Austatud Riigikogu! Head ametikaaslased! Alustame Riigikogu täiskogu V istungjärgu 16. töönädala esmaspäevast istungit. Kõigepealt palun neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi, tulla Riigikogu kõnetooli või ühenduda interneti teel. Ruuben Kaalep, palun!\nÜks alarahastatuse näide on Eesti Kirjandusmuuseum ja selle koosseisus tegutsev Eesti Rahvaluule Arhiiv. Praegusest seisust piisab vaid praeguse olukorra konserveerimiseks. Eesti mälu üht tähtsamat säilituspaika ei ole võimalik edasi arendada, kuna kogude hoiutingimused ning uurijate ja personali töötingimused jäävad allapoole 21. sajandi taset.\nKohalolijaks registreerus 92 Riigikogu liiget ja puudub 9. Läheme tänase järgmise punkti juurde, milleks on selle nädala päevakorra täpsustamine ja siis kinnitamine. Nimelt, õiguskomisjon on teinud ettepaneku jätta selle töönädala kolmapäevase istungi päevakorrast välja seitsmes päevakorrapunkt, milleks on siseturvalisuse arengukava 2020–2030 arutelu. Rohkem minu teada ettepanekuid ei ole. Tulenevalt sellest ettepanekust alustame päevakorra hääletamise ettevalmistamist.\nLugupeetud Riigikogu juhataja! Hea peaminister! Head Riigikogu liikmed! Oleme tõesti Isamaa fraktsiooni üheksa liikmega üle andnud arupärimise Kaja Kallasele. See tuleneb sellest, et valitsuse vahetusega selle aasta alguses lubas uus peaminister hakata Riigikogu liikmetega jagama informatsiooni, kuidas käib töö COVID-i kriisiga, milline on igapäevane olukord, kuidas seda lahendatakse jne.\nSellest tulenevalt meil ongi mõned küsimused. Juhin tähelepanu, et igapäevane informatsioon, mis laekub Riigikogu liikmetele, on salastatud viieks aastaks: aastal 2026 on meil esimest korda võimalik seda informatsiooni üldse kellegagi arutada, kui me seda sooviksime teha. Meil ongi soov aru saada, millest see tuleneb. Ma arvan, et praegusel hetkel on rohkem informatsiooni parem kui vähem informatsiooni, rohkem arutelusid on parem kui vähem arutlemist.\nAitäh, lugupeetud Riigikogu esimees! Head küsijad! Esimene küsimus puudutas seda ülevaadet, mida teiega jagatakse. Kõigepealt ma soovin seda täpsustada. Eelmisel kevadel jagas peaminister Riigikoguga ülevaadet, mille oli teinud tema nõunik, pannud kokku kontsentraadi, ehk siis sugugi mitte seda, mida valitsuse liikmed ise nägid. Seda informatsiooni jagati märtsist juunini ja ometi teine laine algas oktoobris. Oktoober, november, detsember, jaanuar kuni uue valitsuseni mingit infot, mitte mingisugust infot Riigikoguga ei jagatud.\nNeed raportid sisaldavad ametiasutuste ülevaateid, mis on vajalikud otsuste langetamiseks. Ma juhin tähelepanu sellele, et need ei ole mitte salajased, nagu teie ütlete, vaid need on asutusesiseseks kasutamiseks. Põhjus, miks nad on asutusesiseseks kasutamiseks – ehk Riigikogu liikmed saavad neid samuti vabalt kasutada –, on see, et raportisse sisendit andvate ametite juristid hindavad, kas raportis sisalduv informatsioon on mõeldud avaliku teabe seaduse alusel asutusesiseseks kasutamiseks või mitte. Asutusesiseseks kasutamiseks on teave sisejulgeoleku tagamise, riigikaitse poliitika kujundamise, riigikaitse korraldamise, sealhulgas riigi sõjalise kaitse planeerimise, ettevalmistamise ja juhtimise, või riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korraldamisega tegeleva teabevaldaja struktuuriüksuse ülesannete ja koosseisu, ametniku ja töötaja ning tema ülesannete kohta, kui sellise teabe avalikuks tulek ohustaks riigi julgeolekut või riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitset, samuti seaduses sätestatud muu teave.\nSiin on kajastatud riiklike asutuste ja institutsioonide oma põhitegevuse käigus koondatud ja sünteesitud teavet ning see on mõeldud nende asutuste asutusesiseseks kasutamiseks. Mida laiem on see ring, kellega seda infot jagatakse, seda vähem sellistesse raportitesse infot pannakse. Nüüd ongi valiku koht. Tõepoolest, kui te soovite, me võime teha sellise väikese kontsentraadi ja te saate jagada seda kellega iganes. Te saate seda informatsiooni ka siis, nagu eelmine aasta oli, ju kokkuvõttes ka ajakirjandusest. Aga need raportid on natuke põhjalikumad. Nii et see on valiku küsimus, kumba te tahate. Me võime teha mõlemat pidi. Kui te seda suuremat asja ei soovi, siis me loomulikult lõpetame selle esitamise.