Äike kujutab endast suurt ohtu nii inimeste varale kui ka elule. Enamjagu ilmastikuga seotud surmajuhtumeid, hoonete kahjustusi, elektririkkeid ja loodusliku tekkega metsatulekahjusid on põhjustanud just pikne. Äikesetormid mõjutavad tugevasti lennuliiklust: hilinemise ja lendude edasilükkamise tõttu kannavad lennukompaniid märkimisväärseid lisakulutusi. Välkudel on tähtis roll atmosfäärikeemias, nad on lämmastikoksiidi ning osooni allikas. Ühtaegu on äike ja välgud seotud veel teistegi oluliste meteoroloogiliste näitajatega. Näiteks võivad äikese aktiivsuse muutused peegeldada globaalseid temperatuurimuutusi.\nÄikeseuuringute aluseks oli pikka aega ilmajaamades visuaalselt vaadeldud äikesepäevade hulk aastas. Piisavalt pikk aegrida annab küllalt hea ülevaate äikese sagedusest mingis piirkonnas. Näiteks Eesti kaguosas on aastail 1950–2000 välku löönud keskmiselt 21–22 päeval aastas, looderannikul ja saartel on samal ajal olnud 14–16 piksepäeva .\nLätis peetakse kliimanormiks rannikul kuni 15, sisemaal 15–20 ning Kesk-Vidzeme kõrgustikul 20–25 äikesepäeva aastas . Leedus suureneb aastane äikesepäevade arv loodest kagusse, jäädes vahemikku 14–26 . Ekvatoriaalvöötmes on seevastu äikest Kesk-Ameerikas 130–140, Kesk-Aafrikas kuni 150 ning Jaava saarel isegi kuni 322 päeval aastas .\nKlassikalise käsitlusviisi puudus on tõsiasi, et äikesepäevade hulk ei anna usaldusväärset teavet välkude tõelise arvukuse kohta. Üksiku ja ohutu pilvesisese välgu nõrk müristamine ning mitu tugevat pikset samal päeval annavad võrdselt ühe äikesepäeva. Isegi kui vaatlejate kirja pandud äikeste algus- ja lõpukellaaegade põhjal määratakse aasta keskmine äikesetundide arv, ei too seegi selgust, sest ikka jääb teadmata äikese intensiivsus.\nMärksa rohkem ja detailsemat infot saab välgudetektorite abil. Detektorid registreerivad välgulöögi tekitatud raadiolaineid. Need levivad valguskiiruse lähedase kiirusega kümnete ja sadade kilomeetrite kaugusele, kandes endas teavet välgu tüübi, tugevuse, toimumispaiga ning aja kohta. Nii näiteks tekitab pilvesisene välk põhiliselt kõrge sagedusega (30–300 MHz), pilv-maa-välk seevastu madalsageduslikke (30–300 kHz) raadiolaineid . Pilv-maa-välgud on ohtlikumad ning vastavaid raadiolaineid lihtsam üles märkida. Seetõttu registreerib suurem osa nüüdisdetektoritest just neid.\nTäpsete asukohamäärangute jaoks peab uuritav ala olema kaetud äikesedetektorite võrgustikuga. Detektorite hulk oleneb piirkonna suurusest ja detektori tööraadiusest, pilv-maa-lööke registreerides on see mõnisada kilomeetrit.\nViimasel paarikümnel aastal on paljudes maakera piirkondades rajatud äikesedetektorite võrgustikke. Suurim neist tegutseb 1998. aastast saadik Põhja-Ameerikas, kattes USA ning suure osa Kanada territooriumist, kokku ligi 20 miljonit ruutkilomeetrit. Detektoreid on piirkonda paigutatud ühtekokku 187 .\nPõhjamaade välkusid loendab 30 detektoriga Nordlis’i (Nordic Lightning Information System) võrgustik, mis paikneb peamiselt Soome, Rootsi ja Norra alal. Alates 2004. aasta lõpust töötab Tõraveres Nordlis’e võrgustiku kõige kagupoolsem detektor. Selle paigaldamine võimaldas 2005. aasta algusest alates saada täpset teavet välkude kohta ka Eestis.\nVõrgustiku tööpõhimõte on lihtne. Kui kusagil Nordlis’i tööpiirkonnas sähvib pilv-maa-välk, registreerivad selle ümbruskonna detektorid, mida enamasti on vähemalt kolm. Iga detektor võtab vastu pikse tekitatud raadiolained ja kontrollib neid varem paika pandud kriteeriumide alusel.\nAndmed saadetakse kohe keskjaama, mis Nordlis’i võrgustikul paikneb Soomes. Keskjaam analüüsib ning võrdleb eri detektoritelt tulnud andmeid. Kui mitme detektori andmestikus leitakse piisavalt üheaegne vaatlus, peetakse seda välgulöögiks. Edasi arvutatakse eri detektorite suunamäärangute lõikumise põhjal löögi asukoht. Kuna signaal levib lõpliku kiirusega, siis ühe ja sama löögi registreerimisaeg erineb mõneti eri detektoritel. Neid erinevusi arvestades saab esialgset kohamäärangut veelgi täpsustada ja üldjuhul saavutatakse ühe-kahekilomeetrine täpsus.\nTeades löögi kaugust detektoritest ja registreeritud signaali tugevust, arvutatakse maksimaalne voolutugevus löögis.\nSee kõik võtab aega vaid paar minutit ning saadud andmed väljastatakse arvutikaardil. See võimaldab ilmateenistustel jälgida äikese teket ja arengut peaaegu reaalajas. Kliimauuringute tarbeks salvestatakse kõigi registreeritud välkude parameetrid.\nDetektorite kasutuselevõtt on kaasa toonud uut tüüpi äikeseklimatoloogia. Klassikalise äikesepäevade arvu asemel on nüüd põhinäitajaks aasta keskmine välkude arv pinnaühiku kohta. Enamasti loetakse pilv-maa-välgud kokku ruutkilomeetri kaupa. Põhjapoolsetel aladel, kus äikest harvemini, ka saja ruutkilomeetri kaupa.\nTavaliselt koostatakse terveid riike või võrgustike tööpiirkondi hõlmavad välkude sageduse kaardid. Välgustatistika esitatakse enamasti 10 x 10 km kaardiruudustikus, kuid on avaldatud ka 1 x 1, 20 x 20 ja 30 x 30 km resolutsioonil põhinevaid uuringuid. Erinevalt äikesepäevade arvust on pilv-maa-välkude sagedus pinnaühikul üsna otseselt, kohati lausa lineaarselt seotud äikesekahjustuste, näiteks elektririkete arvukusega .\nEhkki süvaüldistusteks vajalikku 30-aastast andmerida pole lähiajal pakkuda veel ühelgi detektorite võrgustikul, on avaldatud hulgaliselt lühematel, 3–15 aasta pikkustel vahemikel põhinevaid uuringuid. Need annavad vähemalt esialgse ülevaate ja võimaldavad võrrelda maailma eri piirkondade äikeserohkust. Peale löökide tiheduse uuritakse ka nende sesoonset ja aastatevahelist jaotust, samuti välkude sageduse sõltuvust kellaajast.\nSeevastu on üsna põhjalikult uuritud Soome äikeseolusid. Perioodi 1998–2007 keskmiseks välkude tiheduseks Soome alal on arvutatud 0,34 lööki/km2 aastas .\nRohkem heidab välku Kesk- ja Kagu-Soomes, üle 0,5 löögi/km2 aastas, vähem rannikualadel ning Lapimaal, alla 0,2 – 0,3 löögi/km2 aastas. Pikse põhihooaeg on Soomes maist septembrini, enim lööb välku kella 15 ja 17 vahel kohaliku aja järgi.\nKüllaltki sarnane on Rootsi äikesekliima. Riigi lõunaosas lööb aastas ruutkilomeetrile keskmiselt 0,3–0,4 välku, Lapimaal on see näitaja aga alla 0,05 välgu . Norra on ainus Nordlis’i võrgustiku riik, kus välguandmed on peaaegu täielikult eraomanduses, mistõttu kokkuvõtlikke uuringuid pole seni laiemalt avaldatud.\nKesk-Euroopas tegutseb maailma tihedaimaks peetav Austria äikesedetektorite võrgustik. Austrias paikneb kokku kaheksa detektorit, mille keskmine vahemaa jääb 120 km piiresse. Pilv-maa-löökide tihedus on suurim riigi lõunaservas Itaalia ja Sloveenia piiri ääres. Neid alasid peetakse ühtlasi üheks suurima äikeselise aktiivsusega piirkonnaks Euroopas. Ruudustikus 20 x 20 km on saadud ajavahemiku 1992–2001 keskmiseks välkude tiheduseks kuni kuus lööki ruutkilomeetri kohta aastas . On hinnatud, et 96% kõigist löökidest juhtub maist septembrini, kusjuures enim sähvib pikne õhtupoolikul kella 15–17 paiku.\nAustria lõunaosa äikesepiirkond jätkub ka Itaalias: kirdenurgas heidab aastas ruutkilomeetri kohta isegi kuni kaheksa pilv-maa-välku . Ka Loode-Itaalias on palju äikest, Lombardia piirkonna mägedes on paiguti märgitud üles 4–6 lööki/km2 aastas.\nPõhjalikult on äikest uuritud Pürenee poolsaarel. Aastail 1992–2001 paukus pikne kõige rohkem Kirde-Hispaanias Püreneede mäestikus, kuni 2,1 pilv-maa-välku/km2 aastas. Tihti on äikest ka poolsaare idarannikul Vahemere lähedal. Suhteliselt vähe, alla poole välgu ruutkilomeetri kohta aastas, tabab maapinda poolsaare lõuna- ja lääneosas .\nKõigist sealsetest pikselöökidest 84% tuleb ette maist septembrini, ööpäevase tsükli maksimum jääb kella 16–18 vahele kohaliku aja järgi. Ühtlasi on leitud seos poolsaarest loodesse ja põhja jäävate Atlandi ookeani alade pinnavee temperatuuri ning Pürenee poolsaare äikeseaktiivsuse vahel. Samas ei näi suvine pilv-maa-välkude arvukus oluliselt sõltuvat maapinnalähedasest õhutemperatuurist poolsaarel . See viitab, et erinevalt põhjapoolsetest aladest pole Lõuna-Euroopas äikeselööke suurendavaks teguriks mitte soojus, vaid õhuniiskus.\nPõhja-Ameerika äikesedetektorite võrgustik katab ala Vaikse ookeani rannikupiirkonnast Atlandi ookeani rannikuni ning 25º põhjalaiusest 67º põhjalaiuseni. Ilmneb, et väga vähe lööb välku kontinendi põhja- ja läänealadel.\nSuuremal osal USA territooriumist oli 1998–2000 aastas üks kuni kolm pilv-maa-välku ruutkilomeetri kohta, kagupoolsetes osariikides tuli aga kolm kuni kuus lööki. Kõige äikeselisemaks piirkonnaks osutub Florida poolsaar, kus Tampa ja Kennedy kosmosekeskuse vahelises piirkonnas heidab aastas ruutkilomeetrile keskmiselt üheksa välku .\nLõuna-Ameerikas on äikesedetektorite võrgustikke loodud seni suhteliselt piiratud aladel Brasiilia lõuna-, kagu- ja põhjaosas. 1989–1997 lõi Kagu-Brasiilia võrgustiku alal aastas kõige rohkem 10–15 pilv-maa-välku ruutkilomeetri kohta, Lõuna- ja Põhja-Brasiilias oli see näitaja aga 5–10 pilv-maa-lööki .\nAustraalia kõige pikserikkamad piirkonnad jäävad riigi loodeossa Darwini ümbrusse, kus paiguti lööb kuni kaheksa pilv-maa-välku ruutkilomeetril aastas. Teine, nõrgem maksimum – kuni 3 lööki/km2 – paikneb Kirde-Austraalias. Lõuna pool äikeseaktiivsus selgelt väheneb, eriti mandri lääneosas. Nii jääb löökide aastane tihedus Lõuna- ja Edela-Austraalias ning Tasmaanias alla ühe välgu ruutkilomeetri kohta .\nIndoneesia äikesedetektorite võrgustik katab 1995. aastast Jaava saare, Bali saare ning Sumatra, Kalimantani ja Sulawesi saare lõunaosa. Jaava saarel, kus on üles märgitud planeedi suurimad äikesepäevade aastasummad, varieerus pilv-maa-välkude tihedus aastal 1995 vahemikus 2–16 lööki ruutkilomeetri kohta, saare keskmine on 3,2 lööki/km2 . Ajavahemikul 1996–2000 lõi enim välku Jaava saare looderanniku piirkonnas, keskmiselt 12 pilv-maa-lööki/km2 aastas . Seega ei ületa pikselöökide tihedus Jaava saarel hoolimata suuremast äikesepäevade arvust oluliselt teiste troopika piirkondade, näiteks Brasiilia, vastavaid näitajaid. Selline vastuolu võib olla seotud pikse erilaadse iseloomuga eri piirkondades, kuid ehk ka äikesedetektorite töö puudustega.\nProovitud on välke loetleda ka satelliitidelt ehk kaugseiret. Eeskätt on see vajalik, kuna suurel osal Aasial ja peaaegu kogu Aafrikal, samuti ookeanide kohal pole äikesedetektorite võrgustikku. Nii uuris 4. maist 1995 kuni 21. märtsini 2000 satelliidi Micro Lab-1 pardalt äikese jaotust 75º põhja- ja 75º lõunalaiuse vahel eriline optiline detektor. Saadi viit aastat hõlmav globaalne äikeseaktiivsuse kaart.\nPõhiprobleem on tõsiasi, et satelliidil põhinevad detektorid registreerivad peale pilv-maa- välkude ka pilvesiseseid lööke, mida on tunduvalt rohkem. Seega pole tulemused võrreldavad maapealsetest detektorivõrgustikest saadavate pilv-maa-löökide tihedusega. Samas tuleb hästi esile äikeseaktiivsuse globaalne muster, mille maksimum paikneb Kesk-Aafrikas Kongo jõe basseinis Rwanda territooriumil.\nÜldse heidab maailmas sekundis keskmiselt 44±5 välku, millest 78% sähvib troopikas 30° põhjalaiuse ja 30° lõunalaiuse vahel. Kõigist välkudest 88% lööb maismaal või rannikualadel, avaookeanil valitseb isegi troopikas väga väike äikeseaktiivsus .\nEesti kohta on Nordlis’e võrgustiku andmed saadud Soome meteoroloogia instituudist (FMI) Eesti meteoroloogia ja hüdroloogia instituudi (EMHI) kaudu.\nAndmed hõlmavad piirkonda 57,5–59,8° põhjalaiust ning 21,0–28,5° idapikkust. Iga andmerida sisaldab ühe välgu andmed, ühtekokku on aastail 2005–2008 pandud kirja 156 806 lööki.\nAndmekogust eemaldati esmalt kõik pilvesisesed välgud, kuna neist suudetakse registreerida vaid väike osa. Alles jäi 137 018 pilv-maa-lööki. Edasi määrati kindlaks uurimispiirkond. Saadi 1025 uurimisruuduga ala mõõtmetega 250 x 410 km; peale Eesti hõlmab see Läänemere idaosa, Soome lahe lõunaosa, Põhja-Lätit, Peipsi järve ning Venemaa lääneserva. Uurimisala piiresse jäi 122 753 pilv-maa-välku, mis ongi selle uuringu valim.