Ester Mägi tunneb rõõmu naisheliloojate rohkuse üle - Uudised - Kultuur\nEster Mägi tunneb rõõmu naisheliloojate rohkuse üle\n14. veebruar 2014, 9:27\nHeliloojat ja kauaaegset konservatooriumi õppejõudu Ester Mäge (92) on nimetatud ka eesti muusika esimeseks leediks. Ta kuulub ühte selliste loojatega nagu Mart Saar, Veljo Tormis ja Cyrillius Kreek, kes kõik on oma loomingu aluseks võtnud rahvamuusika.\nArmastust rahvamuusika vastu süstis nooresse heliloojasse tema õpetaja Mart Saar. Tema muusika kohta on öeldud, et see on kohati lausa käegakatsutavalt eestilik. Rahvalaul ja naiselikkus on märksõnad, mida Mäe loomingu puhul kõige sagedamini nimetatud on. Ligikaudu 200 teost kirjutanud helilooja tuntuimad muusikapalad on «Sümfoonia», «Variatsioonid klaverile, klarnetile ja keelpilliorkestrile», «Dialoogid», «Bukoolika» ja «Vana kannel».\nKõigepealt palju õnne! Mida see tähtis preemia teie jaoks tähendab?\nMinu jaoks tähendab see, et minu loomingut on tähele pandud. Seda eelkõige tänu interpreetidele, kes on seda loomingut esitanud. Ilma nende tähelepanuta seda ei eksisteeriks. Ma loodan väga, et see looming ka kuulajatele on meeldinud. See on kõige olulisem.\nRääkisite interpreetidest. Kui palju olete üldse interpreetidele mänguruumi andnud, kui range selles osas olete?\nÜldiselt ma ei ole väga range. Tekst peab muidugi olema täpne. Aga pigem on mulle isegi meeldinud, kui interpreet omalt poolt midagi on juurde pannud, see on olnud üllatav ja tore. Nii et ettekirjutusi ma teinud pole. Minu muusikas on nii palju detaile ja igaüks kannab isesugust emotsiooni.\nTe ise ei ole enam mõned aastad muusikat kirjutanud?\nEi ole jah, mõningad seaded olen teinud, kui keegi on seda palunud. Eks ole juba kirjutatud küll. Leidsin ühel hetkel, et ei ole mõtet, sest uus generatsioon on peale tulnud ja tuleb neile võimalus anda.\nKui palju te sellel uuel generatsioonil silma peal hoiate?\nKahjuks pean ütlema, et kontsertidel pole ma viimasel ajal eriti käinud, kuid raadiost ikka kuulan uuemat muusikat.\nAga mõni selline uus autor, kes on eriliselt kõrva jäänud?\nSellele küsimusele on natuke raske vastata ja kedagi eraldi esile tõsta. Rõõmu teeb, et peale on tulnud just palju naisheliloojaid. Seda pean mina isiklikult väga tähtsaks. Kui mina alustasin, siis olid meil vaid mõned naisheliloojad.


2018 Uus Nanyuan 3D Metallist Puzzle Poole Teele Raketiheitja Auto Mudel DIY Laser Cut Panna Kokku Pusle Mänguasjad Töölaua Kaunistus Kategoorias. Mõistatusi And Mängud - Unitsshop.news\n2018 Uus Nanyuan 3D Metallist Puzzle Poole Teele Raketiheitja Auto Mudel DIY Laser Cut Panna Kokku Pusle Mänguasjad Töölaua Kaunistus\nEEK 134.00 -30 %\nPange Tähele : See puzzle on 3 tärni raskusaste,ei sobi algajale. Tehnilised andmed : Nimi : Poole Teele raketiheitja 3d puzzle Mudel : I22209\nLõpeta Suurus : umbes 11,5 x 4.8 x 5.2 cm\nKogus Lehed : 2 tk lehed Vanus : 14+ raskusaste : 3 Tärni\nLitsentsi Nanyuan. Originaalne disain,Nr liimi vaja. Seisukord : 100% täiesti uus ja kvaliteetne. Hämmastav andmed ja suurepärane DIY kogemus. Üks Samm-sammult pildi kasutusjuhend,ida hoone ta. Märkus :\n1 x 3 D-DIY Metallist Puzzle Mänguasi 1 x Kasutusjuhend\nToote tutvustus : see on kvaliteetne metall-mudel, valmistatud ultra täppis-laseriga lõikamine. Metallist mudel on kasutada superfine töötlemine, metalli katmine teel laser-radari ja siis eemaldatud osad, nagu metallist protsessi painutamis -, voltimis-ja siis pistik, saate luua maailma mudel nagu väike palm suurus. 30 tüüpi toodete hulka 1~3 tükki puzzle lauad, kõige lihtsam toode on ainult üks tükk puzzle juhatuse ja vaja ainult 30 minutit, et lõpetada see, kuid kõige raskem toode on 3 tükki puzzle lauad ja on vaja rohkem kui 3 tunnini. Ei ole vaja liimi, lihtsalt kokkupanek toote kasutusjuhendis öeldud, kuid valmistada käärid ja tangid, kui on väike paar, seal on kõige mugavam. Palun ole kannatlik, valmis mudel, kui sa ei suutnud lahendada probleemi lõppu, palun võtke meiega ühendust, me näitame teile, montaaž vedio. Enamik inimesi ei lõpeta, mudeleid, mida pärast maps juhiseid. Praegu ainult käivitada ingliskeelne kasutusjuhend. Pange Tähele : Võib, Sisaldab väikesi osi, mis EI ole ette nähtud lastele alla 3 aasta. Kõik väikesed puudused on valmis, kui välja saadetud, Kui sa ei lõpeta hoone, Lihtsalt vaadata, kus on vale ja mis õige, Kasutage oma peaga võite edu.EI puudu osad. Palun OLE Negatiivset Tagasisidet või JUHUL. Ei saa mängida kahe erineva hoone mänguasjad samal ajal või väike ruum. väikesed osad võivad olla segaduses, mille tulemuseks on oluliselt suurenenud raskused.. vaata meie teised suured teemad , palun külastage meie poodi. https : //www.aliexpress.com/store/2231067 Käitlemise ajal : Meil on laos käed, tavaliselt me laeva jooksul 2 päeva pärast saame kinnituse teie makse.\nMe oleme nii uhked, et saavad palju rohkem positiivne tagasiside teile. Teie rahulolu on kõige hinnatum. Kui te ei ole rahul meie kauba-või on mingeid probleeme pärast selle saamist, PALUN võtke MEIEGA ÜHENDUST ESIMESEL ASSITANCE . Me garanteerime, et oma 100% rahulolu.\n> 8-aastased,12-15 Aastat,Täiskasvanutele,8-11 Aastat\nPool Rada raketiheitja 3D metallist puzzle\n11,5 x 4.8 x 5.2 cm\nKlassikaline Puidust Maja Mõistatusi1 väike maja puzzle : Pakendi suur: 22.7 15.3 0.3 CMToote suurcm2 suur maja puzzle : Pakendi suur: 31 23 0.5 CMToote mõõdud : 16 13.5 15Mänguasi on sisse : see seeria puzzle sisaldab seitset liiki maja, väike maja, mis pärast valmimist puzzle suurcm, suur maja suur: 16 13.5 15 cm...\nPõhiline informatsioon : 1 Pakend : plastik shrink wrap.2 Elemendi Suur: umbes 17 10 2.5 cm3 Suletud kasutusjuhend : 1 kasutusjuhend4 Materjal : kõrge kvaliteet ABS5...\nMagic Cube Professionaalne ShengShou Peegel Vikerkaar YJ 2x2x2 Tsüklon Poisid 3x3x3 Kiirus Puzzle Cube Hariduslik Mänguasi Lastele Lapsed\nNimi : sport mudel tennis kettMaterjal : metallStiil : 8*2.8*1cmPakis : oppo kott pakett, 30g / tkVärv : PildilKasutamine : Väga lõblapsed,töökaaslane Patsiendi Practics....\nBeebi Mänguasi Lastele Montessori Seemne Puzzle Loomade Lastele Puit alushariduse Koolieelse Õppe Koolitus\nKirjeld: : Montessori Seemne Puzzle LapsedMõõdud : 24cm*24cmFotod : MakseviisidTe saate kasutada ainult Alipay Tingdeposiidileping täielik maksmine tellimuse.LaevandJa KohaletoimetamisePalun jätke oma täielik nimi, täielik aadress, õige postiindeks ja telefoninumber tellimuse esitamisel.Tolli, Tollimaksude & MaksudImpordimaksud ja Täiendavad tollivormistuse tasud tuleb märkida teenuse saaja poolt; oleme neid kulusid ei kontrolli ja ei saa ennustada, millised need võivad olla.Garantii PoliitikaMeie tooted on hõlmatud garantii...


Massaažiseade Smile Makers The Ballerina, 19.06.0008\nUnikaalne inimese puudutuse sarnane tekstuur\nBallerina uuenduslik pehme tekstuur tundub kehal nagu inimese puudutus. Selle vibraatori uus tehnoloogia pakub Sulle enneolematuid naudinguid.\nVibraator, mis mahub peopessa\nBallerina on disainitud täpselt nii, et see mahuks peopessa. Selle pehme tekstuur võtab õrnalt Sinu intiimse piirkonna oma embusse ning selle ümar tagakülg sobitub ideaalselt Sinu peopessa, mille abil saad seda hõlpsalt enda kehal juhtida.\nNipid Ballerina kasutamiseks\nAseta Ballerina oma peopessa nii et nupud oleks suunaga ülespoole ja sõrmede lähedal. Aseta vibraator oma häbemele, nii et selle kitsam osa oleks kliitoril ning laiem osa tupesuudmel.


– 21/05/2007Rubriik: Maakond\nTütarlapse tegevuse suhtes on alustatud kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb tähtsa isikliku dokumendi kuritarvitamist.\nTabati kolm joobes juhti\nNädalavahetusel tabas Saare politsei kolm joobes sõidukijuhti. Neist ühel oli samalaadse õigusrikkumise eest kehtiv karistus: 18. mail kell 23.15 pidas politseipatrull Kuivastu–Kuressaare maanteel kinni sõiduauto Mercedez Benz, mille roolis oli Alar. Nüüd karistatakse Alarit kriminaalkorras.\nVarahommikust jalutajat tulistati õhupüssist\nReede varahommikul kella 05.15 ajal tulistati Kuressaares Tehnika tänaval jalutavat jalakäijat õhupüssist. Jalakäija viga ei saanud, politsei pidas sündmuspaigal kinni alaealise noormehe. Sündmuse asjaolud on kontrollimisel.\nNädalavahetusel toimetas Kuressaare politsei jaoskonda 14 isikut, neist neli jäeti arestimajja kainenema.\nSaaremaalt leiti taas lõhkekehi\n19. mail teatati lõhkekehade leiust Kaarma vallas Upa külas, leitud käsigranaat F-1 tehti kahjutuks. Torgu vallas Lõopõllu külas leiti tankitõrjemiin, mis tehti kahjutuks, ning 196 76-mm mürsku, millest kaheksa tehti kahjutuks, ülejäänud lõhkekehad toimetati ohutusse paika.\nTorgu vallas Torgu metsast leiti 23 76-mm mürsku ning ka need lõhkekehad toimetati ohutusse paika.\nSündis ajaloo suurim meediamaja (1)


