kui 2010/2011. õppeaastal, mil stipendium oli 366 eurot).\nNagu viimastel aastatel, oli Prantsusmaa taas riik, kes saatis enim tudengeid Erasmuse tööpraktikale (7 345); talle järgnesid Saksamaa (5 770) ja Hispaania (5 442). Hispaania oli kõige populaarsem Erasmuse tööpraktika sihtkoht, võttes vastu 7 807 üliõpilast, talle järgnesid Ühendkuningriik (7 736) ja Saksamaa (6 655).\nEt toetada välismaa tööpraktikakohti, võib kõrgkool luua praktikakonsortsiumi. Sellistesse konsortsiumidesse kuuluvad kõrgharidusasutused ja muud organisatsioonid, näiteks ettevõtted või ühingud. 93 konsortsiumi rahastati 12 riigis (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal ja Soome). Need konsortsiumid organiseerisid üle 15 % kõigist Erasmuse 2011/2012. õppeaasta välismaistest praktikakohtadest.\nErasmuse tööpraktikale tulnud tudengitest moodustasid suurima rühma sotsiaalteaduste, majanduse ja õigusteaduse üliõpilased (31,9 %), neile järgnesid tehnika, tootmise ja ehituse valdkonna üliõpilased (17,1 %) ja humanitaarteadusi (16,9 %) õppivad tudengid.\nKui palju (bakalaureuse- ja magistriõppe) üliõpilasi on Erasmuse programmis osalevates riikides? Kui paljud neist veetsid 2011/12. õppeaastal osa oma õppeajast või kogu õppeaja välismaal?\n33 osalisriigi enam kui 24-miljonilisest tudengkonnast umbes 1 % sai 2011/12. õppeaastal Erasmuse tudengite stipendiumi.\nEeldades, et keskmine õpiaeg kõrgkoolis on 4-5 aastat (bakalaureuse- ja magistriõpe), võib arvestada, et ligikaudu 4,5 % kõikidest Euroopa tudengitest saab mingil ajal kõrgkooliõpingute kestel Erasmuse stipendiumi. Neist 68 % on bakalaureuseõppes, 28 % magistriõppes, 1 % doktoriõppes ja 3 % lühitsükli õppes.\nKõikidest üliõpilastest ligikaudu 10 % veedab või on veetnud osa oma õpiajast või kogu õpiaja Erasmuse või muude avalike või eravahendite toel välismaal.\nKohtumisel Bukarestis (Rumeenia) 26.-27. aprillil 2012 (IP/12/394), võtsid 47 Euroopa riigi kõrghariduse eest vastutavad ministrid vastu Bologna liikuvuse strateegia, mille kohaselt peaksid 2020. aastaks 20 % Euroopa kõrgkoolide lõpetanutest olema veetnud osa oma õpingutest välismaal. Euroopa Liit kehtestas sama eesmärgi 2011. aasta novembris.\nErasmuse keeleõppe intensiivkursused\nErasmus pakub ELi vähem levinud ja vähem õpetatavate keelte erikursusi, et aidata üliõpilastel valmistuda õpinguteks või tööpraktikaks välismaal. Kursused toimuvad riikides, kus need keeled on ametlikud keeled. Kursusi ei korraldata kõige laialdasemalt õpetatavates keeltes, nagu inglise, saksa, prantsuse ja hispaania (kastiilia) keeles.\nErasmuse raames toetatavate intensiivkeelekursuste (EILCs) arv on alates toetusprogrammi käivitamisest märkimisväärselt kasvanud. 2011/12. õppeaastal toimus 26 riigis umbes 435 kursust (eelmisel aastal 392, seega +11 %), kus osales kokku 6 631 Erasmuse üliõpilast (+13 %).\nEILC kursuste jaoks kõige populaarsemad sihtkohad olid Itaalia, Portugal, Belgia (flaami kogukond), Türgi ja Rootsi. Keelekursustel osalevate sissetulevate üliõpilaste suurim osakaal oli Sloveenias, kus osales 19,1 % kõikidest sissetulevatest Erasmuse üliõpilastest, järgnes Horvaatia (12,7 %). Islandi, Rumeenia, Kreeka ja Eesti osalemise määr jäi vahemikku 10–11 %.\nErasmuse töötajate liikuvus (õpetustöö ja töötajate koolitus)\nSamuti võimaldab Erasmus kõrgkoolide õppejõududel ja ettevõtete töötajatel minna välismaale õpetama ajavahemikuks ühest päevast kuni kuue nädalani. Samuti võivad kõrgkoolide akadeemilised ja mitteakadeemilised töötajad saada välismaal koolitust viiest päevast kuni kuue nädalani.\n2011/12. õppeaastal toetati Erasmuse programmist 46 527 kõrgkooli õppejõu ja õpetamisega mitte seotud kõrgkoolitöötaja lähetamist välismaale nii õpetamise kui ka koolituse saamise eesmärgil. Aastaga on see arv kasvanud 8,6 %.\nSaatjariikide tippkolmik oli Poola (6 312), Hispaania (4 654) ja Saksamaa (3 937). Töötajate liikuvuse sihtriikide esirinnas oli Hispaania (4 554), kellele järgnesid Saksamaa (4 491) ja Itaalia (3 876).\n2011/12. õppeaastal Erasmuses osalevatest töötajatest olid 50,5 % mehed. 16 erivajadustega töötajat said Erasmuse vahetustes osalemiseks lisaraha (eelmisel aastal oli selliseid töötajaid 13). Niisuguste liikuvusperioodide keskmine kestus oli 5,7 päeva ja keskmine toetus – lisaks nende tavapärasele palgale – 713 eurot (2010/11. õppeaastal 662 eurot).\nTöötajate vahetustes osales 2 336 kõrgkooli, mida on 3,6 % rohkem kui eelmisel aastal.\nÕpetamislähetused koguvad populaarsust\nProgramm Erasmus võimaldab kõrgkoolide õppejõududel ja ettevõtete töötajatel õpetada mõne teise riigi kõrgkoolis ajavahemikul ühest päevast – või vähemalt 5 õppetundi – kuni kuue nädalani. Sellisel viisil Erasmusest toetust saanud õppejõudude arv on pidevalt kasvanud; alates selle toetuse kasutuselevõtust 1997/1998. õppeaastal on toetatud rohkem kui 300 000 töötaja vahetust. 2011/12. õppeaastal toetati 46 527 töötaja vahetust, millest 33 323 olid õpetamislähetused (+5,4 % võrreldes eelmise aastaga).\nSaatjariikide tipus oli Poola, kus sai toetust 3 994 õpetamislähetust; talle järgnesid Hispaania (3 256) ja Saksamaa (3 110). Õpetamislähetuste kõige populaarsemad sihtkohad olid Hispaania (3 258), Saksamaa (3 149) ja Itaalia (2 903).\nKõige liikuvamad olid järgmiste valdkondade õppejõud: humanitaarvaldkonnad (32 %), sotsiaalteadused, ärijuhtimine ja õigusteadus (22 %), inseneriteadus, tootmine ja ehitus (14 %). Õppejõud veetsid õpetamise eesmärgil välismaal keskmiselt 5,5 päeva. See näitaja on vähe, kuid pidevalt vähenenud alates 2000/01. õppeaastast, mil keskmine välismaal õpetamise aeg oli 6,9 päeva. Keskmine toetus ühe õpetamislähetuse kohta – lisaks õppejõudude tavapärasele palgale – oli 686 eurot, mis on 6,3 % rohkem kui eelmisel aastal (645 eurot).\nLigikaudu 422 korral said õpetamislähetuse ettevõtete töötajad, keda kutsuti õpetama teiste Euroopa riikide kõrgkoolidesse (+19 % võrreldes eelmise aastaga).\nTöötajate koolitamine on märkimisväärselt kasvanud\nAlates meetme kehtestamisest 2007. aastal on töötajate koolituste toetamine kiiresti populaarsust kogunud. 2011/12. õppeaastal toetati 46 527 töötaja vahetust, millest 13 204 olid töötajate koolitusperioodid (+18 % võrreldes eelmise aastaga). Need vahetused on mõeldud niihästi akadeemilistele kui ka mitteakadeemilistele töötajatele, kaasa arvatud administratsiooni ja tugiteenuste töötajatele.\n2011/12. õppeaastal sai välismaal ettevõtetes koolitust 3 336 kõrgharidustöötajat (+13,2 % võrreldes eelmise aastaga).