\nVälkude ruumilist jaotust uuriti tarkvara ArcGIS ning programmis Idrisi32 loodud spetsiaalse makro abil.\nAjavahemiku 2005–2008 keskmiseks pilv-maa-välkude tiheduseks uurimisalal saadi 0,30 lööki/km2 aastas. Üleilmses võrdluses on see väike tulemus, kuid sarnane Soome ja Rootsi tulemustega.\nVõib aga oletada, et aastate 2005–2008 andmestik pigem alahindab Eesti ala pikaajalist välkude sagedust, kuna nimetatud aastad on näiteks Soomes olnud silmapaistvalt äikesevaesed . Meie põhjanaabrite pikaajaliseks normiks hinnatakse 0,4 lööki/km2 aastas, kuid 2005–2008 on olnud vaid 0,2 välku/km2 aastas. Kuna Soome territoorium ulatub suhteliselt kaugele põhja, võib oletada, et Eesti keskmine välgutihedus ületab märgatavalt Soome vastavat näitu.\nUurimaks välgulöökide territoriaalset jaotust, on nelja-aastane ajavahemik suhteliselt lühike. Siiski tulevad esile mõningad reljeefi ja aluspinnaga seostatavad maksimumid ja miinimumid. Väikseim välgutihedus 6,3–10 lööki/100 km2 aastas jääb uurimisala loodenurka avamere kui jaheda ja ühtlase aluspinna kohale. Sisemaa kohal on kõige piksevaesemates ruutudes keskmiselt 16–20 lööki/100 km2 aastas. Suur äikeseaktiivsus Hiiumaa ja Osmussaare vahel (kõige rohkem 52,5 lööki/100 km2 aastas) on tõenäoliselt juhuslik ja tuleneb liiga lühikesest vaatlusperioodist. Seal oli 2007. aasta augustis mõni üksik väga võimas frontaaläike.\nSisemaal tuleb kõige äikeserikkam piirkond esile Pärnu- ja Viljandimaa piiril Aesoo, Leetva ja Toonoja vahel, keskmiselt 80 lööki/100 km2 aastas. Ka mujal Sakala kõrgustikust läänes heidab võrdlemisi palju välku. Samuti tuleb esile Otepää kõrgustiku pikserohkus Valgamaa kirdeosas. Haanja kõrgustiku läänenõlval lööb rohkem välku kui idaosas. Teatav äikesemaksimum on vaadeldav ka Pandivere kõrgustikust loodes, läänes ja edelas, samuti Jõhvi kõrgustiku piirkonnas. Asjaolu, et pikserohked piirkonnad paiknevad valdavalt kõrgematest piirkondadest läänes, peegeldab Eesti alal valdavat läänevoolu. Kõrgustike ületamiseks on läänevool sunnitud tõusma. See soodustab konvektsioonivoolude, rünksajupilvede ja äikese arengut. Erinevalt merest ei näi suured siseveekogud Peipsi ning Võrtsjärv kokkuvõttes välkude sagedusele olulist mõju avaldavat.\nÜksikute aastate kaupa erineb nii välkude üldhulk kui ka ruumiline jaotus märgatavalt. Nii näiteks lõi aastal 2007 välku poole rohkem (uurimisala keskmine 56 lööki/100 km2) kui ülejäänud kolmel aastal (vaatlusala keskmine 17–24 lööki/100 km2 aastas). Eriti hõredalt kõmises pikne uurimisala loodenurgas, kus on mitu löökideta 10 x 10 km ruutu.\nÜldiselt ilmneb, et aasta kaartidele on iseloomulik 0–20 ja 20–40 löögiga ruutude suur osakaal; suuremaid väärtusi tuleb ette vaid väiksel osal ruutudest. Igal aastal on ka üksikuid eriti suure välgutihedusega ruutusid, mis vastavad paikkondlikele tugevatele äikesetormidele või ka kahe kange tormi liikumisteede juhuslikule ristumiskohale. Seda kinnitab fakt, et nende ruutude naaberruutudes on tavaliselt mitu korda väiksem löökide tihedus. Kuna eri aastatel paiknevad need maksimumid eri kohtades, ei saa tegu olla ka süstemaatiliste registreerimisvigadega. Kõige enam, 182 lööki/100 km2, on üles märgitud mullu Peipsi idarannikule jäävas ruudus. See maksimum on suures osas seostatav kahe väga tugeva piksega nimetatud piirkonnas 4. ja 14. juulil 2008.\nVälgulöökide jaotus kuude kaupa on ebaühtlane. Kõigist aastail 2005–2008 registreeritud pilv-maa-löökidest 99,7% leidis aset aprillist oktoobrini ja 94% maist septembrini. Selline jaotus on iseloomulik ka teistele kesklaiusel tehtud samalaadsetele uuringutele. Samas langeb Eesti alal 34,8% kõigist löökidest augustisse ning 28,3% maisse – puudub kesklaiusele omane maksimum juunis-juulis. See tuleneb jällegi lühikesest uurimisperioodist ning 2007. aasta tugevatest frontaaläikestest mais ja augustis. Nii lõi tunamullu augustis vaid mõne päevaga 26 000 välku ning mais 25 400 välku. Kuna juunisse ja juulisse vaadeldud neljal aastal nii ulatuslikke äikeseid ei sattunud, kujuneski löökide jaotus kuude vahel ebatüüpiliseks.\nKuust kuusse varieerub ka välkude territoriaalne jaotus. Aprillis on pikselööke vähe ning need on koondunud peamiselt sisemaa kohale. Eriti selgelt tuleb välkude koondumine juba soojenenud sisemaa kohale esile mais. Ühtlasi on mai ainuke kuu, kus veel jaheda Peipsi järve kohal võib märgata selget miinimumi. Ka juunis-juulis heidab enim välku maismaa kohal, eriti Ida- ja Kagu-Eestis. Augustis on olukord muutunud ning äikeseaktiivsus on suur ka suve jooksul soojenenud merealade kohal. Septembris-oktoobris on võrdlemisi palju äikest Liivi lahel, novembris on aga peaaegu kõik registreeritud välgud löönud uurimisala loodeosas mere kohal. Ainus ulatuslikum talvine pikne oli mullu 2. veebruaril Liivi lahel ja sellega piirnevatel rannikualadel.\nVälgulöökide jaotus üksikute päevade kaupa on võrreldes kuudevahelise jaotusega veelgi ebaühtlasem. Ilmneb, et üksikutel kõige äikeselisematel päevadel lööb vaatlusalal viis-kuus välku saja ruutkilomeetri kohta. Uuritud aastatel lõi viie kõige äikeselisema päevaga 48–58% kõigist aasta jooksul registreeritud välkudest. Samalaadsed üksikud väga pikserohked päevad on omased ka teistele põhjapoolsetele piirkondadele. Näiteks Kanadas Ontario järve piirkonnas lõi kohati veerand 1998. aastal üles märgitud välkudest vaid nelja tunni jooksul .\nKõige äikeselisem päev Eestis ajavahemikul 2005–2008 oli 28. mai 2007 – koguni 6500 pilv-maa lööki. Sama aasta 26. mail lõi uurimisalal 6330, 23. augustil 5700 ja 22. augustil 5600 pilv-maa-välku. Väga pikserohke oli ka 1. oktoober 2006, mis ligi 5500 välguga oli ühtlasi aasta kõige äikeselisem päev. Nii suur välkude arvukus ei näita mitte ainult äikese intensiivsust, vaid ka laia levikut. Seetõttu on peaaegu kõik sellised juhtumid seostatavad võimsate frontidega Eesti kohal. 26.–31. mai 2007 liikus läänepoolse jaheda ja idapoolse kuuma õhumassi piir Eesti kohal korduvalt edasi-tagasi. Samasugune olukord oli ka sama aasta 21.– 24. augustil. Oktoobris 2006 oli tegu suhteliselt nõrga frondiga, kuid õhk oli aastaaja kohta soe ja niiske. Võimas ja ulatuslik sooja frondi äike oli 29. mail 2005 ning ulatuslikke külma frondi äikesi tuli ette 24. mail 2005 ja 15. mail 2007.\nSuuremal osal piksepäevadest on uurimisala keskmine löökide tihedus väike, jäädes tunduvalt alla ühe löögi ruutkilomeetri kohta. Sellisel juhul on tegu lokaalsete äikestega, mille levik piirdub mõne kuni mõnesaja ruutkilomeetriga. Neid piirkondi iseloomustab sageli väga suur löökide tihedus (üle ühe välgu ruutkilomeetril), ent kuna nad hõlmavad vaid tühise osa vaatlusalast, jääb ala keskmine näitaja väikeseks.\nKliima ajaskaalas taanduvad üksikute eriti äikeseliste päevade suured väärtused välja ning kujuneb üsna ühtlane jaotus sooja poolaasta algusest lõpuni, kõige suurem on löökide keskmine tihedus tavaliselt juulis. Periood 2005–2008 on lühike ning selle keskmistamisel tulevad eespool käsitletud üksikute kuupäevade võimsad tormid veel selgelt esile. Samas hakkab kujunema juba ka püsivam välgulöökide “foon”. Ehkki selle tihedusväärtused on suhteliselt väikesed (kuni 0,2–0,3 lööki/100 km2), iseloomustab seda palju suurem püsivus. Mai keskpaigast septembrini on see peaaegu pidev. Üksikud katkemisi või väga väikseid väärtusi saab seletada vaatlusperioodi lühikese kestusega – kui periood pikeneb, siis foon kindlasti ühtlustub. Kõige tugevamalt tuleb foon esile juuni keskpaigast juuli keskpaigani, aga ka augustis.\nVälgulöökide kellaajalist jaotust uuriti kogu vaatlusalal ning eraldi mere ja maismaa kohal. Merealaks peeti peale avamere ka kõiki lahti ja saari, mis jäävad väljapoole Mandri-Eesti rannikut. Saaremaad ja Hiiumaad on põhjust käsitleda merealana, kuna kontrollimisel ilmnes, et välkude kellaajaline jaotus nende kohal ei erine jaotusest avamere kohal. Peipsi ja Võrtsjärve kohal ei erinenud see jaotus oluliselt sisemaa omast, mistõttu neid käsitleti maismaa-alana.\nIlmselt oli vaatlusperioodi pikkus piisav, selgitamaks välgulöökide kellaajalise jaotuse põhijooni. Kogu uurimisalal heitis enim välku kella 14 ja 19 vahel: siis hõlmasid iga tunni välgulöögid üle viie protsendi kõigist registreeritud löökidest. Aktiivsuse tipp jäi 15–17 vahele ning maksimum oli kell 16. Miinimum oli varahommikul kella kolme ja kuue vahel. Maismaa ja mere võrdluses ilmneb erisugune välgulöökide kellaajaline jaotus. Maismaa tugeva pärastlõunase maksimumi (kell 15–17) ja pika öise miinimumi (kell 22–6) kõrval olid merre löönud välgud palju ühtlasema jaotusega. Löökide sageduse miinimum algas ka mere kohal üldiselt varahommikul kella kahe-kolme paiku, kuid ulatus sealt edasi peaaegu keskpäevani. Edasi oli vaadeldav väike maksimum kella 13 ja 16 vahel. Pärast väikest miinimumi 17–20 paiku hakkas välkude sagedus mere kohal taas suurenema, tipnedes selge maksimumiga kesköö paiku, mis ületas päevast löökide sagedust.\nSelline välgulöökide kellaajaline jaotus, eriti selge maksimum maismaa kohal 15–17 paiku, on tuunuslik nii parasvöötmele kui ka troopika aladele. Kuna maismaa temperatuur kõigub ööpäevas tunduvalt ja äikese arenguks on soodne soe õhk, langebki äikesemaksimum hilisele pärastlõunale, kui maapind on kõige soojem. Kõige vähem on maismaal äikest varahommikul, kui aluspind on kõige jahedam. Et merepinna temperatuurimuutus ööpäevas on tühine, saadakse mere kohal tavaliselt suhteliselt ühtlane välkude jaotus. Eesti merealadel ilmnes selge maksimum kesköö paiku. See võib olla tingitud tugevatest öistest frontaaläikestest tunamullu augustis, kuid on ka võimalik, et meri kui öisel ajal soojem aluspind tõepoolest soodustab mõnevõrra öise pikse arengut.\nKuna see artikkel põhineb täielikult äikesedetektorite andmestikul, tuleb võtta arvesse, et detektorid ei ole täiesti töökindlad. Mingi osa välkudest jääb kindlasti üles märkimata. Kuue Eesti meteoroloogiajaama ja Nordlis’i detektorite andmestiku kõrvutamine näitas, et vähemalt 7% kliimajaamades visuaalselt registreeritud piksejuhtudest jäid detektoritele täiesti märkamatuks, 24% juhtudest märkas vaatleja äikest ajaliselt varem, kui detektorid jaama lähedal välke registreerisid. Seega on pikselöökide sageduse, detektorite töökindluse ja ohtlike äikesenähtuste uurimiseks endistviisi vaja ka visuaalvaatluste andmeid. Kõik asjahuvilised saavad anda oma panuse, liitudes Eesti äikesevaatlejate võrguga.\nSven Erik Enno


USA: aktsiate ostuhuvi sai üle siberi katku hirmust\n20. oktoober 2001 kell 9:55\nAmeerika aktsiaturg, mis veel eile hommikul kartis siberi katku juhtumite suurenemist, sai päeva lõpupoole üle kartustest ning investorid asusid ostma selekteeritud odavaid aktsiad.\nNasdaq <GR#US.^IXIC> lõpetas reedese kauplemispäeva 1,12 protsendi võrra neljapäevasest sulgemistasemest kõrgemal ehk 1671,31 punktile. Dow Jonesi tööstuslik keskmine <GR#US.^DJI> kerkis 0,45 protsendi võrra 9204,11 punktile ning laiem S P 500 indeks <GR#US.^SPC> 0,46 protsendi võrra 1073,48 punktile.\n'Investorid hakkavad tasapisi aru saama, et seni avaldatud möödunud kvartali majandustulemused on tulnud kartustest kõrgemad,' ütles Condor Capital Management nõustaja Brian Slater Bloombergile. 'Ma arvan, et inimesed hakkavad lõpuks sellest aru saama ja siberi katku hirm läheb oma teed ning hakatakse ostma aktsiad, mis paistavad odavad.'\nCoca-Cola aktsia <GR#US.KO> tõusis eile 5,36% võrra 48,59 dollarile pärast investeerimispanga UBS Warburg analüütiku Caroline Levy märkust, et firma juhtkond on muutumas efektiivseks. Lühianalüüsis klientidele teatas ta, et nüüd tundub, et suurim karastusjookidetootja saavutab eesmärgi saavutamaks 11-12% aastast kasumikasvu. Levy tõstis ettevõtte hoia soovituse tugevaks ostusoovituseks.