\nNüüd teine küsimus: täiendavad piirangud on tabanud paljusid ettevõtlussektoreid ja piirangutega peaks kaasas käima ka kompensatsioonimehhanism. Jah, te ise ka tsiteerisite mind ja ma olen ka seda meelt, et koos piirangute kehtestamisega tuleb kiiresti ka kompensatsioonimeetmete rakendamised kokku leppida kiiremini. Kui aasta tagasi võttis valitsus eriolukorra kehtestamise hetkest ehk siis 12. märtsist 2020 kuni lisaeelarve eelnõu Riigikogusse saatmiseni – see algatati 2. aprillil 2020 – aega 18 kalendripäeva –, siis 2021. aasta lisaeelarve eelnõu saatsime Riigikogusse 18. märtsil, alates lausaliste piirangute kehtestamisest, mis oli 11. märtsil, ja läks aega seitse kalendripäeva. Tänaseks on valitsus heaks kiitnud ka ministrite kehtestatavad toetusmeetmete määruste eelnõud ja need kõik on selle eesmärgiga, et võimalikult kiiresti kompensatsioonimehhanismid tööle saada ning et ettevõtjad, kes on hädas, seda abi kiiresti saaksid.\nKolmas küsimus: "Eesti inimeste vaktsineerimist on saatnud samuti vähene informatsiooni avalikustamine ja suur segadus. Vaktsineerimise tempo on madal, riski- ja eelisnimekirjades olevate inimeste vaktsineerimine lünklik, geograafiliselt on vaktsineerimine ebaühtlane jne." Küsimused siis vaktsineerimise kohta. Esiteks, vaktsineerimise tempo Eestis on Euroopas kolmandal kohal ja maailmas oleme me ka üsnagi kõrgel kohal. Vaktsineerimise põhiprobleem on see, et meil on vaktsiinide defitsiit. Need tarned, milles me oleme kokku leppinud, ei laeku õigel ajal ja selle tõttu ei saa me kiiresti süstida. Kõik vaktsiinid, mis tulevad, need me kasutame ära nii kiiresti kui võimalik. Kui te küsite, mis on vaktsineerimise kõige suurem probleem, siis see on see, et vaktsineerimise plaani ei olnud varem valmis.\nVaktsineerimise paremaks korraldamiseks perearstide juures on meil suur abi olnud Sixfoldi tehtud vaktsiinide tellimise süsteemist, mis arvestab perearstide riskirühmade suurust ja võimaldab perearstidel logistiliselt jälgida, kui kaugel nende vaktsiin parasjagu on. Perearstid on selle tellimissüsteemiga üldiselt rahul. Esimese nädalaga, kui see süsteem on töötanud, on tellimisvõimaluse saanud kõik 785 Eesti perearstinimistut ja vastavalt siis ligi 55 000 vaktsiinidoosile. Nii et igal juhul erasektorile siin suur tänu kaasa aitamast!\nNagu ma ütlesin, siis praegu on fookus suunatud sellele, et me saaksime just vanemaealisi vaktsineerida. Soovime, et juba maiks oleks 70+ vanusegrupis vaktsineerimisega hõlmatus 70%. 19. aprilli seisuga on vähemalt üks kord vaktsineeritud 288 000 inimest, neist täiskuur on tehtud 85 000 inimesel. Hõlmatus kogu elanikkonnas on 21,62% ja täiskasvanud elanikkonnast 26,77%. Üle 70-aastaste hõlmatus on 59,13%. Peab eraldi esile tooma, et osas maakondades on läinud juba väga hästi. Näiteks kahes maakonnas – need on Hiiumaa ja Saaremaa – on üle 80-ste vaktsineerimisega hõlmatus juba üle 72%. Ja kolmes maakonnas – Läänemaa, Raplamaa ja Järvamaa – on üle 80-aastaste inimeste hõlmatus üle 64% ja seitsmes maakonnas 55%. Nii et me liigume vaikselt edasi. Lootus on, et mais on meil piisavalt vaktsiine, et me saame taas avada suurvaktsineerimiskeskused, kus saame ka vastavalt nooremas eagrupis vaktsineerida.\nNeljas küsimus: "Lisaks palun edastada ülevaade Eesti võetud kohustustest ja õigustest Euroopa Liidu ühishangete raames ning tuua välja eraldi praegu teadaolev vaktsiinide tarnegraafik, milles on eraldi välja toodud prognoositavad Eestisse saabuvate vaktsiinide kogused. Kas ja milliseid samme olete täiendavalt tegemas (lisatugiostud, laenamine teistelt riikidelt jne), et suurendada vaktsiinidooside arvu praeguse kriisi kõrglainel." Nagu ma juba ütlesin, siis tänu ka eelmise valitsuse otsustele osaleme me COVID-19 vastaste vaktsiinide ühishankes, mille raames on tänaseks nn Euroopa vaktsineerimisportfellis kaheksa tootja COVID-19 