\nKõige enam töötajaid saatis välja koolitust saama Poola (2 318), kellele järgnesid Hispaania (1 398) ja Saksamaa (827). Kõige populaarsem sihtriik oli Saksamaa (1 342), kellele järgnesid Hispaania (1 296) ja Ühendkuningriik (1 214).\nTöötajate koolitusperioodid kestsid keskmiselt 6,1 päeva. Töötajate koolitustes osales rohkem nais- kui meestöötajaid (69,5 %), samas kui naised moodustasid 42,9 % õpetamislähetustes osalejatest.\nErasmuse süvendatud programmide arv kasvamas\nErasmus pakub õppejõududele ja üliõpilastele võimalust osaleda temaatilistes õppeprogrammides, mis kestavad kümnest päevast kuni kuue nädalani. EL katab nende niinimetatud süvendatud programmide korraldamise kulud, sealhulgas ka osalejate sõidu- ja elamiskulud.\nKõige arvukamalt korraldas neid programme Itaalia, kus toimus 60 kursust (13 % koguarvust); talle järgnesid Saksamaa (43) ja Prantsusmaa (35). Kõige populaarsemad teemavaldkonnad olid sotsiaalteadused, ärijuhtimine ja õigusteadus (26 %), inseneriteadus, tootmine ja ehitus (18 %). Matemaatika ja arvutiõpetus ning humanitaarvaldkonnad moodustasid kumbki 15 % süvendatud programmidest. Süvendatud programmide keskmine kestus oli 11,5 päeva.\n2011/2012. õppeaastal korraldati 462 Erasmuse süvendatud programmi (404 eelmisel aastal), see näitaja on suurenenud 14 %. Nendes programmides osales 16 806 üliõpilast (nii programmi korraldamise riigist kui ka välismaalt) ja 5 663 õppejõudu.\nErasmuse ülikoolide koostööprojektid\nErasmuse programm edendab ühisprojektide rahastamise kaudu ka Euroopa kõrghariduse moderniseerimist. Sellised projektid võivad kesta 1–3 aastat ning nende eesmärk on julgustada kõrgkoolide ja muude huvirühmade rahvusvahelise koostöö kaudu kõrgharidusreforme. Taotlusi võetakse vastu üks kord kalendriaastas ja igal aastal eraldatakse neile projektidele ligikaudu 20 miljonit eurot.\nPaljud Erasmuse selle osa alusel rahastatud projektidest on viinud otsustavate arenguteni kõrghariduses. Näiteks Euroopa ainepunktide ülekandmise ja kogumise süsteem (ECTS) oli algselt Erasmuse projekt, enne kui sellest sai oluline liikuvust soodustav vahend. (ECTS annab igale õppeprogrammi osale teatava hulga ainepunkte, lähtudes sellest, kui palju üliõpilane peab teatava õppetulemuse saavutamiseks tööd tegema. Seetõttu hõlbustab see süsteem tudengitel ainepunktide kogumist erinevatest programmidest ja lihtsustab välismaal sooritatud õpingute tunnustamist nende koduülikoolis.)\nÜlikoolide koostööprojektide taotluste arv on aasta-aastalt kasvanud. Aastal 2012 esitati 250 taotlust (2011. aastal 197). Rahastamiseks valiti neist välja 57 ehk keskmiselt oli edukaid taotlusi 22,8 %. Ühendkuningriik esitas enim taotlusi (35), järgnesid Belgia (25) ja Soome (24). Siin saatis suurim edu Belgiat, kelle puhul kiideti heaks kõige rohkem taotlusi – heakskiidu said 11 projekti.\nKui palju kulutab EL Erasmuse programmile?\nPraegusel eelarveperioodil (2007–13) on EL eraldanud Erasmuse programmile 3,1 miljardit eurot. 2011/12. õppeaastal oli kogueelarve ligikaudu 494 miljonit eurot, millest umbes 473 miljonit eurot kasutati üliõpilaste ja töötajate liikuvuse toetamiseks.\nSuuremat osa Erasmuse eelarvest haldavad osalevate riikide bürood. Erasmus toetab ka mitmepoolseid projekte ja võrgustikke, kelle toetus on umbes 20 miljonit eurot aastas (ligikaudu 4 % eelarvest). Neid haldab tsentraalselt Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA).\nAlljärgnevas tabelis on näidatud, kui palju Erasmuse rahalisi vahendeid on aastate lõikes kulutatud liikuvusele.\nTabel 1: Erasmuse riiklikele büroodele eraldatud detsentraliseeritud vahendid\nÜliõpilaste ja töötajate liikuvuseks eraldatud\nErasmuse aastaeelarve, miljonites eurodes\nKuidas eraldatakse Erasmuse rahalisi vahendeid riigi tasandil?\nErasmuse eelarve on jagatud osalevate riikide vahel järgmiste tegurite põhjal:\nRahvaarv: üliõpilased, kõrgkooli lõpetanud ja õppejõud (rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse ISCED tasemed 5-6). Andmed on esitanud Eurostat.\nElukallidus ja kaugus pealinnade vahel: neid kasutatakse paranduskoefitsientidena, mida kohaldatakse rahvaarvu suhtes.\nVarasema osaluse näitaja: arvutatakse minevikus välismaale suundunud töötajate ja üliõpilaste arvu põhjal (kasutades uusimaid saadaolevaid andmeid).\nKuidas määratakse kindlaks ELi kuustipendium?\nErasmuse stipendiumide eesmärk on katta osa välismaal elamisest ja reisimisest tekkivatest lisakuludest. Erasmuse üliõpilased ei maksa neid välismaal vastu võtvale asutusele õppemaksu.\nIgas riigis jaotavad riiklikud bürood nende käsutuses olevad rahalised vahendid kõrgkoolide vahel. Riiklik büroo võib otsustada anda vähematele üliõpilastele suuremaid stipendiume (nagu näiteks Bulgaarias, Küprosel ja Türgis) või anda rohkematele üliõpilastele väiksemaid stipendiume (näiteks Prantsusmaal või Itaalias), kuid ta peab kinni pidama Euroopa Komisjoni poolt igale sihtriigile kehtestatud stipendiumide ülempiirist (vt elukestva õppe programmi juhend).\nRiiklik büroo eraldab seda taotlevatele kõrgkoolidele raha, lähtudes sellistest teguritest nagu taotletud summa või varasem osalemine. Seejärel võib kõrgkool otsustada, kui suurt igakuist stipendiumi ta maksab üliõpilastele (ja kui suurt nädala- või päevatoetust töötajatele), võttes aluseks riikliku büroo kehtestatud piirid, mis on igas riigis erinevad.\nIgakuine stipendium sõltub sihtriigist ja liikuvuse tüübist. Näiteks tööpraktikaks antakse üldiselt suuremaid stipendiume kui välismaal õppimiseks.\nEuroopa Liidu antavat Erasmuse stipendiumi võib täiendada mitmesuguse kaasrahastamisega riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest allikatest.\nRiiklikud bürood või kõrgharidusasutused võivad suurendada madala sissetulekuga peredest pärit üliõpilaste kuustipendiumi.\n2011/2012. õppeaastal ulatus keskmine ELi üliõpilaste liikuvuse kuustipendium Hispaania tudengite 123 eurost kuni Läti tudengite 641 euroni. Kõigi osalevate riikide lõikes oli keskmine kuustipendium 252 eurot.\nKuidas saavad üliõpilased ja töötajad taotleda Erasmuse stipendiumi?\nErasmuse programmis võivad osaleda kõik üliõpilased, kes õpivad osalisriikides asuvates, Erasmuse ülikoolihartale alla kirjutanud kõrgharidusasutustes. Erasmuse ülikoolihartaga on ühinenud enamik Euroopa kõrgkoole – ligikaudu 5 000.