Friedebert TUGLAS. POPI JA HUHUU. 1. Sel hommikul tõusis Isand väga vara. Ümmarguste ähmaste ruutude kaudu voolas natuke rohekashalli valgust.Allolevad inglikaardid sisaldavad minu poolt kanaldatud sõnumeid. Iga sõnum on lisatud konkreetse foto juurde täpselt nii nagu mulle kõrgemalt poolt juhis/.Seda viimati nimetatud toru olen minagi proovinud - aitab ainult mõneks nädalaks, siis tulevad uued mutid! See tuuleskit olen ka kuulnud, aga proovinud.HELKUR- JA HELKIVAD TOOTED. Helkursprei, helkurkleepsud, rullhelkur, pehme helkur, helkurpross, helkurtraksid – kõlab huvitavalt? Loe edasi, sest see on alles väike osa ägedatest toodetest, millega saad end pimedal ajal nähtavaks.3) Perearstile, kelle nimistus on vähem kui 1200 kindlustatud isikut, tasutakse pearaha 1200 kindlustatud isiku eest Terviseameti ettepaneku alusel.\nSuhted Pime armastus. Armastasin, oh kui väga ma armastasin meest, kelle jaoks olin küll vajalik, kuid siiski vaid üks kolmest vajalikust naisest.Nutitelefonide tugi. Ühenda oma Edge 1000 nutitelefoni ja Garmin Connect ™ Mobile rakendusega ja saad kasutada järgmisi lisafunktsioone, sealhulgas live jälgimist, sissetuleva kõne ja teksti teateid, treeningu sotsiaalmeedias jagamist, ilma, juhtmevaba andmete laadimist ning treeningute ja võistluste üles- ja allalaadimist."kişisel iletinizi yazın" kısmında media player'dan dinlediğiniz müziğin yazması ve bunun sonucu insanların sana "bunu mu dinliyosun sen" diyeceği türden müzik dinleyememek.Siin saate lugeda Tuhkatriinule saadetud omaloomingulisi muinasjutte. Aitäh kõigile jutustajatele ja kirjutajatele! Kaasaegne Tuhkatriinu. Karina Kalvist.Päikesevalguse hulk muutub vastavalt aasta-, aga ka päevaajale. Kas ja palju seda konkreetsesse ruumi paistab, sõltub juba ilmakaarest, kuhu aknad avanevad.\nSee teos on litsentseeritud: Creative Commonsi Autorile viitamine (mitte äriline eesmärk).Kiropraktika võib aidata ka järgmiste probleemide puhul: · Istmikunärvi põletik/kiirgav jala valu · Keskseljavalu · Õlavöötmelihaste.Siin on loetletud mängu-, dokumentaal-ja animafilme. Teleseriaale on loetletud seriaalide loendis. Õudusfilme loetletakse ka õudusfilmide loendis.Eesti filme loetletakse ka Eesti filmide loendis.Rõõmu talus on tõepoolest võõrutusaeg. Katsetasime sel hooajal ebatüüpilist poegimisaega, seadsime veerand põhikarja poegima sügisesse.3. Silver 1-silma lugu Väikeste Lõõtspillide ühing: 5. Varakevad Jäääär: 4. Nüüd ja edaspidi Väikeste Lõõtspillide ühing.\n5. LEHT. Lehe siseehitus sõltub küllalt tugevasti konkreetsetest ökoloogilistest tingimustest, eeskätt vee ja valguse kättesaadavusest. Kui uurida lehtede ehitust ühe taimeliigi isenditel, kes on kasvanud erineva tugevusega valguses, selgub mitmeid olulisi anatoomilisi iseärasusi.Las lausub armastus su eest täna, et oleksid aus ka iseendaga. Vahet pole, mida see toob, sest ausus on tähtsaim, kui tahad olla veel koos minuga.Sinine Salong, massaažisalong Tallinnas pakub: sportmassaaž, peamassaaž, jalamassaaž, šokolaadimassaaž, sügavniisutav massaaž, pinguldav ja tselluliidimassaaž.Aapeli. Vinski lood: Üle linna Vinski. Vinski ja Vinsentti. teksti esitanud Urve Koni Tallinn : Eesti Pimedate Raamatukogu, 2009 1 CD : DAISY raamat, 5 tundi 15 minutit.Jakk CDJ - Combat Desert Jacket Kerge, vastupidav jakk, mis on valmistatud 6 erinevast materjalist, pakub suurepärast kaitset tuule ning kerge vihma.


Avaleht » Viimased uudiste artiklid » Koosolekud » Näituseelne tasuta õppimine IMEX Ameerikas\nÄrireis • Hospitality Industry • Tööstuse uudistega kohtumine • Koosolekud • Uudised • turism • USA uusimad uudised • Erinevad uudised\nHarvardi koolitatud psühhiaater, ülemaailmsed jätkusuutlikkuse juhid, ürituste kujundamise tšempionid, inimkäitumise ekspert ja hirmutu kõrbeuurija juhivad kõiki nutika esmaspäeva õppetunde, mida toetab MPI.\nUus aastaks 2021 on “Headlinerite” sari, mis on kõik oma ala silmapaistvad kõlarid.\nNäituseelne õpe hõlmab Executive Meeting Forum, Association Leadership Forum ja She Means Business.\nSpetsiaalsed seansid erinevatele tööstusrühmadele võimaldavad osalejatel oma nutika esmaspäeva kogemusi isikupärastada.\nNutika esmaspäeva tulevikuplaan on olemas-tasuta, terve päev õppimist 8. novembril, mis toimub enne IMEX America algust 9.-11. Novembril Las Vegases Mandalay lahes.\nArst, autor ja ülemaailmne sotsiaalne ettevõtja dr Shimi Kang alustab võimsat päeva. Briti Columbia ülikooli kliiniline dotsent dr Kang esitab aruka esmaspäeva ettekande. „Minu jaoks on kõige põnevam teadusvaldkond ja minu elutöö teema inimese neuroteadus - uurimus sellest, kes me oleme ja miks me end tunneme ja käitume. Teaduses leiame palju vastuseid ja ka inspiratsiooni teadmiste otsimisel kaugemale minna, ”selgitab ta. Edastades viimaseid teadmisi vaimse tervise, vastupidavuse, juhtimise ja jõudluse neuroteaduse kohta, pakub dr Kang praktilisi teaduspõhiseid ettekirjutusi, mida saab kohe parema tervise, kire ja eesmärgi nimel rakendada.\nDr Shimi Kang, arst, autor ja ülemaailmne sotsiaalne ettevõtja.\nHeadliners on arve tipus\nUueks aastaks 2021 on “Headlinerite” sari, mis on kõik oma ala silmapaistvad kõlarid. Nad juhivad näituse-eelse õppe programmi, mis hõlmab ka Executive Meeting Foorumit, Association Leadership Forumit ja ajakirja IMEX ja TW ühisüritust She Means Business, mida toetab MPI.\n• Madison College'i teaduskonna direktor Janet Sperstad ja globaalse sihtkoha jätkusuutlikkuse liikumise tegevdirektor Guy Bigwood juhivad koos istungit: Tulevik, mida me tahame: regeneratiivse revolutsiooni katalüüsimine. See põhineb IMEXil teadustöö nad olid kaasautorid, mis hõlmasid ruumi olemust ja kuidas lisada ringmajanduse põhimõtted ürituste kujundamisse.\n• Ruud Janssen ja Roel Frissen ürituste disainikollektiivi asutajad vaatavad sündmuste kujundamist pikaajaliselt. Nende seansil KUJUNDUS MUUTMISEKS - tõsta oma võimeid vaadata ja tegutseda kaugemale kui praegu, nad esitavad üleskutse relvadele, et võtta vastu tulevikku suunatud väljavaated.\n• Mis saab siis, kui sündmuste planeerijad eemalduvad demograafiast ja võtavad omaks inimlikud põhiväärtused, et luua tõeliselt võimsaid sündmusi? Selle küsimuse esitas Valuegraphics asutaja David Allison. Tema murranguline globaalne andmekogum näitab, miks just meie väärtused-mitte demograafia-juhivad ja mõjutavad käitumist ja otsuste tegemist. Kuula IMEX Podcasti intervjuud Davidiga siin.\n• Viimane Headliner viib osalejad reisile kõrbe. Daniel Fox, maadeavastaja, loodusfotograaf, eluslooduse entusiast ja autor jagab oma võrguväliseid kogemusi Rebaste reeglid: mida mu kõrbes veedetud aeg õpetas mulle riskide juhtimisest, ebakindlusest, muutustest ja sellest, kuidas neid õppetunde rikkalikumalt elada.