vastased vaktsiinid, et hajutada riske, mis võivad realiseeruda vaktsiinide väljatöötamisel. Tänaseks on meil eelostulepingud Euroopa Liidu tasemel sõlmitud kaheksast tootjast kuue vaktsiinitootjaga. Need on AstraZeneca, Sanofi, Janssen Pharmaceutica, Curevac ja Pfizer-BioNTech. Müügiloani on neist jõudnud neli tootjat: AstraZeneca, Janssen Pharmaceutica, Moderna ja Pfizer-BioNTech. Mitte ühegi Euroopa Liidu COVID-19 vastaste vaktsiinide ühishankes sõlmitava eelostulepinguga ei ole ühelgi liikmesriigil kohustuslik ühineda. Aga nagu ma juba ütlesin, siis see on positiivne, et Eesti on ühinenud nendest viie eelostulepinguga. Tänu sellele on meil praegu vähemalt kolmelt tootjalt vaktsiinid tulemas. Tarned küll varieeruvad, aga see on seotud sellega, et neid lihtsalt toodetakse liiga vähe.\nTõite oma vastustes välja, et võrreldes eelmise aasta informatsiooniga, mida Jüri Ratas edastas meile, Riigikogu liikmetele, kui te ise ka Riigikogu liikmena saite seda informatsiooni, oli see kuidagi üldistatud kujul. Ei olnud ju! Ma võin teile saata kõik meilid, mis meile iga päev tulid, mul on kõik siiamaani alles. Kogu see informatsioon, mis on seotud ametkondlike tegevustega, on peensusteni välja toodud: milliseid samme PPA teeb, kuidas teised organisatsioonid [tegutsevad], kuidas geograafiliselt see viirus levib ja milliseid samme geograafiliselt tehakse, kuidas teised riigid parajasti töötavad ja milliseid samme teevad. Väga suur hulk, paljude-paljude lehekülgede peal oli seda informatsiooni, väga spetsiifiliselt. (Juhataja helistab kella.) Ma ei saa selles mõttes sellest vastusest aru – et mis see nüüd siis teistmoodi on võrreldes eelmise aastaga? Veel kord: me tahaksime seda informatsiooni analüüsida, jagada. Öelge, mis on kahe aasta vahe.\nTänan, hea esimees! Hea ettekandja! Ma nüüd tõe huvides võtan tänase raporti, siin on 12 lisa. Palun nimetada, milline lisalehtedest on nüüd siis nii sensitiivse informatsiooniga. Ma vaatan, et siin on mitu Eesti kaarti, siin on mitu erinevat graafikut, ja üks on teiste riikide kohta. Milline nendest, kas näiteks lisa 7 või lisa 9, on sensitiivne, et seda võiks avaldada alles viie aasta pärast? Palun nimetada täpselt selle lisa number.\nMu küsimus on väga lihtne. Aga miks ei või olukorras, kus ühiskonnale on peale pandud tohutud piirangud, kus inimesi ähvardatakse märulipolitsei ja hundikoertega, elementaarne informatsioon olla kättesaadav kogu aeg laialt reklaamitava mingi veebilehena, bülletäänina või millena iganes? Meil on olemas sellised toredad organisatsioonid nagu StratCom ja SITKE, kust tuleb meile kogu aeg [infot]. Kas tõesti ei ole Riigikantseleis nii palju tööjõudu, et sellist veebilehekülge ja lakkamatut ning kättesaadavat online-informatsiooni inimestele, kes kaotavad töökohti jne, jne, kogu aeg jooksvalt jagada?\nMe oleme jaganud avalikkusega infot kogu selle aja alates jaanuarist: mis seis on meil nakatumisnäitajatega, mis seis on meil haiglate olukorraga. Seda infot me oleme kogu aeg jaganud. Kui teil on häid mõtteid, kuidas seda paremini teha, siis loomulikult ma kuulan. Lihtsalt mulle tundub, et see on natuke ebaõiglane, kui te ise alles valitsuses olles ei jaganud mitte mingisugust informatsiooni, ja nüüd ütlete, et meie jagame ebapiisavalt informatsiooni. Vähemalt me jagame seda informatsiooni Riigikogu liikmetega. See võib-olla ei ole päris õiglane, [mida te väidate].\nAitäh! Austatud Riigikogu esimees Jüri Ratas! Te olete nii pikalt kogenenud istungite läbiviimises, et ma tahtsin lihtsalt täpsustada. Mitu kolleegi eelnevalt ütles, et Kaja Kallas oma vastuses ütles neile, et nad ise on lollid. Mina kuulan siin ja see heli, mida ma kuulen siin saali paremas servas – no ei ole olnud sellist lauset. Kas seal internetiülekandes on mingi muu heli või seal teisel pool saali? Või lihtsalt kolleegid eksisid, kuulsid peaministrit valesti?