\nEsimene samm Erasmuse õppe- või praktikastipendiumi taotlemisel on võtta ühendust oma kodukõrgkooli rahvusvaheliste suhete talitusega ja täita Erasmuse õpingute puhul õppeleping, Erasmuse tööpraktika puhul aga koolitusleping. Nendes dokumentides on sätestatud õppekava, mille üliõpilane peab oma õppe- või praktikaperioodi jooksul täitma ja mille peavad heaks kiitma saatev ja vastuvõttev kõrgkool või vastuvõttev ettevõte ning samuti üliõpilane ise. See lihtsustab õpingute tunnustamise korda ja tagab selle, et kodukõrgkool tunnustab täielikult vahetusüliõpilase poolt Erasmuse vahetusperioodi jooksul rahuldavalt sooritatud tööd.\nErasmusega õppima: üliõpilased, kes soovivad sooritada osa oma õpingutest välismaal, peavad olema kõrgkoolis vähemalt teisel kursusel.\nErasmusega praktikale: üliõpilased võivad pääseda Erasmuse tööpraktikale juba alates kõrgkooli esimesest kursusest.\nKestus: Iga õppe- või praktikaperiood välismaal võib kesta 3–12 kuud, kombinatsioonina kokku kuni 24 kuud. Lühitsükli kutsekõrghariduse üliõpilaste minimaalne praktika kestus on kaks kuud.\nErasmus töötajale: õpetada soovivad töötajad peavad esitama oma kodukõrgkoolile või lähetavale ettevõttele vastuvõtva kõrgkooliga kokku lepitud õpetamiskava. Töötajad, kes soovivad taotleda Erasmuse koolitustoetust, peavad samuti laskma oma koolituskava heaks kiita kodukõrgkoolil ja vastuvõtval kõrgkoolil või ettevõttel.\nKuidas saab ülikool õiguse osaleda Erasmuse programmis?\nEnne kui ülikool või muu kõrgharidusasutus saab osaleda Erasmuse liikuvus- või koostööprojektides, peab ta nõustuma teatavate põhimõtetega ja täitma muid kohustusi, mis on ette nähtud Erasmuse ülikoolihartas. Rõhk on asetatud kõrge kvaliteedi tagamisele. Vastuvõttev kõrgharidusasutus ei tohi nõuda saabuvatelt Erasmuse üliõpilastelt õppemaksu ja üliõpilastel, kes naasevad oma kodukõrgkooli, tuleb automaatselt ja täielikult tunnustada rahuldavalt lõpetatud kursusi või praktikaperioode.\nMiks on programmi nimi Erasmus?\nErasmuse programm on saanud oma nime filosoofi, teoloogi ja humanisti Rotterdami Erasmuse (1466–1536) järgi. Erasmus, kes elas reformatsiooniajastul, oli üldtuntud dogmatismivastane.\nErasmus elas ja töötas mitmel pool Euroopas, kogudes teadmisi, kogemusi ja ideid, mida võis leida kontaktidest teiste riikidega.\nERASMUS on ühtlasi akronüüm ingliskeelsetest sõnadest EuRopean Community Action Scheme for the Mobility of University Students (Euroopa Ühenduse tegevuskava üliõpilaste liikuvuse heaks) vastavalt kõige esimesele otsusele selle programmi loomise kohta (Nõukogu 15. juuni 1987. aasta otsus 87/327/EMÜ, millega võetakse vastu Euroopa Ühenduse tegevuskava üliõpilaste liikuvuse heaks).\nVt ka IP/13/657\nLisateave Erasmuse programmi kohta\nErasmuse veebisait statistika\nAllpool esitatud statistika hõlmab ainult Erasmuse programmi. Statistika ei sisalda andmeid teiste Euroopa kõrgharidusprogrammide kohta, näiteks Tempus ja Erasmus Mundus, mille eesmärk on edendada koostööd maailma eri piirkondadega.


Minu esimene poolmaraton | Sõudespinning.ee\nautor Aleksei Lipintsov / Laupäev, 19 september 2015 / Avaldatud Uudised\nTüri perearst Piia Tamm räägib, kuidas ta sõudeergomeetri treeningu juurde jõudis ja kuidas läbis elu esimese poolmaratoni sõudemasinal. 21097m. distants on jõuakohane igale aktiivsele inimesele. Öeldakse, et “Tapab mitte distants, vaid valesti valitud tempo”.\nSõudespinninguga olen tegelenud juba mitu aastat. 2014 aasta sügiseni käisime Mix Teamiga Tallinnas Harku Sõudebaasis sõudeergomeetritel harjutamas. Saime teha treeneri juhendamisel ettevalmistusi iga-aastaseks Soomes Sulkavas toimuvaks kirikupaatide 60 km sõiduks. 2014 aasta septembrist avanes sõudespinningu treeninguvõimalus ka Türil. Nii olen lisaks teistele grupitreeningutele ja ujumisele keskmiselt 2 korda nädalas käinud ka sõudespinningus.\nKui Türi sõudespinningu treener Siim Sarapuu tegi ettepaneku läbida poolmaratoni, olin kohe nõus. Sellised väljakutsed meeldivad mulle alati ja võtan need ettepanekud suure huviga vastu. Mõtlesin proovida, kas tulen toime, kas suudan teha seda, mida varem pole kunagi teinud.\nPoolmaratoni läbimisele suunatud spetsiaalseid ettevalmistusi, peale tavaliste iganädalaste treeningute, ma ei teinud. Lootsin küll natuke kiiremini läbida distantsi, aga kuna eelnev kogemus puudus, siis ei osanud ehk ka enese jõuvarusid veel õigesti hinnata.\nUmbes 13 km juures hakkas kiirus langema ja väsisin rohkem, kui oleks oodanud. Rahulikumalt sõites suutsin taastuda ja lõpus tundsin, et jõudu on jälle rohkem. Nii pika distantsi läbimisega probleeme ei olnud, lihtsalt olin enda jaoks vahepeal valinud vale liikumise kiiruse. Pärast sõidu lõpetamist olin endaga väga rahul.\nSõidu ajal jõin mõned korrad vett ja treeneril olid valmis pandud banaanid ning energiabatoon, mida sõin ära sõidu ajal. Hea oli võtta ka mineraaliderikast “Värskat”, sest veekaotus on mul sõudes alati suur. See oligi minu arust tähtsaim asi, millega peab arvestama iga tulevane poolmaratoni läbija. Soovitan omalt poolt nii pikkadel sõitudel hakata tarbima vedelikku kohe sõidu alguses, sest janu tundes joomisega alustada on kindlasti liiga hilja.\nPiia tulemus: 21097m | aeg: 1.41.59,2 | avg: 2.25,0 | avg tempo: 23t/m\nHea vanasõna – “Tark ei torma” – on siin omal kohal. Poolmaratoni soovitan proovida kõigil, kes vähegi juba trennis on käinud – kaotada pole midagi, aga võita võib iseennast!\n2015/2016 sõudespinningu hooaeg on Türil juba edukalt alanud ja kutsume kõiki huvilisi treeningutele Türi Ühisgümnaasiumi spordihoonesse (Tolli 62).\nEsmaspäeviti ja kolmapäeviti algavad treeningud kell 18.00 ja kell 19.00, teisipäeviti kell 18.00, neljapäeviti kell 18.00 (sõudespinningu treening) ja kell 19.00 (ringtreening jõusaalis).\nSõudespinningu treeningute hinnakiri | Sõudespinningu treeningust\nTeemalehed: Poolmaraton, Treening, Türi\nEesti aasta võistkonnaks kuulutatud neljapaat kutsub võistlema


