Lapse punnis otsmik ja silmad: kas tasub muretseda? - Migreen\nIga inimene on eriline, seetõttu on täiskasvanud inimese keha struktuuri normid tingimuslikud. Lapsepõlves on keha erinevalt paigutatud, nii et vanemad on mures mõne lapse omaduse pärast. Lapse punduv otsmik on sageli põhjus, miks vanemad saavad arsti juurde minna. Proovime mõista põleva otsmiku põhjuseid ja selgitada välja, kas see on norm või patoloogia.\nMis võiks olla kumerate otsa põhjused\nSünnijärgselt on pea suurus sünnituse määravaks teguriks, sest pea on esimene, kes läbib sünnikanalit. Maht sõltub sellest, kuidas sünnitus jätkub. Lapse juht keha osakaalu suhtes on suurem kui täiskasvanu, kes võib mõnikord oma vanemaid häirida. Seepärast peame vastsündinu kumerast otsa kõige tavalisemateks põhjusteks.\nLapse pundunud otsa põhjused:\nKas teadsite, et ventrikulomegaalia lootel on aju patoloogiline seisund?\nIga inimene on mõne märgiga erinev. Pea- ja näo kolju suurusel on suur roll. Kui lapsel on visuaalselt suurendatud otsmik, pea või muu koljuosa, tuleb lapsele arstile näidata. Visuaalne kontroll, pea suuruse mõõtmine, ultraheli diagnostika vastab küsimusele, kas see juhtum on norm. Kui uuringu ajal ei ilmnenud patoloogiat, siis ei peaks te sellele funktsioonile tähelepanu pöörama. Vanusega muutuvad kolju luud ja kõik taastub normaalseks.\nRitsid on peamine põhjus kolju näoosa muutustes. See on tõsine haigus, mis esineb D-vitamiini puudulikkuse tõttu kuni kolmeaastaste laste seas üsna sageli Rickets on leitud kõigis maailma riikides, kuid kõige enam põhjapoolsetes piirkondades, kus puudub päikesevalgus.\nD-vitamiini toidetakse looma toiduga või toodetakse ultraviolettkiirguse toimel. D-vitamiini peamine ülesanne on reguleerida kaltsiumi ja fosfori imendumist ning viia need mikroelemendid luukoesse.\nD-vitamiini puudulikkuse esimestel kuudel ei ole ritsete sümptomid spetsiifilised ja need võivad vanemate tähelepanu juhtida. Laps ilmub:\nKui puudujääk jätkub, ilmuvad ühe kuu pärast järgmised sümptomid:\nhiljem sulges fontaneli.\nLuude deformatsioonid on peamised sümptomid, mis iseloomustavad ritsette, samas kui nad jäävad eluks, isegi kui kompenseerite D-vitamiini puudumise.\nratta- või X-kujuline muutus alumistes jäsemetes;\nmuutused vaagna luudes; vanusega tüdrukutel mõjutab see sünnitust;\nribid paksenevad - ritsit "roosikari";\npõlev otsmik: laienevad parietaalne ja eesmine muhke;\npea meenutab ruudu ja muutub ebaproportsionaalselt suureks;\nkarpaalliigesed paksenevad - "käevõrud".\nNeed sümptomid ilmnevad haiguse kõrguse ajal ja on seotud liigse osteogeneesiga. Täiskasvanueas püsivad ja deformeeruvad luu deformatsioonid kehahoiakute, alumiste jäsemete deformatsiooni, väikese vaagna kitsenemise tõttu.\nHüdrofaagiline sündroom on ajuvedeliku vedeliku (CSF) liigne tootmine ja kogunemine aju vatsakestesse. Laste puhul ilmneb sündroomi kasv ja peapõletik. Peamised haigused, mis põhjustavad vesipea, on:\nHydrocephalusel on järgmised sümptomid:\nstrabismus või "päikese" sündroom;\nletargia või vastupidi lapse ärevus.\nVesipea peamine ilming on peamahu ebaproportsionaalne suurenemine ja 1 cm või rohkem kasv iga kuu jooksul.\nCSF-i suurenenud tootmise tõttu laienevad aju vatsakesed. Vedelik siseneb okolo-ventrikulaarsesse ruumi, tekitades ajukoe kahjustusi. Suurenenud koljusisene rõhk põhjustab kolju luude hõrenemist, luude lõhet. Rodnichok pundub ja pulseerub, peanahk pingutab, pea punduvad. Foto näitab lapsel punduvat otsaesist, mis on tingitud retsetsidest (vesipea).\nSilmade paisumine: põhjused\nMeditsiinipraktika silmad on nn. See võib olla nii normi variant (anatoomiline omadus) kui ka haiguse tagajärg. Põgenevate silmade peamine põhjus on kilpnäärme haigus.\nBasedow'i haigus on kilpnäärme autoimmuunhaigus, mis viib hormoonide suurenenud produktsioonini. Toksoksiini üleküllus põhjustab järgmisi sümptomeid:\nimpulsi kiirendus üle 90 löögi minutis (mõnikord üle 120);\nunetus, ärevus, peavalud, vererõhu muutused;\nmenstruaalseid häireid naistel ja spermatogeneesi meestel;\nsuurenenud silmad nahaaluse koe tõttu.\nMuutused silma ajal türeotoksikoosi ajal: nad muutuvad laialt avatuks, paistetuks ja seeläbi väljaulatuvad. Aja jooksul nõrgeneb nägemisnärvi turse tõttu nägemine. Haigus nõuab konsulteerimist ja ravi endokrinoloogilt.\nLugege, miks lapsel mikrokefaalia esineb, kuidas see ilmneb ja millised on ennustused lapsele ja tema vanematele?\nKas teate, millised vastsündinutel olevad hematoomid on ohtlikud ja millised ei põhjusta probleeme?\nUuri välja, miks värinad imikutel ilmuvad: põhjused, ilmingud, seos teiste patoloogiatega.\nKas ma peaksin näo kolju muutmisel muretsema?\nTe vaatasite läbi laste peamiste muutuste peamised põhjused: otsa ja silmade suurenemine. See võib olla kas individuaalne tunnus või haigus. Ainult arst võib vajalike uuringute läbivaatamisel ja läbiviimisel diagnoosi teha või eemaldada. Seetõttu vajab pea vormi või suuruse muutus arsti külastamist.\nLapse punnis otsmik\nJaotis: - kogunemised (lastel punduvad otsmikud)\nIga osaleja võib konverentsidel vastata ja alustada uusi teemasid, olenemata sellest, kas veebisaidil 7ya.ru on registreeritud.\nVabandust, ja dityu lope? Aasta? Ravige aktiivselt ritsete ja treeningravi. Massaažiretsid ei ravi.\nMinu lapsel oli metsik rickets. Kahe aasta pärast oli niisugune puur, mida ma vaatasin teda vaadates. Nüüd laps 2 ja 7. Loomulikult võib näha, et on olemas räpane deformatsioon, kuid mitte nii halb. 10.25.2008 16:05:30, Himchanka\nHydrocephalus - sümptomid imikutel\nSiin on kauaoodatud laps. Palju õnnitlused meresid erinevatelt pooltelt sugulastelt, sõpradelt ja kolleegidelt. Mõnikord juhtub aga, et rõõm beebi varju varjutab kohati väga kohutavat diagnoosi: kaasasündinud hüpoglüke. Seda haigust iseloomustab tserebrospinaalvedeliku kogunemine lapse aju lähedal.\nTeatud tüüpi vesipea puhul on imikute sümptomid lihtsalt võimatu mitte märgata. Seetõttu harjuvad nii arst kui ka vanemad vaid mõttega, et neil on pikad ja keerulised helbed.\nHaiguse tüübid ja tunnused\nLihtsalt tahan märkida, et vesipea on kohapeal kolm tüüpi: sise-, välis- ja segatüüpi. Esimese tüübi kindlaksmääramiseks sünnil on visuaalselt võimatu. Ainult lapse edasise vaatluse korral on võimalik märkida, et lapsega on midagi valesti. Väljas olev vesinikephalus räägib kohe iseendast. Ta teeskleb, et helbed on sündinud laienenud peaga, mis põhjustab sageli sünnituse ajal tüsistusi. Seda tüüpi haigust määrab ultraheli loote emakasisene uurimine. Segatud vorm võib koosneda esimese ja teise tüübi erinevatest märkidest.\nVälise vesipea märgid\nSündimisel lastel täheldatakse peaaju vesipeaga järgmisi sümptomeid:\nSuur pea. Tavaliselt on pea ümbermõõt sünnil 33,0-37,5 cm.\nSümptom "päikesepaistel": silmamunad nihutatakse alumise silmalau alla.\nSpeaker springwell. Tavaliselt on ta lame, kuid sel juhul näevad tema vanemad kohe, et ta näib olevat “sulanud”.\nTemplite juures on võimalik jälgida hästi määratletud veenivõrku, mis võib ulatuda lapse otsmikku.\nLapse pea esikülg ulatub tugevalt välja.\nVäga õhuke nahk nahal. Seda sümptomit nimetatakse "marmorist nahaks".\nKõik need märgid on seotud laste välise vesipeaga, mis sageli hirmutab äsja vermitud vanemaid. Selle haigusega imikute sündi põhjused võivad olla emakasisesed infektsioonid ja pärilikud sündroomid.\nSise- ja segatüüpi hüdrokseeli ei ole kerge tuvastada ja seda saab teha ainult kõrgelt kvalifitseeritud arst.\nLaste sisemise vesipea sümptomid on järgmised:\nUnine laps. Laps võib magada pikaks ajaks ja teda äratada on üsna raske.\nKannatus ja halb isu.\nKrambid jäsemetes, lõua treemor.\nNägemisprobleemid ja silmamunade kaootiline liikumine.\nMida rohkem kasvab pruun, seda suurem on tema pea. Selle vanuse lastele on pea ümbermõõdu mõõtmine kohustuslik kord kuus. Peamahu suurenemine ei tohiks ületada 3 cm kuus. Pöörake tähelepanu ka rindkere ja pea proportsionaalsusele. Viimane ei tohiks olla liiga suur. Lisaks on see haigus arenenud oma eakaaslastest maha. Laps ei reageeri ema ja isa üleskutsetele tema vastu ning on ka kalduvus ülekaalulisusele. Alla ühe aasta vanuseid lapsi võib täheldada vesipea sattumisel, kui laps:\nei pea oma pead kolme kuu vanuselt;\nükskõikne mänguasjade suhtes;\nSümptomid segatud vesipea\nSümptomite segunemise tagajärjed lapsel võivad olla täiesti erinevad. Näiteks väljaulatuvad otsmikud ja apaatia maailma ümber või silmad, kus on "päikeseloojangut" ja halb söögiisu. Siin ei saa ükski arst öelda, miks ühel lapsel on just sellised märgid ja teine on täiesti erinev.\nEt vältida olukorda, kus selle haiguse omandatud vorm võib teie lapsele ilmneda, püüdke ära hoida lapse kolju vigastusi.\nEsimesed märgid vesipea kohta lastel võivad olla erinevad. Kõik sõltub sellest, millist haigust ja millises vormis see toimub. Niipea, kui leiate hüpofüüsi märke, ärge kõhklemata konsulteerige arstiga. Ja diagnoosi kinnitamiseks antakse teile järgmised testid: tomograafia, aju ultraheli, okulaatori ja kolju fluoroskoopia uurimine.\nKeisrilõike poolt sündinud lastel ei ole ühelt poolt pea kokkusurutud (ja see näib olevat pluss). Teisest küljest ei ole kompressiooni - ei ole tugevat survet, mille tagajärjel aktiveeritakse hingamine ja käivitatakse nn cranio-sakraalne mehhanism õiges suunas - organismi sisemine rütm, mis on vajalik selle ressursside aktiveerimiseks. Selle tulemusena on ka keisrilistel vaja abi, et tulla toime peaprobleemidega, mis võivad tekkida emakas või töö ajal, kui keisrilõige oli planeerimata ja lapse juht osaliselt kokkusurutud.\nMõnikord märgivad lapse pea lapsed tsüanoosi või hematoomi ja mõnikord ka tsüstilist kasvajat (mis võib lahustuda või kaltsineerida ja muunduda muhkuks). Tavaliselt on sellistel nähtustel kaua aega kollane kollatõbi - see on keha kaitsva reaktsiooni omapärane sümptom, mis kipub seda kasvajat „lahustama”.\nPöörake tähelepanu ka teie isiklikule tunnetele lapse juhilt. Tavaliselt peaks see olema lihtne, nukk. Kui vastsündinud laps saab "kätte" oma käe - see on hädasignaal. Arst peaks sellest aru saama: võib-olla lapsel on probleeme vedeliku ja intrakraniaalse rõhu väljavooluga.\nÜhelt poolt on loodus teinud lapsi kõvaks. Teisest küljest on lapse pea ja emakakaela rindkere osa üsna habras. Seda peavad vanemad meeles pidama, et mitte kahjustada last.\nSee on vajalik, et murenema oma käed nii, et tema pea ei hinge. Toetage teda alati pea all, ärge tõstke oma käsi ja õlgu. Fakt on see, et murupiirkonnas asuv naha närv läheb kaugel lonkade luudest, reguleerides paljusid keha funktsioone. Kui lapsel on selles piirkonnas nihkumine ja närv on kinnitatud, ilmneb see mitmesugustes sümptomites: alates probleemidest tooli ja mootori arengu probleemidega. Samal põhjusel on esimese kahe või kolme nädala jooksul varase ujumise armastajad parem mitte teha lapsega "kaheksa" ja muid harjutusi, mis võivad põhjustada emakakaela-rindkere piirkonnas dislokatsiooni.\nBeebi saab kanda püksis, kus tema pea on kindlalt hoitud, ning autos transportimiseks tuleb kasutada spetsiaalset autoistet. Aga seljakott-kenguru, mille seljaosa ei pea pea ja kaela, ei saa kasutada enne, kui laps hoiab oma pead täiesti kindel nagu täiskasvanu.\nPidage meeles, et loodus on andnud kõik võimalikud võimalused aju kaitsmiseks võimalike vigastuste eest ning samuti pannud helbedesse tohutu ressursi keha eneseravi jaoks. Imetamine, kokkupuude nahaga, positiivsed emotsioonid - see kõik aitab lapsel sünnistressi ületada.\nMiks on lapse otsmikule metopüük kinni?\nPärast sünnitust jääb metopõõsas esimese eluaasta jooksul avatuks. Kasvav protsess jätkub kuni 8 aastat. Enneaegne sünoosi tekitab lapse otsaesele iseloomuliku harja, mis määratleb kolju kolmnurkse kuju.\nEesmine luu väljaulatumine jätkub glabella'st (supraorbitaalsete kaarte, nina silla vahelisest punktist) kuni suureni, mis paikneb metopiirkonna ja koronaalõmbluse ristumiskohas (eesmise luu ühendamine koljupea eesmise ja paaristatud luude vahel õmbluse suhtes risti). Korpuse maht väheneb eesmises ja suureneb parietaalsetes lobides kompenseeriva luu kasvu tõttu, mis muudab deformatsiooni veelgi märgatavamaks. Lapse iseloomulik kolmnurkne kuju tuvastatakse vahetult pärast sündi.\nVõimalikud trigonotsefaly põhjused:\nFibroblastide kasvufaktori retseptorite ilmumise eest vastutavate geenide defekt.\nKromosomaalsed mutatsioonid põhjustavad kaasasündinud sündroomi, mis sisaldavad trigonokefaali. Näited: Jacobseni sündroom, opitoce trigonocephaly sündroom, kus pole mitte ainult pea deformeerumist kiilu kujul, vaid ka muid väliseid kõrvalekaldeid, siseorganite patoloogiaid, sageli vaimset pidurdust.\nPCPS (loote või vastsündinu närvisüsteemi kahjustused esimestel elupäevadel, tavaliselt tekib aju hüpoksia tõttu).\nEnneaegne sündimus suurendab statistiliselt metopõõsaste enneaegse ülekasvu riski.\nTrigonocephaly on alates 20% kõik craniosynostosis vormid. Poiste puhul esineb see 3 korda sagedamini kui tüdrukutel. Haigus päritud 2-8% juhtudel.\nOn vaja eristada trigonokefaali ja metopõõrde lubatud kumerust, mis ei ole tingitud tõelisest kraniostenoosist. Mõõdukalt väljendunud kamm otsmikul ei ole patoloogia, vaid anatoomiline omadus, mis võib suureneda proportsionaalselt lapse kõrgusega. Jääb vähe tuberkulli, mis ei vaja parandamist ega takista täielikku arengut.\nMetoptilise õmbluse varajane sünostoos määrab kolju kolmnurkse kuju, mille otsmikul on luukiil, mis on kergesti mõistetav ja erinevalt tükkidest tugev.\nPikaajalise kasvu ja kolju raskete deformatsioonide korral, kui mitte ainult eesmine õmblusmaterjal jääb kinni, vaid ka templite lähedal olevad surutud alad on selgelt nähtavad, võib laps kogeda oftalmoloogilised probleemid. Nägemispuudulikkus - silmalaugude ja 6 silma lihaspaari sisaldava nägemisnärvi või abiseadme kokkusurumise tagajärjed.\nMetopõõsaste varajane sulgemine otsmikul võib põhjustada mitmeid probleeme, mis on seotud nägemisorganite välimuse ja toimimisega:\nhüpoteeliorism (kolju tekke ebakorrapärasuste tõttu silmaõõnsuste vaheline ebapiisav kaugus);\nexophthalmos (punduvad silmamunad, harvadel juhtudel kaasneb õpilaste nihkumine külgedele);\nHinnata patsiendi neuroloogilist tervist, trigonokefaalsete tüsistuste esinemist laste neuroloog, kes viib läbi uuringuid mitmete parameetrite järgi:\nkraniaalsete luude kasvu piiramise aste;\nmõju suurenevale aju suurusele;\nlihastoonus, parees, raskete halvatuse juhtude korral, kaasa arvatud ajalugu;\nraskeid ajukahjustusi määravad organite aktiivsuse halvenemise üldised tunnused: nõrkus, apaatia, rahutus, krambid, sage söömisjärgne tagasivool.\nHoolimata patoloogiaga vanematel lastel täheldatakse vaimset pidurdust. Trigonokefaal erineb teistest nonsündromilistest (mitte kaasnevate häirete tõttu) craniosynostosis, millel on suurim protsent kognitiivseid defekte. Intelligentsus kannatab ligikaudu 15-20% haigeid. Kognitiivne kahjustus ei pruugi ilmneda enne algkooli vanuseni jõudmist.\nLigikaudu 1/5 last, kellel on diagnoositud trigonotsefalüümiga seotud neuroloogiline patoloogia:\nsuurenenud koljusisene rõhk (ICP suurenemise risk suureneb, kui see on kombineeritud teiste craniostenosisega);\nnägemisorgani kaasasündinud väärarengud (harva);\nmäletamisraskused, aeglane vaimne areng (vaimse alaarengu risk peamiselt suurenenud ICP-ga väikelastel).\nKuni 3% trigonokefalüüsi põdevatest lastest on anamneesis ventricoloperitoneaalne ümbersõit (läbi viidud vesipea eemaldamiseks).\nPaljudes etappides diagnoositud trigonotsefaly ulatus ja oht. Kohustuslikud on: anamneesi kogumine, lapse füüsilise ja neuroloogilise seisundi hindamine.\nEsimesel visiidil selgitab arst välja järgmised andmed:\nperekonna elutingimused (ökoloogia);\nvanemate töökoht, sealhulgas minevikus (et tuvastada kahjulike tegurite mõju geneetikale);\nigasuguse kraniosünostoosi esinemine lähisugulas;\npatoloogia raseduse ajal, sünni trauma;\nlapse seisund pärast sündi, arengu dünaamika ja patoloogia;\nkui avastati esimesed trigonotsefaly märgid, kuidas kolju hiljem muutus (visuaalsed kriteeriumid);\neelmiste uuringute tulemused, rakendatud ravimeetodid (kui need on olemas), kas on ka teisi luu moodustumisega seotud patoloogiaid ja lapse üldist arengut.\nKraniaalõmbluste kahjustuse asukoht ja ulatus tuvastatakse pediaatril, lastel neuroloogil või neurokirurgil läbi viidud uuringu käigus. Kasutatava metopaalse süntakoosi instrumentaalseks diagnoosimiseks:\nCT 3D (kolju kolmemõõtmeline CT rekonstrueerimine). Meetod on kraniostenoosi puhul kõige täpsem. See teostatakse spiraalse tomograafi abil. Unetablette ei kasutata, protseduur on ette nähtud lapse eeldatava une või uneoleku ajaks.\nMRI Võimaldab teil saada lisateavet kognitiivsete häirete olemasolu kohta koos trigonokefaaliaga.\nKolju ultraheli (neurosonograafia).\nRöntgen (harva kasutatakse, ebaefektiivne).\nTrigonotsefaly esmasel diagnoosimisel ja operatsiooni ettevalmistamisel hinnatakse vahemaad näo osade vahel.\nSuurenenud koljusisene rõhk on keeruline haigus, mida on raske ravida ja põhjustab palju ebameeldivaid tagajärgi. Eriti ohtlik ja raske diagnoosida seda haigust imikutel, sest nad ei saa kaebuse esitamise suhtes kaebust esitada.\nMis on ICP lapsel?\nIntrakraniaalset rõhku põhjustab aju kudede kahjustuste eest kaitsva aju kudede liigne (hüpertensioon) või (hüpotensiooni) koguse puudumine. Seda nimetatakse vedelikuks. Sageli tekib see probleem aju rakkude pikaajalise hapniku nälja tõttu. Intrakraniaalne rõhk vastsündinul, mis on veidi kõrgenenud, on normaalne. Mõne aja pärast normaliseerub see reeglina ilma sekkumiseta.\nICP on kahte tüüpi: kaasasündinud ja omandatud. Kaasasündinud intrakraniaalse rõhu ravimisel imikutel on raskem sünni trauma, tüsistuste tagajärjel raseduse ajal. Eelnevalt öeldes ei ole võimalik öelda, kas selle haiguse esinemise oht on lapsel. Eksamite ajal ei pruugi ICP eeldused olla, kuid üldise statistika kohaselt on igal viiendal lapsel selline patoloogia. Omandatud intrakraniaalne rõhk imikul tekib entsefaliidi, meningiidi või vigastuse tagajärjel.\nIga ema unistab tervislikust lapsest, mistõttu on oluline, et haiguse esinemist ära hoida, oma sümptomeid õigeaegselt täheldada, sest aju seljaaju vedeliku väljavoolu raskus võib anda vastsündinudele palju ebamugavusi ja valu. Paljud uued vanemad rõõmustavad oma järglaste tegevuses, neid puudutatakse, kui laps painutab või raputab pead, ja ei usu, et need võivad olla esimesed äratuskellad.\nImikute intrakraniaalse rõhu sümptomid:\nrindade varajane rike;\ntugev regurgitatsioon, oksendamine;\nsilmamuna tahtmatud liikumised;\nsage põhjuseta nutt;\ntugev reageerimine muutuvatele ilmastikutingimustele;\nfüüsilise, psühho-emotsionaalse arengu lagunemine;\npea kukutades tagasi.\nVeenid pea peal väikelastel\nNoored emad kardavad tihti hirmu, kaebavad arstile, et imiku pea on nähtavad veenid. Selles nähtuses ei ole midagi kohutavat, sest vastsündinu nahk on õhem kui mis tahes täiskasvanu nahk ja nahaaluse rasva kiht ei ole piisavalt arenenud. Aja jooksul muutub veenivõrk vähem märgatavaks. Mõningatel juhtudel paisuvad ja paisuvad veenid, mis võivad olla märk peaajuvedeliku kehvast väljavoolust: peate võimalikult kiiresti konsulteerima neuroloogiga, et ta saaks tellida testi ja vajalikud testid.\nMõnikord on ICP esimene märk väikelaste kõrge, pundunud otsmik, mille pealmine osa on kolju kõrval. Sageli on see segi aetud dropsiaga. Kui täheldate sarnast kõrvalekaldumist, vaadake selle diagnoosiga laste fotosid ja pöörake tähelepanu pediaatri rikkumisele eksami ajal. See võib olla märk teistest haigustest, nagu vesipea või ritsid. Igal juhul ärge paanikat püüdke ja küsige täiendavat uurimist, et veenduda, et oht puudub.\nKolju õmbluste erinevused imikutel\nVastsündinu kolju eripära seisneb luuplaatide liikuvuses. See on vajalik lapse sünnikanali läbimise lihtsustamiseks. Mõnikord võib imikutel olla kraniaalõmbluste lahknevus, mis on mõne kuu pärast tagasi normaalseks ja fontanelle kasvab. Kui see ei juhtu, konsulteerige kindlasti lapsearstiga, kes vaatab last. Ta peaks tegema uuringu pea struktuuri kohta, hindama plaatide vaheliste lünkade suurust ja määrama vajalikud ennetusmeetmed või -ravi.\nIntrakraniaalne rõhk alla üheaastastel lastel võib põhjustada palju raskusi ja vanemaealisi terviseprobleeme. Ravi edukus sõltub eelkõige antud abi õigeaegsusest. ICP kindlakstegemiseks lapsel on oluline hoolikalt jälgida tema käitumist, eriti esimestel 2-3 elunädalal. Mõnikord on haiguse esimesi märke väga raske märgata.\nVastsündinute koljusisene rõhu põhjused:\nhüpoksia (hapniku puudumine, mis on põhjustatud nööri takerdumisest või muudest probleemidest);\ntugev toksilisatsioon kogu raseduse ajal;\nplatsentaarne katkestamine või selle kiire küpsemine;\nraske sünnitus, sünnitrauma;\nhooletu ravim raseduse ajal;\nKuidas intrakraniaalne rõhk imikutel\nSuurenenud koljusisene rõhk lapsel avaldub tugeva ärevuse, terava meeleolu ja hüperaktiivsuse muutuses. Kui teie laps nutab sageli ilma põhjuseta, mõtle: võib-olla on see üks ICP sümptomitest, mis on seotud peavaluga suurenenud rõhu tõttu. Lisaks võib laps keelduda rinnaga, sageli ja rikkalikult, et taastada, pöörata oma pead ja rullida oma silmad.\nMõnikord tõuseb rõhk ajutiselt, siis normaliseerub, seega on ebamugavust raske märgata. Sellisel juhul jääb peamine sümptom ilmselge põhjuse ja rahutu käitumise pärast nutma, mida sageli seostatakse koolikute ja teiste lapsepõlve probleemidega. Pea meeles, et tavaliselt kuni 2-kuulised lapsed peaksid veetma suurema osa ajast une seisundis, nuttes ainult niiske mähe või nälja tõttu. Kui teie laps ärkab üle kolme korra öö, pidevalt nutma ja kummardub, on see tõsine põhjus, miks külastada lastearsti.\nKuidas määrata koljusisene rõhk imikutel\nLapse intrakraniaalse rõhu õige diagnoos algab visuaalse kontrolliga ja näitajate mõõtmisega nagu peamaht ja fontaneli suurus: üheaastases lapses peab see täielikult kasvama. Teine oluline küsimus uuringus - kontrollida lihase toonust ja lapse reaktsiooni. 99% juhtudest aitavad need meetodid aeg-ajalt täheldada näitajate kõrvalekaldeid ja tunnistada rikkumist. Täiendavate turvameetmete jaoks määratakse ajukoe ultrahel peaaegu igale lapsele läbi fontanal avamise ja mõnel juhul entsefalogramm või tomograafia.\nKuidas ravida koljusisene rõhk imikutel\nPidage meeles: laste intrakraniaalse rõhu ravi määrab neuroloog vaid alles pärast spetsiaalset ultraheliuuringut või tomograafiat, üksi sümptomid ei ole ravimite võtmiseks piisavad. Ainult pärast diagnoosi õigsuse kindlakstegemist antakse lastele Actovegini süstid ja vanemad lapsed glütsiini tabletid. Nad parandavad aju rakkude glükoosi imendumist, normaliseerivad ainevahetust ja avaldavad positiivset mõju unele.\nSageli on ICP põhjuseks hüpoksia (hapnikupuudus). Sellisel juhul on raviks ette nähtud spetsiaalsed veemenetlused ja rahustid. See aitab parandada vereringet ja aju küllastumist hapnikuga. Reeglina langeb rõhk pärast sellise ravikuuri läbimist. Vastasel juhul on ette nähtud tugevamad ravimid.\nSpetsialist peab lapse kontole panema ja määrama teise kontrollkäigu kuupäeva. Sageli on ta ametisse määratud pärast silmaarsti läbimist, kes peab läbi viima lapse massaaži, mis on lapse üldiseks paranemiseks vajalik. Pärast kõiki kirjeldatud protseduure viiakse läbi pea ümbermõõdu, ultraheli ja visuaalse kontrolli korduv mõõtmine. Kui arst teeb uuringu tulemusena diagnoosi, registreeritakse teie laps mõnda aega kohustusliku kontrolliga iga kuue kuu järel.\nHarvadel juhtudel võib ajukoe vere tserebrospinaalvedeliku mahu ja kogunemise suurenemine olla tõsine oht ja vajab kirurgilist sekkumist. Toiming viiakse läbi üldanesteesias, rõhu normaliseerimiseks eemaldatakse mõni liigne vedelik. Postoperatiivne rehabilitatsioon hõlmab abivahendite kasutamist ja pidevat arsti jälgimist.\nRitsid lastel. Märgid\nRatsitism on tuntud juba väga kaua, isegi enne meie ajastut, seda uurisid iidsed tervendajad ja sellist inimarengut peeti täiesti igapäevaseks.\nArvatakse, et maa peal ei ole ühtegi meest, kes mingil määral ei olnud ritside all.\nSellest ajast võib näha pilte lastele kõige tüüpilisemateks märgeteks - pundunud otsmik, lame või vastupidi, väga punduv kõht, siledad seljaosa, väänatud jäsemed.\nRitsid on väga levinud kõige erinevamate rahvaste seas, kuid kõige sagedamini ja tänapäeval on nad haiged Põhja-etniliste rühmadega.\nÜldiselt nimetatakse mädanikke sotsiaalseks haiguseks, kuna lapsed, kes ei suuda saada olulisi vitamiine ja mikroelemente nende madala sotsiaalmajandusliku staatuse tõttu, eriti Aafrika ja Aasia riikides, kannatavad tõsiste ritsete all.\nRaksiit algab tavaliselt varases lapsepõlves D-vitamiini puudumise tõttu kehas ja kui laps on sündinud talvel või sügisel, võib ta olla ka haigestunud rohkem lõunapoolsetel laiuskraadidel. D-vitamiini nimetatakse päikesevalguks.\nKaltsiumi ja fosfori ainevahetuse häired, mis on põhjustatud D-vitamiini puudumisest lapse kehas, põhjustavad luukoe moodustumise ja kasvu vähenemise, samuti nende mineralisatsiooni, mis põhjustab sisemiste organite toimimise häiret ja närvisüsteemi muutusi.\nD-vitamiini puudumine lapse kehas tekib alatoitluse tõttu ja kui see ei ole päikesevalguse mõjul.\nLisaks võivad lastel esinevad ritsid tekkida tüsistuste tõttu raseduse ja sünnituse ajal, ema istuv elustiil, raseduse ajal ning ebasoodsad sotsiaalsed tingimused, kus laps on ja samal ajal saavad vähem vajalikke tooteid normaalseks arengut. Lastel võib olla ritseteid ning sünnihetkel ebapiisava kehakaalu taustal või pärast sündi liiga palju kehakaalu.\nD-vitamiin moodustub päikesevalguse mõjul inimese nahas, kuid seda võib neelata koos kalaõli ja teiste seda vitamiini sisaldavate ainetega.\nD-vitamiini leidub tuunikala, tursamaksa, heeringa, sardiini ja lõhe, samuti kaaviari ja kalaõli, juustu, või, munakollase ja margariini, palju nõges, petersellis, lutsernis, horsetailis.\nLaps, kes veedab palju aega päikese käes suvel, vähendab D-vitamiini vajadust toiduga, kuid tänu asjaolule, et linnade õhkkond on väga reostunud, jõuavad päikesekiired miinimumini ja on lapse arenguks ebapiisavad..\nSeetõttu peaks iga ema seda teadma ja andma D-vitamiini sisaldavaid tooteid isegi suvel.\nD-vitamiini omastamise rikkumine kehast sõltub kaltsiumi ja fosfori mikroelementide kvantitatiivsest ja kvalitatiivsest sisaldusest toidus, ilma milleta D-vitamiin ei tööta, ning kõigi mikroelementide optimaalne suhe on leitud rinnapiimas.\nSeetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata emadele, kes toidavad lapsi kunstlikult, kasutavad erinevaid segusid ja neil puudub sageli mikroelement, mis on piisav luukoe moodustamiseks.\nFosfori, kaltsiumi ja D-vitamiini metabolismiga seotud ainevahetusprotsesside häirimisel mängib erilist rolli enneaegne sündimus, lapse maksa, neerude ja soolte haigused. Rickets'i esimesed tunnused on luuhaigused, mille puhul esineb ebapiisav mineralisatsioon. Sellisel juhul muutub luu keerdunud ja painutatud, luu skeleti erinevad deformatsioonid algavad ja need muutused jäävad eluks.\nKui laps hakkab haigestuma, on tema tsinki, magneesiumi, kaaliumi ja muude mikroelementide ainevahetus häiritud, ensüümide aktiivsus muutub, mis põhjustab igasuguse ainevahetuse moonutamist, ilmub polühüpovitaminosis ja lõpuks hakkavad keha kõik organid ja süsteemid ebaõnnestuma.\nRickets'i esimesed sümptomid ilmuvad lapsele juba üheteistkümne kuu vanuselt, samal ajal kui laps muutub liiga valgeks, rahutuks, sageli värisemaks, keeldub söömast, ei maganud hästi, tundub une ajal, samuti toitmise ajal higistamine.\nKui pea on higistamine, hõõrub laps seda intensiivselt voodis ja hiljem võib sellel kohal moodustada kiilaspäisus. Need sümptomid on lapse ritside arengu kinnitamisel olulised, on vaja astuda koheseid samme, et päästa laps haiguse progresseerumisest.\nPaljud emad, eriti need, kes kunstlikult toidavad last ja ei anna mikroelemente ja D-vitamiini sisaldavaid toidulisandeid, jätavad sageli ritsete protsessi. Me peame sellest väga kaua vabanema ja mitte alati edukalt.\nRitside arenguperiood kestab keskmiselt kuni kaks nädalat ja seejärel hakkavad tekkima skeleti muutused, kolju pehmed luud pehmenduvad, muutuvad selle konfiguratsioon, pea tagakülg muutub tasaseks, nii et tekib pea asümmeetria ja kogu kolju muutub ruudukujuliseks. Väga tihti ulatub otsmik tugevalt ja nina sild langeb, samal ajal kui pea maht suureneb.\nLisaks on ribide piiril paksendused, neid nimetatakse “ratsitilisteks roosikesteks” ja esineb rindkere deformatsioon, selle esiosa paisub ja meenutab kanarinda.\nVäga sageli on selja kõverus, kui laps hakkab kõndima, areneb ta skolioos, mis tuleb väga pikka aega kõrvaldada ja mitte alati tõhusalt.\nEriti märgatavad kaarjad jalad O-kujulisena, kuid X-kujulises vormis on kõverus ja kohe täheldatakse lamedat jalga.\nTetkki räpastel lastel sulgub kahe aasta pärast, hambad ka puhkevad suure viivitusega, kuid mõnikord juhtub see teisiti, nad purunevad varem, kuid väga ebaühtlaselt.\nLastel esinevate rahutuste tunnused.\nKui ritsid on täheldatud hüpotensiooni ja sidemete nõrkust. See peitub liigeste lõtvuses, letargia lihastes. Sellised patsiendid võivad oma seljal lamades jõuda oma jalgadele või panna jalad oma õlgadele. Kõik lapsed, kellel on retsetid, hakkavad kõndima, istuma ja üles tõusma.\nKui lastel jäetakse tähelepanuta raksiit, on häiritud seedetrakti ja maksa häireid, häiritud on valkude ja lipiidide metabolism, puuduvad vitamiinid B, C, E, A ja D ning mikroelemendid - tsink, vask, magneesium ja teised, mis viib on kõigi kehasüsteemide rikkumine.\nSeetõttu kannatavad kopsude ja südamepõletiku tõttu ritsetid, kes on väga sageli tingitud rindkere deformatsioonist ja kopsude ventilatsioonist.\nEt laps ei sünniks mitte ainult tervena, vaid kasvaks ka ilma eriliste muutusteta nii skeletilt kui ka siseorganitest, peaks ema seda hoolitsema ka siis, kui laps on sündinud ja siis pärast sündi. Hea toitumine on vajalik, et laps ei saaks ritsete.\nRahutused hakkavad arenema esimestel elupäevadel, haiguste ennetamine on pidevalt vajalik.\nEkstrakraniaalsete ja intrakraniaalsete veresoonte anatoomia ja uurimismeetodid Rõhk\nMis on Cortexini süstid ja kuidas neid panna: juhised, ülevaated Ravi\nAksaksia on mootorsõiduki koordineerimise ja liikuvuse rikkumine.Selle haiguse korral on jäsemete tugevus mõnevõrra vähenenud või täielikult säilinud. Liigutusi iseloomustab ebatäpsus, ebamugavus, nende järjekord on häiritud, on raske hoida tasakaalu kõndides või seistes.