Saidi Eeliste Ja Ohtude Tooted - May 2022\nMis on veel viigimarjade nimi?\nViigimarjad - viigipuu, viigipuu, viljad nimetatakse viigimarjadeks või viigimarjadeks, isegi veiniviinamarjadeks. Suur hulk suhkrut sisaldub selle puuviljades, viigimarjad on väärtuslikud viljad, tervislikud ja maitsvad.\nKõik E-toidulisanditest ja toidustE296 - õunhapePäritolu:Lisandikategooria:Oht:õunhape, õunhape, õunhape, õunhape, E296.Õunhape (toidulisand E296) - värvitu kristallid, hästi lahustuvad vees ja etüülalkoholis, sulades temperatuuril 100 ° C.\nAnatoomiast ja füsioloogiast on teada, et nahaaluse kihi kogunemise kalduvus on atavism, aja jäänuk. Miks püüavad inimesed vabaneda ülekaalust, kasutades samu atavistlikke ja teaduslikke meetodeid, kuigi vastus küsimusele, kuidas vähendada saja ja tuhandete katsealuste testitud rasva protsenti?\nKüpsetamisel kasutatakse austri seente valmistamiseks suupisteid, salateid, esimest ja teist kursust. Need seened on seedimiseks rasked, kuid austrikülgedel on kõrge toiteväärtus.\nPunase juure pealt hoiatamine\nAlkofani kuldne juur (Rhodiola rosea) tinktuuri retseptKalganovka, retsept-tinktuurid Kalgani juurel.KALGANA LÄHEMALTUnustatud kopeechnik (punane juur)Kuidas valmistada kuldse juurte tinktuuri? (Vlog # 24)\nSee maitsestamine on inimkonnale teada rohkem kui tuhat aastat. Paljude rahvaste jaoks ei ole sinepiseemne mitte ainult tooraineks lõhnava ja põletava kaste saamiseks, vaid ka maitsev ja tervislik õli, see on helge ja metafoorne sümbol, mis väljendab tohutut kogust tohutut jõudu.\nKus Ivan kasvatab teed, eriti kogumist ja koristamist


Implantoloogias esinevad alalõualuu närvi vigastused, nende profülaktika ja ravi - 2.osa - Proteetika, implantoloogia, suukirurgia - Artiklid spetsialistile - Artiklid - Hambaarst.ee\nHambaarst.ee › Artiklid › Artiklid spetsialistile › Proteetika, implantoloogia, suukirurgia › Implantoloogias esinevad alalõualuu närvi vigastused, nende profülaktika ja ravi - 2.osa\nImplantoloogias esinevad alalõualuu närvi vigastused, nende profülaktika ja ravi - 2.osa\nDr Roger Meyer\nArtikli 2.osa kirjeldab, millal võtta närvikahjustuste näidustusena kasutusele mikrokirurgia ning millal eelistada teisi ravimeetodeid. Artikli konsultant on dr Ü.Pintson.\nLoe ka neid Надежность есть надежность: коффердам - 1\nArtikli toimetaja ja konsultant: dr. Ülo Pintson, AS ODE Hambakliinik\nLoe artikli 1.osa\nNärvikahjustuste kirurgilise ravi näidustused põhinevad autori kogemusel, sisaldades rohkem kui 1000 patsiendi jälgimist ja 375 mikrokirurgilist operatsiooni. Nendest 21 toimus pärast hambaimplantaatide paigaldamist 1987-1996. aastal. Autori arvamust kirurgilise ravi näidustuste suhtes jagavad paljud mikrokirurgia spetsialistid.\nLahtine (visualiseeritud) närvi kahjustus peab olema ravitud võimalikult varakult. Sellised kahjustused tekivad kõige sagedamini implantatsioonil. Kinnised (mittevisualiseeritud) vigastused tuleb ravida järgmiselt:\nAnesteesia, mis kestab üle kolme kuu, ravitakse närvi õmblemise või transplantatsiooni teel.\nDüsesteesia, mis kestab üle 4 kuu ja tekitab patsiendile probleeme, ravitakse lahtisel meetodil, kasutades dekompressiooni, seesmist neurolüüsi, neuroomi eemaldamist, närvi õmblemist või transplantatsiooni.\nRaske hüpoesteesia puhul, mis kestab üle 4 kuu ja on patsiendile vastuvõetamatu, eemaldatakse või keeratakse veidi väljapoole implantaat. Samuti kasutatakse ülalkirjeldatud närvi revisiooni ja manipulatsioone.\nÜldiselt peaks patsiendid, kellel tundlikkus ei taastu 4 kuud pärast operatsiooni, suunatama mikrokirurgia spetsialisti poole, kes jälgib patsienti ja vajadusel korrigeerib raviplaani.\nÜldiselt ei aita implantaadi eemaldamine kõrvaldada närvi kahjustust. Närvi kahjustus tekib kõige sagedamini lõike tegemisel, lapi retraktsioonil ja ava tegemisel. Närvi kompressioon implantaadi poolt viib harva närvi püsivale kahjustusele.\nKeskmise raskusega düsesteesia ja üle ühe aasta kestev valusündroom on kirurgilise vahelesegamise näidustuseks. Antineuralgilised ravimid (karbamazepin, fenitoin, klonazepam, bakolofen) või antidepressandid, lokaalanesteetikumid või valuvaigistid aitavad raskete düsesteesiate korral, kui kirurgiline ravi ei aita või ei ole näidustatud. Teised ravimeetodid, näiteks akupunktuur, transkutaanne elektriline närvi stimulatsioon, psühholoogiline ja psühhiaatriline ravi, füsioteraapia, võivad anda mõningast efekti kahjustatud närvi ravis.\nMikrokirurgilise operatsiooni järgne tundlikkuse taastumise või paranemise prognoos sõltub patsiendi vanusest, opereeriva kirurgi tehnilistest oskustest, kahjustuse tekke ja operatsiooni vahelisest ajast. Autori kogemustel on 80-90% patsientidel, kes poevad neurotmeesiat (sagedamini on väljendunud anesteesia näol) ning keda on opereeritud vähem kui 6 kuu möödudes peale kahjustuse teket, õnnestunud parandada või taastada katkenud närvi tundlikkus.\nKirurgilised vahelesegamised, mis sooritati enam kui 6 kuud pärast traumat, omasid efektiivset tulemust tunduvalt vähemal arvul patsientidest. Operatsioonide korral, mida sooritati enam kui aasta kahjustuse tekkest, oli ravitoime alla 10% patsientidest. Haigetel, keda opereeriti düsesteesia korral 9 kuu möödudes, ilmnes ravi positiivne mõju 70% juhtumitest.\nKolmiknärvi kolmanda haru kahjustuste teke on teadaolev ja seega ka oodatav võimalik tüsistus alalõualuu implantaatide paigaldamisel. Selliste riskide olemasolust on ilmtingimata vajalik informeerida patsienti, saamaks temalt nõusolekut antud operatsiooni teostamiseks. Anatoomia tundmine, hoolikas preoperatiivne uurimine ja ettevaatlik manipulatsioonide sooritamine võimaldab oluliselt vähendada tüsistuste tekke võimalusi. Närvikahjustusi, mis kutsuvad esile tundlikkuse häireid, peab hoolikalt uurima.\nNäidustused mikrokirurgiliste operatsioonide läbiviimiseks on välja töötatud. Mikrokirurgilise operatiivse vahelesegamise oskusliku ja õigeaegse läbiviimisega on tavaliselt võimalik saavutada häid tulemusi. Osade patsientide puhul on mittekirurgilise ravi läbiviimine näidustatud kas lisaravina või põhiravina, juhul kui patsiendil mingitel põhjustel ei saa läbi viia mikroneurokirurgilisi manipulatsioone.\nWaterlase lip-bumper LaserSmile instrumendid breketid igemehaigus tasuta hambaravi valgusti kaariese profülaktika infektsioon hambakatt soodapesu Citymed arenguhäire imursüsteem elektrihari tubakas profülaktika masinpesu aspiraator närimistubakas Assistina hambaarst mikrofloora termodesinfektor ksülitool hambaraviseade hambatehnik bruksism ionomeerne alustäitematerjal


Esseekogumik "Millises Eestis ma tahan elada?" | Eetikaveeb\nVäljaandja Eesti Keele Sihtasutus 2007\nKokku laekus konkursile 326 tööd. 115 essee autoriks olid põhikooli õpilased, 86 esseed kirjutati gümnaasiumi õpilaste poolt ning 125 kirjutajat olid täiskasvanud. Kirjutajate seas oli väga erinevate elukutsete esindajaid; autorite vanus jäi 7 ja 94 eluaasta vahele. Käsitlemist leidsid nii keskkonna, hariduse, poliitika, alkoholismi ja emigratsiooni küsimused kui ka võrdsete võimaluste ja rahvusliku identiteedi temaatika.


„Kärdla” viis Aafrika sõpradele nii tsementi kui ka relvi ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nRAHVUSVAHELINE UJUVLINN: Maikuus sai Hiiumaa pealinn Kärdla 78-aastaseks. Kohalikud tähistasid tähtpäeva kentsaka maiparaadiga, mis siirdus keskväljakult poeet Ave Alavainu aeda. Aivar Viidik aga pajatab sünnipäeva raames hoopis, mis imeloom oli „Kärdla“-nimeline laev ja mida seal tehti.\nEesti rahvusarhiivi filmiarhiivis säilib Eesti Teadeteagentuuri fotograafi Erich Normani juuresolev ülesvõte aastast 1962, mille allkirjaks on: „Saksa Demokraatlikus Vabariigis ehitatud mootorlaev „Kärdla“ Tallinna sadamas.”\nSee oli esimene viide kodulinna-nimelise laeva kohta. Kuna varem pole sellisest alusest midagi kuulda olnud, tundus teema põnev ja uurimist väärt. Kuid laeva jälile jõudmine ei olnudki nii lihtne.\nTühjad arhiivid ja eitavad vastused\nKõigi Eestis olevate laevade üle peetakse arvet Veeteede Ameti laevaregistris. Paraku ei sisalda see andmebaas „Kärdla“ kohta sissekandeid. „Kahjuks ei ole meil selle laeva kohta mingisugust informatsiooni,” tunnistas Veeteede Ameti laevaregistri ja sadamaregistri osakonna juhataja Mare Ööbik ning lisas, et küsis ka oma maja vanemate töötajate käest, kes hästi laevu teavad, kuid ei midagi.\nKuna pildiloleva info järgi oli suure tõenäosusega tegu Eesti Riikliku Merelaevanduse laevaga – nimigi pardal on kirjas slaavi tähtedega –, siis pöördusin infopäringuga Merelaevanduse järeltulija OÜ Tschudi Shipping Company poole. Kahjuks polnud ka neil uuritava laeva kohta eriti teavet. Tschudi Shippingust saadetud vastus kõlas nii: „Saame ainult kinnitada, et mootorlaev „Kärdla“ („Kjardla“) oli Eesti Riikliku Merelaevanduse koosseisus, kuid 1991.–1992. aastal RAS Eesti Merelaevanduse moodustamisel antud laeva ülevõetud laevade nimekirjas ei olnud. Tõenäoliselt müüdi või saadeti laev enne erastamist vanarauda, kuid selle kohta meil andmed puuduvad.”\nPika staažiga meremees ja kunagine Eesti Merelaevanduse juht Toivo Ninnas püüdis „Kärdla” kohta infot leida oma isiklikust arhiivist. „Olen oma paberid läbi vaadanud, kuid kahjuks ei ole mul „Kärdla” kohta midagi,” tunnistas Ninnas. „Laeva mäletan, kuid andmeid ei ole.” Küll aga pakkus Ninnas, et vajalikku infot võib ehk leida Eesti Meremuuseumi kogudest. Paraku jäi ka muuseumi varahoidja Evelyn Silmeti vastus lühikeseks: „Dokumentide kogus ei ole kahjuks midagi selle laeva kohta, on ainult fotokogus olev üks portreefoto, mille allkirjaks „J. J. Makarov, mootorlaeva „Kärdla” vanemmehaanik”.\nMingit infot ei leidunud ka „Kärdla“ kodusadamaks olnud Tallinna Sadama arhiivis.\nInfokillud läbi paksu udu\nViimase õlekõrrena pöördusin Eesti Rahvusarhiivi poole, et leida sealt mõned ajaloolised dokumendid „Kärdla” kohta. Arhivaar Marika Sipelgase abiga õnnestuski leida nii laeva tehnilised andmed, aluse kanne laevaregistrisse kui ka logiraamat. Viimases on fikseeritud ka „Kärdla” lahkumine Rostockist ja esimene sõit Tallinna poole.\n7. detsembril 1962 laeva logiraamatusse tehtud kanne kõlab järgmiselt: „8.00. Heiskasime laeval NSV Liidu ja SDV riigilipud. Väljas paks udu. Ootame nähtavuse paranemist. 10.00. Nähtavus paranes 1 miilini. 10.20. Alustame kaist eemaldumist puksiiri Seahund abiga. 11.10. Asume lootsi abil teele. Nähtavus 1,5 miili. Liigume udus vahelduvate käikudega, andes udusignaale.”\nÜks „Kärdla” meeskonna liige ja logiraamatu täitja laeva esimesel reisil oli ka legendaarne meremees Ülo Kollo. Kollo sõitis „Kärdla” peal lausa kahel korral. Selle valmimise järel 1962. kuni 1963. aastani 3. tüürimehena ja kaptenina aastatel 1971–1974.\nKollo mälu järgi ehitati selliseid nn Andižani-tüüpi laevu Nõukogude Liidu tellimusel 1960. aastate alguses Saksa DV Rostocki laevatehases kokku neli tükki.\nMõeldud olid need peamiselt Aafrika liini jaoks. Kapten Kollo ise sõitis „Kärdlaga” Euroopa ja Lääne-Aafrika vahel Casablancast Angolani.