Keskmiste kodanike jaoks näevad nad valitsust kui midagi, mis kaitseb neid kogu aeg. Isegi kui nad teavad, et valitsus jälgib nende tegevust, saavad nad sellega hakkama, kui nad ei tee midagi halba. Seega on nad hea kodanik ja järgivad kõiki valitsuse reegleid, ehkki see kipub kohati olema ebaloogiline. Näiteks on mõned seal asuvad valitsused, mis piiravad kasutajate juurdepääsu Internetile, kuna kardavad, et kasutajad saavad teavet, mis võib olla vastuolus valitsuse propagandaga.\nTänapäeval üritavad paljud valitsused saada iga kodaniku kohta nii palju teavet, jälgides nende võrgutegevust, sirvimisharjumusi, otsingumootorisse sisestatud otsingutermineid, seda, kuidas nad suhtlevad sotsiaalmeedias jne. On palju põhjuseid, miks valitsus piirab nende kodanike võrgutegevust, ja on oluline, et te sellest teaksite. Samuti on oluline, et VPN-i põhifunktsioon on anda kasutajatele suveräänsus, andes tagasi nende põhilised veebiturbe- ja privaatsusõigused. Siin on mõned põhjused, miks valitsus jälgib teie veebitegevust ja kuidas VPN aitab seda vältida:\n1. säilitada oma riikliku julgeoleku stabiilsus\nEnamasti peab valitsus rakendama meetodit, mis võimaldab neil oma riikliku julgeoleku stabiilsuse säilitamiseks jälgida oma kodanikke. Riiklik julgeolek on kõige olulisem aspekt, mis hoiab nende riiki kõigi asjaosaliste jaoks parimal viisil. Selle eesmärgiga kaasneb aga palju probleeme, kuna nad peavad aeg-ajalt tungima võrgus kasutajate privaatsusse, millega kõik inimesed ei nõustu.\nVPN-iga saate oma võrgus oleva privaatsuse ja turvalisuse alati tagasi võtta. Interneti-liikluse krüpteerimisega ei saa valitsus teie tegevust jälgida, kuna iga andmeedastus on krüptitud mitme krüptimiskihiga, mida on keeruline katkestada.\n2. Nende riikliku julgeoleku võimalike ohtude tuvastamine\nRiikliku julgeoleku osas püüab valitsus jälgida oma kodanikke, et teha kindlaks võimalikud ohud, mis võivad põhjustada nende riikliku julgeoleku ebastabiilsust. Ehkki see eesmärk näib olevat üllas, seab see kõik kodanikud ühte kohta ja peab neid kõiki oma riiki ähvardavaks ohuks. Võib-olla on hästi, kui valitsus jälgib ainult halbade inimeste veebitegevust, kuid tegelikult peetakse kõiki kodanikke potentsiaalselt ohtlikeks kui halbu inimesi.\nSee on põhjus, miks VPN-teenused üritavad taastada Interneti vabaduse ja anda kasutajatele tagasi oma põhilised õigused veebitegevuses. Varjates oma IP-aadressi ja muutes oma sirvimise anonüümseks, saavad kasutajad nautida piiramatut internetti ja Internetti vabalt uurida.\n3. Hoidke nende autoriteet puutumata\nMõnes riigis on range valitsus, mis nõuab oma kodanikelt kõigi nende reeglite järgimist. Keegi, kes üritab mässata ja oma erimeelsusi avaldada, tabatakse kohe ja pannakse vahi alla. Nende valitsuste jaoks on nende riigi puutumatuse hoidmiseks väga oluline täielik kontroll oma riigi Interneti-liikluse üle. Ilma piiravate reegliteta kardavad nad, et kodanikud trotsivad oma valitsust ja seega ka oma riiki.\nVPN-ühendus saab kõigist neist piirangutest mööda minna, määrates teile uued IP-aadressid, mis kuuluvad riikidele, kus puuduvad üldse Interneti-piirangute reeglid. Sel moel ei pea te kartma, et valitsus jälgib teie veebitegevust, kuna sirvite Internetti teiste riikide IP-aadressiga.\n4. Erineva ebaseadusliku tegevuse Internetis ärahoidmine\nNäiteks ebaseaduslik failide ühiskasutus on üks paljudest ebaseaduslikest tegevustest, mida valitsus üritab nende riigis ära hoida. Interneti olemuse, piirideta piirkondade ja piiramatu potentsiaaliga tõttu on ebaseaduslik failide ühiskasutus muutunud ohjeldamatuks ning isegi keskmised inimesed panevad neid ebaseaduslikke tegevusi toime veebisessioonide ajal. Seetõttu soovib valitsus jälgida iga kodanikku, et nad saaksid seda vältida.\nVPN seevastu ei soodusta ebaseaduslikku veebitegevust, kuid kasutajatele antakse nende õigused uurida mitmesuguseid asju, mida Internet pakub. Sel moel saavad kasutajad vaadata saateid, mis on saadaval ainult teistes riikides, näiteks ilma piraatluseta. Samuti saavad nad maksta abonentteenuste eest, mida pakutakse ainult teistes riikides, ilma et nad peaksid seal elama. VPN-ühenduse abil saab seda teha, kui minna mööda Interneti-piirkonnast tulenevatest piirangutest.\n5. Teadke igast kodanikust paremini\nTeades igast kodanikust paremini, tähendab see seda, et valitsus soovib parimal võimalikul viisil teada üksikasjalikku teavet nende teema kohta. Nad soovivad teada saada oma sirvimisharjumusi, seda, mida nad teevad täna veebis, oma asukohta tänapäeval, kuidas nad suhelda saavad teistega, milliseid tooteid nad täna ostavad jne. Hea kodanikuna pole probleem, kui teie valitsus nõuab sinult olulisi andmeid. Kui nad taotlevad sinult tundlikke andmeid ilma teie loata või kasutavad veebipõhist jälgimismeetodit, mis rikub teie peamisi privaatsusõigusi, on teie jaoks ebaloogiline lubada seda teha..\nSeetõttu on VPN oluline, kuna see võib teie sirvimistegevuse privaatseks jätta, hoolimata sellest, milliseid seadmeid te kasutate. See krüpteerib kogu teie Interneti-liikluse ja peidab andmeedastuse teie valitsusest ja Interneti-teenuse pakkujast eemale.\nNeed on põhjused, miks valitsus jälgib teie veebitegevust ja kuidas VPN aitab seda vältida. Kui valitsus üritab sinult olulisi andmeid hankida ilma teie loata ja rikkudes teie põhilisi veebiturbe- ja privaatsusõigusi, on teil õigused neil seda takistada. Seetõttu on vaja VPN-i, et kaitsta teid erinevate kolmandate osapoolte, sealhulgas valitsuse, loata jälgimise eest.\nKüberjulgeoleku rünnakute ja veebiohtude arvu suurenemisega on tänapäevaste Interneti-kasutajate jaoks üha olulisem hoida oma\nGoogle on Internetis domineerinud sellest ajast, kui neist sai maailma suurim otsingumootoriettevõte. Kuid pärast\nVPN-ühenduse põhifunktsioon on hoida teie võrgutegevus privaatsena, turvalisena ja anonüümsena, andes teile täieliku vabaduse


rally.ee ... > Saaremaa ralli > Saaremaa rallilt antakse mitme meistrisarja punkte\n... > Saaremaa ralli > Saaremaa rallilt antakse mitme meistrisarja punkte\n30. märts 2010 7:41 Loe kommentaare (0)\nSaaremaa rallilt antakse mitme meistrisarja punkte\nTavapäraselt lõpevad Eesti autoralli meistri- ja karikavõistlused Saaremaal sõidetava etapiga. Traditsiooniline Saaremaa ralli, mis peetakse 8.-9. oktoobril, kuulub täiendavalt mitme mastaapsema sarja arvestusse.\nPunktilisa saavad võistlejad hooaja viimaselt rallilt koduvabariigis lisaks loota NEZ-sarja (North European Zone) ehk 9-etapilise Põhja-Euroopa regiooni meistrisarja ning Balti meistrivõistluste arvestuses.\nBaltimaid hõlmavad meistrivõistlused on tänavu asendamas mõningatel varasematel aastatel korraldatud Balti karikavõistlusi autorallis. Sellesse sarja kuulub kolm kruusakattega teedel peetavat osavõistlust, millest esimene peetakse 15.-16. mail Lätis Talsi ümbruses, teine 14.-15. augustil Leedus Zarasai lähikonnas ning hooaja finaalvõistlusena on kalendrisse kantud sügisel Kuressaarest algav ja samas lõppev ligi pooletuhande km pikkune 43. Saaremaa ralli.


