Intervjuu: Siim Aimla teeb õnnelikke valikuid | | Festival Jazzkaar\nIntervjuu: Siim Aimla teeb õnnelikke valikuid\nAjakirja Muusika värske numbri kaanepersoon on saksofonist Siim Aimla. Loe katkendeid tema intervjuust.\nSiim Aimla (31) on paaril viimasel aastal mõjutanud Eesti džässimaastikku rohkem, kui meedias räägitu-loetu põhjal tundub. Aimla on avatud ja pühendunud saksofonist, nõutud bigbändijuht, särasilmne ja missioonitundlik õpetaja, diplomaatiline ja hinnatud eestvedaja.\nKevadisel Jazzkaarel tutvustas ta oma uut Eesti-Soome projekti Siim Aimla Sound System. Ilmus Otsakooli Bigbandi ning Helin-Mari Arderi vaimulike rahvalaulude plaat “Mu süda, ärka üles”, mõlema plaadi arranžeeringute autor on Aimla. Juuli-august on kulgenud kahekümne kontserdiga Eesti-turnee tähe all, kus väikestes kirikutes tutvustatakse neidsamu vaimulikke rahvalaule. Džässiprojektid, koosseisud triost orkestrini ja plaadid on muusiku tegemistest vaid jäämäe veepealne osa.\nPärast ligi kümneaastast Helsingi perioodi naasis Aimla 2004. aastal Eestisse, kus teda oodati ohje haarama G. Otsa nim Tallinna Muuskakoolis. Elu Soomes oli andnud noorele andekale muusikule väärt kogemusi ja kinnitust, et džäss väärib märksa tõsisemat tunnustust ja toetust, kui Eestis toona pakuti. Tänu sellele nähti Aimlas inimest, kes aitaks kodumail džässiõpetuse taset tõsta.\nMusitseerimise ja muusika kirjutamise kõrval võtabki praegu Aimla elust suure osa Otsa kooli popi-džässi suuna arendamine, kooli bigbändi juhatamine ning improvisatsiooni-, saksofoni- ja flöödiõpetaja töö. Iseenesestmõistetav on ka tema kuulumine Eesti Jazzliidu juhatusse.\nSiim Aimla vastab ajakirja Muusika augusti-septembri numbris Soolo rubriigis Madli-Liis Partsi küsimustele. Allpool väljavõte intervjuust.\nKui küsida sind teadvatelt inimestelt, mis sinuga esmalt seostub, pakuvad kõik erinevaid tegevusi. Mida pead ise kõige olulisemaks?\nOluline on kindlasti õpetamine Otsa koolis. Pidevate tegevuste hulka kuulub ka musitseerimine kindlate ansamblitega, nagu Helin-Mari Arderi bänd, Estonian Dream Bigband, Ewert Sundja bänd. Põhitööks pean ka tegelemist bigbändidega, arranžeerimist ja orkestrite juhatamist. Viimasel ajal olen lisaks Otsakooli Bigbandile tegelnud ka Piirivalve orkestri bigbändiga. Minu elus on ka palju ühekordseid projekte. See on džässis tavaline.\nTööväliselt üritan nii palju kui võimalik tegelda spordiga. Olen väiksest peale koos vanematega harrastanud igasuguseid spordialasid ja avastanud hiljem enda jaoks üha uusi asju, põhiliselt just vee ja merega seotult. Meeldib sõita merel süsta ja purjelauaga. Saaremaa rannad ja Püünsi rand Viimsis on mu lemmikkohad.\nMilliste märksõnadega end muusikas kõige rohkem seostad? Oled sa ehk sõnastanud oma kreedo või ideaalid?\nMa olen hingelt kindlasti pillimees, džässmuusik. Nagu kõigil pillimeestel, on mul soov areneda ja saada maailma parimaks. Samas olen ma ka realist ja arvan, et lausa niisugust revolutsiooni muusikas ma ei tee, et saaks öelda “Enne Siim Aimlat ja pärast Siim Aimlat”.\nMuusikuna on minu ambitsioon kirjutada oma muusikat. Kirjutada, arranžeerida. Eesmärk on mängida võimalikult palju ja erinevat muusikat, et silmaringi laiendada, saada mõjutusi erinevatelt stiilidelt ja inimestelt, ka mitmesugustest kunstiliikidest. Kui rääkida maailma paremaks muutmisest, on see hoopis inimlikkusega seotud teema. Püüan oma lastesse samu väärtusi süstida nagu minu vanemad mulle. Püüan ise olla inimestega võimalikult viisakas ja hea. Üldinimlik teema on mulle alati väga oluline.\nMida oled lapsepõlvekodust kaasa võtnud sellist, mis mõjutab sind praegugi?\nKõige tähtsam, mida olen saanud vanematelt, on hoolivus inimeste ja ümbruskonna suhtes. Inimlikul pinnal sallivus, viisakus, ligimesearmastus, üldine kultuurihuvi. Ema on mingil määral range, aga väga hoolitsev ja toetav. Olemata kiriku liige ja tõsiusklik inimene, on mu ema kõige kristlikum inimene, keda tean.\nIsaga käisin teismeeas väga palju kirjanike ringkonnas kaasas. Temalt olen saanud palju kultuurilist hõngu, mille üle olen väga uhke. Mul pole kunagi vanematega teismeea konflikti olnud.\nOled öelnud, et oluline inspiratsiooniallikas on sinu jaoks muu hulgas kirjandus. Kas sul on isiklikus raamatukogus mõni teos, mis on teistest tähenduslikum?\nOma kodus mul veel kohutavalt suurt raamatukogu ei ole, aga vanemate kodus on raamatukogu selline, et päris kõike ei jõuagi vist kunagi läbi lugeda. Üksvahe oli lemmikraamat Bulgakovi “Meister ja Margarita”. Üldse Bulgakovi teosed. Siis Aleksis Kivi on väga tugev inspiratsiooniallikas. Inspireerib, kui mõtlen mingile meeleolule, kas või tema “Seitsmele vennale”. Juba see annab ette tunde või arengukaare.\nViimasel ajal meeldib mulle väga islandi kirjandus, sealt Nobeli laureaat Halldór Laxness. Hiljuti olen avastanud natuke kergemaid raamatuid, näiteks Terry Prachetti kirjutatut. Maailma saab ikka näha hoopis teise nurga alt ka. Ilukirjanduse lugemisest ei saa küll faktitarkust ja otseseid praktilisi teadmisi, aga see annab mingit sisemist sügavust, mida väga hindan ka teiste juures.\nKes on sinu jaoks läbi aegade olnud muusikalised arvamusliidrid?\nJohn Coltrane on muusikaliselt minu vaimne isa. Hindan väga tema kõlapilti. Teda kuulan palju ja tema poole pöördun ikka tagasi. Coltrane’i muusika on minu muusikaline kodu. Erinevatel päevadel meeldivad mulle tema erinevad perioodid. Iga päev, kui olen Coltrane’i kuulanud, on minu jaoks korda läinud. Suurem osa minu esmasest muusikalisest sõnavarast pärineb Coltrane’i plaadilt “Blue Train”. See on mulle kui emakeel.\nOn sul gruppe või muusikuid, kelle tegemisi jälgid huviga?\nJukka Perko Soomest teeb väga huvitavaid asju. Funky poole pealt meeldib ikka kuulata Nils Landgreni ja John Scofieldi. Michael Brecker, kuni ta oli veel tegevmuusik. Julgen tunnistada, et mulle meeldib Brecker. Ta on ohtralt matkitud pillimees, mistõttu saksofonistide seas on tekkinud tema suhtes tugev vastulaine. Temalt on metsikult õppida nii suhtumise osas kui ka muusikaliselt, kuidas nii selgelt oma keelt välja arendada. Bob Mintzer meeldib oma mängu ja orkestri poolest. Eesti muusikutel hoian ikka silma peal.\nÕppisid Helsingi popi-džässi konservatooriumis saksofoni ja džässmuusika pedagoogikat. Kuidas Soome sattumine sinu käekäiku mõjutas?\nSoomes alles algas päris muusikaline areng. Kui Taavet [Vool] ja Jürmo [Eespere] läksid Soome õppima, kutsusid nad mind ka. Ühel hetkel olid paberid täidetud ja mu nimi all, ilma et ma ise oleksin ponnistanud või väga tahtnud minna. Katsete põhjal sain sisse. Mõtlesin: “Väga tore!” Ja siis käis endal plõks – seda tahangi teha.\nÄratundmine tuli päris hilja, olin selleks ajaks juba kaks aastat Muusikaakadeemias klarnetit õppinud. Pillimängust ja harjutamisest sain tegelikult aru alles Soomes. See oli ka sotsiaalselt väga tähtis, sest mul oli esimest korda enda jaoks palju aega. Kodus oli küll väga hea, aga ma olin seotud ka teiste kohustustega. Soomes oli kakskümmend neli tundi ööpäevas minu aeg – jagus harjutamiseks, mõtlemiseks ja jäi ülegi veel. See oli väga oluline. Oma kodulinnas õppida on peaaegu võimatu.\nHommikul kool, õpilased, proovid, kohtumised. Õhtul proovid, kontserdid, salvestused ja muusika kirjutamine. Kas sa ei pelga, et selline killustatus nõuab ühel hetkel karmilt lõivu?\nErinevad tegevused ja kiire elurütm võivad pärssida vaid siis, kui ajaliselt ei saa enam hakkama. Kui juba napilt hakkama saad, siis sinnamaani mõjub see väga rikastavalt. Minna väga põhjalikult ühes suunas tähendaks minu jaoks loobumist. Praegune mitmekesisus tähendab arengut. Kui õpetan, arenen ka muusikuna. Kui kirjutan ja arranžeerin, õpin pillimängus juurde. Õpin muusikat kuulama ja kuulma, leidma uusi lahendusi, mida ma üksnes saksofonistina teha ei saaks.\nVõti on selles, et peab oskama mõelda ka täiesti muusikaväliseid mõtteid. Mul on hea meel öelda, et olen tänavu õppinud puhkusepäevi kalendrisse kirja panema. Kahjuks selle suve kohta see küll ei kehti.\nMickeys, Helsingi popi-džässi konservatooriumi bigbänd, Sokrates Euro Big Band, Estonian Dream Big Band, Otsakooli Bigband ja Piirivalve orkestri bigbänd ei ole kindlasti lõplik nimistu bigbändidest, milles sa osaled. Kontserdikorraldajad tunnistavad, et bigbändikontserte on publikule raske ahvatlevaks teha, saalid jäävad sageli pooltühjaks. Mis sind bigbändide ja selle muusika juures köidab?\nKöidab võimaluste rohkus. Bigbänd on džässmuusikas sama mis sümfooniaorkester klassikalises muusikas. Maailmas on väga palju väga huvitavat bigbändimuusikat, aga teatakse sellest väga vähe. Need, kes tellivad bigbändi näiteks oma suurejoonelisele peole mängima, soovivad kuulda eelkõige vanu hitte ja seetõttu seostataksegi bigbände just kulunud paladega.\nSiin näen olulist lünka meie džässielus. Sarnaselt teiste Euroopa riikidega peaks olema ka meil üks palgaline bigbänd, kes nii nagu ERSOgi tutvustaks rahvale huvitavat, kuid võib-olla mitte nii tuntud muusikat. Meil on Estonian Dream Big Band, mis on küll potentsiaalselt hea orkester, aga finantsprobleemide tõttu õnnestub teha tõsiseid projekte liiga harva.\nSinu projektid on väga eriilmelised alates bigbändist kuni viimasel Jazzkaarel esitletud Siim Aimla Sound Systemini. Kas elektroonika kasutamine on sul uus suund?\nPüüd elektroonikat kasutada on suhteliselt viimase aasta-poolteise leid. Maailmas on buum küll üle läinud, aga ma tahan seda poolt ka tundma õppida. Sellepärast sai ka Sound System tehtud. Tahan sellega kindlasti jätkata. Samas ei hakka ma kunagi mängima ainult läbi masinate. Oskajate inimestega koostöös saab teha põnevaid asju. Näiteks Raun Juurikas on minu arvates oskaja. Oskajad on ka kõik kitarrimängijad, kes kasutavad plokke. Nende jaoks on see elementaarne. Mulle kui puhkpillimängijale on see põnev ja annab dimensiooni juurde.\nTänavu ilmus sinu osavõtul kaks helikandjat – Otsakooli Bigbandi plaat ja Helin-Mari Arderiga “Mu süda, ärka üles”, millega tegite ka tuuri Eesti kirikutes. Mida kummagi tegemine sulle andis?\nMõlemal puhul oli huvitav eeltöö – muusika seadmine. Kaks koosseisu on väga kontrastsed. Suure õpilasansambliga stuudios töötamine annab hea kogemuse edaspidiseks stuudiotööks: kuidas näiteks aega kokku hoida või erinevaid salvestusviise kasutada. Noorte bigbändiga töötamine on mulle suur rõõm, sest nad suudavad muusikast tihtipeale rohkem rõõmu tunda kui professionaalid.\nKirikus pilli mängimine on omamoodi kogemus. Viljandi Jaani kirikus, kus meil on olnud mitu kontserti sama kavaga ja kus on ka plaat salvestatud, on meie jaoks väga hea aura. Kavaga “Mu süda, ärka üles” esinemine erinevates kirikutes tähendab iga kord ka kohandumist kirikuga. Nii on kontserdid alati pisut erinevad.\nTöötad palju koos Helin-Mari Arderiga. Mis teid muusikaliselt seob?\nHelin-Mari kutsus mind oma ansamblisse, kui tema triost hakkas välja kasvama suurem koosseis. See oli 2003. aastal. Kuigi me oleme tuttavad ka perekondlikus liinis, minu abikaasa ja Helin-Mari on õed, arvan, et koostöö oleks sündinud ka sellest hoolimata. Meie muusikalises ja esteetilises nägemuses on palju sarnast. Mulle väga meeldib Helin-Mari tõsine süvenemine muusikasse ja sõnumisse, mida ta edastab.\nMis või kes on sind eesti džässis viimasel ajal üllatanud?\nEestis kuuleb palju head muusikat. Kui peaks tooma viimasest ajast eredaima näite, siis see oleks lugu, mida kuulsin Sauel noorte džässimprovisatsiooni festivalil “Visioon”. Otsa kooli õpilane Mairo Marjamaa mängis Eric Marienthaliga nagu võrdne võrdsega. Täiesti liialdamata. Ta on väga andekas ja tore, aga ta on alles õpilane, sai just sel päeval kaheksateist. Minu meelest ei oska ta veel nii hästi mängida, kui ta tol õhtul mängis. Õpetajana vaatan ikka kriitiliselt. See oli väga eriline õhtu.\nMis on need põhimõtted, mida peaks muusikaõppuritesse süstima sõltumata erialast või instrumendivalikust?\nÕpilased peaksid otsima ja leidma kasvõi pool vägisi endale mõne iidoli, mõne muusiku, kes oleks neile vaimne isa, kelle plaate nad kuulaksid ööd ja päevad, kelle tegemistest nad teaksid palju. Pean kõige olulisemaks suunata õpilasi õppima millestki huvituma. Huvipuudus on kõige hullem, mis õpilasel võib olla. Vahetevahel ei pruugi õpilasel muusikakooli tulles veel olla huvi ja sädet silmis. Džässmuusika õppimise ja õpetamise pool on Eestis sedavõrd uus, et kuna algõpetust ei ole, siis tihtipeale ei tea noored esimestel kursustel veel, mida nad üldse tulevikus teha tahavad. Lemmikartisti leidmine on isiklike sihtide seadmisel väga oluline.\nSiiski tundub džässiõpetus märksa paremas seisus kui vaid mõni aasta tagasi – lisaks Otsa koolile saab pühenduda džässile EMTAs, Viljandi Kultuuriakadeemias, noori õpetatakse mitmes muusikakoolis üle Eesti. Kuidas sina seespool olijana näed džässiõpetuse arengut?\nArvan, et võtmeküsimus on algõpetus. Kuidas valmistada ette noori, kes tuleksid Otsa kooli ja ehk tulevikus ka Elleri kooli, sealt edasi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiasse või Viljandi Kultuuriakadeemiasse.\nKindlasti on Saue ja Viljandi muusikakoolis hea džässialane algõpetus. Rõõmustav on olukord ka Pärnus ja Saaremaal. Aga neid kohti peaks rohkem olema.\nNüüd on rohkem noori välismaalt õppimast tagasi. Konservatiivsed õppeasutused, kes seni eitasid džässiõpet ja ignoreerisid tõika, et igal pool maailmas õpetatakse džässi muusikaakadeemiates, on jõudnud arusaamisele, et džässi suunas arengut ei saa vältida. Džässis on niivõrd suur loovpotentsiaal, see tekitab palju inspiratsiooni ja annab lisaks pillivaldamisele ka võime ise midagi luua.\nMeenuta mõnd erakordset kogemust, mille saad kirjutada džässi arvele?\nTänu džässile ja Eestis elamisele on meie seltskond saanud koos mängida tõeliste maailma tippdžässmuusikutega, näiteks Randy Breckeri ja Tim Hagansiga.\nUSA ja Island on põnevaimad kohad, kus kohalike muusikutega olen mänginud. Kõige paremad elamused jäävad ikkagi erilistest kontsertidest, näiteks kirikukontsertidest. Põnevad olukorrad on need, kus kontsert kukub välja väga hea, aga seal juhtub veel palju rohkem head, kui on kokku lepitud, kui tekib ühine laine.\nMäletan, kui Michael Brecker mängis kunagi ammu UMOga Soomes. See oli toona minu jaoks kõige tipp, olin sõnatu. Viimase erilise elamuse sain kevadisel “Jazzkaarel” Villu Veski ja Eivori kontserdilt Kaarli kirikus. See läks mulle väga sügavalt hinge.\nTänu džässile on mu kuulamisoskus teravnenud nii, et saan mõnd kontserti nautida palju rohkem, kui ilma sellise kuulamisoskuseta saanuks. Samas olen ka seetõttu mõnikord kriitilisem.\nSul on olnud õnn näha seestpoolt USA ja Põhjamaade džässielu. Kuidas sealsed iseärasused Eestist vaadates tunduvad?\nUSA kõige suurem erinevus meiega võrreldes on see, et seal on kohutavalt suur hulk väga häid muusikuid ja suhteliselt vähe tööd. Ameerikas pillimänguga ära elada ei saa. Arvan, et muusikud on Eestis palju õnnelikumad kui USAs. Tundub, et džäss tervikuna ei ole Ameerikas kuigi kõva sõna. Hinnatakse pigem ajaloolist džässi, aga festivalidel on suur hulk muusikast nn smooth-jazz, mis on tegelikult imelik stiil, nagu taustamuusika liftis ja kaubamajas. Džässiringkonnas ei võeta seda tõsiselt.\nPõhjamaades toetatakse džässi palju rohkem kui mujal ja usun, et seal on džässmuusikud õnnelikumad. Samas olen kuulnud, et Rootsis on teist tüüpi probleem, kastidesse jaotamine. Kui oled džässmuusik, võid mängida ainult džässi. Kui džässmuusik läheb ja töötab nädala laeval, siis ta on nimekirjast kustutatud, tema vastu ei ole enam respekti. See on nukker. Eestis suhtutakse sellesse küll väga sallivalt. Meil ei ole olelusvõitlust. Pigem vastupidi – džässi alal on Eestis tööjõupuudus. Asju toimub rohkem, kui on vastava tasemega muusikuid. On olukordi, kus mängijaid tuleb laenata mõnest teisest riigist.\nMida oled tänu G. Otsa nim Muusikakoolis välissuhtlusega tegelemisele märganud, mida muidu võib-olla ei märkaks?\nVälissuhted näitavad perspektiivi, annavad taustatunnet. Rahvaarvuga võrreldes on meil kindlasti rohkem häid muusikuid kui USAs. Meil pole häbeneda midagi. Kindlasti ei saa me liiga palju vastu rinda taguda, aga kohati võiksime seda siiski rohkem teha. Me ei peaks seda tegema siin Eestis, vaid pigem mujal. Meil on öelda küll, on päris palju huvitavat muusikat.\nKahe aas a jooksul on Otsa koolist käinud õpilasvahetuses seitseteist noort. Õpilased on saanud väga hea kogemuse, eelkõige aga eneseusku. Just sellistel “õppereisidel” saavad nad aru, et neil on tegelikult rohkem oskusi, kui nad arvavad, ja et nad on juba tõsiselt võetavad muusikud.