Oluline teada, kui tahad õues olles autost muusikat kuulata | Autogeenius\nOluline teada, kui tahad õues olles autost muusikat kuulata\n10. juuni 2018 kell&nbsp16:30\nPaljud tänapäevased autod ei võimalda muusikakuulamisega akut tühjaks tõmmata, sest lähevad võrdlemisi kiiresti energiasäästu režiimi. Töötava mootoriga muusikat kuulata pole aga ei ökoloogiline ega ka mõistlik.\nNende autode puhul, mis ise seda otsust ei tee, tuleb olla ettevaatlikum. Kui olete aku juba tühjaks lasknud ning kellegi abil ka uuesti auto käima saanud, siis tasub meeles pidada, et tänapäevastel autodel on niivõrd palju energiatarbijaid, et aku täiesti täis saamiseks ei piisa sageli ka pikemast sõidust.\nLahendab korraga väga mitu muret\nSuvel ilmselt suuremaid probleeme käivitamisega ei teki, aga alalaetus ei tee akule head. Samuti võib kindel olla, et järgmine muusikakuulamine lõppeb tõenäoliselt palju kiiremini. Samuti võib halb üllatus saabuda sügise poole, esimeste külmadega.\nEsimesest hädast aitab välja käivitusabi. Paljud neist toimivad ka akupangana, seega on teil autos kaasas väga suur ja võimekas energiamahuti, mis aitab nii tühjaks lastud aku puhul, kui ka telefoni ja arvuti laadimisel. Leidub ka taskulambiga versioone.\nTegemist on sisuliselt “šveitsi noa” auto versiooniga, kus ühekordne soetus lahendab tulevikus korraga väga palju probleeme.\nKui te teate, et aku on mitmel järjestikusel korral teid alt vedanud, siis on oluline kontrollida teeninduses aku tervist ning vajadusel lasta seda laadida. Tihti võibki olla probleemiks, et aku ei ole veel omadega läbi, aga lihtsalt ei ole saanud korralikult laadida.\nMärksõnad: aku, akupank, autoekspert, käivitusabi, noco, suvi