\nAustatud istungi juhataja! Lugupeetud proua peaminister! Üldiselt sellised dokumendid, mille eri osad on erineva salastatuse või konfidentsiaalsuse tasemega, antud juhul enamus sellest infost, mis me saame, on puhas avalik informatsioon. Tavaliselt ametiasutused märgivad need laused või lõigud, mis on teistsuguse tasemega ehk antud juhul AK-tasemega, eraldi ära. Nii on ju talitatud. Minu sõbralik soovitus Riigikantseleile on see, et nad edaspidi võiksid seda teha, siis ei oleks ka ju probleemi.\nAitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud peaminister! Äkki ütlete lühidalt, millised on nii salajased andmed, mis nii hirmsasti võivad kahjustada meie riigi julgeolekut ja kõiki asju, mida nad peaksid kahjustama. Ja palun ärge öelge seda lapsikut fraasi "Aga eelmine valitsus ju ka ...".\nAitäh! Mina isiklikult ei ole märkinud siin raportis midagi asutusesiseseks kasutamiseks, ja seda peab küsima nendelt asutustelt, kes selle info esitasid. Ma arvan, et see ei peaks olema peaministri töö märkida, mis on [AK] ja mis ei ole. Hinnang on kogu selle dokumendi peal, mida meie saame täpselt samamoodi asutusesiseseks kasutamiseks. Valitsuse istungid ei ole avalikud, kabinetiistungid ei ole avalikud. Kui meile seda infot seal asutusesiseseks kasutamiseks jagatakse, otsuseid tehakse, siis samamoodi jagatakse parlamendile, selleks et teie saaksite oma otsuseid teha samale infole tuginedes. Aga ma isiklikult ei oska öelda, näpuga järge ajada, milline info on [AK] ja milline ei ole.\nLugupeetud juhataja! Hea peaminister! Ma pärast huvi pärast stenogrammist vaatan järele, kui palju te ütlesite tänastes vastustes, et see on teie vastutulek Riigikogule. Täitsa huvi pärast vaatan selle üle, te rõhutasite seda rohkem kui üks kord. Aga see ei ole ju nii tegelikult, see ei ole teie vastutulek Riigikogule. Riigikogu küsis teilt seda pikemat aega, kui te valitsuse moodustasite, ja see oli, selles mõttes võib küll öelda teie vastutulek, et te ei olnud proaktiivne, vaid Riigikogu soovis ja palus teid, et te hakkaksite seda informatsiooni meiega jagama. Ja nii nagu ma arupärimise alguses ka mainisin, et eks see natuke pika hambaga läks. Alguses te ei tahtnud seda ka kõigile Riigikogu liikmetele suunata, vaid tõesti ainult valitutele, nagu ma enne mainisin: komisjonide esimehed, fraktsioonide esimehed ja erakondade esimehed. See ikka oli selgelt Riigikogu initsiatiiv, aga see selleks. Lihtsalt ma arvan, et õige on see siin selle koha peal ära markeerida.\nJa mis jäi täna ka kõrvu, te paar korda nagu mainisite seda ja seda panid ka Riigikogu liikmed tähele, kes teile vastu seda peegeldasid: te jõudsite jälle selleni, et "aga eelmine valitsus". Ma veel kord rõhutan – muidu me ei saaks ju näiteid tuua –, et eelmine valitsus oligi see valitsus, kes tõi need isikustamata andmed meie lauale. Ja nagu ma enne ka mainisin, et kõik need eri osised, millest te täna ka rääkisite – võimalik ametkondlik informatsioon, võimalik geograafiline informatsioon, milline on olukord Põlvas või näiteks Narvas, teiste riikide erinevad tegevused –, see kõik oli eelmisel aastal esimeses laines meil laua peal. Tegelikult jäigi see arusaamatuks, kuigi Riigikogu liikmed püüdsid teilt [selle kohta] teada saada. Helir-Valdor Seeder palus teilt nii, et saatke mulle [kontsentratsioon], ma lihtsalt saan võrrelda, et läbi selle deduktiivsetel meetoditel kuidagi avastan, milline on see informatsioon, mis võiks kahjustada Eesti riiki. Härra Kruusimäe küsis otse teilt, et nimetage need lisad. Tegelikult on arusaamatu, millised punktid sellest praegusest teie saadetavast informatsioonist on sellised, mida me ei tohiks jagada. Lugedes seda informatsiooni, tundub, et see on informatsioon, mida me võiksime jagada ja mida me tegelikult peaksime jagama.\nProua peaminister, võtke seda kui üht suurt meeskonda selles kriisijuhtimises. Meie kõigi, nii teie kui ka opositsiooni huvi on ühine: võimalikult selge informatsiooni alusel võimalikult heade otsuste tegemine. See on meie mõlema huvi nii koalitsioonis kui opositsioonis, see on parteideülene. Ei oma mingit tähtsust, kus parajasti see istekoht on. Minu meelest, veel kord: rohkem rääkimist on siin parem kui vähem rääkimist.