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi President jätkas töövisiiti Ida-Virumaal\nVabariigi President jätkas töövisiiti Ida-Virumaal\nPresident Arnold Rüütel külastas täna Ida-Virumaa töövisiidi raames Tartu Ülikooli Narva Kolledžit, Nakro AS tööstusparki, AS-i Narva Elektrijaamad, Toila sadamat ja Wienerberger AS-i Aseris.\nTartu Ülikooli Narva Kolledži rektor Katri Raik tutvustas Vabariigi Presidendile kolledži tööd ja uue hoone ehitamisega seonduvat. Eesti riigipea pidas uue hoone ehitust väga oluliseks ning lisas, et rakendusliku kõrghariduse arendamine Eestis on ülimalt tähtis. Kohtumisel üliõpilastega vastas president Rüütel noorte küsimustele ning julgustas neid aktiivselt osalema Ida-Virumaa arendamises.\nSeejärel külastas Eesti riigipea Nakro AS tööstusparki, kus ta tutvus kolme ettevõttega: nahatöötlusettevõttega Nakro AS, tekstiiliettevõttega Polytex AS ning õmblusettevõttega A&G Tekstiil. Vabariigi President avaldas heameelt, et selline algatus on loodud, sest see loob kohaliku tööstuse arengule soodsad tingimused.\nPärastlõunal tutvus president Rüütel AS-iga Narva Elektrijaamad, kus talle esitleti Eesti Energia ja AS-i Narva Elektrijaamad tegevust ja tulevikuplaane. Pikemalt räägiti energiaallikate mitmekesistamisest, sealhulgas taastuvate energiaallikate kasutamisest ja energiatootmise hajutamisest, keskkonnasõbralikkuse tõstmisest ning Eesti lülitumisest Euroopa energiavõrku.\nEesti riigipea külastas ka Balti Elektrijaama muuseumi ja värskelt renoveeritud energiaplokki.\nVabariigi President külastas Toila sadamat ja andis üle 2005. aasta Eesti parima väikesadama tunnistuse Eesti Väikesadamate Liidult. President Rüütel on Väikesadamate Liidu auliige.\nEesti riigipea külastab täna veel Aserist tellisetehast Wienerberger AS ning Kalvi mõisa.\nKadriorus 12. aprillil 2006


Tondiraba Spordikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja\nRT IV, 14.06.2014, 3\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2 ja Tallinna põhimääruse § 52 lg 7 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2014 otsuse nr 87„Tallinna Spordi- ja Noorsooameti hallatava asutuse Tondiraba Spordikeskus asutamine” p-ga 2.\n(1) Tondiraba Spordikeskus (edaspidi asutus) on Tallinna Spordi- ja Noorsooameti (edaspidi amet) hallatav linna spordiasutus.\n1) eesti keeles Tondiraba Spordikeskus;\n2) inglise keeles Tondiraba Sportcentre;\n3) vene keeles Спортивный ЦентрТондираба.\n(3) Asutus asub Tallinnas. Asutuse postiaadress on Varraku tn 14, 13917 Tallinn.\n(4) Asutusel on oma nimetuse ja Tallinna suure vapi kujutisega pitsat ja dokumendiplangid ning oma sümbol.\n(2) Asutuse koosseisu kuulub struktuuriüksus Tondiraba jäähall (Varraku tn 14, 13917 Tallinn).\n(1) Asutuse tegevuse eesmärk on luua tervise-, harrastus- ja võistlusspordiga tegelemiseks tingimused ja võimalused, pakkudes sportimisvõimalusi ja andes sportimiseks ning spordi- ja kultuuriürituste tarbeks kasutusse spordiehitisi, neid teenindavaid ehitisi ja spordivahendeid.\n2) soodustab laste, noorte, eakate ja puuetega inimeste sportimist;\n4) korraldab või võimaldab korraldada spordi- ja kultuuriüritusi, sh spordivõistlusi, ja loob selleks sobivad tingimused;\n5) annab kasutusse spordihooneid ja -rajatisi, neid teenindavaid ehitisi ja spordivahendeid;\n6) korraldab või võimaldab korraldada spordiseminare ja -koolitusi;\n7) osutab või võimaldab osutada toitlustus-, majutus- ja olmeteenuseid;\n8) kirjastab ja levitab asutuse tegevuse ja spordiga seotud trükiseid;\n9) haldab, hooldab ja parendab enda valdusse antud kinnistuid ja muud vara;\n10) korraldab muud asutuse eesmärkide täitmiseks vajalikku majandustegevust;\n11) teeb koostööd teiste samalaadsete organisatsioonidega Eestis ja välismaal.\n(3) Asutusel on õigus oma ülesannete täitmiseks osutada nii tasuta kui tasulisi teenuseid, mille hinnad kehtestatakse riigi ja Tallinna õigusaktides kindlaks määratud korras.\n(2) Asutus kasutab oma valduses olevat linnavara sihtotstarbeliselt oma ülesannete täitmiseks. Asutus võib enda valduses oleva linnavaraga teha tehinguid üksnes Tallinna õigusaktides sätestatud juhtudel ja korras. Asutuse valduses oleva linnavara üle peetakse arvestust Tallinna õigusaktides kehtestatud korras.\n(3) Asutus võib sihtasutustelt, äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt vastu võtta eraldisi ja annetusi, mis võetakse arvele riigi ja Tallinna õigusaktides kehtestatud korras. Eraldatud või annetatud vahendite kasutamisel tuleb järgida annetaja soovi. Eraldistest ja annetustest peab asutus teavitama ametit ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse.\n(4) Asutuse eelarve kinnitab ameti juhataja, lähtudes Tallinna Linnavolikogu kinnitatud linna eelarvest ja asutuse ettepanekust. Asutuse kulud kaetakse eelarve alusel.\n(2) Asutuse juhatajaga sõlmib ja lõpetab töölepingu ning teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi ameti juhataja.\n2) korraldab asutuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist, juhib asutuse majandustegevust, tagab asutuse tulemusliku töö, vastutab asutuse üldseisundi ja arengu, linnavara säilimise ja eelarvevahendite õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest asutuse eelarve piires;\n3) teeb linna nimel tehinguid asutuse ülesannete täitmiseks linna eelarves selleks ette nähtud kulutuste piires ja üksnes Tallinna õigusaktides sätestatud juhtudel ja korras, tagades seejuures eelarves kavandatud tulude täitmise ja laekumise;\n4) tagab finantsdistsipliinist kinnipidamise ning kannab seaduses ette nähtud korras isiklikku vastutust asutuse finantsmajandusliku tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse eest;\n5) tagab asutuse eelarve projekti koostamise, kooskõlastamise ja esitamise ametile Tallinna õigusaktides kehtestatud korra kohaselt; jälgib asutuse eelarve täitmist pidevalt ja esitab vajaduse korral ameti juhatajale asutuse eelarve muutmise ettepanekuid;\n7) tagab riigi ja Tallinna õigusaktide ning lepingutega ette nähtud dokumentide ja aruannete koostamise ning tähtaegse esitamise;\n8) tegutseb asutuse nimel ja esindab asutust lisavolitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusorganites ja -asutustes ning suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega või volitab selleks teisi isikuid, v.a juhul, kui riigi või Tallinna õigusaktid näevad teisiti ette;\n9) kinnitab kooskõlastatult ameti juhatajaga asutuse struktuuri, töötajate koosseisu ja töö tasustamise alused;\n10) sõlmib töötajatega töölepingud ja kinnitab töötajate ametijuhendid ning teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi töösuhteid reguleerivate õigusaktide alusel;\n11) kehtestab asutuse asjaajamiskorra ja muud töökorralduse reeglid;\n13) korraldab asutusele saabunud kirjade, märgukirjade, selgitustaotluste ja teabenõuete vastamist ja lahendamist;\n(4) Asutuse juhatajat asendab ameti juhataja käskkirjaga määratud isik.\n(2) Kui asutuse ümberkorraldamise otsuses ei ole sätestatud teisiti, lähevad asutuse ümberkorraldamisel tema õigused ja kohustused üle tema õigusjärglasele, selle puudumisel ametile.\nRT IV, 18.12.2020, 43\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2 ja Tallinna põhimääruse § 52 lg 7 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2014 otsuse nr 87„Tallinna Spordi- ja Noorsooameti hallatava asutuse Tondiraba Spordikeskus asutamine“ p-ga 2.\n(1) Tondiraba Spordikeskus (edaspidi asutus) on Tallinna Kultuuri- ja Spordiameti (edaspidi amet) hallatav linna spordiasutus.