Vooremaa Eesti Vabariik 100 on kogu meie riigi ja rahva pidu\nEesti Vabariik 100 on kogu meie riigi ja rahva pidu\nJärgmisel aastal möödub Eesti riigi loomisest sada aastat, mis saab olema meie isamaa ajaloo olulisim tähtpäev. Me oleme õnnelik rahvas, sest mitte kõigil pole olnud võimalust määrata ise oma riigikorda ning juhtida oma kultuurielu. Eestimaalaste jaoks said soov ja võimalus kokku 1918. aastal, mil me kuulutasime välja oma vaba riigi. Töö selle püha eesmärgi saavutamiseks algas aga märksa varem. Selle kõige tõttu ei saa imeks panna, et me oleme oma riigi juubelipidustustega juba alustanud ning need kestavad veel pea kolm aastat, kuni täitub sajand Tartu rahulepingu sõlmimisest.\nMõne nädala eest alustasime oma sajandi pidustustega, kui meenutasime Peterburis 40 000 eestlase rahumeelset meeleavaldust. Selle manifestatsiooniga nõuti toona meie asualadele suuremaid võimalusi ise enda elukorralduse üle otsustada. Ülevas meeleolus ning sinimustvalgete lehvides marssisid eestlased laulukooride ja orkestritega meie kogukonna vaimseks keskuseks olnud Jaani kiriku eest Tauria palee juurde, et Vene ajutine valitsus meie soove kuuleks ja arvestaks. Toona julgesid ilmselt vähesed päris vabast Eestist unistada, kuid peagi mõistsime ka selle võimalikkust.\nVäga huvitav on seejuures mõelda suurte rahvakogunemiste rolli üle meie jaoks oluliste hetkede juures. Toonases Petrogradis toimunud marss oli meile küll esimene massiline poliitilise meelsuse avaldus, kuid pärast seda korda on neid olnud veel. Loomulikult meenuvad laulva revolutsiooni aegsed kogunemised lauluväljakul või ka Balti kett koos oma naabritest saatusekaaslastega. Need on kõik võimsad sümbolid. Oleme külg külje kõrval seistes saanud tunnistust tõelisest eestluse vaimust ning see on meie iseseisvuspüüdlusi tublisti toetanud.\nMõni päev pärast meeleavaldust sündiski otsus meie asualade üheks Eestimaa kubermanguks ühendamiseks. Tänaselt vaateveerult on meil ehk raske hinnata selle ühendamise tähtsust. Ometi sai just selle sammuga eestlaste maast see Eestimaa, nagu me seda tunneme. Seni Peipsi rannalt Tõstamaani kulgenud eraldusjoon kadus ning saime ruumiliselt üheks rahvaks. Tõepoolest võimas oli selle ühendusjoone sümboolne kustutamine sada aastat hiljem ülestõusmispühade aegse rahvamatkaga, millest võttis osa tuhandeid eestimaalasi.\nMeie Eesti Vabariigi loomine poleks selle sammuta olnud võimalik, sest meie rahva identiteet ei saanud piirduda vaid keelega. Maarahvast eestlasteks saanuna vajasime ka ruumilist ühtekuuluvustunnet, ühtset tähendusruumi, ühist pärimust, kombeid, vaimulaadi ning lugusid. Eestimaa ja Põhja-Liivimaa ühendamine Eestimaa rahvuskubermanguks lõi need eeldused. Täna ei oska me oma eestluse ruumist enam teisiti mõeldagi.\nMinu siiras soov on, et kõige selle pärast kujuneksid need juubelisündmused terve rahva peoks. Iga eestimaalane, iga meie küla, alev, vald ja linn on oodatud Eesti juubelit tähistama. Juubelisünnipäev on hea põhjus ja võimalus teha ära need asjad, mis on oma aega oodanud. Igaühel on võimalik meie riigile sel puhul midagi kinkida ning see ei pea olema ei suur ega kallis. Kingitus võiks tulla südamest ja olla suunatud tegemaks head meie inimestele, kogukonnale ja rahvale.\nMa loodan, et kõik meie tulevased rongkäigud, manifestatsioonid ning ühised suurkogunemised on kantud teadmisest, et oleme eluga oma ajaloost läbi tulnud ning väärime oma vabadust ning meie riik ja rahvas kestab igavesti. Jõudu Eestile!