\nPikad reisid Aafrikasse\n„Kärdlaga” seilas maailmameredel ka teine tunnustatud kaugsõidukapten ja praegune TTÜ Eesti Mereakadeemia õppejõud Rein Raudsalu. Temalgi on „Kärdla” väga hästi meeles. Kasvõi seetõttu, et selle laevaga tegi ta kapten Eduard Goldsteini juhtimisel 1964. aastal oma esimese välisreisi Elevandiluuranniku tolleaegsesse pealinna Abidjani.\nKuna Eesti Riiklik Merelaevandus teenindas Nõukogude Liidu kaubalaevastikus Lääne-Aafrikat, siis jõudis Rein Raudsalu „Kärdlaga” seda vahet seilata kaheksa aastat. Põhiliselt veeti aafriklastele põllutöömasinaid ja tsementi ning enamasti väljus laev kodusadamast Tallinnast. Reis kestis 45 päevast kolme kuuni. Kõige kaugem sadam, kus Raudsalu „Kärdlaga” käinud, on Pointe-Noire Kongos.\nKuigi „Kärdla” kodusadam oli Tallinn ja laeva meeskond oli suur – 34 meest, töötas eestlasi laeval vähe. „3. tüürimees Ilmar Veskimäe, 2. tüürimees Eduard Hunt, kellest sai hiljem Tallinna sadama kapten, 2. mehaanik Peeter Bauer ja 3. mehaanik Ants Kreek,” loetleb toona 4. tüürimees Rein Raudsalu. 1971. aastal „Kärdla” pealt lahkudes oli temast saanud juba vanemohvitser.\nEkstreemseid meremehelugusid Raudsalu Aafrikas käikudest eriti ei mäleta. Kõige halenaljakam neist juhtus Freetowni sadamas Sierra Leones, kui mustad mehed varastasid öösel kõik laeva kastrulid, nii et hommikul polnud milleski süüa teha. Vargused olid Aafrikas nii igapäevane nähtus, et neid ei jõudnud keegi kokku lugeda. Õnneks puudutasid need väiksemaid lahtisi asju, mitte laeva lasti.\nSenini ajab aga elupõlise meremehe Rein Raudsalu naerma tore lugu, mis on otsapidi Hiiumaaga seotud. Nimelt palunud Hiiu Kaluri esimees Hugo Maide, et „Kärdla” viiks Angolasse, kus Hiiu Kaluri laevad kala püüdsid, nende vahetuskapteni. Nii juhtuski, et ühel sellisel sõidul vahetas kapten Vana välja kapten Noore.\n„Kärdla” sai nime tänu Käbinile\nKvaliteedilt hindab kapten Kollo Andižani-tüüpi laevu päris korralikeks – neid oli hea juhtida ja nad olid ka väga stabiilsed. Kõige suurem puudus oli aga see, et neil polnud konditsioneeri. Aafrikas oli see masinameestele tõeliseks piinaks.\nKuidas laev aga sellise nime sai? Ülo Kollo mäletab, et 1960. aastate alguses oli Eesti Merelaevanduse juhiks EKP I sekretäri Johannes Käbini vend Modest Käbin. Kas tema või kellegi teise peas tekkis ühel hetkel mõte nimetada uued laevad kohanimede järgi. Nii seilasid lisaks „Kärdlale” Aafrika vahet veel ka laevad „Sõrve” ja „Võru”. Miks sellele laevale just seesugune nimi pandi, Kollo ei tea.\nKa Kollo mäletamise järgi hiidlasi, ega isegi eestlasi, „Kärdla” peal praktiliselt ei töötanud. Peamiselt koosnes meeskond venelastest. Oma ajast mäletab Kollo meeskonnas kolme eestlast. Küll aga muutus laeva meeskond hiljem väiksemaks. 1970. aastatel töötas „Kärdla” peal tema ajal 24–25 meest.\nTraktorid ja relvad vennalikele aafriklastele\nAjaga läks aga huvitavamaks ka kaubalaeva „Kärdla” last, mida Aafrikasse veeti. Põhiliselt oli laeva trümmides endiselt põllumajandustehnika. Nii viidi Eesti ja Läti kaudu Aafrikasse kombaine ja traktoreid, Hollandi ja Saksamaa sadamatest Türki, Süüriasse ja Egiptusesse ka kasutatud autosid ja muud pudi-padi. Aafrikast toodi alumiiniumimaaki.\nPõllumeestele mõeldud abi kõrval varustas Nõukogude Liit „Kärdla” vahendusel ka Aafrika mässulisi. Nii viis kapten Kollo Angolasse erinevat sõjatehnikat alates mürskudest kuni lahtivõetud helikopteriteni.\nÕnneks ohtlikke intsidente seoses relvaveoga ei toimunud. Nigeeria rannikuveed kubisesid ka tollal piraatidest, aga kuna „Kärdla” vedas Nigeeriasse põhiliselt tsementi, puudus kohalikel selle lasti vastu huvi. Küll aga käisid mustad mehed jätkuvalt kajutitest meremeeste isiklikke asju varastamas ning viisid ära laeva pronksist detaile.\nRelvavedu Angolasse turvasid Kuuba sõjaväelased ja tänu sellele oli nii last kui ka meeskond korralikult kaitstud.\n„Kärdlast” sai hulga naelu\nKuid milline siis ikkagi oli kaubalaeva „Kärdla” saatus? Paraku üsna kurb, õigemini sarnane paljude teiste omasugustega. „Eesti iseseisvusaja alguses läks ta naelteks,” ütleb Ülo Kollo meremehe huumoriga. Lihtsamas keeles tähendab see lammutamist, lahtilõikamist, ülessulatamist ja taaskasutusse saatmist. See juhtus Kollo mäletamist mööda 1990. aastal. Ilmselt just sellepärast ei antud „Kärdlat” üle RAS-le Eesti Merelaevandus.\nSelline oli „Kärdla” elukäik − kirju ja põnev, ning kuigi ta Hiiumaa sadamasse kordagi ei sattunud, oli Kärdla nimi Aafrika läänerannikul üsna tuntud. Iseasi, kui palju kohalikud kirillitsas kirjutatud tähtedest üldse aru said.\nLugu ilmub koostöös Hiiumaa Muinsuskaitse Seltsi Toimetistega.\nKaubalaev „Kärdla” tehnilised andmed Laevaregistris\nEsmane registrisse kandmine: 27.11.1962 Rostockis\nLaeva tüüp ja sõiduõigus: kuivlasti laev, piiranguteta sõit kõigil meredel\nPikkus: 99,44 meetrit\nLaius: 14,43 meetrit\nSüvis: tühjalt 2,6 meetrit, täislastis 6,58 meetrit\nKandevõime: 4375 tonni\nKaubatrümme: 4 (2 ees ja 2 taga)\nKiirus: max 14 sõlme\nPeamasina võimsus: 3250 EHP (efektiivset hobujõudu)\nSaksa Demokraatlikus Vabariigis ehitatud mootorlaev „Kärdla“ Tallinna sadamas. Foto: Erich Norman 1962, Eesti Filmiarhiiv\nVäljavõte „Kärdla” logiraamatust 7. detsembril 1962.\nFoto: Eesti Rahvusarhiiv 1143.ERA.R-982.9.1113\nPunast puitu laadimas Aafrikas 1967. aastal. Takoradi sadam Ghanas.\nRein Raudsalu (vasakul) ja II mehaanik Gerov. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nSöögilauas: (vasakult) II mehaanik Ants Kreek, Rein Raudsalu ja vanemmehaanik Juri Tjurin. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nTormisel Põhjamerel 1967. aastal. Nii Kollo kui ka Raudsalu kiidavad laeva head stabiilsust ja juhitavust ka keerulistes oludes. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nKaubalaev „Kärdla”. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nAastavahetuse tähistamine Aafrikas kuuse ja vahuveiniga. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nVana meremeeste kombe kohaselt ristiti ka „Kärdla” peal neid, kes esimest korda üle ekvaatori seilasid. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nKaptenisillal oli ka ladina tähtedega kirjutatud laeva nimi. Paraku ei sarnane see sellele, millega meie harjunud oleme. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nGhanas Takoradi sadamas 1967. aastal. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nGhanas Takoradi sadamas 1967. aastal punast puud laadimas. Foto: Rein Raudsalu erakogu\nParaadiga spordi ja tordipäev\nPoetess Ave Alavainu räägib, kuidas ta otsustas omapäi sõpradega Kärdla sünnipäevaks peo püsti ajada.\nJuba veebruari esimestel päevadel sai selgeks, et mu uus raamat „50:50 (elueklektika)“ saab 1. maiks valmis. Esimene assotsiatsioon, mis selle kuupäevaga tekkis oli – Kärdla LINNA SÜNNIPÄEV.\nEnne helistasin Lauri Saatpalule, et kas ta tuleks esinema. Lauri ütles: „Paraad ka! Kui paraadi ei ole, siis mina ei tule!“\n„Sa pead oma paraadi saama!“ – mõtlesin ma ja helistasin Emmaste puhkpillijuhile Toomas Paapile, et Lauri nõuab paraadi. Toomas oma orkestriga oli otsekohe nõus 1. mail Keskväljakule pille puhuma tulema.\nJa nii – tänu Kulkale – see sünnipäev, paraad ja esitlus toimusidki. Kogu lugu.


Valikud Trade Tellimus Service - Her Hotel & Trade Center (Indoneesia Balikpapan) - kirjastuskunst.ee\nTeistele pakutakse auto komisjonitasu eest üle anda või … ise müüa! I identified the problem immediatly to Kane with Tokyo Wheels and after several back and forth emails I was instructed to send the wheels back and they would send the wheels I ordered. The wheels that were delivered included a Quick relaease rear wheel and a thru axel front wheel with end cap inserts. Kuid tulemus rahuldas meid - tuhat rubla.\nNende väärtustega loome aluse suurepärasele võimekusele pakkuda kõrgeimale kvaliteedistandardile vastavat kaupa ja teenust.\nTeil on võimalus meid proovile panna ja ise selles veenduda. Me armastame kvaliteeti Parim kvaliteet tagab täiusliku tulemuse!\nSulgege Kiirendage rahvusvahelist kaubavedu oma ettevõtte jaoks Saavutage konkurentsieelis, pidades kinni ajakohastest rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest.\nMe armastame kvaliteeti ja oleme valinud oma partneriteks vaid tunnustatud ettevõtted euroopast kelle tooted on valmistatud kõrgeimate kvaliteedinormide alusel ja tunnustatud vajalike tunnistusetega sertifikaatidega. Meie ülesandeks pakkuda klientidele parimaid konstruktiivseid lahendusi nii heli ja müra isoleerimisel, fassaadide ja müüritiste sidumisel, puit- teras- ja Valikud Trade Tellimus Service kinnitamisel mille tagavad vaid kõrgeima kvaliteediga materjalid ja tarvikud.\nKindlasti leiame lahenduse ka kõige ekstreemsematesse tingimustesse! Miks valida meid?\nOleme oma tegevusaja jooksul tõestanud paljudele tunnustatud ettevõtetele, et meie tooted ja teenused on kõrgeima kvaliteediga ning meiepoolt lubatud tarneajad on vettpidavad. Meie tooteportfell sisaldab vaid kontrollitud kvaliteediga tooteid mis tagab nii meie kui klientide igakülgse rahulolu.\nSelgus, et metsikul turul autot müüa pole sugugi lihtne - ta reageeris olukorra paigalseisu.\nKuidas TV4 raha teenida 2.\nKogu meie kollektiiv teeb tööd kire ja pühendumusega ning see pakub meile naudingut. Meie eesmärk ei ole olla suurim, vaid teeme kõik selleks, et olla parim!\nProjektid kuhu oleme andnud oma panuse Oleme osalised suurepärastes projektides Meie kliendid on rahulolevad, sest nad usaldavad meid. Lisandväärtused Teenused mida pakume Kinnitusvahendite pakendamine Pakendamine vastavalt kliendi valikule ja soovile erinevaid kinnitusvahendeid nii kilesukka kui ka karpidesse.\nVõimalikud erilahendused ja markeermised!\nMetallkonstruktsioonide valmistamine Valmistame vastavalt kliendi soovile metalldetaile ja konstruktsioone! Komplekteerimisteenus majatehastele Komplekteerime majakomplektid vastavalt kliendi soovile.\nAlates markeritest ja pliiatsist, kinnastest ja montaaživahust kuni eritelliusel metalldetailideni. Kõik ühest kohast!\nI received a set of Epic 3. Vasta 1 Loe rohkem I ordered a set of Epic 3. I identified the problem immediatly to Kane with Tokyo Wheels and after several back and forth emails I was instructed to send the wheels back and they would send the wheels I ordered.\nTransporditeenus otse objektile Kõike mida pakume, selle ka vajadusel otse objektile toimetame. Transport otse objektile üle kogu Euroopa!\nJarkjarguliste oiguste prahtimismeetod