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu hariduspreemia antakse üle kaheksandal oktoobril\nVabariigi Presidendi Kultuurirahastu hariduspreemia antakse üle kaheksandal oktoobril\nPresident Arnold Rüütel annab 8. oktoobril kell 16 Kadriorus üle hariduspreemia auhinnad. Sihtasutuse Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu nõukogu valis 35 kandidaadi hulgast kolm hariduspreemia saajat.\nHariduspreemia 2003 pälvisid Ülenurme Gümnaasiumi õpetaja-metoodik Tarmo Kerstna silmapaistva koolikorraldusliku tegevuse eest summas 50 000 krooni; Vanalinna Hariduskolleegiumi juhtaja Kersti Nigesen uut tüüpi haridusasutuse ja ainulaadse haridusmudeli loomise eest summas 30 000 krooni; TPÜ õppetooli juhataja ja gümnaasiumiastme õppekirjanduse autor professor Martin Ehala summas 20 000 krooni.\nKäesoleval aastal asutatud hariduspreemia on määratud kõigil õpitasanditel haridusalaga seotud inimestele, kes on saavutanud väljapaistvaid tulemusi Eesti hariduselus õpetajana, õppejõuna, haridusasutuse juhina või töötajana haridusasutuses, õpikute ja metoodiliste materjalide koostajana, samuti haridusalaste praktiliste uuenduste algatamisega ja ellurakendamisega ning ka haridusametnikuna hariduspoliitika väljatöötamisel.\nKadriorus 5. oktoobril 2003


Kaia ilu ja elustiili blogi: august 2016\nPeamiselt leiab siit blogist arvustusi, soovitusi ja ilusa elu teemalisi postitusi. Viska pilk peale ja tunne end kui kodus. :)\nKas Sinu meigikotis on aegunud tooteid?\nOlen natuke internetis ringi tuuseldanud, et koguda tarkuseid meigitoodete säilivusaegade suhtes. Olen lahke ja jagan ka teiega neid teadmisi. :)\n1. Kui meigialuskreem muudab oma lõhna ja tekstuuri või see tundub nahal imelik, on selle koht arvatavasti prügikastis.\n2. Ripsmetušš aegub umbes 3-4 kuuga. Kui ripsmetušš lõhnab vastikult või bensiini järele, viska see kohe minema! Niiskes keskkonnas võivad elutseda bakterid, kes põhjustavad põletikke ja ärritusi.\n3. Vedel lainer on kõlblik kuskil 3 kuud. Pärast seda suureneb oht ärritada oma silma bakteritega. Samuti võib selleks ajaks lainer kuivanud olla ja kindlasti ei tohiks üritada seda ise niisutada.\n4. Silmapliiatsi eluiga on kuskil poolteist aastat, sest seda saab pidevalt teritada. Teritaja peab olemas puhas!\n5. Vanaks läinud jumestuskreem muudab värvi, lõhna ja tekstuuri. Enamus vee baasil jumestuskreemid kestavad kuni aasta, õli baasil umbes kuni 18 kuud. Enamasti kestavad pumbaga jumestuskreemid kauem.\n6. Enamik peitekreeme on kasutuskõlblikud umbes aasta või natuke alla selle. Peitepulk aegub kiiremini, kui sellesse satuvad bakterid näiteks kätelt, seega tuleks meiki alati peale kanda puhaste pintslite ja kätega.\n7. Puuder aegub 2 aastat pärast avamist. Viska puuder ära, kui sellele on tekkinud kahtlane kiht (hallitus) või kui see ei ole enam samasugune, kui see oli ostes.\n8. Puuder-põsepuna aegub 2 kuni 3 aastat pärast avamist. See ei pruugi enam anda soovitud tulemusi. Kreemjas põsepuna tuleks ära visata aasta pärast avamist. Põsepunale võib peale tekkida omapärane kiht, mis on hallitus ning selle esinemisel tuleks toode koheselt ära visata.\n9. Huulepulk kestab tavaliselt 2 aastat. Pärast seda muutub tekstuur ja see pole enam nii kreemjas. Lõhn võib muutuda ebameeldivaks ja huulepulk tundub huultele ärritav.\n10. Lauvärve tuleks vahetada iga 4 kuu tagant, kuid see oleneb ka sellest, kui tihti neid kasutada. Soovituslik oleks värve peale kanda puhaste sõrmede või pintslitega, et värvidele ei satuks bakterid.\n11. Parfüüm aegub, kui lõhn pole enam endine või on muutunud ebameeldivaks.\n12. Meigieemaldussalvrätidel on pakendil aegumiskuupäev, kuid üldiselt võib neid kasutada kuni 2 kuud pärast pakendi avamist. Kindlasti viska need ära, kui need on muutunud kuivaks.\n12. Juukselakk säilib 3 aastat. Selles on alkohol, mis toimib ka säilitusainena.\n13. Küünelaki kestuvus on kuskil aasta. Kemikaalid selle sees on tundlikud soojuse ja õhu vastu. Seega tuleb kork korralikult kinni keerata ja lakke hoida jahedas keskkonnas. Kui küünelakk on tükkis ja veniv (mitte vedel), tuleks sellest loobuda.\nÜleüldiselt tuleks meigitooteid hoida pimedas, jahedas keskkonnas, eemal niiskusest, et nende säilivusaega veelgi pikendada. Soovitatavalt tuleks kasutada igal kasutuskorral puhtad pintsleid, et toote eluiga veelgi pikendada.\nSeda postitust tehes lendasid raske südamega ka minul mõned tooted prügikasti. :D\nLoodan, et sellest postitusest oli ka kasu! Tean omast käest, et meigitooteid on väga raske prügikastile loovutada, kuid see on iseenda naha heaks. Parem karta kui kahetseda!\nPostitaja: Kaia kell 10:20 Kommentaare ei ole:\nTäna otsustasin ma teha postituse, mis sisaldab küsimusi, mida tavaliselt keegi Sinult ei küsi.\nKüsimused on pärit internetist ja ma tõlkisin need eesti keelde. Tegelikult on küsimuste mõte see,\net pärast vastamist võid kellegi tuttava ära tagida/märkida, et ka tema nendele küsimustele vastaks.\nKahjuks minul pole blogimaailmas veel ühtegi sõpra, keda ära tagida, niisiis ma lihtsalt püüan alustada\nringi. Soovi korral tee ka ise enda blogisse selline postitus ja märgi postituse lõpus ära keegi, kes seda\nketti edasi arendaks. :)\nMinul on peaaegu alati üks riidekapiuks lahti. Mul pole vajadust seda kinni panna, sest see ei sega\ntoas ringi liikumist. Olen vist lihtsalt laisk. :D\nJap, ma teen seda, kuid tavaliselt jäävad need kodus lihtsalt seisma.\nKahjuks Eestis ei ole ajakirjades nii palju kuponge nagu näiteks Ameerikas. Kui Eestis oleks\nsamasugune kupongidesüsteem nagu Ameerikas, siis ma koguks kuponge, kuni poest kaupa ostes ei\npeaks peaaegu midagi maksma. Mulle hullult meeldis (see vist enam ei ole kavas) vaadata TLC pealt\nsaadet, kus inimesed ainult kupongidega maksidki ja päris raha kulus ülivähe. Vaata\nMõlemad variandid on liiga halvad ja ma ausalt ei oska valida.\nVist küll, välja arvatud siis, kui ma ei tea, et pilti tehakse.\nÜkskord ma lugesin, mitu sammu tuleb astuda, et üle Turusilla saada. Kokku sain vist 320 sammu. :D\nÕige eestlane ikka on.