Vooremaa Mõtlematu autosõit lõppes vees\nEnam kui aasta tagasi sai suure heateo – elude päästmisega hakkama Põltsamaa vallas Lustiveres elav Ahto Kont. Nimelt on ta talvise kalapüügi harrastaja ning ei loobunud sellest paeluvast tegevusest isegi jõululaupäeval.\nNii võttiski Ahto Kont möödunud aasta jõululaupäeval ette teekonna Elva lähedal asuvale Keeri järvele. Ent pole just tavapärane nähtus, et kalastajate lähedal järvejääl asub tiirutama ja kalastajaid nende tegevuses häirima mõni uljaspeast roolikeeraja. Aasta eest Keeri järvel just nii juhtus, sest seal asus piruette tegema sõiduauto, kus juhi kõrval istus ka kaassõitja.\nParaku polnud järv üleni jääs ja kalastajatest eemal oli näha jäävaba osa. Kont teadis, et Keeri järvest voolab läbi Elva jõgi ning just jõe kohalt oli järv jäätumata. Järsku sõitis järvejääl trikitanud auto otse jääga katmata ala suunas. Ahto Kondi sõnul märkasid lahtist vett ka autos olnud inimesed, ent suure kiiruse puhul pole jääl ju pidurdamisest palju abi. Kaldast eemal oli jää õhem ning seetõttu vajus auto veel enne lahtise veeni jõudmist aeglaselt läbi jää.\nSündmuspaigast umbes saja meetri kaugusel kala püüdnud Ahto Kont vaatas enda sõnul seda ootamatut pilti minutijagu pealt. Mõtles veel endamisi, et millal siis inimesed masinast välja tulevad. Oli näha, kuidas autouks korraks avanes ja inimene sealt välja püüdis pääseda. Paraku mõjus veesurve sedavõrd tugevalt, et ust enam avada ei suudetud. Nüüd mõistis Ahto, et asi on tõsine, ning jooksis, jääpuur käes, sündmuspaiga suunas.\nOtsustav tegutsemine päästis kaks inimest\n“Ega mina seal midagi rohkemat teinudki, kui et lõin jääpuuriga auto tagumise aknaklaasi puruks. Teadsin, et kui mul õnnestub vastu klaasi paraja tugevusega koksata, puruneb see väikesteks helvesteks. Väga lähedale ei saanud ma autole minna ning seetõttu sain eemalt upitades viienda-kuuenda löögiga klaasile pihta. Masina esiots oli selleks ajaks juba jää alla vajunud ja selles olnud kaks napsist meest püüdsid sealt tagumise akna kaudu välja pääseda. Mehed proovisid autos olnud lauajupi abil ise klaasi puruks lüüa, kuid see neil ei õnnestunud,” rääkis ta.\nKui Ahto Kont oli auto tagaklaasi puruks löönud, ujusid mehed masinast välja ja veeretasid ennast kindlamale pinnale, sealjuures ennast vähimalgi määral vigastamata.\n“Ega seal nalja polnud, sest mõlema mehe suu oli juba vett täis,” kirjeldas päästja.\nVesi oli sündmuskohal umbes poolteist meetrit sügav, sest põhja vajunud auto katust kattis vaid õhuke veekiht. Masin saadi hiljem, kui jää tugevamaks muutus, kaldale tõmmata.\nSelleks hetkeks, kui mehed kalda poole kiirustasid, oli keegi juba päästemeeskonna kohale kutsunud. Pääsenud mehed ruttasid märgades riietes kalda poole, kus nad päästemasinas sooja said. Kaldani oli sealt Ahto hinnangul umbes kilomeeter. Ahto läks koos nendega ja andis meestele oma telefoni kasutada, et nad endile kedagi järele saaksid kutsuda.\nPäästja sõnul muutis ehmatus surmasuust pääsenud napsised mehed tunduvalt kainemaks. Päev hakkas selleks ajals õhtusse jõudma, Ahto ning tema kaaslane Mart Võsa panid kalastustarbed kokku ning asusid koduteele.\nSeni vaid lubadused\nÕnneks mõistis keegi Ahto teo suurust ning esitas ta kandidaadiks TV3 poolt igal aastal omistatavale tiitlile “Eestimaa uhkus”. Paraku pole aga oma elude päästmise hinda tänaseni päriselt mõistnud päästetud ise, sest Ahtoga kokku saama ega teda tänama pole nad seni tulnud.\nÜks päästetutest küll helistas Ahtole möödunud suvel ja lubas, et tuleb kokku saama koos Soomes töötava sõbraga, ent lubaduseks see jäigi. Ahto enda sõnul ta rohkemat ei soovigi kui jääpuurile uusi terasid, sest klaasi purustades viga saanud puuri teradest enam jääpuurimisel asja ei ole. Küsimus, kas läbi jää vajunud autost eluga pääsenud mehed ka edaspidi autoga jääle minna julgeksid, jääb esialgu vastuseta. Ehk annab see mõtlemisainet sellistele inimestele, kes midagi niisugust edaspidi teha plaanivad.\nAhto Kondi elukaaslase Marje sõnul ei rääkinud mees talle esialgu Keeri järvel aset leidnud sündmusest suurt midagi. Alles laua ääres kalasaagist tehtud õhtusööki süües tuli see justkui möödaminnes jutu sees välja. Marje sõnul jutustas Tegelikult tunnustati Ahto Kondi tegu esimest korda juba mullu veebruaris, mil talle anti üle elupäästja kolmanda klassi orden. Toona andis Ahtole ordeni koos sinna juurde kuuluva aukirjaga üle siis veel siseministri ametis olnud Jüri Pihl.\n“Vabariigi aastapäeval autasustatute seas oli viis eraisikut. Ülejäänud olid tuletõrjujad, päästeteenistuse töötajad ja teiste ametite esindajad,” rääkis Kont.\nOn ennegi inimesi päästnud\nAhtole on päästja roll varemgi osaks saanud, seda küll avalikkuse teadmata. Ülemöödunud aasta lõpus oli ta kalastamas Puurmani vallas Utsali kandis. Kui ta õhtupoolikul jalgsi läbi metsa auto juurde kõndis, järgnes talle kaks vene keelt kõnelenud inimest. Poiss kandis suurt purikat, teine oli täiskasvanud mees. Järsku märkas Ahto, et talle järgnenud mehed on kuhugi kadunud. Lund tookord maas polnud ja seetõttu polnud meestel jälgi mööda Ahtole järgneda võimalik. Läbi metsa oli teekonna pikkuseks umbes kaks kilomeetrit.\nSelleks ajaks, kui Ahto auto juurde jõudis, oli väljas juba pime, kuid tema kannul kõndinud mehi polnud ikka veel kusagil. Nüüd mõistis ta, et mehed on metsa ära eksinud. Ta otsustas autosignaali andmisega eksinutele oma asukohast märku anda. Umbes paarikümne minuti pärast ilmusidki kadunud mehed metsast nähtavale. Kuid üldse mitte sellest suunast, kust teerada pidi tulles neid märkama oleks pidanud.\nAhto sõnul oli eksinud suitsumehed ja ta usub, et nad oleksid häda korral saanud tule üles teha ning öö metsas mööda saata. Ahto elukaaslase Marje sõnul sattus Ahto päästja rolli viimati alles paari nädala eest, mil hommikul poole viie paiku helistas talle kümnekonna kilomeetri kaugusel elav vend, kes oli autoga mudasse kinni jäänud ja palus Ahtol talle oma masinaga appi tulla. Selle soovi Ahto loomulikult ka täitis.\nTeletegemise köögipool pakkus põnevaid elamusi\nVaatamata sellele, et päästetud Ahtot tänama pole tulnud, oli Ahtol ja ta elukaaslasel Marjel<span style=”mso-spacerun: yes”> põnev näha ja kogeda, kuidas käib tegelikult ühe telesaate ettevalmistamine ning kuidas televisiooni “köögipool“ toimib.\nEelnevalt käisid teletegijad ka Ahto Kondi kodus, kus autasu üleandmise tseremooniale eelnenud teleklipp valmis tehti. Tegelikult käidi ära ka Keeri järve ääres, ent järv oli siis veel jääkatteta ning Ahto sõnul sealt midagi erilist pildile püüda polnud. Praegu paistis sellelt kohalt, kus aasta eest kuumad sündmused arenesid, ainult natuke pilliroogu.\nPidulikult autasustamistseremooniale järgnes veel bankett. Sinna Ahto ja Marje ei jäänud, sest päev oli juba piisavalt pikk ning väsitav olnud. Küll helistasid neile mitmed sõbrad ning tuttavad, kes nägid telesaadet või ka juba varem uudistes näidatud videoklippe.


ARK: ärge ostke teisest riigist renditud sõidukeid - Logistikauudised\nARK: ärge ostke teisest riigist renditud sõidukeid\n28. jaanuar 2008 11:59\nViimasel ajal on suurenenud välisriikidest\nvarastatud sõidukite hulk, mida üritatakse Eestis registreerida võltsitud\nregistreerimistunnistuse ja ostudokumentide alusel. Probleemiks on välisriigis\nrenditud sõiduautode varastamine.\nSõidukid renditakse mitmeks kuuks ning selle aja jooksul tehakse neist sõidukitest nö kloonid – kasutatakse olemasoleva ilma probleemideta sõiduki andmeid, töödeldakse sõidukit ning võltsitakse dokumendid. Sõiduk müüakse enne rendiperioodi lõppemist ning teade sõiduki vargusest jõuab politseini hilinemisega, seega ostu hetkel ei olegi võimalik vargusest midagi teada, teatas Eesti Riiklik Autoregistrikeskus. Selleks ajaks, kui vargusteade politseini ja ühtlasi ka infosüsteemidesse jõuab, võib sõiduk olla juba teises Euroopa otsas registreeritud.\nSõidukit soetades peaks ostja veenduma, et sõiduki müüjal on seaduslik õigus sõidukit müüa. Esineb juhtumeid, mil ostja allkirjastab näiteks Leedus prantsuskeelse müügilepingu, nagu oleks ta ise käinud sõidukit Prantsusmaal ostmas. Tegelikult on sõiduk ostetud Leedu vahendajalt ning probleemide korral puudub võimalus müüjale pretensiooni esitada, kuna sõiduki müünud isiku väljaselgitamine on dokumentide puudumisel tagantjärele võimatu. Sõiduki registreerimisel sellise müügilepingu alusel on Eestis tegemist sisuliselt valeandmete esitamisega, mis on karistusseadustiku järgi kriminaalkuritegu.\nSarnaseid juhtumeid, kus vahendaja nö „vahelt ära jääb”, on esinenud ka Eestis müügiplatsidelt sõidukeid soetades. Kasutatud sõiduki ostmine registrijärgselt omanikult ja riigist, kus sõiduk on ostu hetkel registreeritud, on tunduvalt riskivabam, kui näiteks mitme vahendaja korral. Omandit ja muud sõidukiga seonduvat saab sel juhul kontrollida otse konkreetse riigi registrist ning sellega riske oluliselt maandada.\nSõidukit ja dokumente tuleb enne tehingu sooritamist hoolikalt kontrollida. Enamike Euroopa riikide registreerimistunnistused on trükitud vesipilti sisaldavale blanketile. Kui registreerimistunnistusele trükitud VIN-koodi ümbruses on märke mehhaanilisest või kemikaalidega töötlemisest, võib arvata, et tegemist on võltsinguga. Sellisteks märkideks võivad olla näiteks ülejäänud registreerimistunnistusega võrreldes ebaloomulikult heledad alad, laialivalgunud trükivärv ja „karvaseks hõõrutud” pind muidu siledal registreerimistunnistusel.\nSõidukit ostes tuleb ühtlasi veenduda selles, et sõiduki VIN-kood (tehasetähis) oleks lisaks valmistaja andmesildile pressitud ka sõiduki raamile või kerele ning oleks loetav ja vastaks registreerimistunnistusel märgitule. Andmesildi ja VIN-koodi asukohad on sõidukil leitavad kasutusjuhendi abil. Juhendit tasub müüjalt kindlasti küsida, kuna müüjal on kohustus anda ostjale üle kogu sõidukiga seotud dokumentatsioon.\nSamuti tuleb veenduda selles, et VIN-kood ja andmesilt ning nende ümbrus ei oleks kahjustatud. Kahjustuse korral võib olla kindel, et tegemist on võltsinguga. Ettevaatlik tuleb olla ka juhtudel, kui miski muu sõiduki juures kahtlust äratab - näiteks turuhinnast tunduvalt soodsam hind jms.\nKindlasti peaksid välisriigist sõiduki ostnud isikud arvestama sellega, et enne sõiduki registreerimist Eestis võib päritoluriigi registreerimistunnistuse kontrollimisele kuluda mitu nädalat. Oluline on teada, et sõiduki ostu-müügi puhul on tegemist eraõigusliku tehinguga, mille korral kannab riski lõppkokkuvõttes siiski ostja.\nKui ARK-l tekib sõiduki registreerimisel kahtlus registreerimistunnistuse ehtsuses, siis uuritakse sõiduki päritoluriigist ning vajadusel ka teistest riikidest sõiduki tausta. Kui selgub, et sõiduk on varastatud, antakse juhtum üle politseile.