Olen laulva revolutsiooni laps\n– 23/02/2007Rubriik: Arvamus\nEesti iseseisvuse taassündi ja vabanemist nõukogude ikke alt tuntakse laulva revolutsioonina. Nimetan ennast laulva revolutsiooni lapseks, sest olin ju pealtnägijaks sellele, kuidas Eesti rahvas allaheidetuse aastatel igatsusest vabaduse järele laulis, laulis end suuremaks oma saatusest.\nMa olen elanud huvitaval ajal – raskel, aga põneval. Olen olnud tunnistajaks Eesti Vabariigi taassünnihetkedele, sellele, kuidas Eesti eelmise sajandi viimasel kümnendil oma koha „kusagil Euroopas” kätte võitis ning sellel kättevõidetud kohal oma vabadust teostama asus.\nOn ilmselt vähe noori inimesi, kellel lähevad „Balti keti“ filmi vaadates silmad märjaks ning hinge tuleb eriline värin – nõnda on minuga, rääkimata minu vanematest, kes samuti oma emotsioone varjata ei suuda ega tahagi. Mina tean, mis on vabaduse hind, osaliselt otseselt tänu oma isale, kes oli üks neist kangelastest, kes meid, eesti rahvast, vabaduse poole viis. Olles ärkamisaja perioodi väga lähedalt ja isiklikust aspektist kogenud, oskan seda rohkem hinnata kättevõidetud vabadust.\nVanemaks saades on minu väärtushinnangud tõepoolest muutunud, sealhulgas ka vabaduse väärtustamine. Laulva revolutsiooni ajal olin ma veel nii väike, et ei osanud muud tunda kui hirmu. Koolieelikuna olin piisavalt suur, et mõista milline oht meid Nõukogude Liidu näol varitses.\nLoomulikult oli oluliseks mõjuteguriks kodu, kus ma poliitika sees sirgusin. Mäletan, kuidas mulle ei meeldinud, et isa nii palju ära oli. Ootasin teda pikki tunde Harju tänava kodu aknalaual istudes ning raekoja torni poole vaadates. Isa oli toona üks Rahvarinde peaideoloogidest ja tihti tuli tal viibida koosolekutel ja ajurünnakutel keskööni ja kauemgi. Aga mina ootasin ja ootasin, hinges ärevus – isa, palun tule ometi koju!\nMäletan, kuidas ma „Eestimaa laulul” käisin, istusin ema süles ja ka isa juures Lauluväljaku laulukaare all. Kahjuks ei tajunud ma väikese lapsena seal kohapeal seda üllast ning hingematvat pilti, mille tunnistajaks olin – 300 000 inimest on väga suur arv ning kui see mass kõik ühes rütmis hingab ja ühe eesmärgi, vabaduse nimel laulab ja plaksutab, silmad lootusest helkimas, siis on see midagi väga erilist, mis jääb igaveseks meelde.\nJust seda mälupilti olen ma nüüd hakanud üha enam hindama ja hiljem emotsionaalselt läbi elama. Isa oli üks „Eestimaa laulu” ajal kõnelejaist ning on hiljem oma päevikus kirjutanud järgmist: ”Mul on võimalus seista silmitsi 300 000 rahvuskaaslasega. Juba ainuüksi see hetk väärib tervet elu. /…/ Lõpetan oma kõne mõttega, et see, mille me Lauluväljakult argipäeva kaasa peame võtma, peaks olema teadmine, et iga üksiku võit või saavutus on nüüdsest kogu rahva võiduks”.\nSee on ilus mõte, mis on aktuaalne ka veel kakskümmend aastat hiljem. Just nüüd peaksime vaatama iseendasse ja küsima, kas oskame hoida ühte, kas suudame tunda taas kord ühtsustunnet ja olla uhked oma rahva ja riigi üle.\nBalti keti ajal olin ma kodus, sest vanemad kartsid, et võib-olla on väikesele lapsele väsitav nii pikalt seista, seda enam, et nad ise olid keti nn aktiivsed lülid. Kuid ma vaatasin seda otseülekandena telerist ning mäletan, et mu vanaema nuttis kogu südamest – need olid rõõmu ja lootuse pisarad.\nKa „Vabaduse laulu“ ajal olin ma kodus ning Eesti oli siis juba okupatsiooniikkest vabanenud. Esimese sissekandena oma päevikusse, mida tol ajal pidasin, kirjutasin ma järgmised read: „Pühapäev – Vabaduse laul. Ma ei läinud sinna, kuid vaatasin TV-st. Olen õnnelik, et olen vaba. Anna-Maria“. Olin siis üheksa aastat vana.\nTänu oma vanematele ning sellele imelisele ja erakordsele ajajärgule Eesti ajaloos, mille tunnistajaks ma olin, oskan ma vabadust ja suveräänsust hinnata ning seda ka hoida. Mulle läheb vägagi korda Eesti tulevik ning võin julgelt kinnitada, et olen oma maa patrioot, nagu on seda minu vanemad ja vanavanemad.\nMinu lapsepõlve teabevälja iseloomustavad seega kaks omadust – pidev hirm ja ootus –, sest ma teadsin liiga palju ohtlikest ja tõsistest asjadest ning ema-isa olid liiga palju ära ja ühiskondlike kohustustega seotud – nad elasid avalikkusele. Mäletan, kuidas istusin tunde toonases Rahvarinde peakorteris vanalinnas ning ajasin oma asju, kuid kõrvad olid mul kikkis ning silmad tähelepanelikult teiste toiminguid jälgimas.\nElu kulges siis tunnist tundi, päevast päeva hinge kinni hoides. Rahva põhiseisundiks oli valmisolek. Paljud ööd möödusid uneraasuta. Tuhanded eestlased olid üleval, kõrv raadio juures, kuulates sündmuste kulgu ja valvates laste und.\nLaulupidude tähendus pole meile mitte üksnes laulda oma südamelaule. Just laulmise väes tunneme ära oma ühtsuse, mis igapäevases eluvõitluses kipub hajuma egoismi ja väiklusse. Minu sooviks Eesti Vabariigi 89. aastapäeva eel on, et me oskaksime väärtustada kättevõidetud vabadust, püüaksime säilitada kaotsiminekuohus olevat ühtsustunnet ja hoiaksime seda kui silmatera.\nPühendan selle loo uhkuses ja tänus oma isale, Rein Veidemannile, kes oli üks 69 rahvasaadikust, kes 20. augustil 1991. aastal hääletas Eesti iseseisvuse taastamise poolt.\nLisatud: 23.02.2007 / 20:34\n“Oma Saare” toimetusele, kes on osanud üles leida nii positiivsed ja toredad autorid. Teil on tõesti normaalne leht, kus on väärtushinnnagud paigas ning ei toimu pidevat ära panemist. Loodan, et autoritel lennukat sulge jätkub, siiani on ajaleht meeldivalt üllatanud. Jätkake samas vaimus!\nLisatud: 23.02.2007 / 20:42\nSelle neiu kirjutised on alati olnud väga emotsionaalsed – tegemist on ilmselt hingelise ja südamliku inimesega. Ilus lugemine vabariigi sünnipäeva eel.\nLisatud: 23.02.2007 / 09:09\n…et on olemas noori inimesi, kes peavad lugu oma vanematest ja Eesti riigist. Niisugust südamlikkust ja patriotismi kohtab tänapäeval harva.\nLisatud: 23.02.2007 / 11:13\nMinul on raske uskuda, et nii kenasti kodust ja isamaast mõtlevaid noori on! Leheveergudel domineerib ikka arvamus – noored on hukas. Kui selliseid lapsi rohkem on, siis on meil lootust küllaga.\nLisatud: 23.02.2007 / 11:24\nEga autor nii noor ei olegi :) 8-14 aastasena nägi 80ndate sündmusi pealt. Minagi olin 13a vana, kui balti ketis käisin. Olen näinud kolhoosi aja absurdsust ja vene aja lõppu kõrvalt näinud. 30-35 aastased olid 17-20 aastat tagasi laulva revolutsiooni ajal lapsed, praegu juba vabariigi loojad. Pigem on laulva revolutsiooni laps see,kes 80ndate lõpus-üheksakümnendate algul sündis ja vene aja lõppu näinud ei ole ja filmi balti ketist vaatab uudishimuga, aga vabadusetunde emotsioonideta. Nemad on noored, aga ka väga rikkumata. Puhtad maailmakodanikud. Neile ei saa ette heita seda, et nad pole vene aeja lõppu näinud ja ei mõista vanemaid, kes meenutades pisaraid poetavad.\nLisatud: 23.02.2007 / 13:45\nOmeti üks tubli noor inimene, kelle väärtushinnangud on paigas. Võtke eeskuju!


Kas uus juht äratab õpetajate liidu ellu? - Delfi\nKas uus juht äratab õpetajate liidu ellu?\n„Päris nähtamatud nad ei ole, aga hambutud (ei tea, kas noorusest või vanadusest) on küll,“ tõdeb Õpetajate Lehes pedagoogide koolitaja Reet Valgmaa.\nEesti õpetajate liidu (EÕL) koduleht, mis umbes aasta tagasi läbis uuenduskuuri, suunab külastajad vahel ikka veel vanale kodulehele, kus viimased uudised räägivad möödunud kümnendi keskpaigast. Uuele kodulehele üles riputatud teadete kuupäevad algavad eelmise aasta augustist. Vahele jääb umbes viieaastane paus. Organisatsiooni tegutsemise suhtelist tähelepandamatust iseloomustab ka tõsiasi, et juunis vahetus ilma kärata EÕL-i juhatuse esimees. Pikka aega organisatsiooni eesotsas olnud Lehte Jõemaa vahetas välja Margit Timakov.\nKas erialaliit või aineliitude ühendus?\nÕpetajate liit on eripärases olukorras – soovitakse olla kutseorganisatsioon, mis ühendab kõiki õpetajaid, hoolimata nende ainest või kooliastmest, kuid praegu koosneb EÕL enamasti aineliitudest. Samas ei kuulu EÕL-i sugugi kõik aineliidud. Oma liikmeteks loeb EÕL kõik allorganisatsioonide liikmed ning liikmete arvuks nimetab endine esimees Lehte Jõemaa ca 2000. Üksikisikute roll on EÕL-is väga tagasihoidlik.\nKavas on EÕL-i uuendada. Uus esimees Margit Timakov sõnas, et lähiajal tuleb istuda maha ja vaadata, kuhu on jõutud, mida tehtud ning mida saab teha ja peab tegema, et iga õpetajani jõuda. „Õpetajate liit saab olla täpselt nii aktiivne, kui on iga õpetaja.”\nPaljud aineliidud EÕL-i alla ei kuulu ega näe sinna kuulumisest kasu: liikmemaks ületaks koduseltsile makstava; uute ainekavade ja haridusreformi juures pole EÕL-il olnud erilist kaalu ning liitu ei kuulu õpetajaskonna arvamusliidrid. EÕL-i kuuluva keemiaõpetajate liidu esimees Aarne Tõldsepp ütles siiski, et EÕL on näinud palju vaeva õpetajatele üldise tunnustuse saavutamisega. Tema hinnangul seondub osa EÕL-i probleeme õpetajaskonna vananemisega. „Sellest ei maksa teha järeldust, et EÕL ei täida oma funktsioone või pole vajalik,” täpsustas Tõldsepp.\nKahe esindusorganisatsiooni vastasseis\nSegadust tekitab ka see, et väikses Eestis on õpetajatel kaks esindusorganisatsiooni: lisaks õpetajate liidule ka Eesti haridustöötajate liit (EHL). Organisatsioonide eesmärgid kattuvad ning juhtkondade läbisaamine EÕL-i endise juhatuse ajal on olnud jäine.\nVeel 2003.–2004. aastal oli õhus EÕL-i ja EHL-i ühinemisplaan, aga sellest ei tulnud midagi välja.\nEÕL-i uus esimees Margit Timakov usub, et kahe organisatsiooni häid suhteid ei peaks tulevikus miski takistama. „Olen EHL-i esindajatega sõbralikes suhetes. Kui mõlemad organisatsioonid seisavad õpetaja eest, ei saagi nad üksteisele vastanduda. See, kas nende tööülesanded on kokku lepitud ning kas mõlemad seda tunnistavad ja tunnustavad, on teine küsimus.”\nMinisteerium on rahul, aga…\nKalle Küttis, haridus- ja tedusministeeriumi asekantsler: „Minu hinnangul on Eesti õpetajate liidus küll suhteliselt vähe liikmeid, kuid need, kes sinna kuuluvad, on aktiivsed, haritud ja targad inimesed. Ministeeriumi jaoks on EÕL olnud tugev sotsiaalne partner, kellel on alati olnud oluline roll seadusloomes. Suurusega võrreldes on nende panus olnud märgatav.“\nReet Valgmaa, koolitaja: „Minu pilgu jaoks tegutseb EÕL n-ö põlve otsas, vajaliku ressursi ning riigi ja reaõpetajate sisuka toetuseta. Päris nähtamatud nad ei ole, aga hambutud (ei tea, kas noorusest või vanadusest) on küll. Nad nagu kardaksid olla tülikad. See organisatsioon peaks minu arvates olema proaktiivne, mitte reaktiivne. Kui meedias kerkivad teravad küsimused, asutakse kiiresti kaitseasendisse. Haridusväljal tundub EÕL mulle laevukesena, mis ei tea sadamat, kuhu jõuda, ning sellepärast pole ka ükski tuul soodne.\nEÕL oleks eelkõige nagu esindusorganisatsioon, muus vallas on võim ta osavasti tasalülitanud. Nii laia tegevusareaaliga organisatsioon on määratud juba ette kiduma ilma tõsise riikliku rahastamiseta igas üksikus eesmärgiliigis. Liidu seitsmest eesmärgist on tegevuse tasandil märgata liikumist vaid rahvusvahelistes projektides osalemisel, Eesti hariduspoliitika ja strateegia kujundamisel, õpetajate palgaküsimuste tõstatamisel. Sellega ei ütle ma, nagu ei tegutseks EÕL ka muudes suundades, kuid see jääb märkamatuks ja ka kodulehelt ei leia selle kohta infot.“\nIndrek Riigor, Eesti ajaloo- ja ühiskonnaõpetajate seltsi esimees: „EÕL ei ole oma olulisust aineliitudele piisavalt selgitanud meie organisatsiooni kogu tegevuse valguses. Meie jõud ja aeg kulub eri tegevussuundade töös hoidmiseks ning meil ei ole praegu jaksu enamaks. Eraldi küsimus on, mis on EÕL-i väljund konkreetselt. Aineliit hoolitseb ju aineõpetaja vajaduste eest. Meie arvates jääb EÕL-ile vaid ametiühingu roll, kuid millega tegeleb siis Eesti haridustöötajate liit?“\nTäispikkuses artiklit loe Õpetajate Lehes.