\nMa rõhutan seda, et te näete ise, milline on tänapäeva ühiskonnas osa inimeste paranoiline mõtlemine. Ma ei räägi sellest, et mõni arvab, et vaktsineerimisega pannakse naha alla kiip. Ma usun, et nii mulle kui ka teile ei ole vaja üle korrata, et niisugust asja ei juhtu, kiipi ei panda. Aga inimeste arvamus ja arusaam on kogu sellest koroonaga seonduvast ju väga eripalgeline. Minu meelest selline salastamine nii pikaks ajaks tekitab veel rohkem paranoilisi mõtteid inimestele, kes ei valda informatsiooni. Riigikogu liige valdab seda informatsiooni, aga ta ei saa seda mitte kellegagi arutada.\nMa veel kord kutsun teid üles, et teie kui peaminister saate selle muudatuse teha. Ei ole põhjust sellist informatsiooni praegusel hetkel varjata. Seal ei ole midagi sellist, mida me peaksime varjama. See on väga oluline informatsioon. Te paar korda tõite huvitavalt sellise nüansi ja mitu korda seda kordasite: võib-olla ma annan teile siis vähem informatsiooni. Ei, ärge andke vähem informatsiooni! Andke ikka see informatsioon, mille te olete saatnud meile, aga võtke see AK-märge ära. Seal ei ole ühtegi nüanssi, mis sunniks teid viieks aastaks seda salastama. Näidake siis need lisad ära, mida härra Kruusimäe küsis, või kuidagi teistmoodi näidake Riigikogu liikmetele seda. Aga näidake, mis on tegelikult see, mis tingib vajaduse viieks aastaks salastada. Seda põhjust ei ole olemas. Ja siin ei ole tegemist kiusamisega, proua minister! Ma veel kord rõhutan: see on meie ühine huvi, et võimalikult palju oleks informatsiooni, võimalikult palju oleks üks või teine teema läbi arutatud ja võimalikult täpselt tuleks lõpuks ka järelm ehk tulemid, mida me tahaksime teha, kuidas paremini selle koroonakriisi võitlusega ühele poole saada.\nMe võime teha arupärimisi, me saame köki-möki vastuseid, mis ei räägi tegelikult asjadest. Üldse mitte paha pärast, aga ma olen alati mõelnud, et meie lapsi õpetatakse äärmiselt valesti. See lastelaul "Kus sa käisid, kus sa käisid, sokukene?" Sokuke vastab: "Veskil käisin, veskil käisin." Olete te näinud mõnda sokukest, kes räägib eesti keelt? Peaks olema ikkagi: "Kus sa käisid, kus sa käisid, sokukene?" Ja vastus: "Köki-möki, köki-möki, köki-möki."\nAitäh, lugupeetud Riigikogu esimees! Austatud peaminister! Mina otsustasin sõna võtta selleks, et kinnitada, et seda arupärimist ei ole arupärijad esitanud mitte selleks, et teid kuidagi kiusata või norida, vaid ikka selleks, et saada selgust. Mina isiklikult soovin selgust saada n-ö eksperimendi korras, sooritades eksperimendi. Te oma vastustes ka korduvalt ütlesite, et te võite jagada ka vähem informatsiooni ehk siis väikese kontsentraadi, mis ei oleks ametkondlikuks kasutamiseks. Ma tõepoolest soovin seda saada ainult üks kord, et mitte koormata ametiasutusi ja mitte koormata teid, vaid saada üks kord selline kontsentraat, kus ei ole tundlikku informatsiooni, delikaatseid isikuandmeid, sellist infot, mis ohustaks riigi julgeolekut.\nMina olen lugenud läbi need materjalid ja raportid, mida te olete esitanud. Minu arvates on see elementaarselt vajalik informatsioon, mida võiksid ja lausa peaksid teadma kõik Eesti elanikud, ja enamuses teavadki. Kui ma loen lehti, vaatan televisiooni ja kuulan raadiot, siis julgen öelda, et üle 90% sellest informatsioonist on kindlasti täiesti avalikult kättesaadav erinevate kanalite kaudu Eesti inimestele. See on ülevaade, kuidas on nakkus levinud omavalitsuste kaupa, maakondade kaupa, palju on meil haiglas inimesi, milline on nakkuskordaja R jne, jne. Seal ei ole minu arust mitte midagi sellist, mis oleks seotud delikaatsete isikuandmetega või mis ohustaks kuidagi riiklikku julgeolekut.\nNii et võtke tehke sellest korralik ülevaade ja andke see informatsioon edasi ametkondadele, et nad tõsiselt kaaluksid, et me kergekäeliselt ei paneks pitserit "Ametkondlikuks kasutamiseks" lihtsalt igaks juhuks igasugustele memodele ja muudele dokumentidele alla. Ma arvan ka, et see on koht, mida Riigikontroll võiks kontrollida. Mul on üleskutse Riigikontrollile: vaadake, kas seda ei tehta eri ametkondades liiga kergekäeliselt. See ei suurenda riigis ei avatust ega usaldust. Ja ma usun, et meie arupärimine, kui Riigikontroll tunneb huvi ja kui teie, peaminister, tunnete huvi ja ametkonnad ka vaatavad läbi, teevad korraliku revisjoni, on oma eesmärgi täitnud. Aitäh!