PILETIOST JA KINOREEGLID | Cinamon Tartu\nKinopiletite ostmise protsess\nKinopileteid saab osta läbi online kanalite või kinost kohapealt. Online kanaliteks on Cinamoni veeb (cinamonkino.com) , kino äpp (saadaval nii Google Plays kui AppleStore´is) ja kinos olevad piletikioskid (asuvad kinoalal kohapeal või ostukeskustes, kus kino asub).\nKinos kohapeal on pileteid võimalik osta kinokassast, teenindamine toimub järjekorra alusel. Pileteid on võimalik osta ka iseteeninduse põhimõttel toimivatest piletikioskitest. Kinokassad on avatud kino töötundide ajal, mille leiab kino kontaktide alt.\nPileteid ja kinosnäkke saab osta kinokassast sularahas (aktsepteerime vaid eurosid €), kehtiva panga- või krediitkaardiga, kasutades Cinamoni kinkekaarte või vautšereid. Klienditeenindajalt pileteid ostes pakub ta kliendile parima vaba istekoha ning klient saab ise kohapeal otsustada. Kinokassast pileti soetamise korral palume kliendil koheselt kontrollida tehingust tagasi saadud vahetusraha ning pileti sobivust soovitud seansiga, et vältida edasisi segadusi. Klient saab osta pileteid käimasolevale filmile kuni 30 minutit pärast filmi algust, pileteid saab vahetada kuni 1 tund enne piletil oleva seansi algust (vaata ka “Piletite vahetamine”).\nKinokõrvast saab osta ka iseteenindusterminalidest, kasutades kehtivat pangakaarti.\nPiletihinnad sõltuvad konkreetsest seansist (nädalapäev, kellaaeg, filmi formaat), mitte pileti ostmise ajahetkest. Piletihinnad sisaldavad kõiki makse.\nKliendid saavad pileteid osta ka meie online kanalitest: veebist, kino äpist, piletikioskist. Pileteid saab osta ka sisselogimata, kuid üksnes sisselogimisel avanevad kliendile Cinamon KEY lojaalsusprogrammi soodustused. Cinamon KEY lojaalsuskonto loomine meie veebikanalites on mugav ja kiire. Soodustuste tüüpideks on Cinamon KEY sooduspilet, lapsepilet (kuni 12. a), noortepilet (kuni 18. a), tudengipilet, pensionäripilet ning puudega inimese pilet). Kui sooduspilet on ostetud ilma selleks vajaliku soodustust tõendava dokumendi olemasoluta, on Cinamonil õigus paluda kliendil kompenseerida hinnavahe sooduspileti ja tavapileti vahel.\nOnline kanalites saab pileteid osta läbi pangalinkide või kasutades krediitkaarti.\nÜhe online ostuga saab osta maksimaalselt 10 kinopiletit. Sooduspiletite kogusel lojaalsusprogrammis piiranguid ei ole.\nVautšerite ja kinkekaartide ostuprotsess\nKinkekaarte (ja vautšereid) saab osta kinokassast – nende hinnad ja väärtused võivad olla erinevad. Vautšeri koode saab kasutada pileti lunastamiseks mistahes ostukanalis (v.a iseteenindus piletikioskid), klient saab seda ise online kanalites teha, sisestades vautšerikoodi selleks kodulehel/äpis asuvasse tekstikasti.\nCinamoni kinkekaarte, soodus/promokoode ja vautšerikoode ei ole võimalik kasutada Cinamoni veebis välja arvatud juhul, kui tingimustes on kirjas teisiti (näiteks kampaaniad kolmanda osapoolega).\nTasuta pileteid on võimalik kasutada Cinamoni kinokassas või Cinamoni veebilehel kasutades tasuta pileti koodi vautšeri tekstikastis.\nKinkekaarte saab kasutada nii piletite kui kinokõrvase eest maksmiseks kinos kohapeal. Kinkekaarte saab kasutada nagu sularaha, kuid Cinamon ei vaheta kinkekaarte sularaha vastu. Kinkekaardid on kinos müügil erinevates rahalistes vääringutes.\nKinkekaarte saab kasutada kinkekaardile märgitud kehtivusajani. Hilisemaid pretensioone Cinamon ei rahulda. Kinkekaartide kehtivus on 1 aasta kinkekaardi soetamisest.\nKinkekaardid on korduvkasutatavad kuni nende jääk kaardil on 0.\nKui piletite/toodete maksumus on üle kinkekaardi väärtuse, siis on kliendil võimalik vahesumma ise juurde tasuda. Kui piletite/toodete maksumus on alla kinkekaardi väärtuse, siis vahet kliendile rahas ei tagastata, kuid kinkekaart on taaskasutatav.\nKinokassast ostetud piletite vahetamine:\nCinamoni piletikassast osetud piletid saab vahetada teise kinoseansi vastu samas kinos ainult kinokassas kohapeal kuni tund (1 tund) enne piletil märgitud (ja algava) seansi algust. Kui vahetatavad piletid on kallimad (sõltuvalt filmiformaadist, nädalapäevast jne), siis maksab vahe klient. Hilisemaid pretentsioone (pileteid vahetada) ei ole võimalik rahuldada.\nJuhul kui puudub printimise või nutiseadmest pileti QR koodi näitamise võimalus, palume üles kirjutada piletiostu number ning küsida selle alusel oma pileteid kinokassast või printida need välja iseteeninduskioskitest. Piletid (oluline on piletil olev QR kood) on aktsepteeritavad nii prindituna kui mobiiliekraanil kuvatuna kui ka Cinamoni Äpis hoiustatatuna.\nVeebist ostetud piletite vahetamine:\nKino Cinamon ei tagasta raha ostetud kinopiletite eest, v.a juhul, kui filmiseanss ei toimu kinokeskusest tingitud põhjustel. Internetist ostetud piletid on võimalik ümber vahetada e-maili teel (selleks saata e-kiri koos maksekorraldusega tartu@cinamonkino.com) või kinokassas. Juhul, kui uute piletite maksumus ületab olemasolevate piletite maksumuse, siis sooritame piletite vahetuse ainult kinokassas kohapeal. Juhime tähelepanu, et pileteid on võimalik ümber vahetada kuni 1 (üks) tund enne seansi algust. Hilisemaid pretensioone ei ole võimalik rahuldada.\nJuhul kui veebist/äpist ostetud piletitega tekib probleeme (pilet ei jõua meilile vmt), palume kirjutada kino infomeilile (tartu@cinamonkino.com) info koos filmipealkirja ja seansi toimumise ajaga, piletite hulga ning panga infoga (missugust panka kasutati) – aitame koheselt!\nKõik piletid tuleb enne kinosaali minemist kontrollida piletiväravas (v.a juhul, kui teenindajad ise pileteid kontrollivad). Kinopilet on personaalne ja seda saab kasutada vaid üks isik. Kinosaalid on avatud vähemalt 10 minutit enne filmi algust, filmi ajal on piletit võimalik kasutada kinoalalt väljapääsemiseks, et külastada tualette või osta lisa kinokõrvaseks.\nKino personal võib kinno sisenemisel küsida kliendi isikut tõendavat dokumenti, et veenduda kliendi vanuses (vanusepiiranguga filmide puhul) või soodustust tõendavat dokumenti (sooduspiletite puhul, et tõendada õigust soodsamale kinopiletile).\n3D filmiga tuleb kinokülastajal võtta selleks ettenähtud kohast prillid. Prillid kuuluvad piletiostjale kuid pärast seansi lõppu on võimalik need loovutada käitlemiseks kogumiskasti (tagastatud prillid ei lähe taaskasutusse). Prillid on ühekordsed ja tagavad veatu kinoelamuse vaid ühekordsel kasutamisel.\nJuhul, kui tekib tunne, et 3D-prillid ei tekita ettenähtud efekti, palume pöörduda kinopersonali poole.\nEpilepsia korral soovitame pigem tavalisi 2D filmiseansse.\nKinokülastaja peab kinos olles järgima üldiseid kinoreegleid (vaata Kinoreeglid)\nSaalidesse sissepääs ainult piletiga.\nKinosaalis tarbi vaid kinokassast ostetud snäkke ja jooke.\nSuitsetamine kinosaalides on keelatud, kaasa arvatud e-sigaretid.\nHääletu mobiil on parim.\nFilmimine, pildistamine keelatud.\nTššš! Jutud räägi enne seanssi kohvikus.\nBroneeritud kinopiletid palume kinokassast lunastada 30 minutit enne seansi algust. Pärast seda on kohtadele õigus järgmistel kinokülastajatel.\nCinamon palub kinopiletid ja tagastatud raha kontrollida enne kassast lahkumist, hilisemaid pretensioone ei arvestata.\nCinamonil on õigus keelduda kinopiletite tagasiostmisest või ümbervahetamisest kinost mitteolenevatel põhjustel.\nKinopilet kehtib vaid märgitud seansile.\nCinamoni töötajatel on õigus paluda isikut tõendava dokumendi esitamist.\nCinamonil on õigus keelduda kinopiletite müümisest isikutele, kellele on kehtestatud vanusepiirang. Seda ka juhul, kui nende saatjaks on täisealine isik.\nCinamonil on õigus mitte müüa pileteid ilmsete joobetunnustega, avalikku korda rikkuvatele või tugevate isiklike hügieeniprobleemidega isikutele.\nCinamon soovitab seanssidele mitte kaasa võtta imikuid, sest vali heli võib mõjuda tervist kahjustavalt. Samuti võib väikelapse nutt häirida teisi kinokülastajaid.\nCinamoni töötajatel on õigus mitte lubada saalidesse jalgrataste, lapsevankrite, rulluiskude jm liikumisvahenditega (v.a. ratastoolid) isikuid.\nCinamoni töötajatel on õigus kõrvaldada saalist foto- ja filmikaamerad, mujalt ostetud söök ja jook ning muud keelatud ained. Kõrvaldatud esemed tagastatakse omanikule pärast seansi lõppu.\nKülm- ja tulirelvadega on kinno sisenemine keelatud.\nKinosaali ei pääse koos lemmikloomaga – filmis olev võib ärritada/ehmatada ka parima kasvatusega looma, mis omakorda häirida/ehmatada ka teisi kinolisi.\nKinokülastajate turvalisuse tagamiseks on Cinamoni töötajatel õigus kontrollida külastajate kotte.\nPettuse avastamisel on Cinamonil õigus konfiskeerida kinopilet ja paluda petta üritanud isikul kinost lahkuda. Ühtlasi on kinol õigus keelduda kinopiletite müügist isikutele, kes on varasemalt rikkunud kino sisekorda või jäänud vahele pettusekatsega.\nCinamoni töötajatel on õigus kõrvaldada saalist sisekorraeeskirju rikkuvaid isikuid neile kinopiletiraha tagastamata. Raskema korrarikkumise puhul on kinol õigus isikut kinni pidada kuni politseile üleandmiseni.


Põhjuseid, miks tasub aktiivsusmonitoriga mõõta oma une kvaliteeti - Tervis - sõbranna.ee\nPõhjuseid, miks tasub aktiivsusmonitoriga mõõta oma une kvaliteeti\n29. märts 2016, 20:10\nPaljud aktiivsusmonitorid loevad peale sammude ja südamelöögisageduse ka une kvaliteeti. Milleks seda jälgida?\nKui su eesmärgiks on hoida oma tervist ja parandada füüsist, ei saa seda teha ilma korraliku uneta. Töönädalal magavad paljud meist öösel ainult 6, 5 tundi ja ei täida seega oma seitsmetunnist eesmärki. Pika ööune saavutamine ei pruugi olla lihtne, kuid kindlasti tasub selle nimel vaeva nägemine end ära, kirjutab Hello Healthy.\nKorralik uni aitab haigusi eemal hoida. Uuringud näitavad, et 7-8tunnine ööuni aitab kaitsta teise tüübi diabeedi ja mõne vähitüve eest. Samuti aitab unepuuduse vältimine tõrjuda vähemohtlikke külmetushaigusi, sest aitab ennetada põletikke, mis haavavad immuunsust.\nUni mõjutab treeningsooritust. Unepuudus võib kahjustada närvisüsteemi seda osa, mis kontrollib hingamist, südamelöögisagedust ja seedesüsteemi. Seetõttu võid tunda kurnatust ja ärritust, mis ei tule trenni tehes sugugi kasuks. On tõestatud, et ainuüksi üks halb öö mõjub negatiivselt sellele, kui palju ja kui kiiresti suudetakse päeva ajal raskusi tõsta.\nPeale otseste füüsiliste näitajate kahandab unepuudus ka vaimset võimekust, sealhulgas erksust, koordinatsiooni, probleemilahendusoskusi, reaktsioonikiirust ja fookust. Kõik see tähendab, et hästi välja puhanuna suudad sa golfi mängides paremini palli auku lüüa, tõstad jõusaalis suuremaid raskusi ning jooksed kiiremini pikemaid maid. Seejuures ka väiksema vigastusohuga.\nUni on taastumiseks hädavajalik. Hea unega taastub keha ka pärast trenni paremini. Une ajal vallanduvad kehas vajalikud hormoonid, tänu millele saavad lihased kasvada ja kasutada selleks keharasva. Mida intensiivsemalt treenid, seda olulisem on tähelepanu pöörata ka oma unekvaliteedile, et keha saaks koormusest taastuda.\nÄra vaata ainult une kestust, vaid ka unerütmi. Enamasti mõõdavad aktiivsusmonitorid und liikumise järgi. Kui sa magades end veidi liigutad, märgib seade, et tegu on kergema unega. Sügavast unest annab märku see, et keha on pikka aega liikumatu. Öö jooksul peaksid neid faase läbima teatud intervallide takka, kuid mitte väga täpselt. Tsüklite vahel võid ka veidikeseks ajaks üles ärgata.\nMõnikord ei ole kuidagi võimalik varem magama minna, et endale seatud eesmärke täis saada. Sellest pole hullu, kui seda ei juhtu liiga sageli. Nii nagu tervise ja treeningute puhul ikka, pole «kõik või mitte midagi» suhtumisest palju abi. Uuringud näitavad, et unepuudusest tingitud negatiivsed mõjud suurenevad iga magamata jäänud tunniga, mis tähendab, kuus tundi on ikka parem kui viis ja viis on jällegi parem kui neli. Kui oled väsinud, siis mine magama esimesel võimalusel ja su keha tänab sind hea tuju ning suurema jõuga.