Sapiteede ja sapipõie põletik ja toitumine - Terviseuudised\n20. mai 2016 16:24\nSobiva toiduvalikuga saab ennetada sapipõiepõletikke ja vähendada sapikivide tekitatud valusid. Toitude valikul on oluline rasva ja rasvaste toitude vähendamine. Muude toiduainete seedimisel on individuaalsed erinevused, mistõttu tuleb nende sobivust igaühel proovida.\nÄra söö kõhtu liiga täis - nii koormad seedimist vähem.\nVähenda rasva ja rasvaste toitude söömist. Eriti väldi rasvas praetud toite. Rasvane toit põhjustab sapipõie kokkutõmbumise, mis võib tekitada sapihaigele valuhooge. Toitude seedimine on individuaalne. Katseta, millised toidud sobivad ja millised põhjustavad vaevusi. Suured hulgad mingit toitainet põhjustavad sageli vaevusi, aga väike kogus ei tee midagi.\nSöö mitmekesiselt. Mitmekesise toitumise aluse moodustavad täisteraviljatooted, aedviljad ja vähese rasvasisaldusega piimatooted. Toidulauda täiendavad marjad, puuviljad, liha ja kala. Kui oled ülekaaluline, püüa kaalus alla võtta. Kaalu vähenemise korral on sapikivide ekkimise oht oluliselt väiksem. Maitseaineid kasutada tagasihoidlikult.\nOluline on vähendada rasvade kasutamist. Selleks:\nPane leivale väga õhuke määrdekiht. Kasuta lahjemaid määrdeid. Kasuta ilma rasvata piima või hapupiima. Jookidest sobivad vesi, mineraalvesi ja lahjemad mahlad. Söö rohkem kala ja linnuliha. Toidud valmista ilma rasvata keeda või hauta, nt supid ja potiroad; ahjus ahjupotis, küpsetuskotis, küpsetuspaberil, fooliumis või savipotis; mikrolaineahjus; teflonpannil. Valmis toidud soojenda vesihaudes, mikrolaineahjus, grillis või teflonpannil väiksel tulel.\nSapipõis on sapireservuaar. Oma kujult on ta keskmise pirni suurune organ, mis asub paremal pool maksa all. Sapp on oluline eritusfunktsiooni realiseerija. Sapi abil eritab organism endale mittevajalikke komponente. Sapi kaudu erituvad kolesterooli ainevahetuse produktid, raskemetallid ja ravimid. Maksast tulev sapp liigub mööda maksajuha sapipõide või kaksteistsõrmiksoolde. Sapipõiekivid tekivad kui sapp jääb liiga kauaks sapipõide. Sellisel juhul imendub vedel osa sapist tagasi ja tihedam osa sadestub sapipõide, ladestub seal ning võib takistada sapi liikumist.\nSapikivide tekkes esineb viis riskifaktorit:\n1. female – naine\n2. fair – heledanahaline\n3. fat – tüse\n4. forty – neljakümnene\n5. fecund – viljakas\nSapipõie eemaldamiseks on olemas kaks enamlevinud meetodit:\n- laparoskoopiline meetod. Laparoskoopilisel koletsüstektoomial tehakse nahale 4 väikest lõiget. Sealt viiakse sisse optikasüsteem ning instrumendid, millega kirurgid eemaldavad sapipõie.\n- lahtine ehk avatud meetod. Lahtisel ehk avatud koletsüstektoomial tehakse nahalõige paremale roidekaare alla pikkusega umbes 10 cm ning sapipõis eemaldatakse selle kaudu. Teatud juhtudel võib laparoskoopiline koletsüstektoomia üle minna lahtiseks koletsüstektoomiaks. Mõlemal juhul jääb alles nii maksajuha kui ka ühissapijuha. Seega sapp voolab edasi maksast kaksteistsõrmiksoolde. Kergemat tööd tohib teha 4- 5 päeva pärast operatsiooni. Igal üksikjuhul otsustab selle raviarst. Kehalist aktiivsust tuleb suurendada järk-järgult.\nAedviljad - aedviljadest sobivad kõik, mis ei tekita vaevusi nt. porgand, punapeet, tomat, lehtsalat, hiina kapsas, spinat, suvekõrvits jne. Marjad ja puuviljad: kõik värsked marjad ja marjad keedetuna; puuviljadest kõik, mis ei tekita vaevusi; kuivatatud puuviljad; mahlad, toored mahlad sobivatest marjadest ja puuviljadest; rabarber; küpsetatud aedviljad ja puuviljad võivad sobida paremini kui värsked. Kartul - keedetud, püreed, ahjus fooliumis või restil küpsetatuna, suppides ja vormiroogades. Leib ja muud viljatooted - rukki-, graham-, odra-, kaera-, pärmileib, sepikujahust küpsetatud leivad ja kuklid.\nPiim ja piimatooted: rasvata piim, rasvata hapupiim või piim; rasvata jogurt; väherasvased juustud, millede rasvasisaldus on kõige rohkem 20% kuivainest või 11% värskest kaalust; kodujuust, kohupiim; piimajäätis; ilma rasvata piimapulber.\nLiha, kala, kana, muna: väherasvane liha, kala, kana; maks; praehakkliha; ulukiliha; väherasvased lihalõiked, lihasüldid; kanamuna toitude valmistamisel ja küpsetistes.\nJoogid - vesi, mineraalvesi, lahjad mahlad; tee, raviteed; liha-, kala-, ja aedvilja leemed.\nRasvad - võimalikult vähe kasutada rasva, eelistada lahjasid leivamäärdeid.\n*'* Täisterapuder või täisteraleib\n* Leivale vähe lahjat määret Väherasvast juustu või lihalõikeid Lahjat piima, hapupiima või jogurtit\n* Marju, puuvilju, värsket mahla või nektarit Tee ja ravitee\nRikkalikult aedvilju riivitult või keedetult\nVäherasvast liha, kala, kana või muud liha *'* Täisteraleiba *v Leivale lahjat määret\nIlma rasvata piima, hapupiima või vett\nPõhiroaks, kas supp, poti- või vormiroog, puder või juurviljatoit. Toidu võib kombineerida ka täisteraleivast, lihalõigetest, salatist ning rasvata või väherasvastest piimatoodetest.\nEineks: marju või puuvilju, täisteraleiba või kukleid; õhuke kiht lahjat leivakatet või rasvata jogurtit. Mõnikord sai või pärmitaigna marjapirukas ning tee või ravitee.\nÕhtueineks: täisteraleiba, lahjat määret, sobivaid juurvilju vastavalt aastaajale, tee või ravitee ning marju ja puuvilju.\nSeoses kehakaalu ja vaevustega:\n* Parim viis kaalus alla võtta on parandada pidevalt toitumisharjumusi.\nRasva vähendamine mõjub pikapeale Sinu kehakaalule. Rasva vähendamise kõrval hakka kontrollima ka toiduhulka. Pea silmas seda, et toidu valik oleks mitmekesine. Söö iga päev:\nrikkalikult aedvilja, marju ja puuvilju;\ntäisteratooteid nagu leib, -kuklid ja -pudrud;\n* 6 dl rasvata piima, hapupiima või jogurtit või 6 viilu väherasvast juustu; S tagasihoidlikult väherasvast liha, kala või kana.\nJaga toit hommiku-, lõuna- ja õhtusöögi vahel; vähenda toidu hulka õhtupoole.\nVõid liituda kehakaalu vähendamiseks rühmaga (kaalujälgijad). Rühma tugi ja toetus aitavad eesmärki saavutada.\nRegulaarne igapäevane liikumine aitab intensiivselt kehakaalu vähendada.\n20. May 2016, 16:31


Eesti e-ostlejate arv kasvab Euroopa keskmisest kiiremini - Ärileht\nEesti e-ostlejate arv kasvab Euroopa keskmisest kiiremini\nKulleri- ja logistikaettevõtte DPD tellitud uuest üleeuroopalisest uuringust selgub, et kahe viimase aasta jooksul ehk pandeemia aastatel kasvas e-ostlejate arv Eesti kiiremini kui Euroopas keskmiselt. Kui Euroopas tuli turule juurde 2% aktiivseid e-ostlejaid, siis Eesti kasv moodustas 8%.\nDPD üleeuroopalise uuringu järgi on Eestis e-kaubandus viimase kahe aasta jooksul jätkuvalt kasvanud ning seda just aktiivsete e-ostlejate osas, ehk nende arvelt, kes teevad kuus vähemalt ühe netiostu. Nende osakaal moodustas 2019. aastal kõigest 34%, kuid praeguseks ulatub juba 42% juurde Eesti e-ostlejate koguarvust.\n„Aktiivsete e-ostlejate ostud moodustavad aga tervelt 84% kõikidest veebitehingutest, mis tähendab seda, et just need on kogu Eesti e-ostlemise põhivedajad. Siin me näeme veel suuremat kasvupotentsiaali, kuna ainuüksi eelmisel aastal kasvas pakiautomaatidesse tellitud kauba maht Eesti üle 30%,“ kommenteeris DPD Eesti tegevjuht Remo Kirss. Lisaks aktiivsete e-ostjate üldisele juurdekasvule tõusis ka nende poolt sooritatud tehingute maht 6% võrra, ulatudes 36 ostuni aastas. Keskmine Euroopa aktiivne e-ostleja saab aastas 43 saadetist. Kõige rohkem e-kaubandusest tellitud pakke saavad ühes kuus Saksamaa, Austria ja UK inimesed.\nEesti turule on vaikselt lisandumas ka uusi e-ostlejaid, ehk neid, kes pole varem internetist oste sooritanud: 2020. aastal tuli neid juurde 7%, 2021. aastal veel lisaks 3%. "Seni veebist ostmist vältinud inimeste arvelt on kindlasti suur potentsiaal ka Eesti e-kaubandust suurendada, sest Eesti inimesed ostavad veel siiani palju asju välismaalt. See on turuosa, mida võiks kindlasti suurendada, kuna saab pakkuda tooteid, mida saaks kiiremini ja mugavamalt Eesti e-poest tellida. Muu hulgas on see ju ka keskkonnasäästlikum,“ märkis Kirss.\nDPD uuringu järgi säästavad Eesti aktiivsete e-ostlejate hinnangul netiostud aega (73% vastajatest oli tugevalt seda meelt) ning vähendavad ostlemisega seotud stressi (54%). Enam aga ei arvata, et netiostud aitavad kindlalt säästa raha. Kui kaks aastat tagasi 66% vastajatest oli veendunud, et e-ostlemine aitab raha kokku hoida, siis nüüd usub seda vaid 49%.


www.snautser.ee :: Vaata teemat - S�nakuulelikus\nwww.snautser.ee -> Koolitused, eksamid, v�istlused\nLiitunud: 6 Veeb 2009\nPostitatud: P�h Sept 20, 2009 4:24 pm Teema:\nEvi ja Gelo olid j�lle �li tublid - t�na Keilas V�I klassis I j�rk ja 1. koht! Nii k�rget tulemust Eestis vist veel �helgi habemikul ei ole, palun parandage, kui eksin. Kui kohtunik T. Leib andis pulgavaliku eest 0p, tundus, et tuleb II j�rk, aga autasustamisel selgus, et kohtunik oli otsustanud hoopis minimaalsed 5p anda. P�hjus v�ga lihtne - mida teha, kui suur�nautser oma suure habemega nuhkimise k�igus pulgad segi ajab, aga �ige pulga valib?\nMeie Heidyga lugesime p�evi jooksuaja l�puni - jooksukas l�pes t�pselt p�ev enne v�istlust. Seekord AVA II j�rk ja 3. koht - p�silamamine 0, muu k�ik ilus, aga vastuvaidlemine (loe: vali haukumine ja jorisemine) harjutuste vahepeal. Grupis lamamisest �ratulek ei olnudki nii �llatav, kuna kuu aega ei saanud teiste koertega p�simisharjutusi teha, aga n��d on �nneks jooksukas l�bi ja saab j�lle korralikult trenni teha.\nPostitatud: P�h Sept 20, 2009 9:51 pm Teema:\nVau! Kohe selline SUPER n�dalavahetus suurhabedele!\nEvi ja Gelo-supertublid!Palju �nne -nyyd edasi eri v�itjasse !!!!\nPostitatud: Esm Sept 21, 2009 10:31 am Teema:\nH�sti tehtud. Tublid olete!\nV�ga nutikas perenaine ja tubli habemik\n�rge peatuge ja minge edasi!\nPostitatud: Esm Sept 21, 2009 11:25 am Teema:\nPalju �nne !!!!!\nV�ga tublid olete !!!!!\nRonka & Co\nPostitatud: Esm Sept 28, 2009 2:55 pm Teema:\nPole pikalt foorumit k�lastanud ....\nja nii palju tublisid tegelasi ....\nPostitatud: Esm Okt 12, 2009 8:31 am Teema:\nEi hakka selle jaoks eraldi teemat tegema, aga suurhabemed olid sel aastal ka Austria SK MM-il esindatud. Austria v�istluspaar Flosch�tz Petra koos suur�nautseriga Gennie Con Todos-Los-Santos kogusid laup�eval 247,17 punkti (II j�rk) ja olid borderkollide j�rel p�eva 7. kohal. Kuhu nad �ldarvestuses platseerusid, kahjuks veel ei tea, aga v�ga tubli tulemus ikkagi. 23.-25. oktoobril esindavad nad Austriat ka ISPU IPO MM-il.\nPostitatud: Esm Okt 12, 2009 10:44 am Teema:\nSellel aastal osaleb ISPU IPO MM-l rekordiline arv suuri- 60 koera 9 eri maalt.\nPeale Gennie con Todos los Santose ja Petra Florsch�tzi osaleb samast kennelist veel viis koera, nende hulgas ka eelmise aasta ISPU MM v�itja Grande con Todos los Santos oma koerajuhi Bernhard Reineltiga.\n2006. ja 2007. aasta ISPU MM v�itja ja 2008. aasa 3.kohal olnud (kaitseosa 100.punkti) Akido von Elberfeld (n��d 9.aastane) sellel aastal ei osale, tema koerajuht Andre Baur osaleb koeraga Arlette vom Hatzbachtal.\nKennelist von Elberfeld on sellel aastal v�ljas 9 koera ja vom Hatzbachtalist 8 koera.\nNende hulgas ka eelmisel ja sellel aastal FCI MM osalenud Lex vom Hatzbachtal (2008a. oli 95. kohal ja sellel aastal 54. kohal).\nLiitunud: 7 Mai 2010\nPostitatud: P�h Mai 09, 2010 10:29 pm Teema: Koolitus kutsikale\nMul on 5 kuune k��bus�nautseri kutsikas. Plaanis oleks minna koerakooli. Kas keegi saaks soovitada m�ni hea koolitaja, kas era- v�i r�hmatrenniks.\nPostitatud: Esm Mai 10, 2010 11:51 am Teema:\nMillises linnas te asute? Selle j�rgi v�iks soovitama hakata.\nPostitatud: Esm Mai 10, 2010 4:58 pm Teema:\nAsume Tallinnas N�mmel\nLiitunud: 12 Aug 2009\nPostitatud: Nelj Mai 13, 2010 7:28 pm Teema:\nAga palun . Koertekool asub M�nnikul, julgen soovitada!\nHeaven Elfs Alive Fire - KK1, EST & LV CH\nPostitatud: Nelj Mai 13, 2010 7:50 pm Teema:\nOtsustasime ikkagi alustada eratrennidega. Aga kindlasti vajame tulevikus ka r�hmatrenninguid. Sel juhul Anneli kool sobiks meile v�ga h�sti. T�nud!\nwww.snautser.ee -> Koolitused, eksamid, v�istlused K�ik ajad on GMT + 3 Tundi


VIDEO | Koroonakriisist välja tulemise eelarve: kes saab riigilt lisaraha ja kui palju tõuseb pension | Õhtuleht\nJohanna-Kadri Kuusk, 29. september 2020 14:05\nTeisipäeval andsid 2020. aasta riigieelarvest ning eelarvestrateegiast aastateks 2021–2024 ülevaate peaminister Jüri Ratas, rahandusminister Martin Helme ja erakonna Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder. Muu hulgas on oodata vanaduspensioni tõusu järgmisel aastal keskmiselt 20 euro võrra.\nJärgmisel aastal on riigieelarve kulutuste maht pea 13 miljardit eurot ja tulude maht üle 11 miljardi euro. Valitsussektori investeeringute maht küündib 2021. aastal ligikaudu 1,9 miljardi euroni, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo. Euroopa Liidu toetusi on järgmise aasta riigieelarvesse kavandatud ligikaudu 1,4 miljardit eurot.\nPeaminister Ratas märkis esimese asjana, et väga keeruline töö on tehtud. „Tänane eelarve on minu meelest saanud sisendit sellest, et see oleks koroonakriisist välja tulemise eelarve. Meil on suur teadmatus tuleviku ees. Oleme sellest hoolimata teinud ka eelarvestrateegia kuni 2024. aastani ja ma olen kindel, et meil on olnud selleks parimad prognoosid, mis parajasti saadaval on. Sellest hoolimata on prognoosidel ja tegelikkusel suured käärid sees,“ sõnas Ratas ja lisas, et koalitsioonil on suur vastutus sellel ebakindlal ajal majandust ja tööhõivet vee peal hoida.\nRatase sõnul on koalitsioonil soov eelarvega toetada nii neid, kes on koroonakriisis räsida saanud ja samas teha investeeringuid näiteks Eesti kaitsevõimesse ning rohe- ja digipöördesse.\n„Me tahame võimalikult kiiresti võtta Euroopa Liidu järgmise perioodi vahendeid kasutusele ja selles on meie ministreeriumid teinud tublit tööd. Euroopa toetuste abiga soovime taristut arendada ja tervishoiuasutusi täiustada ja korda teha,“ seletas Ratas. Ta lisas, et eelarve näeb ette ka uue Tallinna haigla projekteerimist ja selle ehitustöid.\nTeise suure teemana tõi Ratas välja Eesti varustuskindluse seoses kriisidega. Sinna alla kuuluvad toidu-, ravimi-, isikukaitsetarbekaubad ja seda kõike plaanitakse hakata koguma koostöös erasektoriga.\nRatase sõnul on iga eelarve koostamisel olnud küsimuse all ka teaduse rahastamine. Järgmises eelarves on rahastus ette nähtud nii sellele kui ka hariduse ja ettevõtluse innovatsioonile.\nEelarves ei ole ära unustatud ka kaitseväge. Ratase sõnul on koalitsiooni soov lisaks maa- ja mereväe täiustamisele luua ka kolme kopteriga lisavõimekus meditsiinivaldkonnas. „Need saavad olema väiksemad kopterid kui need PPA omad, mis meil täna kasutuses on,“ sedastas ta. Ratase sõnul on SKP arvnäitaja küll vähenenud, aga sellest hoolimata on riigil kohustus kaitsekulutusteks. Lisaks muudele kaitsekuludele on koalitsioon järgmiseks neljaks aastaks lisanud 66 miljonit eurot rannavalve võimekuse kasvatamiseks. Lennu- ja mereväevõimekuseks on antud 46 miljonit eurot.\nRohepöörde osas on vesiniktehnoloogia kasutusele võtmiseks suunatud 30 miljonit eurot, et tootlusest tarbimiseni oleks loodud rohelisem ahel. Sealhulgas on Ratase sõnul oluline osa ühistranspordi rohelisemaks muutmisel.\nDigipööre on samuti teema, mis on kordunud aastast aastasse. Ratase sõnul eraldatakse sellele järgmisel aastal lisaks 10 miljonit eurot.\nRahandusminister Martin Helme sõnas: „See on eelarve, mis esindab ühiskondlikke huve ja kus on oluline osa investeeringutel.“ Ta tuletas meelde, et Eesti majandusel on läinud päris hästi, võrreldes enamiku Euroopa maadega. Selle edu paneb ta valitsuse kevadiste kiirete otsuste arvele.\nEesti valitsussektori võlakoormus kasvab, kuid jääb 2021. aastal ikka Euroopa Liidu madalaimaks, sedastas valitsuse kommunikatsioonibüroo pressiteates. Kriisi tõttu tekkinud eelarve puudujääki ja elavdamismeetmeid on kavas rahastada võlakirjaemissioonide ning laenudega. Järgmisel aastal on valitsussektori võlakoormus 6,6 miljardit eurot ehk 23,6 protsenti SKPst. Prognoosi järgi võtab riigikassa 2021. aastal laenude ja võlakirjadega täiendavaid kohustusi 2,3 miljardit eurot.\n2021. aasta riigieelarve eelnõu ja seletuskiri ning riigi eelarvestrateegia aastateks 2021–2024 lõplikud dokumendid valmivad kolmapäevaks. Sel päeval annab peaminister riigieelarve eelnõu üle riigikogule.