Kuidas teha kaalulangus raputab kodus.\nNii ongi. Õige valgulaaste valimine Eksperdid soovitavad seda Tarbib 0,8 grammi valku kehakaalu kilogrammi kohta päevas. Valk shake kodus - hoolitseda ise - Kuidas valmistuda Kuidas teha kodus valgulaaste? Igaks juhuks käi arsti ja lase oma tervist kontrollida, ehk on sul ka selles probleem.\nValk shake kodus - hoolitseda ise - Kuidas valmistuda\nAlates muutes te õppida õige ettevalmistamine detoksikatsiooni rasvapõletuseks mahla avastamas vitamiine, mis aitavad teil kaalust alla, see rakendus teeb sind teadlik ja saada mõned erakorralised retsepte smuutisid kaalus.\nLiikumine koos kõrge valgu hommikusööki ja tagada tarbimist arvukalt vitamiine ja looduslikke smuutisid. Loetletud vitamiine abi kaalulangus koos pakkudes võrdlus WHOLEFOOD vs sünteetilise vitamiine ja retsept kõige paremini naiste kaalulangus pulber, see rakendus aitab teil loobuda suhkrut oma dieeti.\nWorkout regulaarselt, mida veelgi aitab säilitada vormis keha. Jõudnud oma menopausi etapis?\nÄrge muretsege enam umbes kaalu kui menopaus ja kaalulangus on sügav ühendusi. See rakendus sisaldab ka smuutisid, et aidata naistel menopausi etapis, Kuidas teha kaalulangus raputab kodus et nad ei saada kohe.\nMis peamine koostisosa Sumptomid Vasimus Kaalulangus Norkus ingver, maca pulber, linaseemned, jne, pakume mõned tõesti hämmastav ja maagiline kaalukaotus smuuti retsept.\nSelle asemel, et aidata ühe säilitamisel Kuidas teha kaalulangus raputab kodus viisil valida tervislik toitumine.\nNagu küsitakse toitumisspetsialisti, meie rasvapõletuseks detox mahla on rikastatud tervislik vajalikke mineraalaineid meie keha. Meie taotlus on parim mikro- ja makro toitumise, mis aitavad protsessi metabolismi rasvade põlemisprotsessi. Kas sa tahad teada, kuidas kasutada vitamiine, mis aitavad teil kaalust alla võtta?\nKas see on seda väärt, et juua valgulaaste Aktiivne treenimine võtab palju energiat ja keha on stressis. Pärast suuri koormusi vajab keha toitaineid ja mikroelemente. Katabolismi protsessi lihasmassi hävitamine vältimiseks on vaja õigeaegselt ja kompetentselt tarbida valke, rasvu, süsivesikuid, mikroelemente ja vitamiine. Sõltumata sellest, mis on eesmärk - lihasmassi suurendamine, kehakaalu kaotamine või tooni säilitamine - et lihased saaksid kvalitatiivselt taastuda ja suurendada oma massi käimiseks, on vaja ehitusmaterjali.


Kuidas saada läikivaid, tervislikke juukseid? (hommikune juuksehooldus) | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\n1) Esimene omatehtud juuste ravi, et ma tahan jagada mitte ainult toita ja noorendada oma juukseid, vaid ka teeb oma lukud vaata rohkem siidine, läikiv ja väga läikiv, eriti pärast kasutusvaldkonnad (sul võimalik näha tulemust, isegi peale esimest kasutuskorda). See juuste ravi on väga sarnane ühe, et te saada juuksurisalong, ainult üks erinevus: see ei maksa teile nii palju! Sel juuste ravi vajate oma lemmik juuste mask või juuksed konditsioneer, kuid veenduge, et teie juuksed konditsioneer või mask ei sisalda alkoholi ega muid juukseid kahjustav ja kuivatamist koostisosi, veenduge, et kasutate kvaliteetne toode... Tavaliselt odav parandajad sisaldavad alkoholi ja muude kahjustavate koostisosi, seega vältida selliste toodete. Täida täiesti juuksed mask või juuksed konditsioneer aasta pikkused oma värskelt pestud, niisketele juustele, vältides juured; katta oma pea dušš kork ja siis rätikuga. Rätik aitab ehitada füüsiline keha soojust, mis aitab toote tõhusalt toidavad ja sügavalt seisukorras oma lokid. Jätke see ravi oma juukseid vähemalt 45 minutit (kui sul on aega saate jätta ta paar tundi, tulemus on rohkem märgatav; näed väga positiivne muutus isegi pärast ühe kasutamine). Pärast loputa juukseid väga hästi sooja veega (ilma šampooni kasutamist). See lihtne omatehtud juuste ravi hinge uue elu sisse oma lukud; juuksed tunnevad väga pehme ja näeb jumalik!\n2) Siin on veel üks imeline ja efektiivne omatehtud juuksehooldusvahendite ravi, mida saab teha imet oma lukud: segada kausis 2 supilusikatäit oma lemmik juuksed konditsioneer (või juustele mask) 1 supilusikatäis aloe vera geel ja lisage 1 supilusikaga vedelat mett. Saate soojendada ravi natuke veevannil, kuni see muutub vesine ja soe (mitte kuuma), siis seda rakendada pikkusega juuksed vältides juured. Katta oma pea dušš tassi ja siis rätikuga. Jätke see ravi oma juukseid vähemalt 45 minutit, seejärel pesta välja sooja vett kasutades (ilma šampooni kasutamist). Teie juuksed on siidiselt sile ja väga särav!\n3) Ja lõpuks, võite taotleda kõik karvad toitev õli oma lukud samal eesmärgil, kasutades sama põhimõtet. Kanna kookosõli või muu õli oma valik (argaaniaõli, oliiviõli, kastoorõli) oma lukud, massaaž õli juured oma juukseid ja levitada seda pikkused; varjata oma juukseid koos duši tassi ja siis rätikuga. Hoidke seda umbes 45 minutit ja siis peske juuksed põhjalikult, kuid seekord, kasutage šampooni. Sa võid ilmselt vaja isegi šampoon juuksed kaks korda, sest õli ravi kipuvad lahkuma natuke rasvane tunne juuksed, nii et veenduge oma vabaneda sellest. (See on ainult negatiivsed omatehtud õli juuste ravi.) Looduslik õli juuste ravi mitte ainult ei soodusta tervisliku karvakasv, vaid ka teha oma juuksed ilme ja väga läikiv ja terve.\nMa loodan, et sa leidnud, et kasulik. Vastake jagada oma nõuandeid, kuidas muuta oma juuksed vaadata super läikiv ja tervisliku kommentaar on allpool.


anka käsitöömaailm: veebruar 2012\nJuba jaanuaris sain tegelikutl valmis vesti pojale, kuid nende õigete nööpide jaht oli veidi keeruline. Nimelt tahtsin sinna peale tegelikult kas siis rongi või traktori nööpe, aga noh said lõpuks auto omad. Kuti silmad särasid ikka korralikult neid nähes:P\nSellised vahvad autonööbid suutsin Abakhanist välja võluda, kuigi pean tunnistama, et hind on neil ka ikka korralik.\nVest ise siis pärit taaskord Garnstudio lehelt, kuigi lõngaks kasutasin Alpacat (see minu arust veidi soojem).\nEsmalt mõned lähivaated.\nMinu arust sobivad need värvilised nööbid siia ette päris kenasti:P\nVest siis tagant näeb välja selline (pimedas on pildid ikka sellised kahvatud ja veidi üle valgustatud)\nJa veidi kaugemalt eest vaade selline.\nJa mõned pildid poja seljas ka, kuigi nüüd on teda järjest raskem pildile püüda :D, nagu isegi järgnevatelt võtetelt näha on :P\nVardad: 2,5 mm ja 3 mm ringvardad\nLõng: Garnstudio Drops Alpaca nr.7300 laimiroheline ja kulu u 1,5 tokki\nSilmuseid: 19010 kudusilmust\nPostitaja: anka kell 21:34 6 kommentaari:\nPostitaja: anka kell 20:39 Kommentaare ei ole:


Seto käsitöömeistrid osalevad Mardilaadal - MAALEHT\nSeto käsitöömeistrid osalevad Mardilaadal\n11.november 2011 10:12\nNeljapäeval, 10. novembril Tallinnas alanud ja tänavu ehedale Eesti ehtele pühendatud XV Mardilaadal tutvustavad oma suurepärast käsitööd ka Seto Käsitüü Kogu meistrid.\n"Rahvatraditsioone järgiv Mardilaat on üheks heaks näiteks, kuidas üksteist innustavas ja toetavas koostöös võidavad kõik inimesed, kellele Eesti käsitöö kestmine ja areng on saanud südameasjaks," tõdes Seto Käsitüü Kogu tegevjuht Ingrit Kala.\nKultuuripealinna jõudnud setomaise kauba valik on lai - alates sepistest ja keraamikast kuni rahvariiete, kinnaste-sokkideni välja.\nSeto käsitöömeistritest on laadal isiklikult kohal OÜ Kagu Kudujad suure hulga rahvusmustris käsitsi kootud labakutega, Piusa Savikoda keraamikaga, Seto Ateljee Galerii seto hõbeehetega, sepp Raivo Jänesmägi sepistega, käsitöömeistrid Terje Lillmaa, Merlin Lõiv, Sirje Rump, Margit Mehilane ja Leida Heliste.\nSeto Käsitüü Kogo büroo tutvustab kolmel laadapäeval Setomaad erinevate trükiste abil ning väljapanekus on Värska Käsitööseltsi Kirävüü, Helen Kivisilla, Kaja Tulluse, Angela Reidla ja Sirje Otsa valmistatud käsitööesemed.\nLisaks oma toodangu tutvustamisele ja müümisele on seto käsitöömeistritel võimalus osa võtta erinevatest õpitubadest, et täiendada oskusi erinevate tehnikate valdamises. Saku Suurhalli on üles seatud 170 müügiboksi ja 50 meisti- ning käsitöökoda.\nSetomaa on esindatud ka laupäeval Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu korraldataval rahvusvahelisel konverentsil "Ornament - võti maailma". Paljude ehte- ja moekunstnike seas esineb ettekandega seto sõle mustritest hõbedameister Evar Riitsaar.\n„Märgakem kaunist Eesti käsitööd, osakem leida üles see, mis loodud kestma põlvest põlve ning milles on talletatud meistri kätesoojus ja osake tema hingest," on Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu juhatuse esimees Liivi Soova esitanud üleskutse. Mardilaat kestab Tallinnas pühapäeva, 13. novembrini.


CV Keskus tööpakkumine Veebipoe haldur, Tartu\nTööpakkumise number #687548\nVeebipoe haldurina hoiad meie veebipoe toimivana ja kliendid rahulolevana.\nArendad rahvusvahelist mitmekeelset veebipoodi ja sotsiaalmeediakanaleid.\nOled ettevõtte kontaktisik suhtluses veebipoe arendajaga. Nõustad veebipoe töötajaid ja kliente. Analüüsid veebipoe ja internetiturunduse tulemusi. Oled kursis valdkonna trendidega ja suudad neid ellu viia.\ntead, milline peab olema parim veebipood\noled edukalt tegutsenud veebikaubanduses\ntunned hästi mõnd veebipoe platvormi ja sotsiaalmeedia toimimist\nräägid ja kirjutad eesti ja inglise keeles, saad aru vene keelest\noled meeskonnamängija, aga suudad ka iseseisvalt tegutseda ja vastutada.\nhuvitavat ja mitmekesist tööd arenevas valdkonnas\nosalemist uue veebipoe loomises\nvõimalust lennutada meie veebipood teiste säravate tähtede kõrvale\nväljaõpet rõõmsameelses ja toetavas meeskonnas.\nAbakhan Fabrics on Inglismaal loodud kangaid, õmblus-ja käsitöötarbeid pakkuv perefirma, mis on Eestis esindatud alates 1992. aastast.\nTänaseks on ettevõte laienenud Lätti ja Leetu.\nKokku tegutseb Baltikumis 13 kauplust ja internetipood. AS Abakhan Fabrics Eesti on suurim kangaste jaemüüja Eestis ja Lätis.\nAbakhani kauplused on loovate isetegijate paradiis, kust saab ideid nii kodukujunduseks kui rõivadisainiks.