Foto Parikas � Georg Johannese ja Peetri lugu\nPaljudes Eestimaa kodudes on m�ni foto v�i postkaart, mis kannab pealkirjas toodud nimega templit. Kindlasti on neidki kodusid, kus raamaturiiulil sama autorinime kandev foto�pik v�i fotoalbum �Eesti s�nas ja pildis�. Ja kui k�sida, keda teatakse nimetada eesti fotoajaloost, algab nimekiri enamasti nimega Parikas, osa teab lisada ka vennad Parikased, m�ni m�letab ehk eesnimesidki. Selle maagilise firmam�rgi Foto Parikas taga olid vennad Georg Johannes ja Peeter Parikas. Kaks t�iesti erinevat loojat, vastandliku iseloomu ja elusaatusega meest.\nMisanstseen �Lumivalgekesest ja seitsmest p�ialpoisist� Estonias 1937.\nGeorg Johannes s�ndis 30. oktoobril 1880 J�rvamaal Alliku m�isas veskirentniku pojana. Haridusteed alustas ta Laeva k�lakoolis, j�rgnesid Pilistvere kihelkonnakool, Viljandi linnakool ja Bormann-Heine erag�mnaasium, mille l�petas 1899. Vanemate kindel soov, et ta oma tuleviku p�llu- ja metsamajandusega seoks, m��ras ka m�neks aastaks Georg Johannese elu, ta t��tas m�isates rentniku-praktikandina. Sajandi l�pus tutvus ta l�hemalt fotograafiaga, peamiseks n�uandjaks ja juhendajaks oli tulevane Tartu linnaarhitekt Arved Eichhorn.\n1904. aasta m�jutas oluliselt m�lema venna saatust � k�igepealt isa surm, mis t�stis Georg Johannese pere eest vastutavaks, seej�rel Peetri raske kopsuhaigus ja sellele j�rgnenud operatsioon. Georg Johannese esimene foto �Vastseliina lossi varemed� avaldati saksakeelses aastaraamatus �Heimatstimme�.\nPeeter s�ndis 16. aprillil 1889 Pilistvere kihelkonnas Kahalas. Haridustee algas P�ltsamaal Pucki erakoolis ja j�tkus Eesti Aleksandri koolis. Kopsuhaigus ja sellele j�rgnenud kurnav operatsioon katkestasid edasised �pingud.\nGeorg Johannes j�tkas esialgu t��d m�isates rentnik-praktikandina. Peeter aga siirdus p�rast kosumist ja fotoalaste algteadmiste omandamist Tallinna, kus ta 1909. aastani t��tas abilisena A. Jurichi ateljees. V�ib julgelt spekuleerida, et juba sel ajal liikusid vennad �hise eesm�rgi � oma foto�ri poole. V�imalused end Eestimaal t�iendada olid 1909. aastaks ammendatud ning Peeter siirdus pikemale �ppereisile Saksamaale. K�igepealt �ppis ta Berliini fotograafia kutsekoolis (Stadtische Fachschule f�r Photographen), seej�rel Lette �hingu fotograafia �ppeasutuses (Photographe Lehranstaltdes Lette Bereins), vahepeal �uefotograaf Erwin Rauppi �he assistendina. Seej�rel s�itis ta M�nchenisse, kus l�bis meistrikursuse (Lehr- und Derfuchs � Unstalt f�r Photographie, Chemigrafie Lichtdruch und Graw�re zu M�nchen) ning j�tkas �ppereisi tuntumate fotograafide ateljeedes, kus v�is vastava �ppemaksu tasumisel praktilisi oskusi viimistleda.\n1910. aastaks oli Georg Johannesel vajalik algkapital kogutud, Peeter aga saanud oma aja parima ettevalmistuse. Ka vajalikud sidemed olid s�lmitud ning vennad kolisid alaliselt Tallinna. �hine eesm�rk realiseerus 25. oktoobril 1910, mil Eestimaa kuberner andis vendadele tunnistuse ja loa ateljee ning kirjastuse avamiseks aadressil Kuninga t. 1.\nAteljee loomisel ostsid Parikased fotograaf Spindleri endise �ri koos hulga �lesv�tetega, aja jooksul omandasid vennad rea eelk�ijate negatiive, nende seas parun Hucne, von Nassadeni, H. Tiidermanni, vendade Kristinite, V�ndra fotograafi J. P. Mihkelsoni ja paljude-paljude teiste kogud koos autori�igustega. Enamus neist oleks v�inud h�vineda, n��d aga v�ib neid n�ha Parikaste fondides �le Eesti.\nEelk�ige olid Parikased siiski fotograafid. Firma kandis nime Foto Parikas (kasutati veel kummitemplit Parikas). Kogu s�ilinud arhiivis pole �htegi negatiivi ega fotot, mis oleks teisiti signeeritud. See on ka m�istetav, alustati ju firmam�rgi kujundamist peaaegu nullist ning vahetegemine autorsuse j�rgi oleks tavakliendi vaid segadusse ajanud. Kui aga firmam�rk juba kindel ning garanteeritud, oleks selle l�hkumine olnud veelgi m�ttetum. Ning kui r��kida vaid ateljeet��dest, siis v�hemalt esialgu valmisid need m�lema venna osalusel. Peeter oma avatud loomu, hea suhtlemise ja seltskondliku natuuriga sobis ideaalselt ateljeefotograafiks. Tema areng on ajas j�lgitav, p�neva portreemeistrina valmis paraadportreede k�rval ka m�ngulisi, isegi riukalikke �lesv�tteid. Temast kujunes firma kvaliteedim�rgi n�htav osa. Georg Johannes oma talupoegliku p�hjalikkuse ja rahuliku pedantsusega t��tas laboris. See on fakt, et ta ise �htegi portreed ei pildistanud, pidades just seda t��d endale vastuv�etamatuks. Nii kujundas tema firma kvaliteedim�rgi peidetuma, ent samas v�ga olulise osa. Selline koost��id�ll ei kestnud kaua.\nPeeter vajas t�helepanu, suurt r�hku pani ta atraktiivsusele, seltskondlikule elule. Nii alustas ta k�ikv�imalike �rituste, koosviibimiste, vastuv�ttude j��dvustamist. Estonia teatris oli ta igap�evane k�laline ja ikka koos fotoaparaadiga. Tema pildistatud etenduste, lavakujunduste, rollide ja n�itlejate fotod on eesti teatriuurijatele hindamatuks allikaks.\nKogu Eesti j��dvustamine\nLisaks tavaklientidele, keda aastast aastasse aina juurde tuli, alustasid vennad pikemaajalist projekti, et j��dvustada k�ik Eesti riigi-, kultuuri- ja avaliku elu tegelased. Selleks saadeti v�lja nimelised kutsed, millest keeldumine ei tulnud k�ne allagi.\nGeorg Johannese teema oli arhitektuur, sellele lisandusid maastikuv�tted, inimeste eluolu. Ta oli jaganud Eesti tsoonideks, mida ta vaid talle omase p�hjalikkusega �kammis�, j��dvustades praktiliselt k�ike. V�iks ju arvata, et vaated on oma realistlikkuses igavad. Aga ei, neis on peetud t�htsaks kompositsiooni tasakaalustamist, valgusefektide tabamist ning v�imaluste piires teravuss�gavustega m�ngimist.\nNii v�ibki �elda, et vendade tandem j��dvustas elu eri valdkondi teineteist t�iendades, andes tulevastele p�lvedele k�llaltki t�pse �levaate elust Eestis ajavahemikul 1910 � 1940.\nEraldi vajab esilet�stmist vendade firma teine tegevussuund � kirjastamine. Selle �risuuna firmam�rgiks kujundasid nad J. P. Parikas ja taas oli tegu �hise tegevusega. Eks selles t��s oligi m�lema osalus h�davajalik, sest eesm�rk oli �ks � nende kirjastatud teosed peavad olema parimad. Nii see t�kk aega ka oli.\nJuba 1911. aastal anti v�lja foto�pik �Fotograafia �pperaamat�, mis osutus nii edukaks, et anti v�lja l�puks neljas tr�kis. Lisaks ilmus aastate jooksul rida erinevaid foto�pikuid (�V�ike fotoamat��r�, 1924; �Fotoamat��r�, 1929; �1-he tunniga fotograaf�, 1931). �pikuga saavutatud tuntust kinnistasid Parikased arvukate temaatiliste postkaartide kogudega, riigi- ja kultuuritegelaste vaatekaartidega ning kahe fotoalbumiga.\n1920. aastal t�histati Tallinna 700. juubelit ning vennad koostasid kolm �hesugust albumit, igas 25 originaalfotot, ning toimetasid need Londoni Eesti Saatkonna kaudu Ameerika �hendriikide ja Prantsusmaa presidendile ning Suurbritannia kuningale.\n1923. aastal valmis suurteos �Eesti s�nas ja pildis�, kus Eestit tutvustati eesti, inglise, prantsuse ja saksa keeles, illustreerimiseks lisati arvukalt fotosid. Just see fotokeel oli m�istetav paljudele ning visuaalne avastus nii m�nelegi. Kui siia lisada riigi �ksk�iksus sellise teose kaasfinantseerimisel, v�ib vaid imestada vendade riskivalmidust, mis l�puks kuhjaga end �igustas. Album tuli v�lja anda lisatr�kis ning oleks t�naseski p�evas avastuseks.\nVennad Parikased tegid enesereklaami k�rvalt �ra suure t�� Eesti teadvustamiseks nii postkaartide n�itusm��kidega erinevates Euroopa linnades kui ka albumite levitamisega. Kui sellele loetelule lisada unikaalsed fotod Vabaduss�jast, mida s�ja algusest peale j��dvustas Georg Johannes, hiljem ka Peeter, v�ikski nende tegevusele joone alla t�mmata. Aga ei.\n�sna loomulikuks vist v�ib pidada vendade huvi kandumist hetke s�ilitamiselt �liikuvatele piltidele�. Kampa astuti vendade M�rskadega ning 10. septembril 1920. aastal registreeriti Estonia-Film. Plaanid olid grandioossed kuni regulaarse filmit��stuse rajamiseni v�lja. Tipuks j�i fotoalbumi populaarsusest indu saanud 1924. aastal valminud �levaatefilm �Filmikaameraga l�bi Eesti�. Selle menu ulatus raja tahagi.\n1920. aastad olid vendadele triumfaalsed, oli tehtud t��d ja j�tkati samas vaimus. Tuntus ja populaarsus kasvas ning ka majanduslik seis paranes. Konkurente ei peetud v�rdv��rseks. Arutelud fotost kui kunstist, mitte vaid leivateenimise v�imalusest sidusid vendi aina enam amat��ridega, kelle otsingud olid leidnud laia k�lapinda. 18. veebruaril 1921. aastal loodigi vendade initsiatiivil Eesti Foto-Klub (EFK), kuhu kuulusid veel fotokunstnikud-amat��rid J. M�lber, R. Olbrei, H. Vanaveski, A. Thomson jt. Klubi peaeesm�rgiks seati foton�ituste korraldamine. Koos k�idi ja n�itusi korraldati Parikaste ateljees. Klubiline tegevus algas hoogsalt, korraldati klubisiseseid, rahvusvahelisi n�itusi, Soome-Eesti maav�istlusi fotograafias.\nKogu selle v�lise edukuse juures ei arvestanud vennad aga reaalset olukorda, et ka teistel tegijatel oli oma arvamus, n�gemus fotograafia arengust. Need teised olid aga paraku isikup�rased fotograafid ja kriitika Parikaste k�llalt enesekesksele tegevusele aina kasvas.\nNii ilmuski 1926. aastal Parikaste senises tegevuses esimene t�sine konkurent � klubiliikme Harry Malmi toimetamisel tr�kiti �Eesti Foto Almanak�. See aga vendadele ei meeldinud. V�liselt viisakad, vaoshoitud �tlused viisid konfliktini, mille tulemusel v�imukamad tegijad astusid EFKst v�lja ja organiseerisid 1928. aastal Tallinna Fotoklubi (TFK). See oli vendadele ootamatu ja ebameeldiv, ent nad ei loobunud k�estlibisevast juhtpositsioonist. Amat��ride isep�isus asendati professionaalide �histe reglementeeritud �igustega. Peeter �ratas varjusurmast P�evapildikunsti Ettev�tjate �hingu, mis 1931. aastal reorganiseeriti Eesti Meisterfotograafide �hinguks (EM�).\nKuid allak�iku see ei peatanud, �hing fikseeris kindlalt elukutseliste fotograafide �igused ja kohustused, mis tegelikkuses eemaldusid fotograafia loovusest ning kunstilisusest. J�i vaid argip�evane fikseerimine ja leivateenimine. V�lisele allak�igule lisandus veel vendade omavaheliste suhete teravnemine. Endisaegade koost��st ei saanud juttugi olla. Ateljees t��tas vendadest vaid Georg Johannes, Peeter nautis Estonia-Filmi h�stimakstud direktori kohta. V�lad aga kasvasid ja 1932. aastal lahvataski krahh, kuulutati v�lja Estonia-Filmi pankrot ja Peetri tulevik oli �sna tume.\nOmavahelistele vastuoludele vaatamata aitas Georg Johannes olukorda lahendada, ta v�ttis v�lad enda kanda ja vormistas Peetri fiktiivselt ateljeesse t��le. Ent vennad v�ltisid �ksteist elu l�puni. M�lemad elasid kuidagi oma elu ja �ritasid mitte kontakteeruda.\nVennad Georg Johannes (istub) ja Peeter Parikas.\nNegatiivid j�id terveks\n1940. aasta natsionaliseeris kirjastus�ri ja pangaarved. Esimene koosnes �hest kirjutuslauast, teine aga �ksnes nullidest. T��d ateljees lubati esialgu j�tkata. 9. m�rts 1944 oli pea viimaseks t�rminiks firma Foto Parikas tegevuses. P�rast �hur�nnaku esimest lainet jooksis Georg Johannes Hariduse t�navalt, kus ta elas, ateljeesse Kuninga t�naval. Maja sisemus juba p�les, pommitabamust maja �nneks ei saanud. Perekond ja s�brad leidsid Georg Johannese hommikul trepilt, p�hiline v��rtus � negatiivid, olid aga p��stetud. H�vinud oli osaliselt ateljee ja labori sisustus, arveraamatud ja raamatukogu. Peetrile oli see m�rguandeks, septembris asus ta koos perega laevale ja algas pagulaselu Rootsis.\nS�ja l�ppemise j�rel lubati Georg Johannesel esialgu j�tkata t��d ateljees, kuni see 1949. aastal uue v�imu poolt natsionaliseeriti.\nKolmek�mneaastase tegevuse tulemuseks oli negatiivide omalaadne ikonograafiline arhiiv, mis sisaldas enam kui 20 000 erinevat portreed. Teist sellise mahuga autorikogu eesti fotoloos ei ole. 1949. aastal oli see unikaalne kogu m��ratud f��silisele h�vitamisele. Neid hoiti esialgu Tallinna erinevates keldrites ja kui niiskus ei j�udnud k�ike rikkuda, otsustas �kompetentne komisjon� need h�vitada. �nneks aga l�ks Parikaste s�pradel korda �seltsimehed� �le trumbata, kogud varastati lihtlabaselt ja paigutati kindlatesse kohtadesse.\nParikaste arhiiv on jaotunud �le Eesti, suuremad kogud asuvad Tartus Kirjandusmuuseumis, Tallinnas Linnamuuseumis, Teatri- ja Muusikamuuseumis, Ajaloomuuseumis.\nP�rast 1949. aastat kuulus ateljee Teatriliidule ja Georg Johannesel lubati seal edasi t��tada. Juulis 1958 tunnistati ta esimese grupi invaliidiks: ta p�des kopsuv�hki, mille piinadest Georg Johannes Parikas vabanes 22. oktoobril 1958.\nVenna surmast sai Peeter teada ajalehest. Ta t��tas Drottingholmi Lossiteatri muuseumi fotolaborandina, kuni ta 1966. aastal pidulikult pensionile saadeti. Selle ajani ta keeldus Rootsi kodakondsusest, n��d ei olnud enam valikut. Elu kulges vaikselt, kuni 6. juulini 1972, mil lahkus ka viimane firma Foto Parikas esindaja, Peeter Parikas.\nVendade Parikaste postkaardid on praegu Kiek in de K�ki VI korrusel v�lja pandud.