\nAitäh, lugupeetud Riigikogu esimees! Austatud peaminister! Ma tahan ka vabandada – see vabandamine on siin kombeks saanud –, kui me tüli tegime selle arupärimisega. Aga tegelikult ma arvan, et aeg just nimelt selle situatsioonikeskuse informatsiooni kättesaadavuses ja levitamises on väga akuutne. See on akuutne igas mõttes. See on akuutne meil siinsamas parlamendis, sest me õige pea peaks hakkama arutama valge raamatu lähtekohti. Ja nagu ka lugupeetud proua peaminister ütles, siis see analüüs, mis meile on saadetud, on ju tegelikult arutelu ja otsuste tegemise materjal ehk lähtekoht.\nJa avaliku teabe kaitseks, ma arvan, me peaksime kaaluma tõesti, nagu ütles Helir-Valdor Seeder, seadusemuudatust, et ka parlament ja parlamendi komisjonid saaksid tegelikult ametkondlikuks kasutamiseks mõeldud templit maha võtta. Tegelikkuses võiks see olla üks parlamentaarse kaitse abinõu, mida meil tasuks võtta niisugusesse tööriistakasti sellel tööl, kus me peame uuesti taastama Eesti kui parlamentaarse riigi toimimise põhimõtted, mis on veidikene löönud kõikuma. Aitäh!\nLühidalt kokku võttes on seaduse loogika selline, et korduvalt kuritegusid sooritanud inimesed Eesti kodakondsust ei saa. See on valitsuse kaalutlusotsus ja meie hinnangul peab selle kaalutlusotsuse korral olema tehtud tõsine kontroll. Kes varem seda kontrolli valitsuses tegi? Loomulikult Isamaa. Mina vaatasin need asjad üle. Nüüd Isamaad enam valitsuses ei ole. Aga lohutus avalikkusele, Kristian, on see, et me teostame seda kontrolli siin parlamendisaalis. Me saame ikka luua ja püüame luua tasakaalupunkti, et asjad ei läheks ülekäte.\nKorraks veel kokkuvõtvalt sellest konkreetsest seadusesättest, kodakondsuse seaduse § 21 lõikest 11. Selle taustaks on 2001. aasta Riigikohtu otsus, mis ütles, et tol ajal kehtinud punkt oli ebaproportsionaalne, misjärel 2006. aastal kodakondsuse seadust muudeti ja toodi sisse erandi võimalus, et kui karistus on kustunud, siis saab kodakondsuse andmist kaaluda. Nii, see oli nüüd natukene pikem, aga siiski vajalik ülevaade erandina antava kodakondsuse praktika kujunemisest Eestis.\nAitäh! Lugupeetud minister! Mul tõepoolest on küsimus. Te olete valitsuses andnud juba kolmele isikule erandkorras kodakondsuse ja kõik kolm on korduvalt kriminaalkorras karistatud. Kui te lugesite selle ühe inimese kuritegusid ette, siis nägite, et kahe erineva kuriteo sooritamise vahe oli lausa kümme aastat, mis tähendab, et ka väga pika aja järel võib inimene jätkuvalt olla ohtlik või võimeline tegema järgmisi kuritegusid. Ma ei tea, mis eksperdid seda hindasid, et tegemist on tulevikus ohutu inimesega, kes viie või seitsme aasta pärast enam neid kuritegusid ei soorita. Aga see selleks. Mul on küsimus selle rakendusliku osa kohta, millest te algul rääkisite, et 2001. aasta Riigikohtu otsuse alusel muudeti 2006. aastal seadust. See on 20 aastat tagasi tehtud Riigikohtu otsus. Kas aeg ei ole edasi läinud ja kas praktika ei kinnita seda, et võib-olla oleks aeg seadust muuta ja lõpetada ära see, et me erandkorras anname korduvalt kriminaalkorras karistatule kodakondsuse? Kas teie toetaksite seda, kui seadusandja tuleks sellise muudatusega välja ja võtaks sellise võimaluse üldse ära?\nAitäh vastuste eest! Ma tuleksin siiski tagasi selle juurde, et te andsite ju grupiviisiliselt kurjategijatele kodakondsuse. Nimelt oli neid isikuid kolm, kellele ühel istungil anti kodakondsus. Nimetage palun ka need kuriteod, mida ülejäänud kaks isikut sooritasid ja mis riigi territooriumil. Öelge ka seda – ega siis kodakondsuse andmine ei ole midagi häbenemisväärset –, kes need inimesed konkreetselt on. Mind selle esimese inimese puhul huvitab, et kui, nagu te viitasite, 2003 oli tal Venemaal kuriteokoosseis, siis kas ta kuritegude sooritamise ajal oli Eesti alaline elanik või mitte, see esimene isik. Ja teiseks, palun öelge, kes need teised inimesed olid ja mis nende konkreetsed kuriteod olid, kuna juttu oli korduvatest kuritegudest. Ja kolmandaks, nimetage, kes need inimesed siis olid. Niimoodi kulisside taga ei saa me ju riiki juhtida. Siin ei ole midagi häbeneda, kui te olete valmis nende otsuste eest seisma ja usute, et need on mõistlikud ja asjakohased.