Kala foto akvaariumid - Akvaarium - 2020\nAkvaariumi kalad: liigid, nimed, nimekiri, foto-video ülevaade\nAQUARIUM KALA JA KALA\nMa arvan, et isik, kes küsib sellist otsingupäringut kui "akvaariumi kala", soovib väljumisel saada head internetiressurssi ja jõuaks alguslehele, kust oleks võimalik alustada ja saada vastuseid huvitavatele küsimustele akvaariumi kala maailma kohta.\nTegelikult ajendas see mind tegema mingit kompileerimist, et töötada võimalikult palju välja ja panna üks artikkel kokku akvaariumi kaladega, mis on seotud soovitud leheküljega. Loodan, et see artikkel muutub teie lähtepunktiks akvaariumikala maailmas. Seega jagame mugavuse huvides artikli artikliteks:\n1. Ajalugu akvaariumi kala kohta.\n2. Akvaariumikala tüübid ja nimed.\n3. Akvaariumi kala üldtingimused.\n4. Mida söödavad akvaariumikala?\n5. Mis on akvaariumikala?\n6. Akvaariumi kalad ja taimed.\n7. Akvaariumi kalad ja muud elanikud.\n8. Nõuded akvaariumi veele kaladele.\n9. Reeglid, mis on teie akvaariumikala tervise ja heaolu võti.\n1. AQUARIUM KALADE VÄIKE AJALUGU\nKõik, mida inimkond osaleb, läbib muutusi, see saatus ja akvaariumikala maailm ei põgenenud. Kusagil oli inimeste sekkumine kasulik, kuid kusagil hävitav praegustele akvaariumi elanikele. Igal juhul on viimastel aastatel kasvanud inimeste huvi akvaariumi vastu, omandanud tohutu suuruse ja suuruse.Millised on suured ookeanid, väsimatu Hiina kuldkala valik, lõpuks akvaariumi kalade geneetiline muundamine - Glofish.\nSee kõik algas niimoodi. Esimene märkus akvaariumi- ja akvaariumikala kohta, mis pärineb iidse Egiptuse aegadest, millest võib järeldada, et akvaariumi elanikud olid ajastult koos kasside ja koertega inimese sõbrad.\nAkvaristika algust peetakse siiski 618-907gg. Kui Hiina budistlikud mungad alustasid kuldkala kasvatamiseks ja valimiseks teaduslikku lähenemist. Aga enne, kui kaasaegne akvaariumimaailm oli veel kaugel, hoiti akvaariumi kala kas tiikides või lillepottides ja neid oli võimalik vaadata ainult ülevalt.\nLäbimurre tuli 1841. aastal. - oli esimene tõeline "kaasaegne" akvaarium.\nAkvarismi alguspunkti Venemaal võib pidada 1862. aastaks. seostatakse Moskva loomaaia loomisega. Lisateavet akvaariumi kala ajaloo kohta saate artiklis:\nAkvaariumi päritolu, sõna akvaariumi tähendus\n2. AQUARIUM KALADE LIIGID JA NIMED\nAkvaariumimaailm on nii mitmekesine, et loetleda kõik perekonnad, rühmad, klannid, liigid ja alamliigid - isegi Wikipedia ei ole piisavalt tugev. Maailm teab erinevate allikate järgi 25 000 kuni 31 000 kalaliiki.\nAkvaariumikala tüübid, nende nimedega Anabasovye (Anabantidae)\nAnabasas või Slider Fish ja Ctenopomes\nApteronotye (Apteronotidae) must nuga\nBadis Badis, kameeleon kala\nFringed või Peristose Som Synodontis\nBronykovy või sidescale säga\nLoobaliigid (Cobitidae) Acantoftalmusy ja Bothia.\nGoodyevye (Goodeidae) Xenotoka punane saba.\nPuhver või neljahambuline, hambaline (Tetraodontidae) tetraodonid\nBarusy, Danio, kuldkala.\nCartooth hambad (Cyprinodontidae) Lõuna-Aafrika\nKüünaraised või Gasteropelekovye (Gasteropelecidae) Sternikla, Gasteropelekus sternikla, ühine täpp.\nMaili säga või Loricariidae säga (Loricariidae) Ancistrus, Ototsinkluy\nKott-säga või Bagniferous (Heteropneustidae) säga kott-telk\nNuga-lugeda silm, Silver Blanche nuga\nTorakatum, koridoryasy-täpiline säga jne.\nPimeloodilised või lamedad säga. Antenniivne säga (Pimelodidae). Habe säga, Zebra microglanis.\nPolurilye (Hemirhamphidae) Poluoryl punane-must\nMelanotenias ja iirised\nHacki säga (Chacidae) Häkk või konn lühike\nHelostoma (Helostomatidae) Gourami suudlemine\nHobotnorylye (Mastacembelidae) Mastamembel punane triibuline, Mastamembelus punane triibuline, Hobotyryl punane triibuline, Fiery angerjas t\nCentropomovye (Centropomidae) ahveniklaas\nCichlids või Cichlidae (Cichlidae) Akaras, Apistorams, Discus, papagoid, Angelfish, Tsichlamozy\nShilbovy säga (Schilbeidae)\nHaili säga, magevee hai, siiami pangasius\nLaialaiaga säga või Aspredinaceae (Aspredinidae) Bunocephalus või Som snag\nElektriline soma: säga elektriline.\nNagu näete, on 30 liiki akvaariumi kala. Kujutage ette, milline on nimekiri, kui kala on jagatud alamliikideks ja variatsioonideks. Ma arvan, et vaid 30 000 tuhat ja kirjutasin. Siin on akvaariumi kala nimekiri meie kodulehelt: SIIT !!! Soovitame ka vaadata värvilist brošüüri "Populaarsed akvaariumikala liigid". See brošüür sisaldab kõiki populaarseid kala tüüpe, kirjeldades nende hooldustingimusi, ühilduvust, toitmist + fotosid.\n3. AQUARIUM-KALADE SISU TINGIMUSED See kõik on palju lihtsam kui akvaariumikala liikide puhul. Tegelikult on üldtingimused järgmised:\n- akvaariumi maht ja suurus;\n- akvaariumikala ühilduvus üksteisega;\n- kalade ja veealuse maailma teiste elanike ühilduvus;\n- akvaariumikala toitmine.\n- haiguste akvaariumi kala.\n- akvaariumi kalad ja taimed.\n- kalade akvaariumi vee koostis ja parameetrid.\nEespool loetletud teemad on väga mahukad, mõned väärivad kirja kirjutamist. Võttes arvesse käesoleva artikli eesmärke, püüan ma kõike kompaktset ja taskukohast riigile taskukohast. Akvaariumi maht ja suurus - alustati kogu akvaariumi alust, alust, alustamist. Lihtsamalt öeldes, millist akvaariumi sa saad maja akvaariumi kala jaoks, nagu näiteks, ja sa oled kala. Osta "väike pere" (kuni 50l.) - seal elab seal guppe ja trasras koos swordtailidega, osta "kahekordne" (100l.) - asustage kuldkala, "kolm rubla" (150) - suured ja keskmised cichlidid, hästi, keskmise suurusega cichlids Hausa (200-300 l.) - Aruta ja Astronotusy teeb.\nAkvaariumi kvaliteediomadused mõjutavad mitte ainult selle mahtu, vaid ka suurust (kuju). Hind on alati pikk akvaarium, sest sellises akvaariumis on kala koht, kus rändavad. Lühikese akvaariumi puhul ei ole tõenäoline, et nad loobuvad ujumistandarditest.\nSeega, valides akvaariumi, peaksite kõigepealt mõtlema selle tulevastele üürnikele. Lõppude lõpuks, REP on juht, ja ainult see sõltub sinust, kes elab teile usaldatud akvadome ja kuidas!\nAkvaariumi kala ühilduvus üksteisega - kui palju raamatuid on kirjutatud, kui palju artikleid, arutelusid ja foorumeid sellel teemal on. Sellegipoolest õnnestub inimestel teha kõige tõsisemaid vigu: kombineerida ebameeldivaid ja mitte-lööke! Eriti mingil põhjusel satub see saatus kuldkala, kui nad liiguvad rahvahulga 40-liitrisesse akvaariumi, ja suurema ilu pärast istuvad nad nende juurde, näiteks Labo. Ja siis nad on üllatunud, "et nad surevad ja on kaetud mingi puuvillaga."\nMinu kõne võib öelda - hinge hüüd: "Järgige ühilduvuse ja eluruumi reegleid elaniku kohta !!!"\nLisateavet selle kohta leiate siit käesolevas artiklis: Akvaariumikala ühilduvus. Mitu kala võib olla X-liitris akvaariumis (artikli allosas vali vajalik akvaariumi maht).\n4. MIS AQUARIUM KALAPÜÜS KASUTADA\nKaasaegne akvaarium ei tunne selles küsimuses probleeme. Lemmiklooma kauplustes pakutakse lemmikloomadele erinevaid toite. Teilt on kadedus vaid küsimus - söötmise õigsus ja akvaariumikala toitumine.\nKõige tavalisem viga on kala ülekasutamine. Pidage meeles, et parem on toita vähem kalu kui neid toita. Kala liigsest toidust on gastrointestinaalsed haigused ja akvaarium muutub tükkide lattu, mis omakorda toob kaasa biobilansi rikkumise.\nTeine oluline asi, mida peate tähelepanu pöörama, on akvaariumikala tasakaalustatud ja täielik toitumine. Ärge toitke kala ainult kuiva toitu, söötke oma toitumisele erinevaid toite ja siis on teie lemmikloomad "valge ja kohev". Lisaks kaaluge kalade omadusi, kui kala armastab taimset toitu, vali täpselt toit koos taimestikuga või osta neid odavaid taimi söödaks.\nMe loeme ja küsime siin küsimusi: kuidas ja kui palju akvaariumi kala toita. Vaata ka: Kuidas kulda kala?\n5. MIS AQUARIUM KALAD ON VÄIKESELT\nKala, nagu inimesed haigestuvad. Ja enamik neist haigustest tulenevad ka halbadest elutingimustest. Siit võib järeldada, et teie hooldus, tähelepanu ja nõuetekohane hooldus on akvaariumi sõprade tervise ja pikaealisuse võti. Aga kui me olime kolm korda tähelepanelikud, satume mõnikord raskustesse ja kala haigestub. Üks asi meeldib - peaaegu kõik kalahaigused on ravitavad, oluline on teha õige diagnoos ja rakendada õige ravi.\nMeie saidi järgmised osad aitavad teil seda teha:\nJa ka artikkel: väikeste kalade ravi ja haigused.\n6. AQUARIUM KALAD JA TAIMED\nMa arvan, et see ei ole saladus kellelegi, et taimed on akvaariumi kopsud ja akvaariumimaailma suurepärase biobalanssi uuesti määratlev osa. Akvaarium ilma elustaimedeta, nagu korter ilma mööblita - kõik tundub olevat korras, kuid kuidagi ei ole see mugav! Paljude kalade puhul ei ole taim mitte ainult toit, vaid varjupaiga, une ja kudemise koht.\nSoovitan teil minna läbi akvaariumi taimede loendi ja lugeda rohkem, mida soovite: AQUARIUM PLANTS.\n7. AQUARIUM KALAD JA MUUD DOMAINID\nMuidugi, akvaariumi maailm ei lõpe kaladega. Lisaks akvaariumi kaladele elavad: molluskid, koorikloomad, krabid, krevetid, tritonid ja kilpkonnad. Kuid paljudel juhtudel on see naabruskond rangelt piiratud. Kuna paljud kalad ei jäta teod või krevetid ära ja vastupidi kilpkonnad süüa väikese kala kahes kontos.\nKuigi teiselt poolt on olemas akvaariumi, samad teod rullidei ole nii halb! Nad on suurepärane sööda ja on suurepärane täiendus teie akvaariumikala õhtusöögile. See säästab raha ja aega.\nSiin on osa meie saidist, mis on pühendatud akvaariumi teistele elanikele:\nKarbid ja teised.\n8. NÕUDED KALADE AKVARIUMVESELE\nSee on kindlasti teema väitekirja kirjutamiseks! Mis puutub inimestesse, siis õhk, nagu kala, on vee esmane tegur. Kuidas te “häälestate” on kadedus ning akvaariumi ja kalade tervis ja välimus.\nAkvaariumi vee peamised parameetrid on:\n- t ° C, akvaariumi vee temperatuur.\n- hD, akvaariumi vee karedus.\n- pH, akvaariumi vee "happesus".\n- rH, ORP akvaariumi vesi.\nArvestades selle teema mahtu, annan teile linke iga veeparameetri kohta:\nAQUARIUM WATER: akvaariumi vee parameetrid. Akvaariumi vee temperatuur. Kui palju ja kui palju akvaariumi vesi läheb?\nSamuti ärge unustage ammoniaagi lagunemise toodet: NH4, N02, NO3.\n9. EESKIRJAD, MIS TULEB VÕISTLUSEGA TERVISE JA HEA VALMISTAMISE JÄRGI\nKokkuvõtvalt selle artikli loogilisele järeldusele tahaksin keskenduda lihtsatele, mitte keerukatele reeglitele:\n- esialgu vali kala akvaarium, mitte akvaariumi kala;\n- järgima akvaariumikala ühilduvuse eeskirju;\n- Järgige akvaariumikala arveldamise eeskirju;\n- kaitsta akvaariumi vett, vaid kasutada sulatatud, keedetud, destilleeritud vett;\n- sööta kala targalt;\n- tehke oma akvaarium ilus ja hubane. Ära unusta akvaariumi riigi taimi ja teisi elupaiku.\n- Vaadake akvaariumi vee parameetreid ja koostist.\nKasulik video akvaariumi kala kohta\nAgressiivsus: kukkidel - Betta suhteliselt rahulik kala - neid ei saa nimetada röövloomadeks. Kuid neil on tugev intraspecific agressioon ja territoriaalsus. Hoidke kaks meest väikeses akvaariumis ei ole võimalik. Valitsev mees tapab kindlasti nõrgema.Kaks või enam meest saab hooldada ainult suurtes ja laiaulatuslikes akvaariumites, samas kui võitlust territooriumi ja naiste vastu ei saa ikka vältida. Lisaks näitavad mehed sageli agressiivsust ja kudemisperioodi ajal "ei meeldinud" naisi.\nKõige ideaalsem variant on kirsipähklid.Nad vajavad ainult valgustus seadmest ja hapnik ja filter ei ole nende jaoks vajalikud.\nTaimne toit akvaariumi kalaliikide ja fotode jaoks.\nTaimne toit, kust seda saada\nMõned tootjad märgivad nende toodetud sööda pakendil, et nad sisaldavad teatavaid taimset päritolu lisaaineid, mis on võimelised asendama taimset toitu kalasöödas.\nKuid enamasti koosneb selline toit lihtsalt keemiast ja erinevatest bio lisaainetest, millel ei ole midagi pistmist taimsete kiududega.\nFakt on see, et valgus (liha) ja köögivilja sööda kombinatsioon samas pakendis, isegi säilitusainetega, on väga problemaatiline, nad hakkavad üksteist hävitama, hallitus ja mikroorganismid kiiresti sellist toitu rikuvad, eriti kui niiskus muutub.\nSelliste protsesside vältimiseks reeglina kasutatavate säilitusainete, antibiootikumide, mis neid protsesse aeglustavad, kuid ei lähe kala kasuks.\nSamuti võib eraldi müümisel leida eraldi müüdavaid taimseid toidulisandeid. See on peamiselt spiruliinil põhinev toit ja erinevate taimede kiud, võilill, nõges jne.\nAusalt tunnistage, et sellise sööda väärtus on väga kaheldav, sest tootmisprotsess, nagu te ise aru saate, on see, et elavast taimest saadakse kolm korda töödeldud „rusk”.\nSeetõttu on üks akvaariumikala, taimede sööda, söötmise paljutõotav suund iseseisev ettevalmistus ja söötmine taimedelt, mis on enam-vähem ligipääsetavad akvaristidele. Nendeks taimedeks on: võilill, nõges, salat, kõrvits ja kurk taimse toiduna.\nMõned ütlevad rohkem kapsast, kuid ma ei pea isegi seda tüüpi toitu, sest mul oli sellega kurb kogemus bakterite vilkumise vormis.\nLehttaimsed toidulisandid kasutavad kevad-suvehooajal, kui on olemas vaba juurdepääs taimelehtedele, ja muul ajal kasutan kala toitmiseks pikka aega säilitatud kõrvitsaid.\nköögiviljade kala toidu foto\nKuivatatud või külmutatud lehed on võimalik kasutada söödana, kuid nende toiteväärtus on väga väike.\nMillal toita taimseid toite\nMõnedel professionaalsetel akvaristidel soovitatakse kord nädalas korraldada näljane päev, st mitte akvaariumi kala kogu päev. See on "näljava päeva" lõpus ja on soovitatav anda kala köögiviljatoidule.\nKuid seda ei ole vaja teha. Kalade söötmisel kaks korda päevas on võimalik toita neid ka päeva jooksul taimsete toitudega või vahetada õhtu, teisel päeval toitmine seda tüüpi toiduga.\nTeistel akvaristidel soovitatakse akvaariumi kala köögiviljasööta üle kanda mitu päeva kuus. See tähendab, et sa toidad kala iganädalases tsüklis: 6 päeva tavalise toiduga ja seitsmendal päeval - ainult köögiviljadega.\nEi tohiks unustada, et "taimetoit" on kasulik paljude kalade jaoks, kuid ei ole mõttekas neid täielikult köögiviljatoiduks muundada, vastasel juhul puruneb tasakaal.\nNagu te teate, tegutsevad mitmesugused taimed akvaariumikala köögiviljatoitena. Kõige populaarsemad on järgmised taimeliigid: trilobe ja väikesed liblikad, Riccia, ambulia, valisneria, veepell, erinevad veiniliigid ja ka wolfia.\nEnne söötmist tuleb taimi purustada kääridega või raseerija teraga klaas- või köögiplaadi külge. Taimne toit ei ole iseenesest kasvamiseks vajalik. Seda müüakse turul ja lemmiklooma kaupluses. Näiteks riccia ja duckweed on odav ja sageli kaubanduslikult saadaval.\nMuide, sellised köögiviljade söödad on kuldkala armastajate seas väga populaarsed. Täiskasvanud võivad isegi lehtede tükke pisut tiheda cryptocoryne taimi.\nErilist tähelepanu väärib taimede hundi, mis köögiviljatoitena sobib väga hästi akvaariumikala jaoks. Wolffia on väike roheline pall kuni 1 mm läbimõõduga. Sellest taimest on 7 liiki, kuid meie riigis on leitud ainult üks neist - juuredeta wolfia.\nSelles köögiviljasöögis on suur hulk vitamiine, mis on vajalikud akvaariumikala kehale. Looduslikes vetes ei ole wolfia tavaline, kuid seda saab osta ja kasvatada eraldi akvaariumis või osta portsjonit toitmiseks.\nLisaks ülalkirjeldatud taimedele annavad akvaristid oma toidule mitmesuguseid salatit. Enne akvaariumi kala söötmist puhastatakse salatilehed keeva veega, seejärel peenestatakse kääridega. Salatit saab valmistada talveks, kuivatada varjus. Selle meetodiga salatit söödetakse, hõõrutakse lihtsalt sõrmedega ja visatakse akvaariumi.\nNoored võilill, nõges, jahubanaanid, kapsas lehed sobivad ka akvaariumikala toitmiseks taimsete toitudega. Enne kalade söötmist põletatakse lehed keeva veega ja purustatakse, samuti salati lehed.\nTaimse söödana võite anda ka putru (küpsetada seda paksus vees, seejärel pesta), näiteks manna või tatar (sõltuvalt söömiskala suu suurusest).\nKala jaoks on olemas järgmised köögiviljade söödatüübid:\n- Pehme veetaimed: vesikapsas, juurteta wolfia, vallisneria, limnofila, rdesta, naiad, duckweed, riccia, elodea, muud liiki taimed. Kalade söötmiseks võib neid jahvatada mördis toores või eelnevalt kuivatatud.\nKalad saavad süüa ja taimi otse akvaariumis. Mõnel juhul söödavad kalad biotoopile istutatud / lastud taimi nii aktiivselt, et nad "kiiluvad" või "täielikult kaduvad". See on hea näitaja kala söögiisu. Selliseid taimi saab osta ja käitada biotoopis, mis on ette nähtud väikeste kalade toitmiseks. Kui kala heaolu ja areng ei kahjusta omanikku, siis on vajalik nende taimedega biotoopist istutamine või taimede muutmine jäikamaks.\n- Ühekomponentsed vetikad: kasutatakse kasvatamiseks rotifer ja koorikloomad. Kui ühekomponentsed vetikad on nende toiduorganismide toitumisse kaasatud, suurendavad need oluliselt nende toiteväärtust.\nÜhikulised vetikad jagunevad mere- ja magevees.\nKõige sagedamini haritud ühe rakuga merevetikad (Sobib hästi soolvee lõhe ja artemia): Dunaliella, Isochrysis galbona, Nephrochloris salina, Monochrysis lutheri, Phaeodactylum tricornutum, Plftymonas viridis, Chlorella sp. f. jahisadam (mereklorella);\nkõige sagedamini haritud magevee üksikrakkude vetikad (magevee koorikloomade söötmiseks): rohelised rohelised - euglena ja phacus, protokokk-vetikad - scenessesmus ja chlorella, sinakasrohelised vetikad - spirulina.\nKuivatatud merevetikad helveste ja tablettide kujul söödakse rõõmuga kala ja krevettide abil.\nLooduses leidub neid vetikaid kõige sagedamini tähelepanuta jäetud biotoopides, näiteks soodes või seisvates basseinides, samuti maal: niiskes pinnases, puukoores ja muudes kohtades. Ühekomponentsed vetikad üsna keeruline kasvatamisel.\n- Mõned rohelise, kobediatomiidi, kiuliste vetikate liigid (tugeva kasvuga nad muutuvad parasiitsed vetikad! Väikestes kogustes võivad need olla söödalisandid mõnede kalaliikide jaoks, kuid nende vetikate kahjustused koos nende liigse lisandumisega on ebaproportsionaalselt suuremad!\nNeed vetikad kasvavad biotoopklaasidel, kividel, küünistel ja mitmesugustel tahketel objektidel. Neid kasvatatakse järgmiselt: klaaspurki täidetakse värske veega ja sünteetiline kangas, mille võrgusilma suurus on umbes 1 cm, langeb purki otsaga allapoole, purk asetatakse päikese valguses.\nVetikad ilmuvad kangale mõne päeva pärast. Kuid siiski ei ole nende organismide aretamisega liiga palju ära võetud, sest nad saavad toidust kergesti biotoopi parasiitideks.\n- „Maakasvataimedest ja puuviljadest” valmistatud taimne toit. Salatile, spinatile, võilillale, kapsale, noortele nõgale, jahilinnule lõigatakse lehed, segatakse keeva veega ja toidetakse kala.\nNad soovitavad ka peeneks hakitud ja keedetud suvikõrvitsat (võite proovida teisi keedetud köögivilju: need ei kahjusta kala ja erinevate kalaliikide maitseelistused võivad olla väga erinevad).\nEt mitte kala kala köögiviljadega keeta iga kord, võib seda teha üks kord ja seejärel külmutada külmkapi sügavkülmas ning vajadusel söödetakse viiludeks.\n- Kunstlik taimne toit. Enamik kalade söödatootjaid toodab köögivilja või toodab taimse ja loomasööda kombinatsiooni. Kuid nagu kõik kuivad toidud, on nad kahanenud paljudest kasulikest elementidest.\n- Taimsed ravimid. Puude langenud lehed: pöök, tamm, lepa, vaher, paju, sarvkivi, jalakas, sarapuu, sycamore, mandel; puude koor; tee ja muud fütoterapeutilised vahendid akvaariumi jaoks.\nLisaks tervendavatele omadustele, need lehed ja koor, mis langevad põhja, tekitavad detrituse: elusaine orgaaniliste lagunemissaaduste segu bakterite, seente ja mikroorganismidega, mis selles protsessis aktiivselt osalevad. Hydrobionts sööb seda massi rõõmuga.\nKodule minekuks võite koguda sügisel langenud kuivad lehed ja visata see biotoopi (pärast lehtede puhastamist puitõrast, mustusest jne). Näiteks kuivad tamme lehed tihti talvel puude peal. Need sobivad ka kalade söötmiseks.\nReeglina söövad kala, krevetid, teod nende poolt 2-4 nädala jooksul visatud lehed.\nKala toidus peab olema taimne sööt. Ilma nendeta on kalade organismi normaalne kasv ja areng võimatu. Looduses toituvad taimedelt isegi röövkalad. Söögiks taimtoiduliste kalade toitumises peaks olema vähemalt 80% kogu toitumisest. Tiigi taludes kasutatakse köögiviljatootena peamiselt teraviljasaadusi.\nCopyright 2020 \_ none \_ Kala foto akvaariumid