Väikelaenud ja kiirlaenud on saadaval igasuguste summadega. Isiklike laenude võrdlemisel vaadake üle laenuga seotud tasud ning kontrollige detailselt laenulepingu tingimusi. Laenulepingu jõustumisel võtab isik omale finantskohustuse - saadud laen tuleb lepingusse sätestatud aja jooksul tagasi maksta. Kui te tagasimakseid ei tee, saab pank või krediidiasutus vara võla kustutamiseks maha müüa. Tagatiseta laenud ei vaja laenamisel mitte mingisugust tagatisvara ehk lisatagatist, kuid see ei tähenda, et tagatiseta laenuga ei kaasneks vastutust. Sõltumata laenu tüübist, ei ole kohustuste mittetäitmine kunagi nalja asi! Ära kunagi lase laenul muutuda võlgnevuseks. Sul peab olema regulaarne sissetulek ehk nähtavad laekumised iga kuu isiklikule pangaarvele. Laenupakkumiste võrdlemisel saate sirvida spetsiaalselt teie jaoks koostatud nimekirja. Ärge esitage liiga palju laenutaotlusi Iga laenutaotlus, mille te vastaval krediidiasutuse leheküljel sisestate, jätab endast maha märgi. Samuti on turul palju krediidivahendajaid, kelle laenupakkumiste seast valida. Sageli kasutavad laenuandjad Euroopa Keskpanga baasintressimäära.\n. Laenatud summalt tuleb tavaliselt tasuda intressi. See tähendab, et baasintressi langetamise korral võivad teie laenu tagasimaksed muutuda väiksemaks. Pange paika laenamise eelarve Enne laenu taotlemist peaksite välja arvutama, kui suurt laenu- ja regulaarseid kuumakseid suudate endale lubada. Tsiviliseeritud ühiskonnas piisab poolte huvide tagamiseks laenulepingusse märgitud osapoolte kohustustest, kehtivatest seadustest ning õiguslikust korrast. Teil võib olla võimalus maksta kokkuvõttes vähem, kui valite suurema laenusumma-, ent madalama intressiga laenupakkumise. Nii saate otsida laene oma võimaluste piires ja ei taotle summasid, mida te ei suuda pärast tagasi maksta.. See võib laenuandjate lõikes varieeruda, kuid peaksite alati uurima, missugust intressimäära nad erinevate summade puhul nõuavad. Näiteks igapäevaostude tegemiseks ei pruugi väikelaen või kiirlaen olla kõige parem valik, seevastu krediitkaart võib olla sobivam. Kas kredex annab laenu jaekaubandusele, e-laenuabi. Suhtle laenuandjaga alati otse. Tagatiseta laenude taotlemine on ka lihtsam - pole vajadust ebameeldiva paberimajandusega jännata, hinnata tagatise väärtust ja sõlmida keerulisi lepinguid. eluaastast - hoolimata laenutüübi nimetusest on väikelaenude summad kiirlaenudest mitu korda suuremad. Vali laenupakkumine ja järgi instruktsioone samm-sammult. Tagatiseta laen paistab ainsa lahendusena - kuid paneme teile südamele - laenake alati vastutustundlikult, isegi kui te ei pea laenule seadma tagatist. Samuti on nimetatud laenude tagasimakse tähtajadad sobivad nii lühemaks kui pikemaks perioodiks laenamisel. Sellepärast peaks enne tagatisega laenu taotlemist mõtlema hoolikalt järgi ning kaaluma võimalikke alternatiivseid lahendusi. Halb makseajalugu tähendab kõrgemaid intressimäärasid või taotlejale raha laenamisest keeldumist. Veel parem on arvestada juba laenu võtmisel, et intressivaba perioodi lõpuks on laen ära makstud. Laenu saamiseks vali välja pakkumine ja esita taotlus arvutis või mobiilis kodust lahkumata otse internetis. Intressi kergitamise korral võivad aga sootuks tõusta. Lisaks saab laenu tagasi maksta pikema aja jooksul. Isikliku laenuga laenate kindla summa raha kindlaks määratud laenuperioodiks. Selleks tehakse maksegraafiku alusel vastavalt igakuiseid tagasimakseid kuni laenusumma on koos intressidega tasutud. Tagatisega ehk tagatud laenu puhul küsib laenupakkuja taotlejalt raha vastu mingisugust tagatist - näiteks maja või autot. Valmistuge laenu intressimäära muutumiseks Muutuva intressimääraga laenude all mõeldakse laene, mille intress võib muutuda kui laenuandja otsustab seda teha. Head suhted aitavad leida lahendusi ja kompromisse. Lisateavet leiate meie palgapäeva laenude juhendist. Hea reegel on intressivaba perioodi jooksul maksta oma võlast tagasi nii palju kui vähegi võimalik. Tark on võimaliku intressimäära muutumisega arvestada ja mõelda ette, kuidas toime tulla, kui teie laenumaksed peaksid kallinema. See näitab, et te ei suuda oma rahaasjadega toime tulla. Veelgi enam, kui te ei suuda neile tagasi maksta, võidakse teid survestada veel rohkem raha laenama ning võite sattuda võlakeerisesse. Maksimaalse summa suurus, mida võib ilma tagatiseta laenata, sõltub taotleja igakuistest sissetulekutest ja väljaminekutest.\n. Mõistliku laenutaotluse esitamisega suurendate ühtlasi tõenäosust, et teie laenutaotlus aktsepteeritakse. Võrrelge erinevaid laenupakkumisi Parim viis õige laenupakkumise leidmiseks on võrrelda pakkumisi Superlaen.ee laenuvõrdlusportaalis. Sissetulekute tõestamiseks pead Sa esitama oma viimase poole aasta pangakonto väljavõtte. Odavad kodulaenud. Tagatisega laenud Laene võib liigitada jämedalt kahte kategooriasse: tagatiseta- ja tagatisega laenud. Hoidke end laenuhaide ja liigkasuvõtjate eest Laenuhaisid peaks alati vältima - nad tegutsevad ebaseaduslikult, ei ole finantsorganisatsioonide poolt reguleeritud ja üldjuhul nõuavad taevasse ulatuvalt kõrgeid intresse.\nSul ei tohi olla ühtegi maksehäiret ega liiga suurt olemasolevat laenukohustust. Tagatiseta väikelaenud on siiski päris soodsa intressiga, seega vara tagatisel laenamine ei pruugi olla mõistlik. Vältige impulsiivset laenamist Hoolikalt järelemõtlemata on parem laenu võtmist vältida. Vajan abi võla. Tagatiseta laenude ohud Paraku hõlbustab lisatagatise puudumine oluliselt laenuvõimekuse piiri kompimist ka majanduslikult vähekindlustatud inimestele, kelle laenuvajadus võib olla kõige suurem. Tulemusena võivad laenuandjad olla laenutaotluse heakskiitmisel üsna vastumeelsed ja teie taotluse tagasi lükata. Tagatise vastu on võimalik laenata palju suuremaid summasid ja madalama intressimääraga. Töövõimetus - kõik, mida sa peaksid selle teema kohta teadma. Liiga paljude laenutaotluste esitamine on laenuandjatele signaaliks, et otsite meeleheitlikult laenu. Isiklikku laenu võttes on teie krediidireiting väga oluline. Mõelge, kas võiksite laenata rohkem Sageli on laenudega nii, et mida rohkem te laenate, seda väiksemaid intresse maksate. Inimesed siiski eelistavad kasutada ilma tagatiseta laene, sest laenusummad on piisavalt suured ja tingimused mõistlikud. Laenuvõtmise vajadust tuleb kõrvutada laenu hinnaga ja mõelda, mida te sellest võidate. Tagatisega laenud on samas riskantsemad kui tagatiseta laenud, sest kui laenaja ei suuda laenu tagasi maksta, võib ta oma varast ilma jääda. Tagatiseta laenud eraisikule Eelnevalt mainitud laenud: väikelaen, kiirlaen ja autolaen - võib kokku võtta koondnimega „tagatiseta laen”.\n. Isiklikud laenud Isiklik laen on tagatiseta laenu liik, mille väljastatav krediit ei ole tagatud ühegi vara vastu. Kõik, mida tegema peate, võtab vaid mõned klikid.


Kust tuleb mõte, et välismaal elaval eestlasel on raha puuga seljas? - DELFI Naistekas\nKust tuleb mõte, et välismaal elaval eestlasel on raha puuga seljas?\nLUSTI NURK: Juba pikemat aega ärritab mind eestlaste suhtumine võõrsil elavatesse rahvuskaaslastesse. Eestis käies kuulen ma alalõpmata kommentaare a´ la „Mis sinul viga, Sina elad ju Inglismaal!“.\nKui Eestist sõidab mulle külla mõni sõbranna, siis jäetakse oma raha tihti koti põhja ja välja teen loomulikult mina. Nende argument on see, et ega siis nemad jõua Londoni hindasid maksta ja pealegi ollakse minu juures külas.\nKui ma mõnel tuttaval palun mõnikord toidupoes ise maksta, tehakse kõverat nägu. Rääkimata restoraniarvetest, mis lükatakse iseenesest mõistetavalt minu mehe nina alla. Meie oleme ju rikkad. Meie ei ela väikeses Eestis, vaid ihaldatud Suurbritannias, kus on kõrged palgad.\nTihti vihastab mind eestlaste suhtumine Lääne ühiskonna ja eriti Suurbritannia palkadesse. Pidevalt arvutatakse siinsete lihttööliste palku ümber kroonidesse ja lüüakse käsi kokku selle peale, kui palju teenib näiteks Londoni bussijuht, kelle miinimumpalk algab kahest tuhandest naelast.\n„Viiekümne tuhande krooniga elaks bussijuht Eestis nagu kuninga kass,“ pahvatas üks tuttav, kui nägi kahekordse punase bussi seinal reklaami, mis kutsus selle summa eest bussijuhte tööle. Viiekümne tuhandega võib tõesti teha Eestis palju, aga Inglismaal elades võib sellest jätkuda tegelikkuses samasuguseks elukvaliteediks nagu tihti Eesti bussijuhil kodumaal. Kas keegi arvestab kroone ümber lüües ka sellega, kui palju siin kulub?\nToon teile siinkohal välja mõned summad, mida mul on tavaelus võimatu maksmata jätta. Paagitäis bensiini minu autole maksab umbes sada naela (ligikaudu 1900 krooni). Seda täidan ma nädalas vähemalt paar korda. Toidupoes kulub kahe inimese peale miinimum 10-15 (190-285 krooni), tavaliselt 25-30 naela (475-570 krooni) päevas. Selle sisse kuulub Eesti mõistes tagasihoidlikult hea toit nagu värsked puu- ja köögiviljad ning kvaliteetsed lihatooted. Lastega perekonna kulutused on loomulikult veel mitu korda suuremad, ainuüksi mähkmed maksavad juba kordades rohkem kui Eestis.\nKuigi ma ise ei ole suitsetaja, maksab pakk punast Marlborot üle kuue naela ehk umbes 114 krooni. Metroo- ja bussipileti üks ots on Oyster säästukaardiga makstes kuskil 28 krooni. Rongipilet Londoni Waterloo jaamast linna südamest kuuekümne kilomeetri kaugusel asuvasse maakodusse maksab 20 naela ehk kuskil 380 krooni. Kui tagasisõidupilet jätta lahtiseks, lisandub sinna otsa veel kuus naela ehk 114 krooni. Neljakümneminutiline sõit Lõuna-Inglismaal asuvasse maakodusse ja tagasi Londonisse läheb mulle tavaliselt maksma 494 krooni. Tartu-Tallinna vahemaa on pea kolm korda pikem ja kolm korda odavam.\nSiinne elu on kallis ja selle kõrvalt on sama raske säästa nagu Eestis ja ilmselt igal pool maailmas. Utoopilised ümberarvestused naeltest kroonideks ajavad mu tihti sama vihaseks nagu punane rätik härja.\nMilleks rääkida sellest, mida on võimalik Suurbritannia palgaga ära teha Eestis, kui te olete tuhandete kilomeetrite kaugusel. Loomulikult on inimesi, kes valmis siin elama nagu kirikurotid ja sööma päevast päeva nuudleid, et teenitud raha eest Eestis midagi ära teha. Aga see ei ole elu, mida jaksaks jätkata igavesti. Normaalsuse piirides elukvaliteet nõuab raha nii siin kui ka Eestis.\nLisaks toidule ja transpordile kulub Suurbritanniasse elama asudes suur osa teenistusest üürile ja küttele. Kommunaalmaksud Inglismaal on samuti nagu kõik muu – kallim kui Eestis. Aga eestlane vaatab võõrsil elavat rahvuskaaslast suu ammuli ja mõtleb, et siin tuuakse inimesele kõik kandikul ette, arvestamata sellega, et lisaks metsikult suurele tööturule ja konkurentsile peab võõras keskkonnas inimene harjuma ka uute kommete ja keelega.\nMind ärritas hiljuti üks tuttav, kes ostis endale reisi Londonisse kuuekümne naelaga ja solvus, kui pidi Stanstedi lennujaamast rongiga linna jõudmiseks veel kakskümmend naela (380 krooni) juurde maksma. Kui ma proua enda juurde maale kutsusin, kuhu ta ise väga minna soovis, pidi ta South Westi rongisõidule kulutama veel sama palju kui lennujaamast Londonisse, sinna otsa veel metroopilet. Sellele järgnes suisa vihahoog. Enne sihtpunkti jõudmist oli ta enda sõnul juba tuulde löönud üle tuhande krooni ja tagasi tuli ju ka veel minna.\nKa minu jaoks ei ole meeldiv kulutada rongisõidule ja transpordile, samas on need kulud, mida ma ei saa kõrvale jätta. Londonis käies tuleb pealegi rongisõit tihti odavam kui autoga. Kesklinna sisenemine (congestion charge) maksab igal äripäeval kella seitsmest hommikul kuni kuueni õhtul kaheksa naela (152 krooni). Parkimistund minu kodulinnaosas Covent Gardenis maksab kaheksa naela ehk 152 krooni tunnis. See kõik on aga siinse elu osa. Nii nagu autokindlustus ja muud igapäevased väljaminekud, mida me tasume sõltumata oma elukohast.\nKui internet kubiseb odavatest reisivõimalustest Inglismaale, siis arvestage sellega, et Suubritannia on üks maailma kalleimaid riike ja võimalik, et teil kulub koha peal kümneid kordi rohkem kui odavale lennukipiletile.\nTeiseks soovitan ma eestlastel siinseid tööpakkumisi vaadata teistsuguse pilguga. Naelu lihtsalt kroonideks ümber lüüa pole mõtet. Arvestage parem kohalike väljaminekutega, millele te peate siin olles hakkama kulutama. Näiteks üür ja transport, mis on Inglismaal meeletult kallid. Elukvaliteedilt võib Inglismaa vahel Eestile isegi alla jääda.\nMa olen veendunud, et 99 protsenti Läänes kanda kinnitanud eestlastest on pidanud mujal hakkama saamiseks tegema kümme korda rohkem kui kodus. See aeg, kui me klaasistunud pilguga Lääne maailma muinasjutulisusse uskusime, peaks minu meelest hakkama lõppema. Välismaal elav rahvuskaaslane ei ole ilmtingimata rikkam kui kodueestlane ja võimalus siinsete kõrgete hindade keskel elus püsida on sama raske nagu Eestis. Palgad võivad ju Suurbritannias suuremad olla, aga samas on ka hinnad tihti kümneid kordi kõrgemad. Eestis saab kindlasti palju asju kätte mitmeid kordi odavamalt kui Inglismaal elades!\nKuus aastat petturiga abielus ehk armastus ongi pime!