\nIkka olen, kui energiat on üle olnud.\nEi. See on vastik.\nTavaline üheinimese voodi.\nJa, kuid see peab ikka sobima inimesele.\nVennaga koos ikka vaatan. Ja vahel tuleb hull tuhin, et näiteks Karupoeg Puhhi vaadata. Kuid ekstra\ntelekat lahti ei tee, et vot nüüd vaatan multikaid. :D\nVett, piima või harva mahla.\nKui McDonaldsist ostan nagitsaid, siis kaasa küsin magushapu kastme.\nHarry Potteri osad. Ja viimati vaatasin Pitch Perfecti ja nüüd tahaks uuesti vaadata, kuigi see ülivana\nMa usun, et umbes 5 aastat tagasi vanaemaga saatsime üksteisele kirju.\nKeegi võiks seletada, milleks autol üldse õli on vaja? :)\nSõidukit ma ei oma, seega ei.\nTavaline vorstisai, kus võiks kurgilaastud peal olla.\nKooli ajal 22-23 ja suvisel ajal tavaliselt südaööl.\nJah ja julgen seda tunnistada. :D\nMina olen ikka Marti ja Katrit jooksmas käinud. Ning väga tore on olnud.\nEesti keel, inglise keel ja saksa keelt ülivähe. Mulle ei jää keeled üldse külge ja seetõttu saksa keele\nõppimine ka väga ei edene.\nIgakuiselt jõuab meile koju Nipiraamat, tavaliselt ma lihtsalt sirvin selle läbi.\nEi ja ma ei saa aru inimestest, kes kardavad, sest see kõik on ainult n.ö. peas kinni. Mul on ka näide\ntuua. Olime perega kuskil kõrgel torni otsas. Venna meelest oli väga lahe ja kohe, kui isa (kardab\nkõrgust) ütles, et "nii jube, kuidas sina ei karda?", hakkas ka vend vinguma, et lähme ära, sest ta ei\njulge nii kõrgel olla.\nMa ümisen ja näiteks Bieberi lauludele laulan kaasa, kuid siis tavaliselt muudetakse kanalit. :D\nEi, ma isegi ei mõtle duši all millegi peale.\nVahepeal tagaistmel kätega "vehin". Väga veider...\n33. MILLAL VIIMATI TEGID AUTOPORTREE FOTOGRAAFI JUURES?\nKoolis sai eelmine aasta tehtud.\nEi. Ma olen muusikaklassis käinud ja käisime ka klassiga teatris muusikale vaatamas ja muidu lähen ka\nmeelsasti teatrisse neid vaatama.\nJa. Iga aasta on probleem, kuna ja kus jõuluõhtu veeta.\nVanaema tehtud rabarberikook.\nJa, kuid mitte nii, et nad meid kummitaksid vms. Pigem nagu see, et pärast surma on olemas mingi\nvorm, kuidas hing edasi elab. Minu mõttemaailma on muutnud see inimene:\nIkka on. Enamasti on mingi tavaline olukord ja mul on tunne, et olen seda unes näinud. Või ka see, et\nolen mingis uues paigas ja ma olen seda kohta ammu unes detailselt näinud. Mõni kord on deja-vu\ntunne olnud väga tugev, kui ma ei suuda meenutada, mis tollel hetkel selle tunde tekitas.\nPrismas meeldib mulle käia, kui soovin midagi uut proovida, sest seal on kaupa, mida mujal poodides\npole (täpselt nagu Kaubamaja). Selveris käin, kui olen kodus ja vaja midagi kiiresti osta, mida\npisikeses kodupoes müügil pole. Rimis käin kõige rohkem, sest see jääb koju minnes täpselt tee peale.\nLays, ma ei suuda üldse Cheetost süüa, sest see on kuidagi nii nätske ja maitse ka eriti ei meeldi.\nOlen tantsimas käinud 7 aastat.\nJa saan. :D\nOli üks juhus, kui oli. Välismaal ja nutsin korda mööda poes kurbusest ja siis õnnest. Ma tahtsin poest\nkaasa osta asju, kuid sularahast ei piisanud, seega nutsin kurbusest. Seejärel tuli meelde, et mul kaardi\npeal ka raha ja siis nutsin õnnest. Pärast seda meenus, et kaardil limiit peal ja siis jälle töinasin keset\npoodi. Lõpuks läks kõik hästi ja sain oma kauba ostetud. Olin siis võib-olla 10 aastane. :D\nPiinlik tunnistada, kuid mitte eriti.\nKoos oma tantsugrupiga oleme mitmeid esimesi kohti saanud.\nKummadki ei meeldi, kuigi pole vist kunagi ka proovinud. :D\nEi, kui mulle öeldakse kindel ei, siis ma lepin sellega.\nMa usun, et olen, kuid vahepeal ei suuda absoluutselt kannatada. :D\nKopeeri need küsimused ja kutsu ka sõpru osalema! :)\nPostitaja: Kaia kell 06:18 Kommentaare ei ole:\n16 ja Statoilis tööl?\nTere tulemast tagasi üle pika aja! :)\nMa arvasin, et mul on suvel rohkem aega, et blogiga tegeleda, kuid tuleb välja, et vist mitte. :D\nNagu ka eelmine aasta, läksin ma ka see suvi malevasse. Eelmine suvi olin oma malevarühmaga oma vanas lasteaias ja nühkisime liumägesid ja mänguasju nädal aega mustusest puhtaks. Tööpäeva pikkus oli siis 4 tundi ja pärast tööd olid ühistegevused teiste malevlastega. Näiteks pidasime pikniku või korraldasime fotojahi. See oli selline tore ja lihtne malev. :)\nKuna ma olen juba nii vana, siis seekord ma nii lihtsat tööd omale valida ei saanud. Ainukesed valikud sellel aastal malevas olid kurkide/maasikate korjamine või siis töötamine Konsumis või Statoilis. Mina sain tööle Statoili ning praeguseks olen seal töötanud juba kaks nädalat ja nädal aega ootab veel ees.\nMina, kui alaealine ei saa vastutada raha eest, seega mina kassa taga ei tööta. Minu töö on teha saali peal kõike vajalikku, ladu korrastada ning õuealal koristada. Näiteks kohvimasinatel täidan kohviubade purke, lisan kohvitopse ja valan piima juurde. Saalis korrastan riiuleid, kontrollin aegumiskuupäevi ja kui vaja toon laost kaupa juurde. Kui lattu saabub uus kaup, siis tuleb see üle kontrollida ja oma koha peale panna.\nOma vanuse kohta võin ma tööl olla 24 tunni jooksul 7 tundi ja pool tundi on lõunapaus. Minu tööpäev algab kell 8 hommikul, mis on natuke kreisi keset suve. Tööpäevad ei ole küll pikad, kuid ma olen suhteliselt väsinud, sest liigun seal kogu aeg ringi ja asjatan. Koju jõudes on nii mõnus lihtsalt lebosse lasta! :D\nSellel aastal on ühistegevused teiste malevlastega ainult nädalavahetustel, sel laupäeval lähme näiteks piljardit mängima ja pühapäeval on piknik. :)\nÜleeile sain ma töö käigus õues herilaselt nõelata. Ma eriti ei karda neid putukaid ja ei jookse kätega vehkides eest ära, kuid see herilane tundis minu vastu haiglast huvi ja tiirles mu ümber kaua. Läksin eemale, tuli minuga kaasa ja ühel hetkel otsustasin temast mitte välja teha ja tegelesin enda asjadega edasi. Kahjuks suutis ta lennata mu käe ja keha vahele just sellel hetkel, kui käsi vastu keha läks ja sain mõnusa sutsaka käe siseküljele. Ei no tore küll! Õnneks sain kohe külma peale panna ja paistetus tõmbas kiiresti tagasi. Ma vist ei julge enam õue minna, sest äkki on mul mingi hea lõhn küljes, mis tõmbab neid ligi, sest töölt koju minnes tiirles veel üks minu ümber. Seoses selle vahejuhtumiga unustasin ma selle päeval lõunat süüa, seega läksin natuke varem koju ja jõin tee peal jogurtit. :)\nTööl on minult juba küsitud, et kas järgmine aasta tulen uuesti, kuid pole osanud sellele küsimusele veel vastata, sest töö on minu jaoks nii vaimselt kui ka füüsiliselt kurnav.