Inimesed | Tsirkus.ee\nTerje on akrobaatikatreener ja lavastaja. Folies on tal ka kunstilise juhi ja rahvusvaheliste suhete edendamise roll.\nTalle meeldib töötada inimestega, kes lähevad lavale. Tema lemmik kohaks on proovisaal.\nTerje armastab oma tööd, oma õpilasi, oma kolleege, kaasaegset tsirkust ja oma puuduolevat vaba aega. „Tsirkusetrenn on palju enamat kui lihtsalt üks trenn. Lapsed kasvavad siin koolis käies suureks. Siin õpitakse üksteist hoidma ja austama, usaldama ennast ja teisi, olema meeskond. Selle kõik võtavad folielased ellu kaasa.” Terjele meeldib perega aega veeta ja tema hobideks on toidutegemine ning aiakujundusega tegelemine.\nTallinn tunnustab ja tänab!\nAasta huvialaõpetaja 2021: Terje Bernadt\nEero on akrobaatikatreener. Eero on väga salapärane tüüp ja ega temast palju teada ei olegi. Seda võib öelda, et ta on ülihea banquine treener. Aga oma salapäraseid tegusid teeb ta tihti kuskil pööningutel ja vahel võib teda näha nööre ja niite tõmbamas, tavaliselt kuskil lavatagustes hämarates nurkades. Talviti kaob ta tihti lihtsalt ära ja ilmub hiljem jälle välja, aga kuidagi pruunima ja veelgi elurõõmsamana. Eero on ka veel selline isik, kelle kätte võib tsirkuseartist oma elu usaldada.\nTelefon: 5662 9123\nElyca on köieltantsija ja tsirkusetreener.\nFolielastele õpetab ta akrobaatikat, žongleerimist, tasakaaluhoidmist. Elycal on omandamisel EOK võimlemistreeneri 4. tase.\n„Hästi inspireerivad on lapsed, kes käivad õhinaga tsirkusetrennis. See motiveerib ka mind ennast olema parem treener.”\nElycale meeldib puhas õhk ja vesi. Ja muidugi tuli, kui see on hästi puhas. Elyca mängib alati tulega, kui tal on vaba aega. Mõnikord juhtub, et see mäng muutub väikeseks kunstiteoseks, kuhu on kaasatud teisedki tuld armastavad sõbrad ja ahhetavate pealtnägijate vaimustus ulatub siis taevani. Nagu ka leegid…\nTelefon: 5669 9042\nKaupo erialadeks on akrobaatika, žongleerimine ja hiina mast. Ta on 3. taseme võimlemistreener. Ta on õppinud žongleerimist ning erinevatel kursustel end täiendanud. „Tsirkuses meeldib mulle võimalusterohkus ja vabadus, mis laseb ideedel lennata.”\nKaupo käib heameelega matkamas. Matkasellina on ta vallutanud Munamäe ja nautinud vaateid mitmel kõrgemalgi künkal Aasias, Ameerikas ja Euroopas. Räägitakse, et ta tahaks vallutada mägesid ka Kuu peal, aga tal pole kuukulgurit ja seetõttu lükkuvad need matkad praegu edasi. Mis on tegelikult väga hea, sest Kaupo õpilased lihtsalt armastavad oma treenerit ja parem on, kui treener püsib trennisaalis.\nTelefon: 5393 9297\nLiina on tsirkuse-ja akrobaatika treener.\nLiina erialadeks tsirkuses on žongleerimine, õhuakrobaatika ja poi keerutamine. Tal on pedagoogiline kõrgharidus, akrobaatikatreeneri kutse 3. tase ja noorsootöötaja osakutse (laagrikasvataja).\nLiina veetis vabatahtlikuna aasta Belgia tsirkusekoolis Cirkus In Beweging õppides sealsetelt treeneritelt ning läbides spetsiaalselt tsirkusetreeneritele mõeldud koolituse.\n„Tsirkuse treeningu juures paelub mind selle mitmekülgsus – ühendatud on nii loomingulise kui ka füüsilise poole arendamine. Pean oluliseks turvalise keskkonna loomist, kus igaüks saab võimete kohaselt ja omas tempos õppida. Tundides leidub ruumi ka loovusel ning laste omaalgatusel.\nMind rõõmustab, kui lapsed tunnevad liikumisest ja uute oskuste omandamisest rõõmu.”\nVabal ajal meeldib Liinale lugeda ning metsas jalutada. Eraldi peatükki aga väärib tema kirg tee vastu. Oma tibatillukeses täpilises teekannus valmistab ta teed maagilistest teelehekestest ja puuviljatükikestest, meelitades oivalise aroomiga kohale sõpru, kellele alati jätkub üks imeline tassike seda võlujooki.\nTelefon: 5374 8145\nLizeth on õhuakrobaat, kes on lõpetanud tsirkuse eriala Salpausi tsirkusekoolis (Soome). Tegemist on diplomeeritud tsirkuseartistiga, ühega omataolistest haruldastest liikidest Balti riikides.\nLizethile meeldib lennata. Ta alustas lendamisharjutusi siinsamas Folies, sirutades tiibu Salme Kultuurikeskuse aknalaudadel. Tehniline treening jätkus õhurõngal ja lootus, et tiivad kandma hakkavad, viiski ta edasi õppima tsirkuseartistiks. Arvatakse, et Lizethil on head tutvused Sigatüükas, kuidas muidu suutis ta õppida samaaegselt Tallinnas abituuriumis ja Lahtis tsirkusekoolis. Lizethi suureks unistuseks on teha Maale tiir peale ilma vahepeatusteta. Folielased ootavad teda siis pikisilmi tagasi.\nMikk on treeneri õpilane. Tema erialaks on žongleerimine. Lemmikteemaks on aga keemia.\nMikule maitsevad kommid, siirup, mesi, küpsised, piparkoogid, maasikamoos ja limonaad. Kõigi nende keemilised valemid võib ta peast ette vuristada.\n„Akrobaatika ja žongleerimisega tegin algust 5-aastaselt. Alguses meeldis mulle diabologa mängida, siis hakkasin õppima tehnikaid. Žongleerimises on oluline eksperimenteerimine, aga muidugi ka lõputu tehnikate lihvimine. Mulle meeldib kõige rohkem žongleerida üksinda, hea muusika saatel.”\nNatalia on 6. taseme akrobaatikatreener, üks parimaid oma alal. Lapsena oli Natalia tippsportlane sportvõimlemises. Natalia lemmikloomaks on salto. Igal hommikul kukerpallitab ta oma saltoga trepist alla õue ja teeb seal lustaka tervisliku tiiru. See annab kogu päevaks hea energia, mida jätkub kuhjaga kõikide õpilaste jaoks treeningsaalides. Üks õpilastest ütles: „Natalia on nii tore isegi inimesena!” Tõsi mis tõsi.\nTelefon: +372 55956733\nSylvain Oulala on tänavatsirkuse artist ja monorattasõidu- ning žongleermistreener. Ta on pärit Prantsusmaalt ja see muidugi seletab tema kirge toidu vastu. Ent oma südames on Sylvain eestlane. Tal on siin kodu juba pikemat aega ja ta on õppinud ära eesti keele.\nSylvain saabus Eestisse aastal 2014, et töötada Euroopa vabatahtlikuna tsirkusestuudios Folie. Nii saigi alguse tema artisti teekond. Siis, kui Sylvain ei ole parasjagu esinemisretkel välismaal, võib teda näha koduses Tallinnas siin-seal tänavaetendusi andmas ja oma pööraselt suure monorattaga ringi liiklemas. Võite olla kuulnud, et Sylvain Oulala on ka esimene ja ainuke inimene, kes on Eestile monorattal tiiru peale teinud. Selle kohta saab rohkem teada, kui vaatad https://www.youtube.com/sylvainoulala?sub_confirmation=1\nSylvaini hobiks on akvaariumi maastiku kujundamine. Küllap unistab ta mõnikord sellestki, kuidas kalad ühel päeval põnevas sügavike ja koobaste maailmas ringi sulistades avastavad väga salajasest kohast ühe tibatillukese monoratta. Aga siit algab juba üks teine lugu.\nLaura on professionaalne tsirkuseartist ja õhuakrobaat, lõpetanud 2021. aasta kevadel Soomes Lahti Tsirkusekooli (SaSak). Erialaks on tal köis, kuid armastab palavalt ka akrobaatikat ja banquine’i.\n“Olen Foliega seotud aastast 2007, kui tulin 6-aastasena esimest korda trenni ning sain siinsete treenerite käe all endale külge igavese tsirkusepisiku. Artistina loodan esineda paljudel lavadel võimalikult erinevates põnevates paikades, kuid leian kõige selle kõrvalt ka alati aega tulla tagasi Foliesse, et jagada oma teadmisi ja oskusi järgmise põlvkonnaga.”\nLaura käe all kasvavad tulevased õhuakrobaadid, kelle hullud trikid jahmatavad ikka ja jälle kaastreenijaid. Noore treeneri jõutrenniga võiks saada astronaudiks, aga põnevaid väljakutseid on ka tähtedest palju lähemal asuvates tsirkuseülikoolideski ja eks just sinnapoole ongi sihid seatud.\nMia Erika Peterson\nMia on Folies treeninud 9 aastat ja ikka pole veel küllalt saanud.\n“Alustasin tsirkusekoolis 10-aastasena ja tsirkus tõmbas mind kohe endasse. See vabadus, mille tsirkus eneseväljenduseks annab, on meeletult äge. Mulle meeldib tsirkuse tehnikaid treenida ja lihvida, kuid võib-olla isegi rohkem naudin ma nende abil improviseerimist ja oma kehas vabalt liikumist.\nLisaks tsirkusekunstile olen võlutud ka visuaalsest ning sõnade kunstist. Igapäeva esteetilised visuaalid võluvad ja inspireerivad mind mu loomingus nii paberil kui ka tsirkusesaalis.\nTsirkusetreenerina on mu suurimaks rõõmuks näha kuidas uus õpitud trikk tekitab õpilases vaimustust ja saab tema igapäevase kehakeele osaks. Nagu näiteks kätelseisud igas toanurgas ja hundirattad mööda muru :)”\nMia on meisterlik õhuakrobaatikas. Ja kätelseisus. Ta tantsib hästi. Ja on väga mõnus banquine partner, eriti teisel korrusel. Ta on alati kohal. Miale ei meeldi puhkepäevad. Ja õunad.