\nTeine isik oli samamoodi määratlemata kodakondsusega. Ta taotles Eesti kodakondsust erandina. Teda oli karistatud ühel korral varguste eest ja ühel korral röövimise katse eest. Vargused olid toime pandud 21 aastat tagasi ja röövimise katse 18 aastat tagasi. Karistuseks [varguste eest] oli talle mõistetud rahaline karistus ning teisel korral[, röövimise katse eest,] vangistus, millest osa pöörati täitmisele, osa jäeti tingimuslikult kohaldamata, kui isik ei pane katseaja jooksul toime uut kuritegu. Hetkel on ta abielus ja kasvatab lapsi. Tema puhul on võib-olla oluline välja tuua see, et ta on kogemusnõustaja, kes aitab sõltuvusprobleemidega kokku puutuvaid ja sõltuvuses olevaid inimesi, et nad saaksid igatpidi täisväärtuslikeks ja võrdväärseteks ühiskonnaliikmeteks. Nii et tal on väga konkreetne oma missioon olnud peale seda, kui ta ligi 20 aastat tagasi läks seadusega pahuksisse. Lisaks kasvatab ta alaealist last, kes on samuti Eesti kodanik.\nAga konkreetne küsimus on tegelikult selle kaasuse põhjal. Te ütlesite, et kuna kohus ütles, et need meetmed ei olnud piisavalt proportsionaalsed, kuidas meil varem käsitleti kriminaalkurjategijaid, kes tahavad kodakondsust saada, siis nüüd lähtuvalt proportsionaalsuse printsiibist, mida kohus selgitas, peame me arvestama karistuse kustumist ja süüdlase isikut. Küsimus ongi selles, millised olid need head positiivsed argumendid, arvestades süüdlase isikut, mille põhjal te otsustasite pronksiööl laamendanud isikule anda kodakondsuse. Isikule, kes tegelikult ründas meie ...\nTänan, hea esimees! Ma tahan viidata sellele, et me räägime juba aastaid meelemürkidest, mitte mõnuainetest. Kui me räägime mõnuainetest, siis inimesed ei saa aru, miks neile keelatakse mõnu, me ei ole ju kurjuse impeerium. Me räägime ikkagi meelemürkidest. Palun sellist eksimust enam mitte teha.\nAitäh, lugupeetud juhataja! Hea siseminister! Me räägime täna kriminaalkorras karistatud inimestest, paljud nendest on ka mitmekordselt karistatud inimesed. Ja me räägime minu arusaamise järgi võimalikest kaalutlusotsustest, mida Vabariigi Valitsus teeb. Vabariigi Valitsus ei ole Exceli tabel, et talle antakse tingimused ette ja kui tingimused on täidetud, siis teiselt poolt toru otsast tuleb pass välja ja inimene saab kodakondsuse kätte. Tegemist on kaalutlusotsusega. Üldpõhimõte on, et sellistel puhkudel ei anta kodakondsust, ja siis on need erandkorrad, millest me praegu räägime. Mina olen sellest asjast aru saanud niimoodi, et tegemist on kaalutlusotsusega, ja sellest tulenevalt, kui ma õigesti olen aru saanud, te tõesti luubiga vaatate, kas ühele või teisele [kodakondsust] anda. Minu jaoks on küsimus praegu ka tempos. Ma vaatan eelmist valitsust: kahe aasta jooksul [said kodakondsuse] seitse inimest minu meelest. Nende andmete järgi, mis mul praegu on, seitse inimest kahe aasta jooksul. Aga nüüd esimese kuu jooksul juba kolm inimest. Äkki kommenteerite, mis toimub? Kas filter on läinud liiga lõdvaks või milles asi?\nVabandust, Helle-Moonika Helme! Teid oli väga halvasti kuulda peale sissejuhatust. Sissejuhatus oli väga hea. Palun proovime uuesti! Ma palun uuesti üks minut Helle-Moonika Helmele! Palun! (Ühendus hakib.) Proovige korraks uuesti.\nHea juhataja! Austatud minister! Pikaajalise praktikuna äkki mäletate, kui palju on olnud vastupidiseid tegevusi ehk võetud ära Eestis elamise luba Venemaa kodakondsusega isikutelt, kes on toime pannud kuriteo, pahatihti ohtliku kuriteo, mõrva? Kas teil on mälus praegu selliseid juhtumeid? Ja kas ei peaks me hoopis selle suuna peale ennast sättima, et liigutame need võõra kodakondsusega inimesed sellele maale, mille kodakondsed nad on?