\nSoovin siiski postituse lõpetada positiivsetes nootides, seega olen ma tänulik, et olen nüüd kogemuste võrra rikkam ja tean rohkem klienditeenindaja elust. :)\nSamuti soovitan noortel minna malevasse, sest see on kogemus kogu eluks!\nNäeme (loeme?) juba järgmises postituses! ;)\nPostitaja: Kaia kell 11:25 Kommentaare ei ole:\nHei! Olen Kaia, 19-aastane. Hetkel aktiivselt ei postita, kuid huvitavat leiad siit ikka! :)\nHoia silma peal või kirjuta mulle!\nhuuled juuksed kehatooted Käsitöö lemmikud Meik minust ostud Raha Rasune nahk Suvi Säästmine söök Toitumine Trenn Vegan\nEi leidnud, mida otsid? Proovi otsingut:\nKäisin 2 päeva tagasi juuksuris, kuid olen juhtunu pärast ikka ärritunud ning seepärast halan teile natuke oma lollusest ja juuksuri egost. ...\nTäna otsustasin ma teha postituse, mis sisaldab küsimusi, mida tavaliselt keegi Sinult ei küsi. Küsimused on pärit internetist ja ma tõlkis...\nTeie ees on uus meigipintslite tutvustus/arvustus! :) Pintslid tellisin ebayst ja 5 pintslit läksid maksma 5.30€, mis on üliodav võrreldes ...\nREISILE! Lõuna-Poola ja Slovakkia\nTsau tsau! Juba rohkem, kui natuke aega tagasi jõudsin oma klassiga tagasi põhikooli lõpureisilt. Reisi pikkus oli 5 päeva, millest esimes...\nMeik võtab ohjad üle\nHeiiii! MUL ON LIIGA PALJU MEIGITOOTEID! Pean võtma eesmärgiks kasutada vanad ära enne, kui uued ostan...eks näeb, kuidas läheb. :D ...\nTeema Õhuline. Teemapiltide allikas: mammuth. Toetab Blogger.


11080 Asulakoht • Mälestised\nMälestise kirjeldus (19.05.2012)\nMälestise asukoha kirjeldus (19.05.2012)\nMälestise ajalugu (19.05.2012)\nAsula tumedam kultuurkiht on maanteest lääne pool, alal mille pikkus põhja-lõuna suunas on ligikaudu 150 m ja laius 60-70 m. Kultuurkihti ja üksikuid savinõukilde leiti ka maantee Vana-Koiola järvepoolsel kaldal ning ka järvest loode poole jääva talu aiamaal. Kõike seda arvestades peaks asula pikkus olema ulatunud ligi 300 m ning laius ligi 80-100 m. Asulakoht idapoolne serv jääb osaliselt maantee alla. Proovikaevamistel 1983.a selgus, et asulakoha kultuurkihi paksus on keskmiselt 35 cm ning on suurelt osalt künniga segatud (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).\nAsulakoht asub endise jaotuse järgi Võrumaal Põlva kihelkonnas. Asulakoht paikneb Võru-Põlva ja Tilsi-Tsolgo maanteede ristumiskohast lõunas, Tilsi-Tsolgo teest nii ida kui lääne pool. Asulakoht paikneb tõusval tasandikul.\nSaadud leidude ja kultuurkihi iseloomu järgi kuulub asulakoht tõenäoliselt II aastatuhande I poolde, varasemad leiud võiksid ulatuda ka I aastatuhande lõppu. Asulakoha kohta puuduvad varasemad andmed. Asulakoht avastati arheoloog S. Laulu ja A.-M. Rõugu poolt 1980. a mais, mil siit korjati ka esimesed leiud. 1983. a viidi asulakoha alal läbi proovikaevamised ja täpsustati kultuurkihi paksus (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).


Folkmeditsiin ola liigese artroosi ravis -\nFolkmeditsiin ola liigese artroosi ravis,\nVõite alustada võimlemine väikese soojendamisega: pintsli pinnal pinnal, pressimine ja rusikate ühendamine, harjadega pöörlemine, sõrmede hõõrumine. Koostis: ml vett Toiduvalmistamise meetod. Käteharjade arv on üha enam seotud karpaali kanali sündroomiga. Need on rikas kõigis lihatoodetes. Erinevalt sarnase toimega tablettidest iseloomustab salvi palju vähem kalduvus provotseerida erinevaid kõrvalmõjud. Selleks valatakse mitu käputäis toorainet 4 liitri keeva veega 40 minutit.\nSeen Sagedaste haiguste põhjustab sügelust, põletamist, punetus naha käte, sealhulgas sõrmede vahel on seeninfektsioon. Kõige valus ilmneb muidugi sõrmede vahel. See haigus algab nahast punetus, seejärel hakkavad mullid moodustama. Kudede verejooksu purustamisel algab.\nSeejärel on põletikuline protsess, mis põhjustab põletamist, naha sügelust ja kaalude välimust.\nSamal ajal on vaja ravi arsti ettekirjutuse. Siis on tõhusam, et see aitab vältida teiste inimeste nakatumist, kuna see haigus on kergesti edastatud. Ekseem Sõrme punetus sõrmede vahel võib põhjustada ekseem. Tugevaima sügeluse ilmumist täheldatakse pärast sõrmede vaheliste väikeste mullide tekkimist punetuse tõttu. Siis kahjustatud piirkond on koorimine, siis praod ilmuvad pigmentatsioon. Naha paksenemise tagajärg. Eczema arendamise põhjused on: kodumajapidamiste kemikaalide rakendamine; immuunsuse vähenemine; tugev higistamine või vastupidi, kuiv käsi.\nSee võib ilmuda selle haiguse nii eraldi vasakult kui paremale käele ja mõlemad koos. Folkmeditsiin ola liigese artroosi ravis, et "loll" välja arengu alguses, see on vajalik, kuni mullid hakkasid purunema, puista patsiendi ala talk, tsink või tärklis. Kui nahk Jala-ravi dislokatsioon pilkama, aitab furaciliinilahuse kasutamine.\nKuid see on ainult ebamugavustunnete hõlbustamiseks vaja viidata arstile haiguse põhjuste tõhusamaks leevendamiseks ja tuvastamiseks.\nSügelema Kõige ebameeldivam haigus, mis aitavad kaasa küüslaugupuuduse põhjustatud sõrmede punetusele.\nMärgid sisaldavad nii üksikute saitide punetust ainult vasaku või parema käega ja vahetult mõlemad käed, randmed, paaristatud mullide ilmumine. Sellise haigusega peaksite viivitamatult dermatoloogiga ühendust võtma.\nIgal juhul ilmumise mis tahes sümptomite signaali probleeme keha, korrigeerida, mis on vaja teada põhjus nende välimuse ja alustada tõhus ravi. Loomulikult ei ole võimalik haigust õigesti diagnoosida sõltumatult, kuna selliste sümptomite välimus võib rääkida väga suured hulgad Haigused. Niisiis on vaja pöörduda kliinikuga ja seda kiiremini see juhtub, kiiremat paranemist saavutatakse.\nHaiguste sümptomeid saab määrata käsiharjade abil.