ökosüsteemi taastamise kulu, ecosystem restoration cost, Wiederherstellungskosten (pl) des Ökosystems, стоимость восстановления экосистемы (стоимость реабилитации экосистемы) – ökoloogilisest tasakaalust välja viidud keskkonnaobjekti taastamise kulu. Nt kaevandatud alade korrastamine, mille puhul taastatakse ka kõik varasemad taime- ja loomaliikide elupaigad. Ö. t. väljendatakse rahas. Vt ka keskkonna väärtuse rahaline hindamine.\nökosüsteemiteenused (looduse hüved), ecosystem services, Ökosystemdienstleistungen, экологические услуги – inimese eksisteerimiseks ja heaoluks vajalikud ökosüsteemide omadused ja keskkonnafunktsioonid. Millenniumi ökosüsteemide hindamise aruanne jagab need neljaks kategooriaks: 1) varustusteenused, mida inimene saab looduselt toiduna, veena, puiduna, kiudainena jm materjalina; 2) reguleerivad teenused: kliima mõjutamine, vee, õhu ja mulla koostise reguleerimine, veevaru hoidmine, üleujutuste reguleerimine, jäätmete lagundamine, õistaimede tolmeldamine, kahjurite tasakaalustamine jm. Nende teenuste aluseks on taimede süsiniku ja mikroorganismide lämmastiku sidumise võime, hapniku ja veeauru eraldamine õhku, päikesekiirguse peegeldamine, fütontsiidide eritamine, taimejuurte veeimamisvõime, mulla veesidumisvõime, vett filtreerivad veeorganismid jm; 3) kultuurilised teenused, millega loodus pakub esteetilist ja vaimset naudingut, on lõõgastumise kohaks ja uute teadmiste allikaks. 4) elu toetavad teenused, mis on vajalikud eelnimetatud teenuste pakkumiseks ja mis põhinevad aineringel, mullatekkel, fotosünteesil jm. Inimese heaolu, nagu seda kirjeldab aruanne, ei sõltu ainult materiaalsetest asjadest, vaid ka tervisest ja puhtast elukeskkonnast, headest sotsiaalsetest suhetest, turvatundest, samuti vabadusest iseseisvalt valikuid teha ja tegutseda. Üks võtmeküsimusi tuleviku jaoks on see, kuidas säilitada tasakaal varustavate ja mittevarustavate teenuste vahel. Allikas: Millennium Ecosystem Assessment 2003. Vt ka elurikkus, looduskapital.\nökosüsteemne tehnoloogia, ecological engineering, Ingenieurökologie (f), экологическая инженерия – valdkond, mis ühendab ökoloogia ja ehituse. Nt märgalapuhastid ja pinnasfiltrid reovee käitlemiseks, mahepõllumajanduslikud toidu ning muu tehnoloogilise toorme tootmise skeemid. Kasutust leiab ökosüsteemi omadus puhverdada ja stabiliseerida mitmesugust välismõju ning võime pruukida mitmesuguseid energiakandjaid (päikest, raskusjõudu, tuult, reovees olevate ainete keemilist energiat) mingi inimesele huvipakkuva funktsiooni (puhas keskkond, tasakaalustatud toit) loomiseks, häirimata sealjuures ökoloogilist tasakaalu ning keskkonnaruumi. Ö. t. eeliseks on väikesed hoolduskulud ning huvipakkuvat protsessi toetava struktuuri isetaastuvus ning iseorganiseerumisvõime. Väikesed hoolduskulud on tingitud ennekõike nende protsesside ruumilisest hajutatusest ning kestuse pikendatusest, võrreldes konventsionaalse tehnoloogiaga. Vt ka keskkonnafunktsioon, mahepõllumajandus, passiivmaja, ökotehnoloogia.\nökoturism, ecotourism, Ökotourismus (m), экологический туризм – turismikorralduse viis, mis toetab loodus- ja kultuuripärandi säilimist ning kohalike elanike heaolu. Vt ka säästev turism.


Ava Lavenderi iseäralikud ja kaunid kannatused - Apollo\nWaltoni romaan on nii iseäralik kui ka kaunis. Erakordne raamat, soovitame kõigile! – School Library Journal\nSee ühtaegu painav ja lootusrikas romaan räägib sellest, miks me armastame ja kuidas sellest kinni hoiame.” – Kiera Cass, menuautor\nSee raamat on pärlite pärl. Sõnulseletamatult kaunis. – San Francisco Book Review\nRabav, maagiline, eriskummaline ja loomulikult imeilus. – Tor.com


VOODI LINES 180, PRUUN HIND | kaup24.ee\nToote kirjeldus: Voodi Lines 180, pruun\nMõõtmed: laius - 284,5 cm, pikkus - 207,5 cm, kõrgus - 102 cm.\nMagamispind - 180 x 200 cm.\nKülgedel 2 öökappi.\nKorpus ja fassaad on valmistatud puitlaastplaadist, MDFst ja viimistlusfooliumist.\nVoodi on ilma madratsi ja voodivõreta.\nMadratsi ja voodivõre leiate www.kaup24.ee leheküljelt.\nVoodi pinda tuleb puhastada niiske lapi või paberiga. Ärge kasutage keemilisi puhastusvahendeid, vaid spetsiaalselt ette nähtud tooteid mööbli hoolduseks.\nKollektisoon Lines - mugav magamistoa mööbel. Otsite oma magamistuppa lihtsa kuid pilkupüüdva disainiga mööblit? Siis Lines kollektsioon on just teile. Lines kollektsiooniga saate luua uuendusliku interjööri. Lihtne disain ja läbimõeldud lahendused muudavad mööbli kasutamise meeldivaks.\n* Voodi on näidatud esimesel kolmel pildil. Muud pildid on informatiivsed.\nÜldine informatsioon tootest: Voodi Lines 180, pruun\nSoovitame osta koos: Voodi Lines 180, pruun\nKüsimused ja vastused toote kohta: Voodi Lines 180, pruun


VIDEO: Nutikas nipp, kuidas enne lakkimist kaitsta puitpõrandat hilisema kolletumise eest\n25.05.2017, 12:41VIDEO: Nutikas nipp, kuidas enne lakkimist kaitsta puitpõrandat hilisema kolletumise eest (2)\n3\tPuitpõranda lakkimise juures on omad nipid, millega saab parema, vastupidavama ning nägusama tulemuse. Tikkurila Koolituskeskuse juht Meelis Tarto näitabki, kuidas kaitsta männipuidust põrandat hilisema kolletumise eest ning kuidas lakkimisel saavutada parim lõpptulemus.\nEnesestmõistetavalt on puitpõrandaid vaja kaitsta, et need oleks vastupidavad kulumisele ja kahjustustele ning et põrandat oleks ka lihtne puhastada. Kui soovitakse saada tugevamat ja kulumiskindlamat tulemust, siis põrand lakitakse. Lakid on üldjuhul läbipaistvad, aga lakke saab ka toonida.Kauni ja ühtlase tulemuse saab esmalt pinda peitsides sobiva tooniga ning seejärel lakkides läbipaistva lakiga. Peitsi on lihtsam ühtlaselt pinnale kanda võrreldes toonitud lakiga.Teatavasti kipub männipuit aja jooksul veidi kolletuma. Samuti kolletuvad vana tüüpi alküüdlakid. Kuidas saaks kolletumist vähendada? Looduse vastu küll ei saa, aga oma väike nipp on ka siin. Enne lakkimist tuleks puidupinnale kanda valgeks toonitud peitsi. See kaitseb puitu väga hästi UV-kiiruse eest, mis põhjustab puidu kollaseks muutumist. Viimistlemiseks tasub valida kaasaegne veepõhine lakk, mis ei kolletu ning on praktiliselt lõhnatu, töövahendid saab puhtaks veega ning pind kuivab kiiresti. Saadaval on ka mati läikeastmega lakke, mille pind jääb väga naturaalne ning peaaegu nähtamatu lakikiht jätab õlitatud pinnaga sarnase tulemuse.Peale peitsimist võibki asuda lakkimise juurde. Tark oleks seda teha mugavate töövahenditega kasutades pikendusvart, et ei peaks põrandal küürutama või põlvitama.Lakkimisel imab puit esmalt päris palju lakki sisse ja esimese kihi kandmist võib nimetada ka kruntimiseks. Kui peale esimese kihi pealekandmist on puidukiud n-ö turritama hakanud, siis tuleks enne teise lakikihi kandmist teha põrandale kerge vahelihvimine. Seejärel lakkida pind vedeldamata lakiga üle nii mitu korda, kui on ette nähtud kasutusjuhendis. Lakkida tuleks laudisega samasuunaliselt mitte risti.\nSeotud lood:VIDEO: Vaata, kuidas luua reljeefse mustriga seinapind! Tulemus on õhuliselt õrn (1)VIDEO: Aaderdamine ehk kuidas jäljendada puidusüüd. Vaata ka, kuidas teha sajandivanust... (2)VIDEO: Lihtsamate mootorite juhtimine talumajapidamises. Lülita ohutult sisse ja välja! (3)Kas iga puukuur ja kuivkäimla tuleb aastal 2020 ehitisregistrisse kanda? Kas iga ehitis... (133)Kuidas rajada hea väliköök? Toimivas väliköögis on mitu erinevat toiduvalmistamise...Kuidas valida suvilasse kuivkäimlat? (1)Põrandaküte ja kattematerjal – kuidas need kokku sobitada?9 nõuannet terrassi ehitamiseks\tlakkiminepuitpõrand


Vooremaa Parim rohi stressi ja pinge maandamiseks on … alkohol?!\nPõnev aeg on – ümberringi toimub palju ja erinevatele infokanalitele on kiire ligipääs. Inimestel on töö või mitu, sõbrad ja kolleegid, perekond, lemmikloomad, enesetäiendamine, trenn, hobid, meelelahutus, kogukonnaprojekt, heategevus ja sotsiaalmeedia. Aeg on sisustatud ja igav ei hakka.\nKuid igal pool peaks endast justkui maksimaalselt andma ja see, kas ootused soorituse osas on inimese enda või kellegi teise seatud, pole siinkohal oluline. Olulisem on, et suur hulk kohustusi ja kiire elutempo on stressiallikateks, kui ennast vahepeal korralikult välja ei lülitata ja ei puhata.\nKuigi stress on normaalne ja vajalik nähtus ning sellega saadakse tavaliselt hästi hakkama, võib stressi kuhjumine viia paljude nii vaimse kui ka füüsilise tervise probleemideni.\nAsi saab alguse hiilivalt: pidev pingesolek ja väsimus teevad tundlikumaks ja tujukamaks; kõikuv meeleolu muutub aina negatiivsemaks: kasvav ärevus tekitab muremõtteid ja ei lase uinuda; süvenev masendus võib kujuneda depressiooniks; paralleelselt halveneb ka füüsiline tervis.\nPetliku arvamuse kujunemine\nSeega on mõistetav, et stressi peale, mis on äratuntav negatiivsete emotsioonide ja kehva enesetunde tõttu, tekib reaktsioon, mis tõukab pingest vabanema ja stressi vähendama. Küsimus on vaid selles, mida täpselt pingest lahtisaamiseks ette võetakse: kui see on jalutuskäik mõtete kõrvale viimiseks, perega Aliase mängimine, vannis mõnulemine või puhkus, täidab tegevus tavaliselt eesmärki. Kui see on aga regulaarselt alkohol, hakkavad pinged hoopis kasvama.\nNegatiivsed tunded on elu loomulik osa – me kõik kogeme aeg-ajalt liigset stressi ja peame toime tulema igapäevaste murede, ebameeldivate sündmuste, halva tuju, pinge, ärevuse või üksindusega. Paljud inimesed sirutavadki käe alkoholi järele sageli just selleks, et selle kõigega paremini toime tulla. Esimese hooga võibki tunduda, et alkoholi mõju all pinge langeb, probleemid hajuvad ja kergem on hakkama saada. Kahjuks on esmamulje petlik – alkoholil on küll lõõgastav ja eufooriat tekitav mõju ning halb olukord ja negatiivsed mõtted liiguvad hetkeks unustusse, kuid probleemid sellest ju tegelikult ei lahene, vaid hoopis kuhjuvad. Alkoholi vabastav esmamulje on aga nii meeldiv, et muud kriitilised mõtted pähe ei tulegi. Ning kui on juba õpitud, et alkohol toob kohe leevendust, siis on raske iseennast ära rääkida ja sundida midagi muud proovima, mis ei pruugi nii kiiresti aidata.\nEi tule meelde, et pikemas vaates kahjustab alkohol nii suhteid, saavutusi, tööelu, rahalist seisu ja tervist kui ka süvendab muretsemist ja masendust ning kasvatab stressi. Kohene kasu tundub palju parem, kui oht ebamäärases tulevikus negatiivseid tagajärgi tunda saada.\nInimene on ju mõtlev olend – miks me siis ometigi teeme asju, mis meile kahjulikud on?!\nPole mingi saladus, milliseid negatiivseid tagajärgi alkoholi liigtarvitamine kaasa toob. Samamoodi pole saladus ka teiste sõltuvust tekitavate ainete, nagu näiteks tubaka ja kanepi kahjustavad mõjud. Ka teame, et peaks rohkem liikuma, tervislikumalt toituma, kenamalt käituma jms, kuid ikka teeme asju vanamoodi ja kahjustame ennast.\nHarjumus on jõud\nÜks põhjus on kindlasti harjumuse jõud, mis meid justkui vangis hoiab, sest uue käitumise sisseviimiseks peab palju rohkem pingutama kui vanaviisi jätkates, ja pingutus kui niisugune võib olla ebameeldiv. See, et pikas perspektiivis käitumise muutmine ennast ära tasub, jääb pahatihti tagaplaanile.\nTeine põhjus on kindlasti alkoholi ja teiste uimastite omaduses sõltuvust tekitada, mis väljendub aja jooksul kontrolli üleminekus inimeselt aine kätte. See tähendab, et lisaks harjumusele on vaja alkoholi regulaarselt tarvitada, et organismi uut alkoholiga põimitud tasakaalu säilitada ja enesetunnet turgutada. Kogused aga aja jooksul kasvavad ning pinge maandamiseks ja enesetunde taastamiseks on vaja juua aina rohkem. Seega oleks kõige targem harjumust ja sõltuvusringi ennetada alkoholi liigtarvitamisest üldse hoidudes ning mitte tarvitada alkoholi pingete mahavõtmiseks. Aga seda on alati lihtsam soovitada kui järele teha.\nKujutage ette järgmist stsenaariumit. Tunnete juba pikemat aega, et kohustusi on liiga palju, pinged kasvavad ja meeleolu on aina depressiivsem. Kuulsite sõbralt, et turule on tulnud üks uus ravim, mis pidavat päris hästi lõõgastama ja pinget maha võtma ning mõjub kohe. Ruttate apteeki ja ostate ravimi välja, kuid mõistliku inimesena otsustate enne manustamist uurida pakendi infolehte ja loete kõrvalmõjude kohta: kontrollimatud emotsioonid, sh agressiivsushood, depressioon, suitsiidimõtted- ja teod, uneprobleemid, südamerütmi häired, vererõhuprobleemid, ärevus, paanikahood, teadvuse kadu, allergiline reaktsioon, segadusseisund, hallutsinatsioonid, mälulüngad, krambid, peavalu, uimasus, oksendamine, tasakaalu- ja mäluhäired, enesekontrolli- ja keskendumisraskused, seosetu mõttetegevus ja kõne. Kantserogeenne ja surmavalt mürgine aine. Küsimus: kas võtate seda ainet lõõgastumiseks?\nKirjeldatud ravimit ei laseks ükski ravimiamet ilma ülirangete regulatsioonideta müüki, kuid võib-olla annab tavalist asja natuke teise nurga alt vaadates uues valguses näha.\nStress kui nähtus ei ole olemuselt halb ja seda ei tule iga hinna eest vältida, probleeme tekitab vaid pikka aega kestev liigne pinge. Kui kiire tempo vaheldub vähempingelise perioodiga, teenib stress tavaliselt oma eesmärki – paneb efektiivselt soovitud suunas tegutsema. Tegutsemisele suunavad aga justnimelt negatiivsed emotsioonid, mis justkui hüüavad: „Tegutse, muidu me hakkame veelgi rohkem ebameeldivusi tekitama!“. Ja tegutsedes saabub tavaliselt kergendus ja positiivsed emotsioonid koos rahuloluga.\nSiinkohal võib aga probleemiks olla, et inimene on teadupärast ainus olend, kes ise enda peas stressi mõtete ketramisega neid juurde tekitab ka siis, kui põhjust pole ja rahulolevalt puhata võiks. Seda eriti õhtul, kui mõtlemiseks rohkem aega on. Selline tegevus aga tekitab pinget ja negatiivseid emotsioone juurde ning kui siia lisandub veel harjumus enesetunnet alkoholiga leevendada, süveneb negatiivne aja jooksul veelgi.\nSeega tuleks inimesel, kellel on uinumisega raskusi, kes tajub ülemäärast pinget või on masendunud, alkoholi pigem vältida. Oluline on otsida toetust lähedastelt või pidada nõu perearsti või psühholoogiga.\nKahjuks taipame ise üldjuhul liiga hilja, et midagi on valesti. Salaja ligi hiilivaid ohumärke on väga raske õigel ajal tähele panna. Nii võivad negatiivsetest emotsioonidest alguse saanud probleemid koostoimes alkoholiga ühel hetkel üle pea kasvada. Seetõttu on oluline iseenda emotsionaalset seisundit jälgida. Emotsionaalset seisundit aitab paremini mõista näiteks alkoinfo.ee veebilehelt leitav emotsionaalse enesetunde test.\nSamuti on oluline muresid endale teadvustada ning õppida nendega toime tulema ja probleeme lahendama alkoholist hoidudes.\nNovembris ja detsembris on Tervise Arengu Instituudi juhtimisel käimas kampaania, milles juhitakse tähelepanu seostele alkoholi tarvitamise ja vaimse tervise probleemide vahel. Alkoholi ja vaimse tervise vahelistest seostest saab rohkem teada alkoinfo.ee veebilehelt. Kampaaniat rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest programmi „Kainem ja tervem Eesti” raames.