Muusikust kirjatsuraks! Stig Rästa blogib naisteajakirjas: Ott Lepland pole kunagi nii hea välja näinud kui praegu! - Publik\nUuenduskuuri läbi teinud naisteajakirja Anne&Stiil uueks meeskolumnistiks on laululooja Stig Rästa, kes kirjutab oma esimeses pajatuses viimasel ajal lõpmatuseni leierdatud teemal: sport ja poole vähem joomine.\nMees nendib, et omal ajal sai isegi "laval käidud nii, et enne on liialt võetud". Ent pärast 10 aastat tüütavat selline asi lihtsalt ära. Rästa näeb kaasmuusikute tervislikes eluviisides samuti vaid head: "Lepland pole kunagi nii hea välja näinud kui praegu ja Padar on vabšee powerkunn. Ma ei pelga seda komplimenti mehena teisele mehele teha," kirjutab ta.\nRefereeritud ajakirjast Anne&Stiil.\nTREILER: Näitlejadebüüt! Stig Rästa astub üles värskes Soome tragikomöödias


Eesti Elu Nr. 13 2019 - Kati Kiilaspea\nLaupäeval, 23. märtsil esines maailmakuulus pianist Kristjan Randalu Torontos 345 Gallery’s. Kontsert oli osa Estonian Music Week’i uuest ettevõttest, kus saab osta mitmele kontserdile korraga pileti teatud summa eest. Estonian Music Weeki uut ettevõtmist tutvustas Toomas Treumuth. Kristjani kontsert oli esimene nende kontsertide seerias, samas seerias toimusid Kristjan Randalu kontserdid 21. märtsil Montrealis Espace Oliver Jones’is ja 22. märtsil Hamiltonis Cotton Factory’s.\n345 Gallery pakkus hubast atmosfääri, aga ka fantastilist akustikat; nii hea, et vaatasin, ega pillidel pole mikrofone küljes. Kristjani kava sobis ülimalt hästi saaliga kokku.\nEsimesest palast peale oli kohe näha ja tunda, et publik elas muusikaga kaasa. Kristjani loomingul on huvitav paradoks: see on vaba ja voolav, emotsionaalne, aga samal ajal on ikkagi mingi struktuur olemas põhjana. (Pikemalt Eesti Elu 29.03.2019 paberlehes)\nVaata lisaks fotosid:


Kui kiiresti kodus eemaldada silmade ümber sügavad kortsud? - Katarakt May\nKuidas eemaldada kortsud silmade all ja kas see on isegi võimalik\nEsmapilgul ei ole see ülesanne teostatav. Kuid kaasaegsed kosmeetilised valemid ja kosmeetilised protseduurid on palju. Me räägime, kuidas kohandada varesed ja tagada nende ennetamine.\nKui silmade all ilmuvad kortsud\nKosmeetika silmade ümbruses olevate kortsude jaoks\nSelf-massaaž ja võimlemine\nNaha vananemise vältimine silmade ümber\nSilmade all olevate kortsude sügavuse ja nähtavuse vähendamine on raske ülesanne, kuid pädeva lähenemisviisiga on see teostatav. Ja õnnestumiseks on vaja teada nende väljanägemist. Silmade ümbritseva naha kortsud on kahte tüüpi.\nNende eripära on see, et aktiivsete näoilmete ja sagedase vilkumise tõttu võivad nad päeva jooksul märgatavamaks muutuda, nii et õhtul näeb silmade ümbritsev nahk vanem kui hommikul.\nSee on pöördumatu protsess, mis on seotud asjaoluga, et pärast 30 aastat kehas on elastiini, kollageeni ja hüaluroonhappe sünteesi protsessid aeglustunud. Sellised kortsud on märgatavad isegi siis, kui nägu on rahul.\nSilmade ümber kortsude vältimine - naha korrapärane niisutamine.\nSilmade ümbritseva naha kortsude põhjused on pisut rohkem kui põhjused, miks nad esinevad mujal. See on tingitud selle struktuuri iseärasustest.\nNaha struktuuri omadused\nSilmade ümber moodustuvad “kiired” ja “varesed”, sest selles piirkonnas on nahk haavatavam kui teistes. Mis teeb ta nii tundlikuks?\nSilmalaugude nahk on umbes 6 korda õhem kui põskede nahk, mistõttu on see kalduvus venitada ja kortsuda.\nSellel alal on nahaalune rasv tühine.\nRasvane näärmete arv väheneb, nii et kaitsev lipiidkile on õhem.\nSilmade ümber on suur hulk näolihaseid. Nad kahanevad, kui:\nme väljendame emotsioone (naeratus, frown);\niga minuti vältel vilgub umbes 20 minutit.\nSee hiiglaslik koormus ei mõjuta naha välimust silmade ümber.\nOle valmis selleks, et esimesed kortsud, mida näed ennast, asuvad täpselt silmade ümber. Sõltuvalt elustiilist ja isiklikest omadustest võivad nad ilmuda juba 27-30 aastat. Sellest ajast on vaja alustada ennetavat vananemisvastast ravi.\nPäikesevalguse kahjulik mõju nahale (kortsude teke, pigmentatsioon) on kõigile teada. Aga kui varasemad dermatoloogid usuvad, et ainult prillid on võimelised kaitsma silmalau nahka ultraviolettkiirguse eest, siis nüüd on nad hakanud tootma silmade ümbruses erilist sanskriini. Üks sellistest toodetest töötati välja La Roche-Posay kaubamärgi laborites.\nÖökreemi tuleks rakendada tund enne magamaminekut.\nIlma liialduseta on see naha esimene vaenlane. Kui tubakasuits on sissehingatud nahas, on kapillaarid spasmiseeritud ja seejärel toonides umbes 2 tundi. Ligikaudu sama palju aega on kahe sigareti vaheline paus, see tähendab, et suitsetaja nahk on kogu päeva stressis ja hapnikus. Ja ärge unustage tubaka toksilisust.\nÜhelt poolt arvatakse, et üks klaas punast veini päevas on tervisele kasulik, sest viinamarjad sisaldavad antioksüdante polüfenoole. Teisest küljest on alkohol koos tubakaga üks naha halvenemise toimepanijaid. Kaks täiendavat klaasi veini iga päev võib põhjustada silmaümbruse dehüdratatsiooni ja naha punetust selles piirkonnas.\nSee peaks olema delikaatne ja see on oluline. Nahahooldustooted selles tundlikus piirkonnas peaksid olema:\nspetsiaalselt selle valdkonna jaoks välja töötatud;\nGeeliga või vahuga pesemisel proovige mitte nahka silmade ümber hõõruda, et mitte vigastada.\nSilmaümbruse eemaldamiseks vabastavad nad spetsiaalseid tooteid, mis ei ärrita nahka ja limaskestasid. Kandke piimale või meikide eemaldajale nahale, seejärel eemaldage õrnalt vatitükiga, vältides hõõrdumist ja venitamist. Kandke eemaldusvahend puuvillapadjakestele, kandke need suletud silmadesse mõne sekundi jooksul ja eemaldage hoolikalt kosmeetikatoodete jäägid.\nKuna silmade ümbritsev nahk on õhuke ja tundlik, on selle piirkonna koorimine vastunäidustatud. Maksimaalne, mida siin sügavpuhastamiseks pakutakse, on puuviljahappe sisaldav kreem.\nVaatamata näonaha tüübile, on silmalau nahk sageli veetustatud, mistõttu vajab see pidevalt hüdratatsiooni. Efektiivse silmakreemi osana peaks olema:\nekstrakt ja aloe mahl.\nVananevale nahale, eriti menopausi perioodil, kui nahk muutub õhemaks ja ilmuvad sügavad kortsud, on sobivad tiheda tekstuuriga ja vananemisvastased komponendid.\nKoor-täiteaine vähendab kiiresti silmade ümbruses tekkivate kortsude sügavust.\nKui olete märganud silmalaugude nahale ilmuvaid jooni, siis tasub lisada üks neist toodetest.\nVananemisvastased silmakreemid on tavaliselt rikkaliku tekstuuriga, mis on mõnikord valmistatud palsamina. Parem on kasutada kreemi kaks korda päevas: hommikul ja õhtul - poolteist tundi enne magamaminekut, et vältida turse.\nKreemitäidis toimib kiiresti, koheselt täidab kortsud (toimeained võivad olla hüaluroonhape või silikoonid). Sageli on tulemus märgatav alles enne esimest pesemist, kuigi on olemas kumulatiivse mõjuga vahendid.\nSeerum ja vedelik\nSilmalau naha kõige mugavamad tekstuurid on kerged seerumid ja vedelikud. Lisaks koostisosade noorendamisele ja niisutamisele võivad need sisaldada peegeldavaid mikroosakesi, mis visuaalselt nahka joondavad ja annavad sellele sära.\nKortsudevastased silma maskid võivad olla koe, koor, geel, päev ja öö. Enamasti töötavad nad SOS-vahendina ja neid kasutatakse siis, kui peate oma silmalau naha kiiresti korrastama - näiteks enne olulist sündmust. Soovitatav on kasutada maske mitte rohkem kui üks kord nädalas, kuna nendes sisalduvad toimeained on suured.\nReeglina on silmageelidel drenaaž ja see aitab vabaneda turse ja tumedad ringid silmade all. Need sobivad naha elastsuse säilitamiseks.\nSilmade ümbritseva naha maskid on koed ja koor.\nHoolimata kosmeetikatoodete arvukusest ei tööta kodus silma all olevad kortsud endiselt. Aga kosmeetiku kontrolli all ja abiga - täiesti. Korrigeerides on kortsud võimelised toime tulema paljude kaasaegsete protseduuridega. Me räägime mõnedest neist.\nBotoxi süstid - kõige populaarsem protseduur kortsude eemaldamiseks ja ennetamiseks silma piirkonnas. Igal aastal maailmas on selliseid süstimisi mitu miljonit (ainult USA-s - 6 miljonit). Preparaadis on toimeaine botuliinitoksiini. See blokeerib lihased, lõpetavad nende sõlmimise, mille tulemusena nõrgeneb imiteeriv aktiivsus ja nahk lõdvestub.\nSamuti on olemas kosmeetika, millel on botoksaefekt. Botuliini toksiini funktsioone võib teostada lihasrelaksantide peptiididega. Selliste vahendite kasutamise mõju ei ole muidugi nii väljendunud, kuid siiski märgatav.\nMesoteraapia protseduur hõlmab vitamiinide ja mikroelementide baasil valmistatud kokteilide sisseviimist naha sisse, et suurendada naha tihedust ja elastsust, parandada veres mikrotsirkulatsiooni. Lisaks võib selliste ravimite koostis olla hüaluroonhape niisutamiseks või antioksüdantideks - naha vananemise ennetamiseks.\nTulekahju keetmine on ebastabiliseeritud hüaluroonhappel põhinevate ravimite süstimine (võib esineda ka aminohappeid ja peptiide). See protseduur aitab nahka niisutada, tasa oma tooni, korrigeerida kortse, suurendada turgorit ja tooni. Sõltuvalt naha vajadustest võib teil tekkida üks kuni kolm ravi.\nSee riistvara tehnika kasutab kortsude vastu võitlemiseks teatud sagedusega valgust. Esiteks, kosmeetik rakendab nahale kontaktgeeli, mis toimib koos spetsiaalse pihustiga seadmega, mis on ette nähtud silmade ümbruse õrnale alale.\nHiljuti on enesemassaaž muutunud üha populaarsemaks kortsude vähendamise ja ennetamise meetodiks. Allpool on toodud lihtsate liigutuste kirjeldus, mis aitavad silmalaugude nahka hoida. Sellise massaaži sooritamiseks on soovitatav pärast silmakreemi pealekandmist puhastatud nahale.\nJoonistage "kaheksa", hoides sõrmepadja piki silmade kontuuri nina kaudu.\nVajutage mõneks sekundiks indikaatorrõngaid silmade väliskülgedele.\nVajutage oma sõrme silmade väliskülgedele, seejärel liigutage sõrmi õrnalt silma alumise silmalau poole.\n„Crow's feet” väljanägemise vältimiseks aitab see masseerida silmade ümbrust.\nEnnetamise eesmärgil saate teha ka erilist võimlemist. Siin on üks lihtsamaid harjutusi:\nVõta istudes või lamades, lõõgastuge õlgadele.\nKuumutage oma peopesad ja sulgege silmad paar sekundit: käte soojus laiendab veresooni, suurendab mikrotsirkulatsiooni.\nSule silmad ja vajuta aeglaselt üles ja alla, paremale ja vasakule.\nLisaks alkoholile eristavad tervisliku toitumise eksperdid veel kahte liiki tooteid, mis ei ole naha jaoks kõige tervislikumad.\nLovers juua klaasi sooja piima öösel ja hommikul alustada piima putru on ebameeldiv uudis: piimatooted võivad olla halb mõju nahale, sealhulgas piirkonnas silmade ümbruses. Arvatakse, et vanuse tõttu kaotab inimese keha laktoosi efektiivselt seedida. Piimatoodete korrapärase tarbimise tulemus täiskasvanueas võib olla põletikulised protsessid, turse, ülemise silmalaugu ülenemine, kotid silmade all.