Tule oma ideedega kaasa XXXVIII Tallinna Vanalinna Päevade loomisele! | Tallinna Vanalinna Päevad\nTule oma ideedega kaasa XXXVIII Tallinna Vanalinna Päevade loomisele!\n38. Tallinna vanalinna päevad „Tallinn 800“ toimuvad 30. maist 2. juunini.\nTallinnas on vanalinna päevi kui linnarahva suvealguse pidu korraldatud 1982. aastast. Hoovid, platsid, tänavad, kohvikud ja saalid vanalinnas täituvad neil päevil muusika, kunsti, teatri ja suuremate ning väiksemate eriilmeliste ettevõtmistega. Eesmärk on tutvustada, väärtustada ja tõsta fookusesse meie ajaloolist vanalinna, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse ning väärib tähelepanu ja hoidmist nii nüüd kui tulevikus.\n2019 aastal kannavad vanalinna päevad pealkirja „Tallinn 800“, tähistamaks linna esmamainimist Henriku Liivimaa kroonikas ja märgilist kirjaliku linnakultuuri algust.\nKahe kuu jooksul on vanalinna päevade programmi rikastamiseks oodatud kõik head ideekavandid, mis eelkõige mahuvad peateema „Tallinn 800“ alla. Ideed on teretulnud erinevatest valdkondadest: rahvakultuur, muusika, teater, tants, noored, lapsed, sport, tutvumiskäigud, töötoad jne. Parimate ideede sobivusel toetame nende elluviimist rahaliselt.\nArvesse peaks võtma, et vanalinna päevad toimuvad kogu vanalinnas, nii siseruumides kui väljas. Mitmed kohad on saanud traditsiooniliseks:\nTornide väljak – rahvakultuuri ala\nSnelli park – lasteala\nToompea – sealset elu ja tegevusi tutvustav programm „Toompea rütmid“\nHarjumägi – plaaditurg, muusika\nHarju tänav – kaubandus, rahvakultuur\nMusumägi – rahvakultuur\nVanalinna hoovid, tornid jne.\nOotame nii traditsioone hindavaid, ajaproovile vastu pannud ja samas ka uudseid ideekavandeid.\nHiljemalt 25. jaanuariks 2019 mittetulundustegevuse toetuste taotluse avalduse vormil elektroonselt https://mittetulundus.tallinn.ee/iseteenindus. Valida tuleb Projektitaotlus ning esitada see Tallinna Kesklinna Valitsusele.\nKindlasti tuleb täita taotluse esimene vaade üldandmetega, tegevuse kirjeldus ja detailne eelarve. Taotluse võib teha nii eraisik kui mistahes ühing, juhatuse puhul peab olema juhatuse liige või tema volitus. Ei või olla maksuvõlgu, aruande võlgnevusi ega tasumata arveid.\nKõiki taotlejaid teavitatakse komisjoni otsusest hiljemalt 20. veebruariks 2019.\nKomisjonil on õigus teha autoritele ettepanek lülitada projekt vanalinna päevade programmi osalise toetusega või korraldaja täieliku omafinantseerimisega.\nKomisjonil on õigus nõuda ideekavandi kohta täiendavat informatsiooni.\npeakorraldaja Anne Velt, anne.velt@tallinnlv.ee, tel 641 7276\nkommunikatsioon ja turundus Janne Raavik, janne@vanalinnapaevad.ee, 533 45441\nmuuseumide koordinaator Maris Rosenthal, maris@vanalinnapaevad.ee, 556 09248\nTaotluste vormistamise infopäev toimub 12. detsembril kell 15 Hopneri majas. Eelregistreerimine janne@vanalinnapaevad.ee\nEelmine uudis: 3. juunil Kodulinna Majas\nJärgmine uudis: 2019. aasta Juunijooks toimub vanalinnas ning kuulub esmakordselt Tallinna vanalinna päevade programmi.


Kommentaarid: Metsavana: lähinädalatel paugub pakane, soojemaks läheb alles aprillis\nMetsavana: lähinädalatel paugub pakane, soojemaks läheb alles aprillis\nKristjan Väli, 14. märts 2018 23:27\n16. märts 2018 07:27\nmetsavana kurvastuseks pean nentima Saturni planeedi seisu järgi ja Pluuto on järgmisest nädalast kuumalainel ja ilm meil läheb hoopis tükkis plusspoolele\nKillaH/ 16. märts 2018 04:52\nHaha-haa!!!! Paugub pakane? Mis nali see veel on? 15 miinuskraadi võib mõnele somaalia pärismaalasele tunduda pakasena, kuid arvestades geograafilist asukohta, siis eesti jaoks on see Harju keskmine talveilm, mitte paukuv pakane, nii et aiateibad ragisevad.\narmund paar/ 16. märts 2018 02:54\nkeppi suleteki all!\nJaanek.k/ 15. märts 2018 23:42\nAprillis läheb nagunii soojemaks, sest päike juba piisavalt kõrgel. Märts on heitlik ja need taadid ei tea asjast midagi. Ma võin ka lelda, et märtsis kplm. Aprillis soe. Jah, peab paikka, aprillis on iga aaata soojaks läinud. Lund pole jne\nlinnukas/ 15. märts 2018 23:18\nmetsavana ehk teab .millal assar vabaks saab?\nplix/ 15. märts 2018 22:56\nvanamees/ 15. märts 2018 21:52\ntahaks seelikutes plixe näha!!\nsuvepoiss/ 15. märts 2018 21:52\ntohmu/ 15. märts 2018 20:04\nAga milleks üldse ilmaennustused? Isegi kui nad täppi läheks.\nJummel küll/ 15. märts 2018 14:24\nKui juba 10 kraadi külma on paukuv pakane mis siis saab kui on 38 kraadi külma.Ja seda on ka olnud.Ja mis siis "pagulastest"saab,külmuvad kringliks.\nnali ruudus/ 15. märts 2018 14:00\nMa saan seda ka Norra ilmasaidilt täpsemalt teada.\nEks näis mis tuleb/ 15. märts 2018 13:24\nPraegua aga on maa parasjagu külmunud ja metsas õige aeg puid langetada, kuid igaks juhuks vaadake enda ümber ringi, ega kuskil mõnd linnarohelist luusimas pole, kes langeva puu alla siplema võib jääda ja oh seda kisa siis.\nmuud midagi/ 15. märts 2018 12:39\nmetsavana metsakohinat manustanud\nJaja/ 15. märts 2018 11:35\nTagantjärgi tarkus ei ole mingi tarkus.Ennem lähewb ja siis ütleb,et läheb.\njuunis/ 15. märts 2018 11:00\nläheb jälle veidi külmemaks aga mine tea äkki hoopis soojemaks\ntäielik üllatus/ 15. märts 2018 10:39\nKes oleks seda arvanud, et aprill on soojem kui märts?\nTiit/ 15. märts 2018 10:19\nRäägi, räägi veel, küll me usume.\nJutusta aga julgesti, küll me kuulame.\nvaadake/ 15. märts 2018 10:10\nesmaspaevane kuuuurija ule\nMul/ 15. märts 2018 10:00\ntuli ka naine koju tagasi, hiljem kui lootsin. Kevad tuleb.\nelagu talv!/ 15. märts 2018 09:59\nOn vast tore.\nMati/ 15. märts 2018 09:58\nMetsavana ennustas üle kuu aega tagasi, jätsin huviga meelde ( väga huvitav, inimene unustab ilmaennustaja ennustused kiiresti ära), et vana ennustas varajast kevadet- nüüd jälle ajab oma loba. Soovitan, kontrollige head kaaslased !\nMina / 15. märts 2018 16:50\nmäletan hoopis ühte Metsavana varasemat ennustust, kus ta ütles, et 25.märtsi paiku on ilm ikka veel talvine. Nii pidavat siis olema kui küünlapäeval puhub tuul lõunakaarest.\nise lugesin hiljuti/ 15. märts 2018 09:30\nIlm läheb külmemaks - järelikult Jaanipäev läheneb.\nhee/ 15. märts 2018 09:42\nno hea, et see mees siis õhtuti ringvaadet vaatab :)\nniisiis , et/ 15. märts 2018 09:55\nläheb paugutamiseks ! Loodame, et sarnane paugutamine riigikogu tasandile ei jõua, sealt aga hakkaksid kohe maksutõusu paugud kajama.\nJoller/ 15. märts 2018 09:22\nMiks te selle külamehe käest ilma kohta käite küsimas? Küsiks siis juba riigieelarve ja välispoliitika ja Kaja Kallase poliitiliste väljavaadete kohta ka - saaks nagu rohekm "infot", või mis?\nno/ 15. märts 2018 09:22\nsiiani on ju kõik ta ennustused võssa läinud.Miks nüüdki peaks täppi minema?\nvanaema/ 15. märts 2018 09:18\nKuskil lugesin, pidi Jaanipäeval lund sadama. Nii, et mingit kevadet, peale Jaani tuleb kohe sügis. Aga ma mäletan, et kunagi elasin siin ja oli suvel suvi. Ausalt.\n15. märts 2018 09:10\nma ka imestan, et mingi 6 kraadi on juba nii, et mõned koolevad. mõistus jookseb kinni. miinus kümme on juba nii, et mõni mõtleb testamendi peale. miinus viisteist, siis pehmod pakivad asju ja kolivad ära. ja miinus kakskümmend, siis juba pool riiki koomas.\naru ma ei saa. miinus kakskümmend, põhjamaa talves, normaalne. aga meil häda lahti. koguaeg, peab mingi nelikümmend plussi olema, siis on hea.\nJan/ 15. märts 2018 09:05\nMõtle jah, suvekuud hakkavad tõepoolest lähemale jõudma.\nMinu naabrimuti näost võib küll välja lugeda, et soojaga väga kiirustada ei maksa.\nMimi/ 15. märts 2018 09:00\nLepime kokku, et -10 ja isegi -15 ei ole pakane. Ei ole ka mingi käre külm. On keskmine tavaline talveilm. Me ei ela Lõuna-Euroopas ja kuigi Põhjamaad meid endi seltsi ei taha, siis ei ela me ka Kesk-Euroopas.\nnojah/ 15. märts 2018 16:09\nMeie oleme ju baltimaad ehk siis "pribaltika", koos Läti ja Leedu saatusekaaslastega...\nolikas/ 15. märts 2018 08:46\nYr.no'st vaatas pikaajalist prognoosi ja selle põhjal esitas oma ennustuse\nJaan/ 15. märts 2018 15:02\nMina jälgin küll Gismeteod ja suht täpselt ennustab.\ngismeteo paneb kõige sagedamini sademetega mööda.\nTohu van Pohu / 15. märts 2018 08:42\nMia vahti suu lahti, suu kinni siis vahti!\nTule taevas appi!/ 15. märts 2018 08:35\nAndku Jumal. et tal õigus ei oleks!\nnaisuke/ 15. märts 2018 08:29\nAasta läbi ilmateema, kas on see õige või vale, aga tingimata on teema olemas.\nIlm tuleb ikka nii nagu ta tuleb.\nJa lund ei saa juurde sadada, kui teda ei ole...\n15. märts 2018 09:24\nMõnel pool on lumi jätkuvalt maas, st saab ka juurde sadada.\n./ 15. märts 2018 11:05\nselge ju, aga jutt ei olnud siiski nii\nrandom / 15. märts 2018 08:09\nAh ära plära, ilm sellest ei muutu.\nMina vaatasin heeringa alumiste löugade järgi et/ 15. märts 2018 07:58\nPlirts -plärts käes on märts\nvanataat pilvepiirilt/ 15. märts 2018 07:31\nSee on ikka nii olnud, et soe tuleb alles kuu aega pärast Suurt Reedet.\n15. märts 2018 07:20\nEile lendasid 3 luike Soomemaa poole.\nLaupäeval/ 15. märts 2018 07:10\nnähti Pärnus kuldnokke.\nah ah ah aaahviddämerica ja muult maalt/ 15. märts 2018 13:38\nparajad kämbud on jah\nKalmer50/ 16. märts 2018 14:39\nMa nägin tahmavärvilist Jõhvis, Selveri ees. Otsis kohalikke rassiste...\nätt./ 15. märts 2018 07:09\nTänapäeva ilm on väga ettearvamatu.Vares istus puu kõige alumise oksa peal -läheb vist soojaks.Vihmauss oli maa sest välja pugenud läheb vist .. .Vaatan taevast päike paistab -kõik kokku varsti tuleb kevad.Vaatasin ka netist ja kalendrist-tuleb jah !\nPalun ärge mind Metsavanaga samastage.\nõõõõ/ 15. märts 2018 07:06\nmetsavana on see vanamees, kes ahvena seljauimest rääkides hoidis näpuvahel särge?\nJa / 15. märts 2018 07:09\nei tea isegi seda, et ahvena uime värvus oleneb veekogu põhja sängist.\nAlle-aa/ 15. märts 2018 06:57\nSeda mõnepäevast jahedust oli teada juba nädal tagasi ,siis läheb jälle tilgutamiseks.Kus kohas see pakane tal tuleb,üks päev puhub natuke rohkem -kraadiga juba pakane,päeval räästas tilgub ,pakane on tal ajud pehmeks puhunud.\n15. märts 2018 06:49\nTo .põrunud professor/ 15. märts 2018 08:38\nÄra loe jumala eest Õhtulehte ,loe parem Postimeest ja saad teada kuidas õigesti valetada ja umbluud suust välja ajada.Jõudu sulle,professor\n15. märts 2018 06:42\nmetsavan pead natuke pead tuulutama ja roni sealt onnist välja-päike on juba körgel taevas seega järmisest nädalast räästad tilguvad ja maa sulab\njärgmine nädal/ 15. märts 2018 06:19\njälle pluss kraadid .Sa metsavana mine puhka nats .\nHommiku kell 6.30 miinus 6/ 15. märts 2018 06:15\nsee ei ole pakane .\nedu/ 15. märts 2018 06:05\nüksteise võidu ilkujatele. (ei kuulu metsavana tutvusringkonda)\n1/ 15. märts 2018 08:24\neks seal tutvusringkonnas ole samasugused "metsavanad"\nk-taat/ 15. märts 2018 04:58\nMärtsipäikeses ei paugu enam ammu mingi pakane.\nKalle Kroon/ 15. märts 2018 06:06\nJust-just. Ja on hea, et aina rohkem inimesi sellest aru saavad! Soovitan- tehke pöördumine Paide linnapeale Priit Värkile! Saaks vähemalt vana Mäo teedekolmnurga taastatud! See jama keerati Mäos kokku selle pärast, et Euroopa liit eraldas Teedeministeeriumile veerand miljardit ja neil oli kohustus see ära kulutada. Ja nii võetigi sirkel kätte ja aina joohistati...\nTüüpiline kliimasoojenemine/ 15. märts 2018 03:47\nPikk talv läheb üle külmaks kevadeks ning paarinädalas soojema ilma järel algab varajane sügis.\nteadja./ 15. märts 2018 01:52\nmuinu pendel ytleb, et Aprillikuu tuleb jahe,\nMai esimene pool tuleb jahe, Mai teine pool tuleb soe,\nJuuni esimene pool tuleb samuti soe, kuid Juuni teinepool tuleb jahe.\nVeel ytleb pendel, et Jaanipåeval eestis ei saja, kuid on ysnaagi jahedavoitu.\nHus/ 15. märts 2018 00:46\nKevad läheb sujuvalt üle sügiseks.\nJep/ 15. märts 2018 05:32\nSuvi võib sujuvalt üldse vahelt ära kaduda nagu viimati oli . Kevadel paar sooja nädalat ja siis aina sadas ja sadas nagu varasaabunud sügisel kombeks. Meedias hakati juba avaldama kuimitu tundi sel või teisel kuul päike paistis.\ntulgu,mis tuleb,/ 15. märts 2018 00:08\nvahet pole.niikuinii on rõske ja külm.