Eesti inimeste ohutunnetus koroonaviiruse leviku suhtes on viimastel kuudel mitmekordistunud - Tervis\nTartu armastusfilmide festivali külastajad augustis.\nKui juulis pidas koroonaviiruse levikuga seotud olukorda endiselt kriitiliseks vaid 17 protsenti elanikest, siis augustis 37 protsenti ning septembris juba 55 protsenti Eesti inimestest. Eesti inimeste toetus praeguste meetmetega jätkamisele on kõrge, meetmete karmistamist pooldab 34 protsenti elanikest, selgub sotsiaalministeeriumi tellimusel Turu-uuringute ASi 10.–13. septembril tehtud küsitlusest.\n30 protsenti Eesti elanikest arvab, et terav kriis on möödas, kuid peab säilitama valvsust ja järgima ohutusabinõusid ning kaks protsenti usub kriisi täielikku möödumist. Kümnendik elanikest, keskmisest sagedamini 35–49-aastased ning teistest rahvustest Eesti elanikud, on seisukohal, et olukord polegi kriitiline olnud ning sellele on üle reageeritud. Keskmisest kõrgem aga on ohutunnetus viiruse leviku osas vanuserühmas 65+ ning eestlaste seas.\n«Kuna eakad on riskirühmaks, kellel koroonahaigus võib kulgeda raskemalt, on nende kõrgem ohutunnetus ning hoolsus meetmete järgmisel mõistetav,» kommenteeris tulemusi Turu-uuringute ASi uuringujuht Vaike Vainu. «Mõned esimestest juulikuistest koroonakolletest asusid Tartus, mistõttu Lõuna-Eesti elanike ohutunnetus viiruse leviku suhtes kasvas juba augustis.»\nLevinuim meede, mida viiruse leviku piiramiseks rakendatakse, on käte hügieeni eest hoolitsemine. Maskide kandmine on võrreldes augustiga küll kasvanud (9 protsendilt 16 protsendile), kuid elanikkonnas tervikuna siiski veel vähelevinud. Siiski väljendab 85 protsenti elanikest valmidust maski (vähemalt teatud olukordades) kasutada, sealjuures kõrgeim on valmidus kanda maski arsti juures (selleks oleks valmis 76 protsenti elanikest), ühistranspordis (68 protsenti) ning kaubanduskeskustes/kauplustes (62 protsenti).\n«Tunnetatud vajaduse puudumine tähendab siinkohal seda, et inimene ei pea rakenduse kasutamist vajalikuks seetõttu, et väidab end mitte liikuvat rahvarohketes kohtades ja teadvat täpselt, kellega kokku puutub,» ütles Vaike Vainu. «Samas on see kindlustunne petlik, kuna viiruse levikuks võib piisata lähikontaktist ka ainult ühe inimesega – ning et koroonahaigus võib olla asümptomaatiline, ei pruugi ka lähedased oma varasematest kokkupuudetest koroonahaigega ega nakkusohtlikkusest teadlikud olla.»\nLigi 80 protsenti Eesti inimestest valmistub teadlikult viiruse teise laine tulekuks, sealjuures 55 protsenti püüab oma tervise eest rohkem hoolitseda, 32 protsenti paneb raha kõrvale, 30 protsenti püüab rohkem välja puhata, ning 24 protsenti varub desinfitseerimisvahendeid. Riigipoolset tuge oodatakse ennekõike testitegemise võimaluse tagamise (43 protsenti), eriarstiabi kättesaadavuse tagamise (41 protsenti) ning sissetuleku vähenemisel rahalise toe tagamise näol (39 protsenti). Võrreldes eestlastega peavad teistest rahvustest Eesti elanikud olulisemaks rahalise toe ning toiduabi tagamist, samas kui eestlased peavad võrreldes teisest rahvusest Eesti elanikega sagedamini oluliseks isikukaitsevahendite kättesaadavuse ning testimisvõimaluse tagamist.\nKeskmisest sagedamini puudutab sissetulekute vähenemine 35–64-aastasi ja ametialase staatuse järgi oskustöölisi. Teistest rahvustest Eesti elanikke on sissetulekute vähenemine juba alates eriolukorra algusest puudutanud enam kui eestlasi, ning ka sissetulekute taastumine on nende puhul olnud aeglasem kui eestlaste puhul. Vaike Vainu sõnul on siin üheks põhjuseks struktuursed erinevused eestlaste ning muudest rahvustest elanike tööhõives – muudest rahvustest inimesed töötavad eestlastest sagedamini madalatel ametipositsioonidel, kus koondamisi ning palkade vähendamist tuli tõenäoliselt ette sagedamini.


Matrix Energeetika kaalulangus - Higistamine oosel poletamisel\nMatrix Energeetika kaalulangus.\nJää tervislikule madala süsivesikusisaldusega dieedile. Hea uudis on see, et erinevalt teistest rasvade eemaldamise meetoditest ei hõlma see protseduur valu, arme ega verejooksu. On selge, et ultraheli kavitatsiooniaparaadid on tõhusad ja seda kaalukaotust saab säilitada. See sügav ja intensiivne lihaste kokkutõmbumine aitab lihaseid masseerida, aidates seeläbi muuta keha toonilisemaks ja vormitumaks. Soojuse reguleerimine ja automaatne väljalülitustaimer on kaks olulist asja, mida kavitatsioonimasinas kontrollida tuleb. Dedication to the needs of our customers by experienced staff has, over many years, developed a loyal group of American pure whey clients and customers.\nKalorid - üks populaarsemaid viise kaalust. Oma olemuselt on lihtne: sa pead kulutama rohkem energiat kui ta kasutab. Teisisõnu, luua kalorite defitsiit. Kui palju kaloreid sa pead põletada kaalust alla 5 kg Aastalteadlane Max Vishnovski Max Wishnofsky tuvastatudKalorite ekvivalenti saadud või kaalustSee ühe naela rasva inimkeha vastab kilokalorit. Seega ühe kilogrammi rasva võrdub kcal.\nNiisiis, meil on vaja luua puudujääk kalorit kaalust alla 1 kg. Oletame, et teie eesmärk - kaalust alla 5 kg. Sa tarbida kalorit päevas ja kulutada Matrix Energeetika kaalulangus loodud puudujääk kcal.\nKui te järgite seda dieeti, siis kaalus cryo lipo rasva kadu kuni 15 päeva. Ja kaotada 5 kg, peate 2.\nPinnale, Matrix Energeetika kaalulangus on lihtne. Aga kui tegemist on protsessid meie kehas, kõik palju keerulisem.\nAlatoitluse tingimustes keha hakkab energia salvestamiseks. Intensiivse kaalulangus peavad olema midagi enamat kui tavalist toitu juba.\nNäiteks kasutada. On selle katte kulutatud kalorite, nii treeningu ajal ja mitu tundi hiljem. Rohkem koolitus on vajalik ja üks põhjus: kui piisav kogus valku nad vältida lihasmassi kadu. Kuidas kaotada rasva, mitte lihaste Eesmärk kaalukaotus - vabaneda liigne rasv organismis.\nKuid rasva kalorite defitsiit te kaotate aega ja lihasmassi. See on väga ebasoovitav ilus figuur. See kinnitas, et jõutreening ajal madala kalorsusega dieet võib säilitada tugevus ja lihaste.\nPea meeles: Sa kaotad ühe kilogrammi kehakaalu, luues puudujääk kalorit. See töötab algusaegadel toitumine ja seejärel aeglustab ainevahetust.\nEt metabolism ei ole aeglustunud, ja sa ei kaota lihasmassi lisada oma dieeti toiduained proteiinirikas ja tegeleb harjutamiseks. Kuidas lugema kaloreid Võite kasutada valmis retsept saite ja rakendusi.\nTeil on vaja ainult järgida täpselt osa ja koguse koostisosi. Lõpus iga näidatud ja kalorsus valkude, rasvade, süsivesikute ja kiudainete sisaldusega.\nNyamNyamra Sait on üsna palju retsepte. On filtrid "Low Calorie", "Kiire", "Simple". Kalorid ja koostis toitainete leitud tabelis.\nLisa söönud toodete ja kommunaalteenuste arvutab kaloreid ja BZHU. On valmistoite ja toodete eri marki.\nOn isegi võimalus pidada toodet vöötkoodi. Saate teada, kui palju kaloreid te kulutate erinevaid füüsilise aktiivsuse. Lae appstore'i.


Kamina puhastamine – mida teha ja millest hoiduda - Juhendaja.ee\nKamina puhastamine – mida teha ja millest hoiduda\nKaminaomanike jaoks lisandub kõigi muude majapidamistööde nimekirja veel kamina puhastamine. Ehkki tegu pole just eriti lõbusa ettevõtmisega, on see ometi vajalik, et kamin ikka töökorras oleks ja endast ohutusriski ei kujutaks. Kaminasse, mida on juba pikemat aega kasutatud, koguneb pigi meenutav aine nimega kreosoot. Kui sellega ei tegeleta, võib akumuleeruv kreosoot ohtlikuks muutuda.\nKaminat tuleb nii kütteperioodi vältel kui ka enne seda korralikult puhastada. Korstna, kamina, kaminatarvikute ja ümbritseva ruumi puhastamine hoiab tuleohu võimalikult väikese. Kütteperioodi jooksul võib nimetatud kohtadesse koguneda kreosooti, tuhka ja tahma, mis kõik tuleb kiiresti ära koristada.\nKamina puhastamisega käivad kaasas mõned põhitõed, mida järgida tuleks. Kaminaid lihtsalt ei puhastata samamoodi kui näiteks seinu, vaipasid, aknaid või muid majapidamises leiduvaid pindu. Siin on teatud asjad, millele tähelepanu pöörata ja samas ka asjad, millest hoiduda.\nKamina puhastamiseks ei tohi kindlasti kasutada abrasiivseid puhastusvahendeid. Need võivad tellise poorsemaid osasid kahjustada ja jätta kamina pinnale kergestisüttivaid jääkaineid.\nKaminat ei tohi veega niisama üle uhada, kuna see muudab kaminas oleva tuha pastataoliseks massiks, mida on oluliselt raskem eemaldada. Samuti ei tasu küttekollet või selle ümbrust harjaga tolmutama hakata. Sedasi paiskub tuhk laiali ja koos sellega võivad ka veel hõõguvad söed valesse kohta sattuda. Kamin peab pärast viimast tuletegu saama vähemalt 12 tundi jahtuda. Seejärel tuleb võtta kuiv- ja märgpuhastussüsteemiga tolmuimeja ja kamina ümbrus ära koristada.\nSelleks, et kamina puhastamine kergem oleks, võib tuhale kohvipuru raputada – sedasi ei hakka tuhk nii palju tolmama.\nKui tuhk on välja kühveldatud või tolmuimejasse tõmmatud, tuleb kamina sisemus jäiga traatharjaga üle nühkida. Samas tuleb olla ettevaatlik, et kamina pind kahjustada ei saaks\nKaminasirm ja -võre\nEnamasti on kaminasirm või –võre kas messingust või värvitud metallist. Messingust kaminavõre võib puhastada nagu iga teist messingust eset. Värvitud metalli puhul tuleb aga kokku segada neli liitrit vett ja umbes 60 milliliitrit söögiäädikat. Võre tuleb riidest lapi ja tehtud lahusega üle pesta ning siis sooja veega üle loputada.\nKamina puhastamine pole täielik, kui kõik tuletegemise juures kasutatavad lisatarvikud pole ükshaaval üle pestud. Olenevalt nende materjalist, võib kaminatarvikuid puhastada samade võtete abil kui kaminavõregi. Samuti tasub üle vaadata, ega tarvikud kuidagi kahjustatud pole. Katkised tarvikud tuleks uute vastu välja vahetada. Tähelepanelik tuleb olla ka värvikahjustuste ja rooste osas. Kahjustatud pind tuleb võimalikult kiiresti ära parandada.\nKamina puhastamine käib kamina kasutamisega paratamatult kaasas. Korralikult hooldatud kamin hoiab ohutaseme madal ning püsib veel pikki aastaid täiesti töökorras. Kreosoodi, tuha ja tahma koristamine võib tõepoolest üsna räpakas ettevõtmine olla, aga see vähendab kamina kasutamisega kaasnevaid ohtusid.\nTags: kamin, kamina puhastamine