Rahvuslane: Eestis tehakse küll populaarsusküsitlusi, aga vaesuse põhjuseid ei uuri keegi\nkolmapäev, 14. märts 2018\nEestis tehakse küll populaarsusküsitlusi, aga vaesuse põhjuseid ei uuri keegi\nEmeriitprofessor Ülo Vooglaid käsitles 8. märtsi saates “Rahvaadvokaat” üsnagi põhjalikult vaesust.\nSaates avab professor Ülo Vooglaid mitmeid Eestis vaesust põhjustavaid aspekte. Teema on tähelepanuväärne ka selles võtmes, et nüüd on jäänud juba vähem kui üks aasta uute Riigikogu valimisteni, mis toimuvad 03. märtsil 2019. aastal, kus ei tohiks lasta end ära lollitada, vaid suutma eristada teri sõkaldest.\nVaesus on Eesti üks suurimaid ja peamisi hädasid, selle tõttu on Eestist lahkunud tuhandeid inimesi ning see tendents paraku jätkub. Lahkujate asemele aga tahetakse vedada veelgi vaesemaid, kes oleks nõus veelgi niruma tasu eest töökäteks hakkama.\nRegulaarselt tehakse küll kõikvõimalikke populaarsusküsitlusi valitavate kohta, ent vaesusega Eestis ei taha keegi kompleksselt ja süsteemselt tegeleda. Üks Riigikogu koosseis tuleb ja teine läheb, aga vaesus aina süveneb ja laieneb. Vaesust varjatakse kiivalt lausa riiklikul tasandil.\nÜlo Vooglaid tõstab esile, et Eestis ei kehti personaalse vastutuse printsiip, mis on samuti üks vaesuse kaastegureid Eestis: “Ükskõik missugusel ametikohal keegi on, võib olla nii saadik kui nõunik, normaalses riigis peaks põhimõtteliselt kehtima personaalse vastutuse printsiip. Kui sa oled soostunud kuhugi kandideerima, siis sa pead ju enne mõtlema, kas sa tegelikult orienteerud riigi elus, kas sa oled võimeline probleeme nägema, sõnastama ja leidma nende põhjused, tegelema niimoodi, et sinu tegevus oleks küllalt otstarbekas, efektiivne ja intensiivne? Kui sa tegelikult ei orienteeru, siis ei tohi kandideerida!”\nVideot vaadake allikast, siit:


Tootefoto pildistamise ABC - spetsialist aitab | PR disain PR disain\nTootefoto pildistamise ABC\nmai 17 / 2016\nTootefoto pildistamise ABC kommenteerimine on välja lülitatud\nHea kvaliteediga tootefoto on abiks kõigis firmaga seotud reklaamkanalites. Kvaliteetsed ja brändi kuvandiga sobivad tootefotod on olulised nii e-poodides, bännerreklaamidel kui ka erinevatel trükistel. Näiteks leiab 67% tarbijatest, et ostuotsust kaaludes on selged ja detailsed tootefotod suurema kaaluga kui toote kirjeldus ja klientide arvustused.\nUnikaalsed tootefotod aitavad kodulehte internetis esile tuua\nUnikaalsed tootefotod ei ole head mitte ainult klientide tähelepanu võitmiseks, vaid ka SEO-le (ing k search engine optimization), et Google’is ja teistes otsingumootorites paremaid positsioone saada. Kui samasuguste piltide ja tekstidega tooted on müügil mitmes e-poes, siis valib Google veebilehtedest kõige autoriteetsemad ja relevantsemad ning teised ei pruugi otsingutulemustes esile tullagi. Kvaliteetsete, just sinu äri jaoks tehtud tootefotodega suurendad tõenäosust, et potentsiaalsed kliendid veebis läbi otsingute sinu kaupadeni jõuavad.\nOlulised tegurid tootefoto pildistamisel\n1. Pane rõhku valgustusele\nHea valgustus on tootefoto õnnestumiseks üks olulisemaid komponente. Kehva või vähese valgustuse tõttu võivad pildid jääda udused, varjudega ning värvitoonid võivad moonduda. Kui pildistad tooteid hämarates ruumides, kasuta kindlasti lisavalgustit.\n2. Neutraalne taust aitab toote esile tuua\nEnamiku toodete puhul sobib kõige paremini valge taust, sest see kõrvaldab segajad ning toob eseme värvid paremini esile. Samas on ka tooteid (näiteks veinipudel, lõhnaõli, käekell vm), millest võib tumedal taustal kvaliteetsem mulje jääda.\n3. Loomulik keskkond annab aimu proportsioonidest ja tekitab emotsioone\nLisaks valgel taustal pildistamisele, jäädvusta kaupu ka nende loomulikus keskkonnas. Näiteks mööblieset osana sisekujundusest või toitu taldrikule serveeritult. Kui toodet on kasutamise ajal pildistatud, on hõlpsam aimu saada selle proportsioonidest ja võimalikust sobivusest. Samuti on see hea viis emotsiooni tekitamiseks ja selleks, et suunata klienti kujutlema ennast kaupa kasutamas.\n4. Katseta erinevate külgede ja detailidega\nSelleks, et kliendid saaksid e-poes toodet vaadates sellest võimalikult täpse ülevaate, jäädvusta see erinevate nurkade alt. Pildista asja eest, tagant ja küljelt, kuid lisaks proovi ka teisi nurki. Ootamatu nurga alt pildistamine võib aidata sul fotoga lugu jutustada. Samal ajal näiteks 30–45-kraadise nurga alt pildistamine loob tootest ruumilisema mulje.\nSamuti jäädvusta detaile. Näiteks pildista lähedalt reisikohvri rattaid, rõivaste puhul kanga tekstuuri jne.\n5. Kasuta modelle, kes kõnetavad su kliente\nKui kasutad tootefotode tegemisel modelle, vali inimesed, kes sobivad sinu ettevõtte brändi ja sihtgrupiga. Näiteks kui sa müüd rõivaid 20–30aastastele meestele, siis 50-aastase modelli kasutamine pole hea lahendus. See võib potentsiaalsetes klientides segadust tekitada ja müüginumbreid vähendada.\nKui sul on aega ja võimalus, võid testida ka erinevate inimeste või nende välimustega. Näiteks tegi USA rõivamüüja AdonisClothing huvitava A/B testi: meesmodellile lisati habe, mille tulemusena müüginumbrid 33% suurenesid.\n6. Fototöötlus lisab viimase lihvi\nIsegi kui kasutad tootefoto pildistamisel suurepärast kaamerat ja head valgust, aitab pilditöötlus üldjuhul värve paremini esile tuua ja fotot veelgi paremaks muuta.\nSoovid professionaalide abi?\nVaata lisaks: Tootefoto pildistamine ja fototöötlus PR disainilt


,,Kas ma olen sõltlane?''- Laimas šokolādes muzejs\nKäes on vaheaeg, lõpuks ometi vaheaeg!!\nMa olen seda oodanud juba liiga kaua.. Liiga kaua selles mõttes, et gümnaasium on päris raske, pubekas lööb laineid pea kohal kokku ja kõik muud sada muret veel juurde, tekitab vahepeal sisemise kaose. Vaheajaks olid mul plaanid tehtud juba mõnda aega tagasi. Olin kindel, et tahan näha ja teha midagi mida pole varem saanud teha ega näha. Siht oli minna eestis natukene kaugemale ja sihtkohaks sai Läti!!\nPanime plaanid paika, kus käia ja mida näha ning läkski lahti hotelli otsimiseks.. See ei olnud kusjuures sugugi keerukas ja leidsin sobiva justkui iseenesest! Booking.com-i kaudu on see imelihtne!\nReisil olles ei sujunud reis päris nii nagu ma oleksin soovinud ja juhtus väike õnnetus mis mind siiani koledalt rõhub. Nimelt varastati ära mult Lätis olles mu rahakott... See inimene kes nüüd sai mu dokumendid, mu raha ja muu mingil määral vajaliku, loodan et saab õnnelikuks.. Nii õnnelikuks, et karma teeb talle kõik ringiga tagas…\nEelmises postitusest on möödas juba päris pikk aeg, aga nagu ma jällegi öelda võin, on mul selleks hea põhjus. Nimelt siis kool. Olen sellest õppeaastast uue kooli õpilane ja elan alles uut plaani sisse. Kui aus olla, on gümnaasiumi algus olnud küll põnev, kuid juba on päris raske. Märgatav vahe on kas oled õpilane väikses koolis, pisikeses maakohas või siis juba gümnaasiumi osas, suuremas koolis ja võib ehk öelda, et linnas..\nHommikud algavad vara ja päev venib mõnikord lausa kuueni välja. Just selles mõttes kuueni, et jõuad kuueks koju ja hakkad uuesti õppima. Ma kummardan neid inimesi kes jõuavad gümnaasiumi kõrvalt tegeleda ka millegi muuga kui ainult õppimisega, kas siis spordiga või muu hobiga. Minu hobiks on praegu täiega sisseelamine, mis võtab vist samuti suurel hulgal energiat.. Iga päeva lõpuks kui ma lõpuks patja näen, ma reaalselt juba magan.\nMa ei kujutaks ette hommikuid ilma pudruta ja rahuliku ärkamiseta.. Ühesõnaga, ärkan ma juba 5:50, et ennast valmis saada …