\nOlge ettevaatlik - siis on tervislikum! Käed on igasuguste andmete hoidlas: nende kohta, nagu raamatus, saate õppida mitte ainult mineviku ja inimese tuleviku kohta, selle kalduvusi ja iseloomu, vaid ka tema tervise seisundi kohta - see on ainult nende lähedal tihedalt lähedal.\nPalju sõltub käte värvist ja seisundist: Punane peopesad näitavad maksa mürgiseid kahjustusi. Palms marmori joonistus räägib vegetatiivse närvisüsteemi probleemidest. Kui peopesa nahk omandab kollakas tooni, siis on ilmselt muutused maksas või elav mullis hepatiit, sapihaigus, sapiteede viisi häired, kolegit, koleriid, koleriidide.\nPruunid laigud harja tagaküljel räägivad mitte ainult vanusest rikkumised naha pigmendi värvis, enamasti iseloomulik eakate jaokskuid tähendab ka, et teil on mulli mulli probleemid. Kui nahk harja ja eriti peopesa juures on väikeste plaatide koorimine, võib see olla ustavad tõendid vitamiinide A ja D puudumise kohta.\nKui peopesa koorivad suurte plaatidega, peate pöörduma dermatoloogi poole: seen asus oma kätele. Kui inimesel on sageli vähe maizinsi, peaks ta pöörduma kardioloogiga - need probleemid on seotud kardiovaskulaarse süsteemiga. Thumbi tuimus tunnistab hingamisteede nõrkusele.\nKui sõrmede fingerite phaflange'i külg ilmus sügavad pikisuunalised voldid, peaksid sellised kortsudega sarnased tähelepanu pöörama tähelepanu endokriinse süsteemile - teil võib olla hüpotüreoidismi või suhkurtõbi.\nKui käeulatuses on ostnud lilla värvi, peate tegema seedetrakti süsteemi. Tume punane või isegi lilla - peate pöörama tähelepanu neerudele ja maksale.\nVeenuse võitlemise kohad nii Chirromates helistavad suurte sõrmede ülev alused - võimalik märk, mis mitte kõik on genitaaliasutustega. Parema käe indeksi sõrme küljepinna territooriumil tunnistatakse käärsoole töös tekkivate probleemide suhtes.\nMärjad käed näitavad ka endokriinseid talitlushäireid - võib-olla kilpnäärme hüperfunktsiooni kohta. Naha kuivus ja pallor peopesadele - kilpnäärme pitipofileerimisel hüpotüreoidism.\nPöörake tähelepanu liigestele: Crunch liigestes - märk kaltsiumipuudusest. Liiga paindlikud liigesed samuti vastupidi, mitte kõigil painutustes koos sõrmede lihastega üldise vähenemise tooniga tähendavad maksa- ja sapipõie töös probleeme. Ebaõige kuju valus sõrmede liigeste - artroosi märk. Kõige sagedamini tekivad sellised muudatused podagrade all kannatavatel inimestel. Kui liigesed hakkasid valusalt turse ja paistetama, tundus punane, on vaja kiiresti konsulteerida arstiga - see on polüartriidi selge ilming.\nValu teise ja kolmanda parklangemise nimetu ja indeksi sõrme hoiatab peatselt ilmne ilming tõsise haiguse põlveliidetes. Käsi kujul saate arvutada tulevased tervisehäired: Inimesed laia peopesad ja lühikesed sõrmed on kalduvus rikkumisi vereringesüsteemi, peamiselt vererõhu suurendamiseks. Kitsad peopesad õhukeste pikaajaliste sõrmede ja kahvatuga nahaga on tavaliselt õhuke närvisüsteemiga inimestes, reageerivad tundlikult teravatele tilkadele või atmosfääri rõhkajavööndid, teravad helid, emotsionaalsed ülekoormused.\nVäikeste harjade omanikel on vegetatiivne närvisüsteem liiga vastuvõtlik: nende "kaubamärgiga" haigused - bronhiaalastmapärasoole põletik, hüpotensioon. Inimesed lihakad palmid kõige sagedamini on probleeme vereringes: neil on vähenenud ainevahetus, kilpnäärme hüpofunktsiooni on võimalik. Pintslite ja sõrmede tuimus põhjused: Seotud posaatoriga une ajal. Võite teha väikese soojendamise ja rahumuse.\nKui tuimus tundub üha enam ja samal ajal ilma igasuguste nähtavad põhjused - Tasub mõelda ja minna konsultatsiooni spetsialisti. Tunneli kanali sündroom.\nKõige sagedamini tuleneb see haigus nendest, kes pidevalt töötavad samas asendis, samal ajal pingutades käteharjad - näiteks arvuti abil. Tundub mitte ainult tuimus, vaid ka põletamine ja valu Folkmeditsiin ola liigese artroosi ravis valu. Haiguse põhjus on keskmise närvi pigistamine kook läbi. Alates pikka monotoonne töö on ödeem ja kõõlused on põletikud - nad võivad närvi keerata.\nAlguses juhtub tuimus ainult hommikul, aga siis, kui te probleemile tähelepanu pöörata, on teie käed innukas ja valus päev ja öösel. Käsi numbreid võib põhjustada endokriinse probleemide, vigastuste, liigeste põletik, emakakaela lülisamba osteokondroos. On selge, et põhjuse põhjuseks on võimatu määrata: sellepärast peaksite pöörduma arsti poole - vähemalt selleks, et diagnoosida. Neuroloog tegeleb selle probleemiga: see teostab vajalikke katseid, näeb ette spetsiaalseid analüüse ja uurimist sobiva varustuse abil.\nTeenuse diagnoos aitab alustada õiget ravi õigeaegselt. Osteokondroosiga on sõrmed ühelt poolt kõige sagedamini kõige sagedamini. Sellisel juhul määrab arst tavaliselt pillid ja salvid kaheksakümnendate ja põletiku eemaldamiseks, kuid mõnikord on vaja operatsiooni. Reeglina, sel juhul, sõrmede mõlema käega innukad.\nSelle põhjuseks on nende mikrotsirkulatsiooni rikkumine. Samal ajal hakkavad samal ajal ilma eriliste põhjusteta süüdistama, juure ja kahvatu külma, see juhtub juba haiguse esialgses etapis.\nSel juhul mõjutavad närvid harjade ja sõrmede närvid. Polünevropathy võib omakorda olla diabeedi tagajärg ja hakkab arenema isegi veresuhkru suurenemisega. Haiguse arengu konfigureerimine võib ka aneemia, hüpovitaminoosi, infektsioonide ja funktsioonide professionaalne tegevus.\nRavi käesoleval juhul peaks määrama arsti. Need on tavaliselt ravimid, füsioteerijad, erinevad harjutused ja koormused. Võimlemine sõrmede ja käte tuimus. Mõnikord on tavaline hommik sörkimine, kõndimine kiire pigi, võimlemine, aeroobika on hästi aidanud. Igal juhul ei kahjusta see mõõdukalt.\nHommikuvõimsuse väike kompleks aitab vabaneda käte sõrmede ja harjade tuimusst: 1. Tagaküljel lamades tõstke käed üles ja umbes 80 korda pigistage ja leevendavad sõrmed. Pea meeles laste kooli treening - "Meie sõrmed on väsinud.\nMenetlust korratakse kuni hõlbustavani. Võite kasutada bolotnaya vahemiku tinktuuri hõõrumiseks. See Folkmeditsiin ola liigese artroosi ravis nädala jooksul õuna äädikas - 1: 3 ja seejärel sõrmede Tritura 3 korda päevas kuni tuimus taganemiseni.