Selveri uues kaupluses loodi 63 töökohta - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 19. märts 2009\nSelveri uues kaupluses loodi 63 töökohta\nSelver keti kauplus nr. 37 ehk Kakumäe Selver avab uksed, teatas ettevõte.\n„Kakumäe Selveriga saab läbi Selveri suur Eesti laienemise aasta – eelmise aasta jooksul laiendasime Eestis nelja kauplust, avasime 8 uut kauplust, sel aastal lisandusid veel Narva Soldino ning nüüd Kakumäe Selver. Käesoleval aastal me Eestis rohkem Selvereid ei ava, küll aga Lätis,“ ütles Selveri tegevdirektor Iivi Saar.\n„Kakumäe Selveril on hea võimalus kujuneda kodupoeks suurele hulgale Tallinna lähedaste mereäärsete asulate elanikele, sest kaupluse asukoht on väga soodne: me jääme teele nii neile, kes lähevad Kakumäele kui Tiskresse ja Tabasallu ja sealt edasi,“ sõnas Kakumäe Selveri juhataja Kaja Saarnak. „Samas on Kakumäe Selver mõnusa kompaktse suurusega – mitte liiga suur, et kaupluses käimiseks ei kuluks väga palju aega – samas aga keskmise supermarketi suuruses, et kõikidest kaubagruppidest oleks esindatud võimalikult suur valik,“ rääkis Kaja Saarnak.\nSelveri keskuses asub mitmeid kauba- ja teenusepakkujaid: juveelipood, ökotoodete kauplus Ökoviis, keemilise puhastuse vastuvõtt, Centrum Optika, Farmacia apteek, Cityflower lillepood. Selveri kõrval on Asko/Sotka mööblikauplus. Keskuse parklas on kohti 109 autole, neist maa-aluses parklas 87.\nKakumäe Selver asub Rannamõisa tee ja Vana-Rannamõisa tee vahel aadressil Rannamõisa tee 6b. Kaubanduskeskuses on pinda kokku 3574 m², sellest Selveri müügisaali suurus 2033 m², rentnike pinda 210 m².\nPood avab linnarahvale uksed kell 12.


10 fakti raseerimisest, mida sa võib-olla veel ei teadnud | MinuAeg\nRaseerimine – see on rutiinne trummimängu osa enamuse naiste ja meeste teismeeast. Vahet pole kas raseerite, vahatate, epileerite, niiditate, kitkute, kasutate karvaeemalduskreemi – on see töö siiski vägagi aeganõudev.\nKõigist karvade eemaldamise meetoditest on raseerimine kõige populaarsem, kuna see on lihtne, odav ja valutu. Enamik inimesi sirutavad käe raseerija järele tõenäoliselt kord nädalas, võib-olla isegi iga päev. Loe 10 lihtsat fakti, mida võiksid raseerimisest teada.\n1. Raseerimisterasid tuleks vahetada peale 4–6 kasutuskorda\nPaljud mõtlevad, millal oleks õige aeg vahetada oma raseerijal terasid, kuid see sõltub mitmest aspektist. Näiteks tera kvaliteedist ning sellest, kuidas terad on valmistatud, lisaks raseerimise sagedusest, kuidas tera peale igat raseermiskorda hooldatakse ning milliseid nahka niisutavaid vahendeid kasutatakse. Kasutades EuroShaver Club’i raseerijat, ei pea enam muretsema selle pärast, millal tuleb terasid vahetada – püsitellimuse vormistamisel saadame kõik vajaliku täpselt õigel ajal.\n2. See, mida te enne raseerimist nahaga teete, on sama oluline kui see, kuidas te oma raseerijat kohtlete\nNäiteks koorimine enne habeme või jalakarvade ajamist eemaldab kõik need surnud naharakud, mis võivad tekitada ummistunud poore. Pooride avamiseks ja karva pehmendamiseks tuleks kindlasti enne raseerimist kasutada sooja vett. See toob terale kaasa vähem stressi, pikendades selle eluiga.\n3. Raseerida tuleks hommikul\nPäeva lõpus on nahk tundlikum ning naha ärritamise risk on suurem. Hommikuti, pärast imelist ööund on nahk puhanud ja seda on kergem raseerida. Kasutage oma imelist raseerijat peale hommikust dušši.\n4. Mitte kunagi ei tohiks kasutada kellegi teise raseerijat\nKellegi teise raseerija kasutamine võib põhjustada infektsiooni ja nakkusi. Naine peaks kasutama naistele mõeldud raseerijaid ja mees meestele mõeldud raseerijaid. Naiste ja meeste raseerijad on välja töötatud erinevalt: meeste raseerijad on mõeldud väiksema pinna raseerimiseks, naiste raseerijad aga vastupidi suuremate ja kumeramate alade, näiteks jalgade raseerimiseks.\n5. Raseerimiskreemi tuleb kasutada igal raseerimiskorral\nRaseerimiskreemid- ja geelid säilitavad niiskuse ja aitavad kaitsta nahka ärrituste eest. Lihtsalt tavalise seebiga raseerimine kuivatab nahka ja suurendab ärrituse tõenäosust.\n6. Nahk on kõige hapram 3 minutit peale duši all käimist\nSelle 3 minuti jooksul tuleks kasutada kehakreemi või kehavõiet, et tagada parim niisutus ja raseerimiskogemus oma nahale.\n7. Nüri raseerimistera põhjustab rohkem sisselõikeid\nSeetõttu tuleks tähelepanu pöörata sellele, millal terasid vahetada. Raseerijate indikaatorribad kipuvad kuluma umbes kolme või nelja kasutamise järel. See on selge viide sellele, et see tera ei ole enam nii tõhus.\n8. Raseeritud ala tuleks loputada peale raseerimist jaheda veega\nJahe vesi aitab poore sulgeda. Peale jaheda veega loputamist tuleks õrnalt kuivatada ja seejärel kanda kehale või näole sobiv sügavniisutav kreem.\n9. Raseerimisel on väga oluline aeg\nRaseerimisel ei tohi kunagi kiirustada. Tuleks võtta aeg, et oma nägu või keha korralikult enne žileti kasutamist ette valmistada. Alustada tuleks näo või keha pesemisega. Kõige paremini toimivad näopuhastusvedelikud, mis aitavad bakterite ja infektsioonide vastu. Enne raseerimisega alustamist tuleks hoida raseerimiskreemi näol või nahal 2–3 minutit, et see jõuaks ka sügavamatesse nahakihtidesse. Žileti kasutamisel olge ettevaatlik, et ei tuleks sisselõikeid. Kindlasti niisutage nägu või keha peale raseerimist.\n10. Raseerimine ei vähenda naha päevitust\nPäevitamine toimub naha madalamatel tasanditel, kus asuvad naha pigmendirakud. Raseerimislabad ei puutu nende rakkudega kunagi kokku. Raseerimine annab nahale pigem terve sära ja parandab päevituse väljanägemist.\nVeel kokkuvõtvalt näpunäiteid, kuidas nahasõbralikult raseerida: kasuta alati sooja vett enne raseermist; kasuta raseermiseks mõeldud õlisid ja kreeme; raseerimisel ole ettevaatlik, et vältida sisselõikeid; ning niisuta alati nahka peale raseerimist.\nRaseerija ja kõik vajamineva leiad www.euroshaverclub.eu\nEelmine ILM: Neljapäev 20 mai\nJärgmine Kelmuse ohvrid saavad tagasi üle 34 000 euro\n6 üliarmast asja, mida sinu uus partner teeb, mis peaksid sulle hirmu nahka ajama\nCOVID-19 nakatumine püsib Eestis kasvutrendis.


PetCity lemmikloomapoodides algas varjupaikade toetuskampaania — Varjupaikade MTÜ\nSelle nädala algusest jaanuari lõpuni on võimalik kõikides PetCity lemmiklomapoodides jätta annetusi meie varjupaikades elavatele loomadele. Kampaania patroon on grifoon Leenu.\nKauplustes asuvate kastide juurest leiab nimekirja selle kohta, mida läheb vaja nii koertele kui kassidele: mõlemaile ootame kuivtoitu, konserve, kassidele eriti kassiliiva.\nTuge vajavad eelkõige varjupaikade kassid, keda on aasta ringi meie varjupaikades pidevalt ligemale 700. Varjupaigale mõeldes tekib inimestel kohe seos koertega. Tegelikult on meie hoole all aasta läbi kümme korda rohkem kasse. Kõrgajal kulub meil päevas 50 kilogrammi kassitoitu.\nKohalik omavalitsus maksab looma ülalpidamiskulu kaks nädalat, kuid valdav osa loomadest veedab varjupaigas kauem aega ja seda tänu inimeste ja ettevõtete annetustele.


Kastreeritud koerte toit on lemmikloomade tervise aluseks.\nOmanikud kastreerivad oma lemmikloomi mitmel põhjusel. Keegi peab seda tegema meditsiinilistel põhjustel, keegi jõuab sellisele meetmele lootuses, et mõjutada looma käitumist, ja keegi lihtsalt tahab vältida tarbetuid järeltulijaid. Ükskõik millised põhjused, pärast operatsiooni, ei saa koera toita, nagu varemgi. Kastreeritud koerte jaoks on vaja toitu kasutada.\nKastreeritud koerte söömine\nPärast kastreerimist muutub hormoon loomas ja ainevahetuse kiirus väheneb, nii et peaksite toitu muutma, et vältida rasvumist. Koerte toitmiseks on kaks võimalust : looduslik (tavaliselt lihapruust) ja valmistoit.\nReeglina on loomulik söötmine tasakaalust väljas, sest koera toitumise alus, nagu iga kiskja, peaks olema liha, mitte teraviljad. Pärast kastreerimist soodustab selline toitumine kiiret rasvumist. Kui soovitakse süüa lemmiklooma "naturalka", peaksite suurendama valgu hulka ja vähendama putru kogust, võite seda osaliselt asendada köögiviljadega.\nKastreeritud koerte kuiva toitu on palju mugavam kasutada, kuna see on juba tasakaalus ja omanik peaks seda vastavalt lemmikloole juhistele andma, sõltuvalt kaalust. Kõik vood on jagatud mitmesse klassi:\nLisaks võivad need olla kuivad ja niisked. Tootjad saavad toitu eri lemmikloomade kategooriate jaoks. Need jagunevad rühmadesse vastavalt järgmistele tunnustele:\nToit kastreeritud koerte või allergilistele inimestele.\nKuiv ja märgine sööt\nToites saate kombineerida ühe kaubamärgi kuiva ja niisket sööta. Näiteks hommikul annab ühe võimaluse, ja õhtul - teine. Metsat toit on tavaliselt lemmikloomadega populaarne.\nMajandusklassi toit on odavaim lahendus, millel on vilets seeduvus. Selle komponendid on tavaliselt halva kvaliteediga. Näiteks liha asemel võib kasutada liha-kondijahu.\nKõige populaarsemad koera kasvatajad on premium- ja superpreemiaga lemmikloomatoit, kuna nad pakuvad lemmikloomale kõike vajalikku, kuid see on palju odavam kui tervikliku kvaliteediga toit.\nKorma holistics koosneb inimtoiduks sobivatest koostisosadest. Nende maksumus on kaks kuni kolm korda kõrgem kui lisatasuklassi hind, kuid see on parim, mida saab koerale anda.\nPärast kastreerimist ilmnevad hormonaalsed muutused, loomade kehakaalu suurenemine. Spetsiaalsetes toitudes kasutatakse kalorite sisaldust, linnuliha ja rasva järk-järgulist protsessi kiirendavat ainet. Sellele vaatamata on need tasakaalustatud, lemmikloom saab kõik vajaliku. Nende maksumus on umbes kolmandik kõrgem kui standardses ettevalmistatud söötmes.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste kastreeritud koerte toitumisele. Neil on kiirem ainevahetus ja väike kõht ei saa maitsta palju toitu. Seepärast lemmikloomatoit kastreeritud koerte jaoks Kui peaks ühelt poolt küllastama looma, teiselt poolt - et vältida ülekaalulisust.\nKui koera on kastreeritud või steriliseeritud, peaks omanik muutma oma dieeti. Koerte toitmise kohta pärast operatsiooni peate teadma järgmist:\nToidu kalorikogust tuleks vähendada, et vältida liigse kaalu kogunemist.\nMuutused kehas ei tule kohe, seega on aeg sobivat toitu korjata.\nValmistised valmistatakse kahes versioonis: kuiv ja märg. Võite anda mõlemad ja kui nad on sama margiga.\nKoera tervislikku toitu ei ole vaja osta , kuid paremini hoiduda turistiklassi kasutamisest.\nKastreeritud väikeste koerte toit peaks vastama väikese organismi omadustele.\nTasakaalustatud toitumine on looma tervise ja pika eluea tagatis, nii et selle ettevalmistamine nõuab omaniku tõsist suhtumist.\nSuur tõu kassid: hiiglaslikud võlusid\nKuidas hooletult hoolitseda: korteri sisu, toit, paddock. Husky kutsikad\n2008 - Vene kriis ja maailmas, selle tagajärjed maailma majandusele. Ülemaailmne finantskriis 2008: põhjused ja tingimused\nAjalugu oftalmoloogia haigus. silmahaigused\nKoristatud ploomid. Kuidas teha kodus ploomid?\nKuidas ja mida ravida kuiva köha\n"Infusion Matrona": ülevaated reaalsed inimesed\nFashion kingad naistele kollektsioone 2015