Top Verepilastus Sugu Mänge-Tasuta Sex Mängud Online\nTop Verepilastus Sugu Mänge Tasuta Täiskasvanute Mängimine\nKui tegemist on Pere roleplay, parim viis kogeda seda kink on läbi porn Mängud. Filmid on head, kuid näete selgelt, et ekraanil olevad tüdrukud ja poisid ei ole omavahel seotud. Ja amatöör sugu videod nõuded ei ole alati, mida nad näivad olevat. Kuid, aastal porn mäng siis üleni verepilastus lugu, mis on kaasas rohkem kui lihtsalt sugu. Kaasas ka uskumatu setup, et saad ehitada ise. Ja mängud, mis me funktsiooni verepilastus sugu mängud, siis on üks kõige realistlikum verepilastus kogemusi veebis., Seda sellepärast, et me tuleme top-shelf mängud uskumatu graafika, mida saab mängida mis tahes seadmes otse brauseris.\nMeil on mitmekesine kogumise mängud, mis uurib kõiki verepilastus fantaasiad võite olla. Pole tähtis, kas te olete arvesse moms, ükskõik kui sa oled arvesse tütred, ja ükskõik kui kõik, mida tahad on, et Õeke armastus, Meil on mängud teile. Meil on isegi pere Orgia mängud ja kui sa ei ole arvesse tüdrukud, meil gay verepilastus mängud liiga. Kõiki neid mänge saab mängida TASUTA, saidil, mis pakub suurepäraseid kasutajafunktsioone, mõningaid suurepäraseid kogukonna tööriistu ja ennekõike turvalist ja turvalist mängukogemust., Las ma ütlen teile kõike meie saidi ja pärast seda, kui olete lugenud järgmisi punkte, siis kindlasti nautida neid mänge kogu muul tasandil.\nMängud On Meil Teeb Teid Cum Nagu Hull\nKui olete meie saidil, võite olla kindel, et teil on parim mängude aeg ja parimad orgasmid, mida täiskasvanute mängude tööstus võib pakkuda. Esiteks, kogumise, et pakume kaasas nii palju mitmekesisust, et ükskõik millist pere seiklus soovid olla, meil on mäng, mis täidab seda teile. Enamik meie mängijad on arvesse ema poeg seiklusi ja meil on mõned, kus sa võrgutada emme, kuid meil on palju, kus emme on hull oma riista. Siis on meil palju issi tütar fantaasia mängud. Ausalt öeldes on need kollektsiooni kõige metsikumad., Enamik neist on umbes distsiplineerimise bratty tütred ja sa isegi saada mõned BDSM pere sugu tegevus nende vahel. Siis on õed-vennad mängud, mis tulevad palju õde õde tegevus ja meil on mitu kaksikõde lesbi mängud. Teiselt poolt, meil on ka gay sugu mängud, kus vennad on kuradi vennad ja kus seal on isegi issi Poeg Sugu.\nTeine suur kategooria meie saidil on üks featuring Paroodia mängud. Kui sulle meeldib cartoon sugu gams saate nautida kõiki oma lemmik täiskasvanud karikatuurid läheb tõeliselt täiskasvanud. Ma räägin Family Guy ' St, Simpsonitest, Ameerika Isast ja isegi South Parkist. Kõigi nende mängude tegelased satuvad verepilastuse stsenaariumidesse, mida saate ise mängida. Ja kuumimad mängud tulevad Pixari tähemärkidega. Meil on Elsa külmutatud kuradi tema õde rihmaga üks hullumeelsemaid pere Orgia mänge The Incredibles.\nKõik Uued Mängud Hull Hea Graafika\nÜks fakte, mis šokeerivad teid, kui hakkate mängima mõnda selles kollektsioonis olevat mängu, on graafika kvaliteet. Kõik tundub nii suur neid mänge. Alates sellest, kuidas tegelased on sulatatud, kuidas nad liiguvad, on kõik punkt. Seda seetõttu, et kõik meie mängud olid ehitatud HTML5, mis on nii parem kui Flash mängud. Need uut tüüpi mängud pakuvad palju keerulisem gameplay, sest tegevus, mida saab võtta neid on palju enamat kui lihtsalt punkti ja klõpsa., Mõned tegelased, keda sa kepid, on nii realistlikud, et teid meelitatakse mõtlema, et vaatate videot. Nad hingavad ja vilguvad ning muudavad isegi oma näoilmet selle põhjal, mida te neile teete.\nVeel üks suurepärane asi selle kohta, et kogu meie kollektsioon sisaldab HTML5 mänge, on asjaolu, et neid saab mängida otse teie brauserisse mis tahes seadmes. Platvormidevaheline ühilduvus on põhjus, miks tööstus lülitas Flashilt HTML5-le. Saate mängida neid mänge telefoni ja tablett. Veelgi enam, me testisime neid kõiki, et veenduda, et mobiilimäng ei imeks.\nÕige Sait, Kus Saab Mängida Mänge Tasuta\nTop verepilastus sugu mängud on täiskasvanute mängude platvorm tulevikus, ja see on, sest me teame kõike täiskasvanud mängude tööstus ja lõime selle saidi ilma vigu. Saidi navigeerimine on suurepärane, olenemata sellest, kas pääsete sellele juurde arvutist või puutetundliku ekraaniga seadmest. Meil on head sirvimisvahendid, mis aitavad teil leida õige mängu mõne sekundi jooksul. Ja kui leiate selle, mängite seda peaaegu koheselt tänu laadimisajale, mis võtab sekundeid. Seda seetõttu, et meil on mõned tapja serverid, mis on nii kiire ja turvaline., Meie saidil olev ühendus on kogu aeg krüpteeritud, nii et keegi ei tea, et naudite meie mänge. Samuti ei vaja me teilt mingit isiklikku teavet. Peale selle, et meil on vaja, et sa kinnitaksid, et sa oled üle 18 aasta vana.\nJa kõik see awesomeness tuleb teile tasuta. Ja ma tean, mida sa mõtled. Sa mõtled kõik, et tüütu reklaam, mis tavaliselt kaasas tasuta porn Mängud saidid. Noh, see on sellepärast, et need saidid töötavad jube reklaami ettevõtted, kes maksavad neile nii vähe, nad on kraami oma lehti bännerreklaame ja pop ups. Meile maksavad mõned hetke suurimad täiskasvanud ettevõtted, kes on huvitatud sellest, et nad ei seostaks oma nimesid tüütute reklaamidega, nii et nad vajavad lihtsalt väikest bännerit iga lehe küljel või jaluses., Enam tüütuid reklaame, ainult tasuta piiramatu mängimine peal verepilastus sugu mängud.


Kolmandik noortest on end elu jooksul HIV suhtes testinud | Terviseinfo\nUudised / Kolmandik noortest on end elu jooksul HIV suhtes testinud\nEesti 19-29-aastastest noortest on ligi kolmandik ehk 29% oma elu jooksul HIV-testi teinud, neist 11% tegi testi viimase 12 kuu jooksul. Varasemate aastatega võrreldes ei ole elu jooksul testi teinud noorte osakaal muutunud.\nPooled testi teinutest lasid ennast viimati testida eriarsti juures. Testimiskohtadest on teisel kohal AIDSi nõustamiskabinetid, kus lasi ennast testida umbes viiendik vastajatest. Teste on tehtud ka noorte nõustamiskeskustes, perearsti juures, aga ka doonorina verd andes, ajateenistuses viibides või testimist on pakutud koolis või töö juures, näitab Tervise Arengu Instituudi uuring "HIVi temaatikaga seotud teadmised, hoiakud ja käitumine Eesti noorte hulgas".\nNoori, kes arvab, et neil oleks vaja HIV-testi teha on 14%, seejuures peavad nooremad vastajad ehk 19–24-aastased seda olulisemaks kui vanemad vastajad. Testi tegemist peavad olulisemaks need, kes on seksuaaleluga juba alustanud.\nVastajatest 14% väidab, et neil on ette tulnud olukord, kus vaatamata testimise soovile on see tegemata jäänud. Üle poole nendest põhjendab seda asjaoluga, et aega ei olnud ning veidi üle kolmandiku ütleb, et kardab testi tulemust teada saada. 19–24-aastaste seas on üle kolmandiku ka neid, kes ei tea, kuhu testima minna.\nTänase ülemaailmse AIDSi päeva puhul on kõik noored oodatud end kell 13-19 testima Tallinnas Solarise keskuses. Järgmine testimisüritus on juba 2. ja 3. detsembril infomessil Teeviit. Testimiseks kasutatakse kiirtestimise meetodit, mille puhul võetakse näpuotsast paar tilka verd ning vastus selgub paari minutiga.\nIgapäevaselt saab end HIV suhtes testida noorte nõustamiskabinettides, mida on üle Eesti kokku 18 ning anonüümsetes AIDSi nõustamiskabinettides, mis on olemas kõigis suuremates linnades. Testimine on kõigile anonüümne ja tasuta, selleks ei ole vaja ravikindlustuse olemasolu ega end eelnevalt registreerida. HIV-teste teevad ka perearst ja eriarst, näiteks günekoloog või naha-suguhaiguste arst.\nNimekiri koos kõigi testimsvõimalsutega on veebilehel www.hiv.ee.


Avaleht > Lisateave > Keelenurk > Väljavõtteid õigusaktidest\n(RT I, 02.07.2012, 13)\n(RT I, 14.06.2011, 3)\n§ 1. Eesti kirjakeele norm\nEesti kirjakeele normi (edaspidi kirjakeele norm) all mõistetakse õigekirjutuslike, grammatiliste ja sõnavaraliste normingute ja soovituste süsteemi. Kirjakeele norm peab tagama ametliku keelekasutuse ühtluse ja selguse ning soodustama keelekasutuse hea tava rakendamist.\n(1) Kirjakeele norm on määratud Eesti Keele Instituudi uusima õigekeelsussõnaraamatuga (uusim väljaanne - Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2006. Tallinn 2006.), Emakeele Seltsi keeletoimkonna otsustega ning keeletoimkonnas heaks kiidetud ortograafiareeglistiku, normatiivse käsiraamatu ja grammatikaga.\n(4) Nimede osas täiendavad ja täpsustavad kirjakeele normi „Nimeseadus”, „Kohanimeseadus” ja muud asjaomased õigusaktid.\n§ 3. Kirjakeele normi alane nõustamine\nKirjakeele normi alal annab nõu Eesti Keele Instituut.\nAllikas URL: https://www.epa.ee/et/keelenurk/valjavotteid-oigusaktidest


Uudised (Blog) Archives - Page 2 of 4 - Torufix\nJune 25 2017 0comment\nVee ja kanalisatsioonitorud\nPole sugugi oluline, kus paigaldatakse kommunikatsioone, kas eramajas või suuremas kortermajas. Kanalisatsiooni ja veetorustiku monteerimiseks kasutatakse mõlemal juhul ühesuguseid torusid. Isegi omaduste poolest on kanalisatsioonitorud sarnased veetorudega. Kanalisatsiooni monteerimisel, olgu see fekaali või vihmavee toru, kasutatakse torusid järgmistest materjalidest: 1.Polüpropüleentorud. Tavaliselt halli või tumehalli värvi. Oma omadustelt on jäigad, ent samas elastsed. Sellised torud on […]\nPeale igasuguse küttesüsteemi paigaldust on vajalik õues või kütmata ruumis paikneva torustiku soojusisolatsioon. Vähe on sellest, et anda soojust hoonesse. Oluline on teha seda soojakaota. Kusjuures mida paremini on toru isoleeritud, seda majanduslikult soodsam on edasine küttesüsteemi kasutamine. Küttetorude isoleerimine On olemas palju meetodeid ning materjale, mida kasutatakse isoleerimisel. Siin osa nendest: Mineraalvatt. Enamasti leiab […]\nKuidas paigaldada septikut\nMaamajas või suvilas soovime aega veeta samade mugavustega, mis on linnakorteris. Eriti puudutab see olmetingimusi – soe vann või tualett kanalisatsiooniga. Majast tuleva reovee äravoolu ja ümbertöötlemise probleemi aitab lahendada septiku paigaldamine. Vaatame lähemalt kuidas seda teha. Septik on mitmeks sektoriks jagatud mahuti, mille läbivad reoveed ning filtreerumine toimub loomulikult teel ehk settimisega. Enamasti pannakse […]\nRenoveerimise teostamine vannitoas\nMilline on see ruum, kus saab inimene peale tööpäeva lõõgastuda ja unustada päeva jooksul kogunenud probleemid? See pole elutuba, köök ega isegi magamistuba, vaid hoopis vannituba. Just selles ruumis saab sulgeda ukse välismaailma eest ning mitte millelegi mõeldes pikutada soojas vees. Seda muidugi vaid siis, kui keskkond seda soodustab. Keegi ei taha veeta aega ruumis, […]\nKui korteris või majas on talvisel ajal külm ning kõik püüdlused küttesüsteemi paremaks funktsioneerimiseks, sh läbipesemine ja surve suurendamise abil radiaatorite soojendamine, ei kanna vilja, siis on aeg kaaluda kütteradiaatorite vahetamist. Milliseid radiaatoreid valida? Kõik sõltub sellest, kus hakkab antud seade paiknema ning milline on ruumi pindala. Olemas on mitut tüüpi radiaatoreid: Bimetallradiaator Alumiiniumradiaator Malmradiaator […]\nEi ole vahet, kas elate uues majas või majas, mis on ehitatud 40 aastat tagasi. Varem või hiljem tekib nagunii terve hoone kapitaalremondi vajadus ning esimesena vahetada välja kommunikatsioonid. Osad majaomanikud otsustavad vahetada torusid iseseisvalt, ent seda keerulist tööd on parem usaldada spetsialistidele. Veetorude materjalid Esmalt tuleb selgitada, milliseid materjale kasutatakse tänapäeval veetorude valmistamiseks: Metalltorud. […]\nKanalisatsiooni puhastamise trossid\nKeegi ei mõtle sellele, kuidas töötab selline tsivilisatsiooni hüve nagu kanalisatsioon. Loomulikult aga seni, kuni see üles ütleb. Ummistuse iseloomulikud tunnused on halb äravoolutorude läbivus, ebameeldiv lõhn köögis ja tualetis. Kuid igasugused vead saab siinkohal kõrvaldada. Antud juhul saab ummistuse eemaldada kanalisatsioonide puhastamiseks mõeldud trossiga. Tegemist on spetsiaalse sanitaartehnilise instrumendiga, mis näeb välja nagu tavaline […]\nKuidas remontida pesumasinat kodustes tingimustes\nPesumasin võib katki minna ja see juhtub sageli ootamatult. Kõik aga teavad, et tehnikale on omane katki minna. Mõnesid pesumasina rikkeid võib aga iseseisvalt kodustes tingimustes kõrvaldada. Järgnevalt räägime mõnest sellisest variandist. Pesumasina rikked ning nende remont Täislaetud pesumasina ja valitud pesurežiimi korral ei tule vett trumlisse. Selline rike tekib sageli halva vee kvaliteedi tõttu. […]\nRadiaatorite valikul majja või kontorisse, peab esmalt teadma ruumi tehnilisi omadusi. Tuvastada võimalikud soojuskao kohad ei teeks samuti halba. Niisiis, milline radiaator valida? On olemas mitmeid kütteradiaatori tüüpe, mis teineteisest põhimõtteliselt erinevad. Kütteradiaatorite tüübid Alumiiniumradiaatorid Nimetusest on aru saada, et see seade on valmistatud alumiiniumsektsioonidest, mis on omavahel ühendatud spetsiaalsete niplitega. Selline radiaator talub kõrget […]\nRemont vannitoas – see on lihtne\nRemont vannitoas. Kuuldes taolist sõnade kombinatsiooni, mõtlevad paljud, et see on mustus, tolm, ehitusprügi ning ka lisakulutused. Kuid piisab remondi alustamisest, kui kõik muutub üpriski lihtsaks ning arusaadavaks. Remondi etapid Esmalt tuleb välja mõelda vannitoa üldine plaan. Kus hakkab paiknema vann või dušikabiin, valamu ja WC-pott, kas need on ühiselt või eraldi? Millisele seinale riputada […]