\nInimesed, kes kuritarvitavad maiustusi, on kerge arvutada naha seisund. Nn "suhkru näo" naha omanikud - igav ja kahvatu, ilma toonita, kalduvad kortsude varajase tekkeni. Maiustuste ülemäärane tarbimine kutsub esile keha glükatsiooni protsessi, mille käigus tekib naha elastsuse ja elastsuse eest vastutavate kollageenikiudude "sidumine".\nSilmalau nahk vajab delikaatset puhastamist ja demakiyazhe.\nJa nüüd räägime sellest, milline toit on toitumisest parem.\nOmega-rasvhappeid sisaldavad toidud: rasvane kala, pähklid, soja, kõrvits, avokaado.\nKöögiviljad, puuviljad ja marjad on punased (paprika, tomatid, õunad, maasikad, arbuus) ja rohelised (brokkoli, spargel, kurgid, kiivi).\nVilja punane värv tähendab, et nad on rikkalikus ellaghappes ja lükopeenis - see fütoterapeutiline aine neutraliseerib ultraviolettkiirguse negatiivseid mõjusid. Roheline on signaal luteiini olemasolu kohta, mis on tuntud oma antioksüdantide aktiivsuse poolest.\nSelleks, et silmalaugude nahk oleks nii pikk kui võimalik, võtke need nõuanded vastu.\nPeske soovi korral jahtunud veega mineraalveega või villitud.\nPakkuda regulaarselt nahahooldust kaks korda päevas.\nKülastage üks kord aastas oftalmoloogi, mis võimaldab teil diagnoosida nägemishäireid õigeaegselt ja võtta meetmeid.\nÄrge unustage täielikku une vähemalt 8 tundi.\nJärgige joomist. Muide, 2 liitrit vett päevas, millest nad nii tihti kirjutavad, ei ole universaalne kogus. Arvutage juua sisaldava vedeliku kogus vastavalt kehakaalule: umbes 30 ml 1 kg kehakaalu kohta.\nJalutage rohkem ja kõndige. Värske õhk ja kehaline aktiivsus on kõigile näidatud.\nKuidas kiiresti eemaldada kortse silmade all kodus (# meetodite ülevaade)\nKuidas eemaldada kortse silmade all kodus? See on küsimus, mis muretseb kõik naised. 25 aasta pärast seisab tüdruk silmitsi vanusega seotud muutustega, mis võivad varjata tema ilu ja usaldust.\nEnne silmade väljanägemist hakkab nahk lihtsalt elastsust kaotama. See on esimene äratuskell. Kuidas eemaldada kortse silmade all kodus 30 või 40 aasta jooksul?\nMiks silmade ümber ilmuvad kortsud?\nAja jooksul väheneb kollageeni tase epidermis, mis mõjutab otseselt naha elastsust. Üks näo esimestest osadest, mida ripsmed ründavad, on silmade ümbritsev nahk.\nSelles piirkonnas ei ole rasvane näärmed piisavad niiskuse saamiseks. Meie silmad liiguvad pidevalt, põhjustades naha kokkutõmbumist ja voldeid.\nKollageeni järel on naissuguhormoon östrogeen teisel kohal ja kui selle tootmise protsess on pärsitud, mõjutab see ka negatiivselt ülemist naha kihti.\nOn kahte tüüpi kortse:\nStaatiline, mis on tingitud naha vananemisprotsessist ja selle elastsuse kadumisest.\nDünaamiline, mille esinemine on seotud lihaste kokkutõmbumisprotsessiga silmade ümber, libisemine ja vilkumine.\nJa need ja teised kortsud ei meeldi daamid, sest nende kõrvaldamine on üks naiste jaoks olulisi eesmärke.\nKuidas seda probleemi lahendada? Soovitame kõigepealt põhjuseid mõista.\nSelleks, et korrektselt vastata küsimusele, kuidas kortsud silma all kodus paremini kõrvaldada, on vaja mõista tegureid, mis põhjustavad nende välimust:\nVanusega seotud naha muutused. Kui 30-aastaselt vabaneb kollageen aeglases liikumises, siis 40-ndate aastate jooksul on juba täheldatud naha hõõrdumist.\nVitamiinide puudumine. See tegur võib põhjustada paljusid terviseprobleeme, sest iga naine peab oma toitumises võtma spetsiaalse vitamiinikompleksi, mis valitakse vanuse järgi.\nHalbade harjumuste olemasolu. Suitsetamine ja alkohol kuivavad nahka liiga, sest selle toitained muutuvad veelgi väiksemaks.\nKirjaoskamatu hooldus. See hõlmab alkoholi kosmeetikat või vastupidi, kreemide ja geelide aktiivset kasutamist õli baasil. Indikaatorite seisukohast on kõige sobivamad need vahendid, kus vesi on umbes 70%.\nLooduslikud tegurid, mis hõlmavad tuult, päikesevalgust, külmust ja kõik, mis suurendab kuiva nahka. Sellisel juhul ärge unustage kaitsekreeme, mida tuleks kasutada tund aega enne väljumist.\nKüsimus „kuidas eemaldada kiiresti ja tõhusalt kortsud silmade all kodus” antakse palju sagedamini selle probleemi all kannatavate kõrge mägipiirkondade elanikele, kes on vaevalt 30 aastat vana. Seega on juba 23-aastasena Nepali kohalik juba kiiresti vananemas.\nSelgub, et keelerühm mõjutab ka kortsude ilmumist, sest teatud keeled vestluse ajal nõuavad teatud näolihaste tööd, mis võib põhjustada naha vananemist. Nende keelte hulka kuuluvad jaapani, inglise ja hindi keel.\nToiduained, mis peavad toituma\nAlustamine on lihtsam, kui olete teadlik sellest, kuidas seda vältida. Kortse ei häirita teid pikka aega, dieeti tuleks täiendada järgmiste elementidega:\nLisaks eespool nimetatud elemendile sisaldavad merevetikad ka joodi;\nTürgi, mis sisaldab karnosiini, mis aitab kaasa kollageeni pikemale säilimisele organismis;\nKöögiviljad, mis on vitamiinide ammendamatu allikas;\nNahk jääb läikivaks ja siledaks, kui süüa regulaarselt tsitrusvilju, vähe apelsini ja greipi;\nKodused probleemide lahendamise meetodid\nKuidas eemaldada kotid ja kortsud silmade all kodus kiiresti, ilma kosmetoloogideta pöördumata? Lahendus on ikka veel olemas. Kõik on meetodis, mida on vaja valida õige. Siin on peamised:\nVõimlemised näole ja massaažile. Eriline harjutuste komplekt aitab siluda kortse ja vältida naha venimist.\nAloe. Seda tüüpi taime peetakse universaalseks ja seda kasutatakse paljude haiguste raviks. Kirjeldatud probleemi puhul on siin aloe ainult niisutav toime. Regulaarsed obmazyvaniya vajalikud alad suurendavad naha elastsust ja säilitavad selle toime pikka aega. Kui see taim ei ole kodus, võite kasutada aloe-põhist meditsiinilist geeli. Selle ostmisel peate pöörama tähelepanu taime käitlemise viisile: termiline meetod on vastuvõetamatu: ainult tootmine on külm.\nSeerumite, kreemide ja emulsioonide kasutamine. Nahkade elastsuse ja tihendamise suurendamise mõju annab nende vahendite kasutamise. Sellised meetodid on optimaalsed, kui räägime sellest, kuidas 40 aasta jooksul kodus silmade all kortsud eemaldada. Juhul, kui nahk on kalduv lööbe tekkeks, sobivad teile ainult emulsioonid või veeseerumid. See tungib sügavale naha sisse, kuid ilma ummistamiseta annab see võime toimida ülemistes kihtides toimeaineid.\nSinine savi Täna peetakse seda tööriista kasutajate tagasiside kohaselt üheks kõige tõhusamaks. Ja kõik tänu sellele, et see sisaldab palju mineraale. Kui seda kasutatakse, on vaja segada savi ja vett 1: 1 ning jaotada see ühtlaselt silmade ümber. Mask peaks kuivama, seejärel pesta sooja veega. Suurema efekti saavutamiseks on vee asemel parem kasutada taimset keetmist, näiteks kummeliõied.\nKui protseduuri ajal tekib kipitus- või kihelustunne, tuleb mask kohe ära pesta.\nPlaastrid. Kaasaegses kosmeetikas tehakse palju uuringuid vaid kortsudevastaste toodete leiutamise suunas. Niisiis on selles valdkonnas viimane sõna plaastrite (plaastrite) kasutamine, mis on asetatud alumises silmalau kohale. Need sisaldavad taimseid koostisosi ja stimulante, mille eesmärk on tooni taastamine soovitud piirkonnas. Plaastrite efektiivsust on tõestanud paljud uuringud, kuid selle efektiivsuse määr määratakse kindlaks, kui õigesti on täidetud kõik nende kasutamise tingimused:\nnahk tuleb eelnevalt puhastada;\nplaastrite kleepimine peab olema sile, et nahk ei liiguks tarbetult.\nEfekt on nähtav kohe pärast ilu plaastri eemaldamist. Kuid enne brändi valimist peate ennast komponentide koostisega tutvuma: mida loomulikum on nende alus, seda parem nahale.\nÖökreemi regulaarne kasutamine. Kui te ei usalda kaasaegseid kaubamärke, saab sellist tööriista teha iseseisvalt. Selleks on vaja 25 g kummelit ja pärnat, mis on aurutatud keeva veega. Nad peavad nõudma umbes 20 minutit, pärast mida sisenema 25 g mitte sulatatud või tinktuurile. Silmalaud, nagu selline mass, tuleb töödelda iga päev enne magamaminekut. Kuid tuleb meeles pidada, et seda tööriista saab hoida mitte rohkem kui 5 päeva ja ainult külmkapis.\nKas on võimalik saavutada positiivne tulemus kodumeetodite kaudu?\nKas on võimalik kortse koristada 1-2 nädala jooksul?\nSolcoseryl Oftalmiline geel 20%, 5 g\nTänaseks on maailma terviseandmete kohaselt maailmas elatud umbes 40 miljonit pimedat inimest ja 120 miljonil inimesel on halb nägemine.Venemaal on igal teisel elanikul nägemishäired.


Rahvuslane: MATTI ILVES: SAKSA KAITSEMINISTEERIUMI RAPORT ENNUSTAB ELi KOKKUVARISEMIST AASTAL 2040\npühapäev, 12. november 2017\nMATTI ILVES: SAKSA KAITSEMINISTEERIUMI RAPORT ENNUSTAB ELi KOKKUVARISEMIST AASTAL 2040\nUlatuslilk 102. leheküljeline raport, mida nimetatakse "Strateegiline prognoos 2040" avaldati käesoleva aasta veebruaris kaitseministeeriumi poolt, aga siiani hoiti seda saladuses. Alles nüüd sai see teatavaks Saksa nädalalehele "Der Spiegel".\nAruandes tuuakse mitu stsenaariumi, kuidas sotsiaalsed suundumused ja rahvusvaheliste konflilktide (sõdade?) tõenäolisus avaldvad mõju Saksamaa turvalisusele selles konfidentsiaalses dokumendis.\nRaport näeb ette mitmeid vastasseise tulevaste aastakümnete jooksul, sealhulgas Euroopa Liidu lõplikku kokkuvarisemist ja kogu läänemaailma kui sellise hävingut.\nTulevane projektsioon kirjeldab maailma, kus praegune rahvusvahelise kord on õõnestaud väärtussüsteemide põrkumise tõttu ja pärast globaliseerumise peatumist.\nBundeswehri strateegid kirjeldavad maailma, kus Euroopa Liidu laienemine on peatunud ja üha rohkem riike on sellest lahkunud. Samuti on Euroopa kaotanud oma konkurentsivõime maailmas. Mitmeted Ida-Euroopa riigid on külmutanud ELi integratsiooni ja samas on teised osariigid ühinenud nendega, see ongi juba praegu toimuv Lääne- ja Ida-Euroopa vastasseis.\nKahjuks praegused meie poliitilised juhid hoiavad aga küünte ja hammastega kinni sellest hävingule määratud kolossist. Mida kauem me EL-us oleme, seda halvem Eestile ja eestlastele.\nKasutatud allikas: http://www.express.co.uk/news/world/875434/EU-news-West-collapse-Germany-army-Bundeswehr-Macron-Juncker\nAnonüümne 12. november 2017 14:45\n"Mida kauem me EL-us oleme, seda halvem Eestile ja eestlastele." Halvim, et sinna üldse läksime-- see on vallandanud Eestis sellise orjameelsuse laine, mida keegi ei osanud karta, seaduste rikkumise, rahade sahkerdamise valitseva jõugu kätte, maaelu väljasuretamise-- keegi nähtavasti loodab, et tühjaks jäänud maad ja ka metsa saavad tema omaks, põhiseaduslikust riigikorrast loobumist, lõputut valetamist ja libauudiste lapsejuttu meedias, last but not least valimiste avalikku võltsimist, et jõuk saaks edasi valitseda.\nAnonüümne 12. november 2017 18:30\nhah see eu lendab pilbasteks oluliselt varem. tõsi küll, eestit see enam ei päästa.