Suurettevõtja: meie tunnustamine kipub tihti ära ununema - Majandus\nSuurettevõtja: meie tunnustamine kipub tihti ära ununema\n5. veebruar 2018, 16:25\nTartu suurettevõtja, Salvest ASi omanik Veljo Ipits ütles, et ettevõtjate tunnustamine kipub tihti ära ununema, kuigi just ettevõtjad on need, kes ühiskonna jõukust kasvatavad.\nTänavu president Kersti Kaljulaidilt Valgetähe IV klassi teenetemärgi saanud Ipitsa sõnul on tal nii endal kui ka teistel ettevõtjatel tihti tunne, et neid võiks tunnustada rohkem, kui seda seni on tehtud.\nTa tõi lihtsa näite: kui lugeda kasvõi Postimehe paberlehe sünnipäevaõnnitlusi, siis tooni annavad näitlejad, kunstnikud ja kirjanikud. «Kindlasti on nad toredad ja tublid inimesed, kes tähelepanu väärivad, aga ettevõtjaid peetakse harvemini niimoodi meeles,» tunnistas ta.\nSeda rohkem teeb Ipitsale head meelt, kui president ettevõtjaid märkab ja tunnustab. «Ettevõtjad teevad kõvasti tööd ja tunnustus on neile tegelikult oluline.»\nIpits rõhutas, et kuigi poliitikud ja erakonnad võivad valijatele raha lubada, siis lõpuks sõltub ühiskonna rikkus ikkagi sellest, kui tublid on meie ettevõtjad ja kui palju nad suudavad väärtust luua. «Tänu sellele saame kasvõi rohkem õpetajaid või kultuuritegelasi toetada.»\nIpits leidis, et ka ettevõtjad ise võiks olla aktiivsemad ja üksteist erialaliitude kaudu agaramalt presidendi teenetemärgi kandidaadiks pakkuda. «Põhjus, miks nii vähe ettevõtjaid tunnustust leiab, võibki peituda selles, et me ei näe tihtipeale vajadust või soovi oma kaasvõitlejaid tunnustada. Aga ma loodan, et see muutub,» märkis ta.\nLisaks äride opereerimisele ja kasumi teenimisele lasub ettevõtjatel ka ühiskondlik vastutus, on Ipits kindel. Ta ise on siin hea näide, kuna kuulub paljudesse sihtasutustesse, mis kultuuri või sporti edendavad. Kuigi ta on ühiskondlikult aktiivne, pole see tema sõnul sugugi meelakkumine ja toob tihtipeale ootamatuid kohustusi. Siiski ei kahetse ta midagi.\nEesti tunnustab iseseisvuspäeva eel riigi teenetemärkidega 166 inimest, nende seas ka kaheksat ettevõtjad. Lisaks Ipitsale said tunnustuse Heiki Einpaul, Ülo Kivine, Hans Kruusamägi, Tõnu Post, Sirje Potisepp, Janek Vipre, Dmitri Demjanov ja Mario Ohoven.


Mihkel Oviir: pensioniea tõstmine on mõistlik - Äripäev\nMihkel Oviir: pensioniea tõstmine on mõistlik\n04. november 2009, 10:13\nLoomulikult oleks pensioniea tõstmine\nmõistlik, ütles riigikontrolör Mihkel Oviir. "Ma viitasin juba aasta tagasi oma\nkõnes Riigikogu ees, et ei tohi oodata otsustega aastani 2016, millal lõpuks\nnaiste ja meeste pensioniiga võrdsustub 63 eluaastani ja alles siis hakata\nmõtlema, mis edasi saab."\nRiigikontrolli teatel on Oviiri hinnangul võimalik, et kui 65. eluaasta märk on saavutatud, tuleb liikuda edasi ka 67. eluaastani. "See ei ole loomulikult probleemi lahendus, kuid ta toob teatavat leevendust. Meie probleem on ju see, et töötajate ja pensionäride suhtarv on totaalselt paigast ära. Meil on vaja oluliselt rohkem maksumaksjaid. Ma pakkusin aasta eest välja ka arutelu, kuidas saada siia juurde näiteks mitusada tuhat tippkvalifikatsiooniga noort, kes pisutki normaliseeriks töötajate-pensionäride suhtarvu. Ja muidugi tuleb meil tõsta tööviljakust ja suurendada majanduse arengu soodustamise kaudu rahvuslikku rikkust," rääkis Oviir.\nOviir lisas, et tahaks vastuvaidlejatelt teada, kust see raha siis tuleb, millega ühe suurenevat pensionäride hulka ülal pidada. Kui pensioniiga ei taheta tõsta ja maksumaksjate ehk töökäte arvu ei suudeta hoida või suurendada, siis on paratamatuks alternatiiviks riikliku pensioni suuruse püsimine või selle vähenemine, nentis ta. "Kordan veel – kel on paremaid variante, see pakkugu see töötav ja jätkusuutlik lahendus välja. Hala raske saatuse üle meid ei aita, on vaja selgeid, ratsionaalseid otsuseid. Ja kiiresti."\nVananeva rahvastiku tõttu on Oviiri sõnul ka Euroopas suund, et tööhõivest ei lahkutaks vähemalt 65. eluaastani.\n"Millegipärast räägitakse selle peale taas, et meil pole noortelgi tööd, kuhu siis veel need vanemad inimesed tööle panna. Lähtutakse jälle tänase päeva või järgmise aasta olukorrast. Mina räägin sellest, mis on 20, 30 ja 40 aasta pärast, kui meil selgelt napib töökäsi.\nRõhutan eriti - aus on need otsused teha juba täna, et inimesed teaksid vähemalt 15-20 aastat ette, milline on nende pensionilemineku iga. Isegi rikas Saksamaa otsustas 20-aastase üleminekuperioodiga tõsta pensioniea 67 eluaastani," lausus Oviir.\nTeine argument, millega pensioniea tõstmise vastu sõditakse on Eesti meeste lühike keskmine eluiga, märkis Oviir. "Selle eluea pikendamine paljuski meie endi kätes – tehkem sporti, ärgem kuritarvitagem alkoholi, vaadakem ligimest ja maailma lahke pilguga, mitte kurjalt. Ükski neist mõjutegureist ei sõltu inimese materiaalsest rikkusest või vaesusest. Sellele keskmisele ei maksa muide pensioni kontekstis üleliia rõhuda - eksperdid viitavad, et need mehed, kes keskeani elavad, saavad ka suure tõenäosusega pikalt pensionipõlve pidada."\n19. märts 2010, 16:13\nAnsip: pensioniea tõus toob suurema pensioni 32\n04. november 2009, 12:47\nValitsus kaalub pensioniea tõstmist 65. eluaastani 5


Kauplemisstrateegiad on muutunud, Programmikaubandusstrateegia määratlemine\nKauplemisstrateegiad on muutunud,\nSee on iga kauplemispäeva täielik üksikasjalik pilt. Pärast uute eeskirjade kehtestamist on programmiga kauplemisele otseselt omistatud häireid olnud väga vähe.\nProbleem on siin selles, et kauplejale võib jääda mulje, nagu oleks turg lihtsalt olemas ja nemad Kauplemisstrateegiad on muutunud saa seal midagi muuta. Selline suhtumine ei ole õige, sest turg on pidevas muutumises ning kauplejate tegevus mõjutab turgu päris kindlasti.\nEdu saavutamiseks peab kaupleja tegema lisapingutuse ja andma endale teiste kauplejate ees konkurentsieelise. Praktikas ei hõlma ükski strateegia kõiki turutingimusi, iga hinnakujundit ja olukorda, mis võib turul ette tulla.\nTagatisega kauplemine krüpto eesti vana mees läheb hulluks, kui te ei investeeri krüptovaluutat binaarse valiku tagasipööramise histogramm Investorite ainus võimalus oli potentsiaalse ettevõtte aktsiate ostmine. Krüpto 10 indeks CFD-d Plus Turk tõi aga välja hoopis teistsuguse, krüptovara hoidmisega seotud riski. Eesti on krüptomüntide esmapakkumiste ICO arvu poolest maailmas viiendal kohal. Minimaalse tagatistaseme hoiatus ehk margin call tekib siis, kui teie konto kapital on binaarne variant kurs tagatisega. Mis on võimendus Forex bitcoinidega kauplemine iirimaal Kaks kuidas avatrade krüptovaluutaga kauplemine laos raha teenida turgu pole tavaklientide jaoks nii tuntud, ehkki neid tasub mainida.\nSellest tulenevalt on oluline, et te olete võimeline tegema kahte asja — kas valdama meisterlikult ühte strateegiat ja rakendama seda ainult sobivas olukorras või omama valikut hästi selgeks õpitud strateegiaid, mida saab rakendada reaalsel turul erinevatel juhtudel. Kuigi need kaks on kõige mõistlikumad võimalused, on neil ka oma puudused.\nEsimene valik eeldab suurt kannatlikkust, samas teine valik tähendab, et peate olema võimeline kontrollima oma emotsioone ning mitte laskma end pimestada erakordetest juhtudest ja vastuolulistest signaalidest. Artiklis kirjeldame erinevaid Forex kauplemisstrateegiaid, mis sobivad erinevatele turgudele. Need on mõistmiseks piisavalt lihtsad, samad aga piisavalt detailsed, et neid saaks kasutada kauplemisel. Algaja kauplejana ei ole teie ülesanne neid strateegiaid pähe õppida ja kopeerida, selle asemel tuleks püüda mõista põhialuseid, millel need rajanevad, seejärel neid hoolikalt testida ja ning leida võimalusi nende kohandamiseks vastavalt jooksvale turuolukorrale või oma isiklikele kauplemiseelistustele.\nLäbimurretel põhinevaks kauplemiseks on sobiv aeg kõikuv turg — suhteliselt kitsas, suhteliselt madala volatiilsusega horisontaalne hinnakoridor, kus karude ja pullide jõud on enam-vähem võrdsed. Kõikuva turu kindlakstegemiseks leidub mitmeid võimalusi, kuid siin esitatud Forexi kauplemisstrateegia algajatele kasutab päevagraafiku perioodi lihtsat libisevat keskmist SMA.\nMiks ? Sest aastas umbes nii palju kauplemispäev, nii näete te põhimõtteliselt aasta keskmist numbrit.\nSeejärel looge, olenevalt turust ja selle igapäevasest volatiilsusest, hinnavahemik, ütleme 50 punkti kummalegi poole teie SMA-st. Päevasest vahemikust ülal- või allpool sulguv hind annab läbimurdesignaali.\nKuidas programmi kauplemisstrateegiad töötavad?\nJuulist kuni Kasutatud: Sisenemisreeglid selle strateegia jaoks on Kauplemisstrateegiad on muutunud. Iga kord, kui küünal algab ühel pool SMA, kuid murrab vahemikust läbi teisel pool, siis peaksite sisenema läbimurde suunal.\nPeate otsima vähemalt punkti kõrgust küünalt. Läbimurrete kauplemine - samm 3: väljumine Tehingust väljumise tingimused on sama olulised kui sisenemise tingimused. See kehtib kõigi olemasolevate Forexil kauplemise strateegiate kohta, on need lihtsad või keerulised.\nTäieliku stopi, vastuvaidlemisele mittekuuluva stopi jaoks kasutage alati SMA taset. Kui hind pöördub tagasi, siis tähendab, et tegemist oli petliku läbimurdega. Pullid ja karud ei ole sellel hinnatasemel veel lõpetanud ja turg on endiselt kõikuv. Halvima stsenaariumi korral olete kaotanud punkti. Parimal juhul areneb läbimurre trendiks ja, kasutades liikuvat piirhinda punkti hinnast tagapool, liigute te lõpuks SMA tasemest edasi Duluxi kauplemise varvi susteemid piirkonda.\nSelle lihtsa Forexil kauplemise strateegia tugevaim külg on loogilisus, lihtne kasutamine ja suhteliselt vähe pingutust nõudev haldamine. Kui olete selle strateegia korralikult omandanud, siis piisab vaid põgusast graafikute ülevaatusest korra päeva jooksul. Süsteemi nõrk koht on, et see ei toimi olukorras, kus turud kõiguvad väga suuresti, näiteks suvel. Lisaks võib miinuseks olla ka väheliikuv hinnavahemik.\nStrateegiat järeltestides märkate, et see annab sageli valesid signaale, kuid ülirangete väljumisreeglite tõttu on see siiski võimeline pikemas perspektiivis kasumit tootma. Forexil kauplejad arutlevad sageli selle üle.\nSisenemisreeglite karmistamisega vähendate oma kauplemistehingute koguarvu, kuid see võib parandada tulemuslikkust. Samuti, väljumisreeglite karmistamisega vähendate kaotuste suurust, kuid samal ajal piirate oma kasumlike tehingute võimalusi, kas või vähesel määral, mis jäävadki kasutamata.\nForex kauplemisstrateegiad - Trendi Jagage Colombia valikutehinguid ja kauplemine Trendidest arusaamine kuulub iga finantskaupleja põhiliste oskuste hulka. Õnneks on Kauplemisstrateegiad on muutunud järgiv strateegia üks Forexi lihtsamaid strateegiaid.\nTurud liiguvad samas suunas pikema ajavahemiku vältel, kuid siin on võtmetähtsusega küsimus, kui kiiresti ja kindlalt on kaupleja võimeline trendi kindlaks tegema, et ta saaks esimesena hakata trendiga kaasa minema. Trendi kauplemine - samm 1: turutingimused Selles strateegias kasutatakse tunni graafikul perioodi eksponentsiaalset libisevat keskmist EMAmis aitab kauplejatel eristada kõikuvat turgu trendiga turust.