Kosmonautikakuu - meiemaa.ee\nNimetage nõukogude peeruks, ikka on see 12. aprill meeles kui rahvusvaheline nõukogude kosmonautika päev. Milline veidi ilkuv sõnakäik on varastatud Alur Reinansilt, kes leiutas väljendi „maailmakuulus Eestis”.\nMispärast muidugi tuli teha reibas hõige: seltsimehed! (no kes siis veel, punavärk ju) Õnnitlen teid jne! Ise kukkuda mõtisklustesse, et mis sul, mees, häda on punapühi meeles pidada ja: kuidas tähistada.\nAlustuseks oli igaks juhuks vaja uurida, palju nüüd seekord on oma arusaamadega mööda pandud. Mitte väga, aga korralikult, see siiski ei ole ei rahvusvaheline ega nõukogude, vaid N Liidu ÜN Presiidiumi otsuse järgi 9. aprillist 1962 lihtsalt kosmonautika päev. Ilma igasugu tiluliluta. ÜRO järgi on see rahvusvaheline inimese kosmosesse lendamise päev, alles 2011 7. aprill pidasid eriistungi teemal maha, laiskloomad ja koaalad sellised, aga parem hilja kui.\nTähistamine. Mis siin eestlasele keerulist, pekk ja hapukapsad, kartulisalat ja grillkana. Tema kargab juba ise seltsimeestega lauale, oleks põhjus, küll ettekäände leiab.\nKole maalähedane. Kosmonautikapäeval. Pealegi ei lähe kokku kunagi päris levinud väljendiga: tervis nagu kosmonaudil. Midagi kõrgemale, kaugemale, teel tähtedele, see viimane oli ühe kunagi loetud raamatu pealkiri, oli jah.\nNiisiis tuli pähe, et kui tuleb öö, siis läheks õue, viskaks selili ja vahiks tähti. Mingi vanemat sorti jope otsiti juba välja, aga taibati plaani nõrka kohta. Ei ole maikuu ning ka isikukood ütleb käh-käh, vahest ikka mõtleks. Hea küll, pingi peale, peaasi, et saaks taevasse vahti.\nNagu muistsel aal, kui kooliteel viskasid pilgu ja jäidki. Tähed lummavad ära. Alguses rõõmustad Suure Vankri äratundmise, Põhjatähe leidmise üle, siis muudkui vahid ja vahid, jääksidki, igasugused segasused pähe ronimas.\nKunagi vahtides uskusidki ju, et ühel päeval võid olla „Teel tähtedele”. Oli tõesti selline raamat, 1955. aastal eesti keeli ilmunud, järelikult veel varem kirjutatud. Kogemustest kammitsemata, oldi seal suhteliselt vabad ette kujutama, kuidas see käia võiks, et lendadki. Samas seletati seal ära kaalutus, vaakum, igasugu asju hästi põnevalt ja väga ilusate piltidega. Oi seda raamatukogust ikka laenati korduvalt ja korduvalt.\nSellele oleks võinud tagasi mõelda ja itsitada kümneaastase enda üle, kel tervis polnud just nagu kosmonaudil, prillid, liigkaal, kehaline kolm. Sihuke teele tähtedele, päh. Aga ma olin nõukogude propagandast mõjutatud! Navigaator Pirx, Hukkunud Alpinist, Arvo Pärt ja Sven Grünberg süüdi! Eks neid ajupesijaid olnud veel, kinos kui raamaturiiulis. Autor ei tule meelde, see aga oli lausa veel Stalini aegu kirjutatud, „220 päeva tähelaevas”, kus lennati imperialiste ennetades Marsile, möödaminnes, no jäi tee peale, käidi korra Veenust vaatamas. Pudel konjakit smugeldati ka kaasa, et vist revolutsiooni aastapäeva ikka nõukogude inimese ja õige kommunisti kombel tähistada.\nArmas naiivne optimism, mis nii kergelt lapsele külge hakkab, antagu andeks. Aga mis siin ainult punaseid süüdistada. Mis Asimov oma robotite ja Ajuga, kes pulli pärast miljoni parseki peale lendava laeva ehitas, Bradbury oma Marsiga, Heinlein, Sturgeon... Seda rodu ju jagub ja kõiki võinuks ennast tähtedest hullutada lastes hea meelega meenutada, pärast klassikat ehk lilli Algernonile peale nuusutada. Mõeldes, et miks ei võiks aprilli kosmonautikakuuks ka nimetada, kui juba jürikuu lörtsimiseks veterani- ja naljakuudega läinud.\nMingi hetk oleks külm hakanud ja kurb peale tulnud. Venelased praalisid puhul kosmonaudiga, kes – vist – 898 päeva orbiidil veetnud ja kangelane. Hull peast, inimkatsed, Mengele vaim elab... Ah, pole enam kosmos suur... ei oota ta inimest... ei jõua sinna Marsile, ei ole seda kosmost, kus möödaminnes tähtkujudel ära käidi, kui tegelikult pidi udukokku jõudma, jääb sinna lapseunistustesse. Ometi tundus, et alles läks üks kosmosesse, siis teised juba Kuu peale, kaugel need Marss, Veenus, tähed ikka saavad olla. Aga hoopis Maa on suureks läinud oma tähtsamate muredega, nagu ahistamine, diskrimineerimine ning keskaegsematest nälg, sõda ja muu ikaldus. Ah, kus on Tähtedevaheline Lennujaam...\nNiikuinii oli pilves. Tervis polnud ka kõige parem. Lohutuseks tõlgiti luuletus:\nKus on siin rool, Gagarin küsis.\nOn maakas, ühmas Koroljov,\nsa küsi veel, kus on siin ohjad,\nsa hõika veel, et: sõidame!


Hotellid Asgabat - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nAsgabat – populaarsemad vaatamisväärsused\nAshgabati riiklik ajaloomuuseumAsgabat pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – värskete väljapanekutega ootab Ashgabati riiklik ajaloomuuseum. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Asgabat teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Olümpiastaadion, Turkmenbashi palee ja Azadi mošee.\nAshgabat ZooAsgabat paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 8,4 km kaugusel asuv fotogeeniline Ashgabat Zoo.\nIranian mosqueAsgabat paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 6,9 km kaugusel asuv fotogeeniline Iranian mosque.\nAzadi mošeeVaatamisväärsustest olgu mainitud kas või kesklinnapiirkonnast 12 km kaugusel asuv Azadi mošee, mils sobib hästi fotodele jäädvustamiseks.\n10 Yul Park10 Yul Park on vaatamisväärsus 10,1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Asgabat. Kui sulle meeldib 10 Yul Park, siis on paarikümneminutilise sõidu kaugusel asuv Serdar Jolu park sinu jaoks nagu loodud.\nSuure tõenäosusega võib Asgabat saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Asgabat on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Asgabat, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Asgabat oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Asgabat ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.


Plastikkaardid ei taga lojaalsust - Havas Marketing 360 - Podcast.ee\nLojaalne kliendibaas peaks turundusõpikute järgi olema iga äriettevõtte üks olulisematest eesmärkidest. Uuringute tulemuste kohaselt on ligi pooled lojaalsest klientidest valmis katsetama ettevõtte uusi tooteid/teenuseid ning 31% oleks nõus toote/teenuse eest maksma senisest rohkem. Seega tasub ju klientide lojaalsusesse investeerida? Kuidas on aga lood tegelikult, räägib Idea 360 turundussaate külaline Idea strateeg Helle Tõnts.\nHelle sõnul investeerib enamik ettevõtteid pigem uute klientide värbamisse kui tänaste klientide hoidmisse. Tema sõnul on lojaalsuse tekkimiseks oluline juhtkonna otsus – ärieesmärkide täitmisel pööratakse esmalt tähelepanu tänastele klientidele ja nende rahulolule.\nLisaks toonitab Helle, et kliendilojaalsust ei näita plastikaartide omamine. Ideaalmaailmas ei oleks meil kellelgi rahakoti vahel ühtki kaarti. Nö plastikkaartidega lojaalsusprogrammide puhul mängib sageli rolli pigem harjumus, sooduspakkumised ja konkreetsete teenusepakkujate asukoht. Lojaalsuse tekkimiseks on üha olulisem ettevõttega sarnaste väärtuste jagamine ja ühine maailmavaade. Tõeliselt lojaalse kliendi “ülemeelitamine” on konkurendi jaoks keerulisem ning siin tulevad mängu hoopis teised tegurid kui vaid hinnakommunikatsioon.\nKuula kliendilojaalsuse saladusi ja nõuandeid saatest. Kui soovid kliendilojaaluse teemal pikemalt aru pidada, kirjuta Hellele.\nKommentaaridesse on oodatud nii tagasiside saate kohta kui ka ettepanekud teemade ja tulevaste saatekülaliste teemal.


Edgar Kant – Vikipeedia\neesti geograaf ja majandusteadlane\nEdgar Kant (21. veebruar 1902 Tallinn – 16. oktoober 1978 Lund, Rootsi) oli eesti geograaf ja majandusteadlane, teda loetakse ka Eesti linnageograafia alusepanijaks. Aastatel 1938–1941 oli E. Kant Tartu ülikooli prorektor ja 1941–1944 rektor. Edgar Kant oli Eesti teaduste akadeemia esimese koosseisu akadeemik 1938–1940.\nEdgar Kant 1938. aastal Tartu ülikooli keemiahoone nurgakivi panekul kõnet pidamas\nElulugu ja haridusteeRedigeeri\nEdgar Kant lõpetas 1921. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Kooliajal on ta osalenud Tallinna Kooliõpilaste Pataljoni ridades Vabadussõjas. Haridustee jätkus Tartu ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas. Temast sai tollal Tartu ülikoolis töötanud väljapaistva soome geograafi prof Johannes Gabriel Granö õpilane. Õpetaja juhendamisel valmis metoodiliselt uudne magistritöö „Tartu. Linn kui ümbrus ja organism“, mis ilmus 1927. a ja mille eest määrati Kantile1928. a Pariisi Kaubandusgeograafia Seltsi Edouard Gaudy nimeline teenetemedal. Samal aastal lõpetas E. Kant Tartu ülikooli geograafiamagistri kraadiga.\nSeejärel täiendas ta end stipendiaadina Austrias, Šveitsis, Saksamaal, Prantsusmaal ja Hollandis.\n1934. aastal kaitses E. Kant Tartu ülikoolis doktoritöö teemal „Bevölkerung und Lebensraum Estlands“ („Ümbrus, majandus ja rahvastik Eestis“, ilmunud 1935). Seejärel töötas Kant ülikoolis õppejõuna: algul dotsendina ja juba 1936. aastast majandusgeograafia professorina. 1938. aastal nimetati ta Eesti teaduste akadeemia liikmeks. Aastatel 1938–1941 töötas E. Kant ülikooli prorektorina ja 1941–1944 rektorina. (1982. aastal ilmunud Tartu ülikooli ajaloo kolmandas köites kirjutati, et Kant ilmus rektori ametisseasumise tseremooniale täies sõjavarutuses ja kiiver peas. Vande andmise ajal oli tema töölaual vintpüss risti üle laua. Ilmselgelt on tegemist liialdusega.)\n20. aprillil 1940 valiti ta Tartu Tööstuse Panga nõukogu liikmeks.\n1941. aastal osales metsavendade grupijuhina Tartu vabastamisel. Saksa okupatsiooni ajal aastail 1941–1944 juhtis Kant rektorina Tartu Ülikooli, hoides ära selle evakueerimise Saksamaale. E. Kant suutis vältida mitmete ülikooli juures asuvate kogude (Õpetatud Eesti Seltsi, Tartu Ülikooli raamatukogu) väljavedu natsi-Saksamaale. Tal on teeneid selleski, et Tartu Ülikool sõja ajal üldse püsima jäi ja oma tööd ei katkestanud.\nEdgar Kant oli presidendi asetäitja Jüri Uluotsa lähemaid nõuandjaid ja kaastöölisi.\nNõukogude vägede lähenedes 1944. aasta suvel põgenes ta Rootsi. Kanti pagulaselu möödus Lundis, kus ta alustas arhiivitöölisena Lundi ülikooli geograafia instituudis, jätkates samas tööd uurimisstipendiaadina 1947–1950. Aastail 1950–1963 oli ta Lundi ülikooli Geograafia Instituudi majandus- ja sotsiaalgeograafia lektor, hiljem professor.\nAastail 1963–1966 oli ta Rootsi Eestlaste Esinduse III esinduskogu liige.\nE. Kant suri Lundis 16. oktoobril 1978. Edgar Kant on maetud meenutuspaika Norra Kyrkogården (Põhja Kalmistul) Lundis Rootsis. Tema hauda hooldavad lapselapsed Miku Lill, Leo Kant ja Samuel Lill. Kandi poeg, Mart Kant, elab Lõuna-Rootsis Malmös ja on 85 aastat vana (2019). Tütar Maret Kant ja abikaasa Leida Kant on maetud samale kalmistule.\nEdgar Kant oli erakordselt viljakas uurija ja populariseerija. Teda peetakse oma teosega „Tartu linnasüda“ (1924) Eesti linnageograafia alusanijaks. Tema käsitlusel linnade mõjualadest ja hierarhilisest asustusstruktuurist põhineb linnastumise ja linnade mõjuvõimu kasvu uurimine tänapäevani.\nE. Kant on oma Tartut ja Eestit käsitlevate uurimustega antropoökoloogia kui teaduse rajajaid. Ta lõi oma koolkonna ka Rootsis, kus ta elas pärast sõda ja sai aastal 1963 Lundi ülikooli professoriks. E. Kanti õpilane Torsten Hägerstrand on nüüdisajal oma õpetaja tegevussuundade mainekaim edasiarendaja kogu maailmas.\nTa oli ka Eesti kodu-uurimise üks alusepanijaid ning Eesti Kodu-uurimise Seltsi asutaja. E. Kant osales aktiivselt maakondlike koguteoste koostamisel ja väljaandmisel. Koos prof A. Tammekannuga algatas ta eestikeelse maateadusliku hiigelteose „Maailma maad ja rahvad“ väljaandmise (1930–1932, 3 köidet 18 vihikus, kokku 2330 suures formaadis lehekülge, lisaks hulk kaarte ja värvitahvleid). E. Kant on algatanud teisegi huvitava sarja „Mehed, maad ja mered“ väljaandmise. Ühtlasi oli ta selles sarjas ilmunud mitmete teoste redigeerija, kommenteerija ja eessõnade kirjutaja. Ta on osalenud ka Eesti atlase toimetamises.\n1924 – "Tartu linnasüda"\n1927 – "Tartu. Linn kui ümbrus ja organism"\n1931 – "Eesti geograafilisest ja geoökonoomilisest asendist, eriti Venemaa suhtes." (taastrükk Akadeemia 1990, 6)\n1932 – "Valga. Geograafiline ja majanduslik ülevaade."\n1935 – "Bevölkerung und Lebensraum Estlands. Ein anthropoökologischer Beitrag zur Kunde Baltoskandias" (eesti keeles 2007 "Eesti rahvastik ja asustus")\n1999 – "Linnad ja maastikud" (Eesti mõttelugu; 28)\n1939 – Valgetähe teenetemärgi III klass\n1972 – Rootsis tegutseva Eesti Teadusliku Seltsi Lõuna-Rootsi osakonna auliige\nHollandi Kuningliku Geograafia Seltsi auliige\nLundi Geograafilise Ühingu auliige\nvalitud Eesti 20. sajandi 100 suurkuju hulka\nTa oli abielus Leida Kalling-Kantiga, kes suri 27. juulil 1971. Neil sündisid tütar Maret Kant (1931–1965) ja poeg Mart Kant (1934). Ta poeg eksamineerus, muuseas, hiljem Rootsis, priimusena merekapteniks.\n↑ Harald Nurk. Professor Edgar Kant 70. Uus Eesti veebruar 1972\n↑ Tartu Tööstuse Pank sai uued juhid. Rahvaleht, 22. aprill 1940, nr 94, lk 3\nEesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940\nEesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik. Stockholm, 1984\nA. Buttimer. Edgar Kant 1902–1978. – Geographes 11 (London, New York), 1987, pp 71–82\nO. Kurs. Edgar Kanti teaduspärand. – Akadeemia 3, 1992, lk 578–606 (bibliograafia lk 602–606)\nO. Kurs. Edgar Kant teadlasena. – Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 28, 1994, lk 123–151\nEesti teaduse biograafiline leksikon. 1. köide. Tallinn, 2000\n1000 tartlast läbi aegade. Tartu, 2003\nEdgar Kant Eesti biograafilises andmebaasis ISIK\nHans Kruus (1940-1941) Eesti Omavalitsuse Tartu Ülikooli rektor\nHans Kruus (1944)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Edgar_Kant&oldid=5850703"\nLehekülje viimane muutmine: 15. märts 2021, 17:40\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:40, 15. märts 2021.


Saarlased soovivad punahirvede ohjamiseks riigi sekkumist\nSaaremaa maakasutajad soovivad maakonnas punahirvede erakorralise arvukuse ohjamiskava kehtestamist, et hoida ära punahirvede tekitatud kahjusid.\nLooduskaitseseadus annab võimaluse kinnitada liigi ohjamise tegevuskava, kui liigi arvukuse suurenemine põhjustab olulist negatiivset mõju keskkonnale või ohtu inimese tervisele või varale.\nErametsaliidu nimel keskkonnaametile 23. augustil saadetud avaldusele allakirjutanud Rein Kirst ütles, et nii nagu metssigade puhul, annab tegevuskava hirve küttimiseks vabamad käed.\nSaaremaal nuhtlusliigiks kujunenud punahirv teeb arvestatavat kahju viljapõldudel ja kuusenoorendikes, aga ka koduaedades viljapuid ja ilutaimi räsides.\nKirstu sõnul saab ta jahimeeste soovist punahirve arvukust kõrgel hoida täiesti aru – ulukid on nende leib. Ühe välismaalase käest olevat hirvelaskmise tuusiku eest Kirstu andmetel küsitud peaaegu 10 000 eurot. Kuldmedalit väärt sarvedega hirve puhul peavad asjatundjad sellist hinda võimalikuks. “Siis on arusaadav, et jahimehed sellise raevuga oma jahipidamise võimalusi kaitsevad,” lausus Kirst.\nKeskkonnaministeeriumi jahinduse nõunik Tõnu Traks ütles, et ta ei näe punahirve ohjamise tegevuskava koostamisel mõtet. Esiteks ei valmi selline tegevuskava üleöö, vaid selle koostamine on pikk protsess. Teiseks saab hirvede arvukust vähendada ilma igasuguse tegevuskavata sel lihtsal moel, et jahimehed võtavad püssid varnast ja lähevad metsa. “Eelkõige on küsimus selles, kas jahimehel on tahtmist seda arvukust allapoole viia,” viitas Traks. “Kui ikka käib trofeesarve kasvatamine, siis tõenäoliselt on tahet vähe.”\nPunahirve on Saaremaal ülemäära juba aastakümneid ja kõik see aeg tulnuks neid ka rohkem küttida. Nüüd järsku on maakasutajad ärganud ning soovivad jahihooaja alguseks jahiseaduse muutmist, ilma et aduksid, et ühe määruse muutmine ei käi jooksu pealt, vaid nõuab ettevalmistust ja kooskõlastusringe, rääkis Traks.\nPaari nädala pärast arutusel\nTema sõnul plaanib ministeerium paari nädala jooksul jahimeeste ja maaomanikega kokku istuda ja Saaremaa hirvejahi küsimust arutada. Kui jahimehed küttimisest huvitatud pole, siis ei jää neil muud üle, kui hakata kompensatsioone maksma.\nKeskkonnaametile saadetud avaldusele ohjamiskava kehtestamiseks kirjutasid alla Saaremaa põllumeeste liit, Saaremaa talupidajate liit ja erametsaliit. RMK Saaremaa metskonna metsaülem Jaan Prants avaldusele alla ei kirjutanud.\n“Keeldusin, sest kuidas ma kirjutan alla põllumeeste pöördumisele põllukahjude osas, kui ma ei ole ise üldse põllukahjude juures olnud,” põhjendas ta.\nLisatud: 30.08.2018 / 06:41\nJälle. Metsameestel on oma õigus ja jahimeestel oma, ainus vahe on see, et jahimees teeb seda oma vabast tahtest ja kindlasti ei ole jahimees see kes nüüd töötaks maaomaniku vastu. Maaomanik võiks olla sallivam ja teha ka eeltööd. Võiksin kohe tuua näite kus Reta teostab metsaraiet naaber kinnistul aga sõidab oma masinatega üle meie talu maade, rekka keeravad ringi meie madel jne., olgugi, et selleks on teine võimalus ka. Meilt luba küsitud ei ja nüüdseks on heinamaa tambitud. Tahan seda öelda, et inimene ise tekitab suuremat kahju teisele inimesele kui uluk. Tegelikult tuleks vähendada raiemahtusid, siis oleks ulukil ka kus elada.\nJa lp. Tõnu Traks. Kui sa oled enda arvates pädev ametnik, siis ära aja paska suust, sest jahimees on siiani käitunud nii nagu hr kalamajast on seda käskinud teha ja see pole alati vale. Uluki küttimine käib valikuliselt ja ilusad troffeesid on võimalik kasvatada ka hirvi suuremahulise küttimiga käsikäes. Loodaks, et kui tuleb koondamine, et siis hr TT saab koondatud, sest alusetud väited ja tegemata töö ei tee härrast veel pädevat ametnikku.\nAga teema probleemi lahendamiseks on vaja mõistlikku arutelu ja tarku otsuseid.\nLisatud: 30.08.2018 / 15:42\nÜks sarvepe…e on närvi läinud. Nii kui jahimehelt midagi nõudma hakatakse, nii kohe tuleb mängu nende vaba aeg ja pere. Keda see huvitab? Ei saa ära unustada, et hirv on Eestis ja Saaremaal võõrliik, mis on jahimeeste poolt sisse toodud, seega on see nende vastutada, et normaalsed inimesed ei peaks selle jama all kannatama. Mina ei pea sallima, et minu maa peal hirv tuuseldab. Kui mõnel jahimehel on pretensioone mõne metsafirma vastu, siis seda ei saa taandada põhimõttele – vaata, mis sa ise teed, nüüd oleme tasa. Kui jahimehed ei suuda ulukiarvukust hoida normis, siis tuleb moodustada vastav elukutseline kütibrigaad, kes selle jama ära lahendab. Juba täna võiksid Saaremaa jahimehed vastavasisulise avalduse teha. Kui nad seda ei tee, siis peaks seda maakasutajad tegema.\nLisatud: 30.08.2018 / 08:20\nJahiseltsid on pühad lehmad kuhu uutel jahimeestel asja ei ole. Võetakse,kes on kasulik ja “omad”.See on äri ja privileeg teatud inimestele.Saarte jahimeesteseltsi tegevjuht Ive Kuningas ja Keskkonnaamet võiks selgtada avalikult ajalehes,miks eksami ära teinutel ei ole võimalik astuda oma kodukoha jahiseltsi.See punkt peaks jahinduses sees olema.EI tasu ajada äma,et ei jõuta limiite täita,sest äri jääb lahjemaks.Ootan huviga ajalehes selgitust kommentaarile ja millised jahiseltsid on nõus kohe uusi liikmeid vastu võtma.Seniks ajame kodusead ahju ja põllu ja metsameestele näpuotsaga kahjutasu.\nLisatud: 30.08.2018 / 08:31\nMilleks oma inimesi võtta liikmeks kui jahiturist maksab raha “omadele”,kes kütivad sunniviisiliselt vabast ajast.\nLisatud: 30.08.2018 / 13:36\nKust on võetud väide, et jahimehed ei ole huvitatud hirvede arvukuse vähendamisest? Kirjutage nimeliselt, kes nii on väitnud? Neid suurulukeid ei ole lihtne kätte saada, tulge ise talvisele ajujahile, saamaks teada, kuidas tihti vihmas ja poris vaja neid võsadesest välja ajada. Ja metsad ON võsastunud, päris rakse on läbi saada. Ja okstest puhastamata lageraied on veel omaette kolgata tee! Hirvi on sügavast ja võsastunud metsast raske kätte saada, nad ei tölla ringi mööda põlde ringi nagu kitsed.\nSaarte Hääl ei ole küsinud kommentaari ühegilt jahimehelt ega jahimeeste esindajalt?? See pressinõukogusse avalduse esitamise materjal! Miks te tegelete halvustavate avalduste trükkimisega vastukommentaare küsimata?\nLisatud: 30.08.2018 / 15:46\nIse tõid selle hirve siia, ise ka klaari. Mis sa nutad siin, va äbarik! Kui ei saa hakkama, siis pöördu sinna kus abi saab. Kui muud lahendust ei ole, siis võiks kas või sõjaväelt abi küsida. Kuulutame hirve vaenlaseks ja sellega saame metsad puhtaks!\nLisatud: 30.08.2018 / 16:22\nKirst võiks nende kommentaaridega jahimeeste suunal parem rääkida RMK-ga, sest just nemad kui riigi esindajad tegelevad aastast aastasse jahiturismiga ja suurte summade sisse kaseerimisega. Ja veel need talupojad kes siin sõna võtavad kas tee olete praktiliselt jahimehe või jahimeeste poole pöördunud et teie põldude peal arvukust piirata, kõiki jahimehi rünnata no peab ikka olema üleval korrast ära.\nLisatud: 30.08.2018 / 16:56\nKuule tegelane, kas see hirvede arvukus on sulle üllatuseks!??? Kui on, siis sa ei vääri jahimehe nimetust. Aasta aastalt on probleem suuremaks muutunud, iga aasta lubatakse vähendada hirvede arvukust. Tulemus on aga vastupidine. Sama lugu oli metssigadega, ei saadud seda arvukust paika, sest puudus igasugune tahtmine selleks. Nii mõnus oli saunaaknast siaga lasta, ei olnud isegi vaja metsa minna. Tuli katk ja asjad said paika. Mis, kas nüüd hakkame mingit sõrataudi ootama, st saaks nende hirvedega ühele poole!??? Ainus õige väide on sul see RMK jahipiirkond. See on tõesti kõige suurem patuoinas. Kahjuks selle peale ei hakka ükski hammas. Seda jama taheti likvideerida, paraku kõiksugu peened “tegelased”, kes käivad siin aastas paar korda jahti nautimas, need panid korruptiivselt käe vahele. Mändjala ja Järve elanikud vaevlevad selle jama käes juba palju aastaid aga mis sellest sellele jahipiirkonnale, neid see ei huvita!\nLisatud: 30.08.2018 / 21:13\nSeemees kui oled jahimees, avalda oma number ja viin Sind Eikla kandis oma metsa ja soomaadele.Siis näed milline paradiis hirvedel on.Ei pea kuskil mõõda võsastund ja vesistel aladel jahti pidama.Õnneks sigu pole enam.Paljud kohad on ära tambitud kus rohigi enam ei kasva.Kahtlen kas jahile saad tulla kui just sektsiooni esimehega Sepp Ojariga sõber või sugulane pole. Muide Eikla sektsioon on koht,kus kõik käib Ojari suva järgi ja keegi ei julge temale midagi õelda.Kui nägu ei meeldi ja talle kasulik ei ole siis pole lootust Eikla sektsiooni jahimeheks saada.Huvi võiks pakkuda ka Eikla jahimeeste poolt alustatud jahionni ehitamine,mis nüüd on tema poja kodu jne.Kui sellised tegelased on meie sektsioonide eesotsas,kes lähtuvad enda huvidest,pole lootustki,et asjad paranevad.\nLisatud: 30.08.2018 / 21:37\nSelge see,et jahimehi ei saa mõõta ühe mõõduga.Seda pole keegi üritanudki.Aga peab sagelim paika tähelepanek,et kala hakkab mädanema peast…..\nLisatud: 30.08.2018 / 22:59\nSelge on see, et kohalikud jahimehed ei ole võimelised hirvede üleküllust ohjeldama, vähemalt mitte Salme piirkonna jahimehed. Ei lahenda probleemi see, kui mõnel ilusal laupäeval käiakse jahil.\nVaja on tuua appi mandrilt jahimehed või luua elukutseliste jäägrite brigaad kes lahendab asja. Kohalikel tuhat põhjust ja nii raske… Pealegi hoiavad jahimehed ulukite arvu võimalikult madala, sest jahiturism ju meeletu rahaga.\nJõudu Kirstule, vähemalt keegi algatab. Kannatus on katkenud.\nTõesta, et sa pole robot seitse × = kolmkümmend viis


Tööstusrobotid ja automaatika lahendused\nMOBIILSED ROBOTID JA AGV'd\n3D- JA MASINNÄGEMINE\nTootmises pole sellist protsessi, mida me ei saa automatiseerida\nMeie kogenud inseneride meeskond suudab lahendada ka kõige keerukamaid tootmise automatiseerimise väljakutseid. Automatiseerides tootmise iga osa saame ühekoos tõsta kasutegurit ja vähendada kulusid.\nÕige robot igale tööstusele\nTööstustarkvara ja tehisintellekt\nMillised tootmismured saavad murtud\nPlaanivälised tootmist mõjutavad katkestused\nTurul puudub kasutusvalmis lahendus\nTootmist aeglustav käsitöö\nTootmise kasuteguri hindamine on keerukas\nIndividuaalsed automatiseerimislahendused igas tootmisharus\nPROJEKTI ÜLE EESTI\nPAIGALDATUD JA TOIMIVAT TÖÖSTUSROBOTIT\n> 1 milj. €\ntoetusi tootmise automatiseerimiseks on saadud meie abil\nParim lahendus tootmise kasuteguri suurendamiseks ja oluliste protsesside automatiseerimiseks.\nOleme valmistanud projekte erinevatele tegevusaladele keevitamisest kuni sorteerimise ja ladustamiseni. Meie robotid on kasutusel tootmise igas etapis. Robotid annad ette toorainet, valmistavad tooteid ning lõpuks pakendavad ja ladustavad valmistoodangut.\nMeie eesmärk on pakkuda robotil põhinevat lahendust igale eelarvele. Omame võimekust pakkuda tehnilist tuge kõigile robotitega seotud tehnoloogia aspektidele ning see on üks olulisim põhjus, miks kliendid jätkavad meie käest tulevaste robotijaamade ostmist.\nOleme spetsialiseerunud KUKA, ABB, Motoman, Fanuc, Hyundai, IGM, CMA Robotic Systems ja Universal brändide robotitele.\nPakume alati professionaalseid lahendusi, mis kestavad aastaid ja tagavad meie klientidele suurenenud tootmisvõimekuse ning see omakorda väljendub kõrgemas müügikäibes.\nTõsta toodete kvaliteedikontroll järgmisele tasemele.\nTänu viimaste aastate jooksul kestnud kiire tööjõukulude kasvule ning masinnägemise tehnoloogiate hinnalangusele on Masinnägemissüsteemid muutunud tasuvaks investeeringuks tootmises. See on efektiivne tööriist tootmise produktiivsuse ja toodete kvaliteedi tõstmiseks.\nMasinnägemise funktsionaalsus võimaldab laialdast kasutamist:\nPinna defektide tuvastamisel (plastik, paber, metall, puit, riie).\nKooste kontrollimine ja kujundite geomeetria mõõtmine.\nToodete ja materjalide sorteerimine värvuse ja kuju alusel.\nTriipkoodide, 2D koodide, numbrite ja tähekoodide lugemine\nKa siin võimaldab meie ekspertiis rakendada masinnägemise tööriistu ja algoritme eesmärkide saavutamisel kõige sobilikumal viisil.\nKiirenda tootmist ja vähenda samal ajal kulusid.\nAutomatiseeritud tootmise ajastu alguseks saab pidada hetke, kui Henry Ford hakkas oma tehases rakendama automatiseeritud konveiertootmise põhimõtet.\nMeie ettevõtte tegutseb iga automatiseerimise aspektiga ning meie ekspertiis katab iga automatiseerimise taset:\nPlatsiseadmed: Esindame ja tarnime enamike levinud ja ennast tõestanud kaubamärke. Näiteks Siemens, Emerson, Festo, Bosch, ABB, IFM, Heideinhain jt.\nJuhtimine: Esindame oma regioonis Codesys-i ja tegutseme lisaks järgnevate programmeeritavate kontrolleritega (PLC): Siemens, ABB, OMRON, Mitsubishi, SAIA-Burges.\nJälgimine: Iga raskusastmega tööstuslikud IT lahendused ja SCADA: Wonderware InTouch, Kentima ja Siemens PCS7.\nOmame ressursse, teadmisi ja valmisolekut iga masstootmise süsteemi automatiseerimiseks.\nÜhenda automaatika ja IT lahendused täiendava konkurentsieelise saavutamiseks.\nReaalajas kogutavad andmed on tänapäeval võtmetähtsusega komponent äriotsuste tegemisel ning tootmise juhtimisel. Sel põhjusel soovivad hankijad, tootmine, hooldus ja planeerijad saada vajalike andmeid koheselt, sõltumata seadmest või asukohast.\nOlulised võtmenäitajad (KPI) on toote omahinna komponentide osakaalud (toorained, ajakulu jne). Lisaks on tootmisjuhid huvitatud maksimaalsest ja minimaalsest tootmismahust tunnis ning võimalikest hoolduse aegadest. Oluline on lugeda ka töö- ja seisaku tunde ning palju muud.\nKõik need andmed tuleb kokku koguda, analüüsida, visualiseerida ning edastada sisendina teistele integreeritud süsteemidele. Andmed üksinda on väärtuslikud, kuid maksimaalse kasu saamiseks tuleb andme käitlus automatiseerida ning süsteemide vaheliselt integreerida. Tööaja kulu vähendamine on siin põhiline ajend.\nSee on samm, kus tuleb mängu Industry 4.0. Seetõttu koosneb meie IT lahenduste osakond äri arendajatest, võrgu- ja süsteemiadministraatoritest, programmeerijatest, süsteemiinseneridest ja analüütikutest. Igaüks omab sügavaid teadmisi oma valdkonnast ning kõik need teadmised ühendatakse projektimeeskonna eesmärkide saavutamiseks.\nSuudame lühikese ajaga hinnata kliendi nõudmisi, valmistada prototüübi, viia läbi testid ja pakkuda välja efektiivseima lahenduse ning selle tootmises juurutada.\nTehes regulaarset hooldust väldid tootmisseisakuid ja ootamatuid investeeringuid.\nIga robot vajab ennetavat hooldust, et tagada tootmisliinil järjepidev tipptasemel jõudlus. Ilma regulaarse ennetava hoolduse ja kontrollita võivad roboti osad ja komponendid puruneda või rikkeid põhjustada. See omakorda võib põhjustada tootmisprotsessi aeglustumist või täieliku seiskumist.\nÕigesti hooldatud robotid töötavad aastaid või isegi aasta kümneid, enne väljavahetamise vajaduse tekkimist. Regulaarne hooldusgraafik pikendab eksponentsiaalselt robotite eluiga.\nLahendused, mis vastavad erinevatele vajadustele.\nMeie mehaanikainseneride meeskond omab 25 aastast töökogemust ning suudab pakkuda lahendust igale päringule. Tegutseme edukalt tootmisliinidel alustades toiduainetega ning lõpetades rasketööstusega.\nOleme alati keskendunud praktiliste ja töökindlate lahenduste arendamisele ja rakendamisele, mis peavad vastu aastakümneid.\nMeie pakutavad teenused hõlmavad masinate projekteerimist, prototüüpide valmistamist, tootearendust ja tehnilist konsultatsiooni.\nKoostööpartnerite abiga valmistame detaile ja komponente, millest lõpuks koostatakse OMD tööstusmasinad.\nReg. kood 11468255\nSinilille tee 6/1, kontor 9, 75312 Peetri, Eesti\nSõnumi saatmisel nõustute meie privaatsuspoliitikaga.