\nAitäh! Väga hea küsimus! Praktikuna saan teile kinnitada, et kui sellised inimesed on raske kuriteo toime pannud, siis on alati kaalumisel võimalus – oleneb sellest, millise viibimisalusega inimene parajasti Eesti Vabariigis viibib – tühistada tema viibimisalus ja saata ta näiteks riigist välja. Saata inimene riigist välja peale seda, kui ta on vangistuse Eesti Vabariigis ära kandnud. Nii et kinnitan teile, see praktika on täiesti olemas.\nAustatud härra minister, tänan teid nendes tehioludes selguse loomise ja informatsiooni andmise eest! Kuid ma ei saa nõus olla selle viitega, et valitsusel otsekui valikut ei olnud. Seadus ütleb, et kaalumise kohustus valitsusel on, kuid andmise kohustust valitsusel ei ole. See on olnud ikkagi subjektiivne otsus ühel istungil anda erandkorras kodakondsus kolmele isikule, kes on korduvalt sooritanud kuritegusid, nagu me kuulsime: röövimine, vargus, kehaline väärkohtlemine ja nõnda edasi.\nTe osutasite sellele, et inimestele tuleb anda teine võimalus. Kuid ma arvan, et see on väga põhimõtteline valikukoht selles mõttes, et mis asi on kodakondsus. Kodakondsus ei ole mitte inimõigus, kodakondsus ei ole humanitaarõigus mingite sotsiaalõiguste näol. Kodakondsuse andmine on küsimus naturalisatsiooni korras poliitilise võimu realiseerimisest selles riigis. See viib meid selle juurde, et ma võin teile kinnitada, härra siseminister, ühemõtteliselt: kõikide järgnevate sammude korral, kui te kavatsete tuua nende korduvalt kohtulikult karistatud inimeste [taotlusi] valitsusse, andmaks neile kodakondsus, ja kui valitsus seda toetab, kavatseb Isamaa pretsedenditult rakendada parlamentaarse arupärimise õigust. Me kavatseme kõikide nende juhtumite puhul asjaolud välja selgitada.\nIsamaa seisukoht on selge: me peame riigis üle vaatama ja püstitama küsimuse, kas kaalumisõigus sellisel kujul on põhjendatud. Võib-olla on õigusruumis käes aeg moodsamaks lähenemiseks ning võiks kaaluda selle kaalumisõiguse seaduse tekstist kõrvaldamist. Kaalumisõigus puudub mitmes teises eluvaldkonnas. Näiteks kuritegusid toime pannud isikud ei saa sõltumata karistusregistrist töötada Eestis politseiametnikuna, vanglateenistuses ja veel reas erilist usaldust nõudvatel ametikohtadel. Nendes küsimustes ei ole küll põhiseaduslikus järelevalves kerkinud üles vajadust või tarvidust kaalumisõiguse kehtestamisest. Jutt ei ole mitte ühest süüteost, ühest kuriteost, mille inimene sooritas, vaid jutt on sellest, et inimese käitumine on olnud retsidiivne, ta on korduvalt kuritegusid toime pannud.\nMitte ilmaasjata ei ole Eestis väikese riigi ja väikese rahvana langetatud 1990. aastate algul otsust kodakondsusküsimustes hoida selget, arusaadavat, aga nõudlikku joont. Me oleme hoidnud nõudlikku joont. Me näeme väga selgelt, kuidas viimastel aastatel on surve kodakondsuspoliitika leevendamisele järjest kasvanud. Toome näiteks siin mitu korda esitatud eelnõud topeltkodakondsuse sisseseadmiseks. Need on tagasi lükatud, aga need katsed näitavad seda, et 1990. aastate algul paika pandud nõudlikku, ma ei taha öelda "karmi", kodakondsuspoliitikat soovitakse üle vaadata, et seda leevendada, lahustada ja muuta selgelt globalistlikumaks.\nSamas me näeme ka topeltstandardeid. Me anname, nagu me praegu siin juuresolevalt pildilt näeme, kodakondsuse selgelt kriminaalse taustaga inimestele kaalutlusõiguse korras. Kaalutlusõigus tähendab aga seda, et kaalutletakse. Ei ole kohustust kodakondsust anda. Aga etnilised eestlased, kes on juba 1990. aastatel erisugustel põhjustel jäänud hallipassiliste hulka, seda kodakondsust nii kergesti ei saa. Etnilised eestlased Abhaasias, etnilised eestlased teistes endistes liiduvabariikides, nemad ei saa seda kodakondsust niimoodi. Ühtedele lajatatakse seaduse kogu karmusega ja teiste puhul leitakse, et aga nad on oma elu Eestiga sidunud ja seetõttu ei ole meil põhjust keelduda neile kodakondsust andmast.\nSiit ma tahakski tulla tagasi selle juurde, et Riigikohus langetas juba 2001. aastal ühe teatud otsuse. See otsus ja sellega seotud seadus on arutlemist väärt ka täna, 20 aastat hiljem: kustmaalt läheb see õhkõrn piir, kus lõpevad poliitilised otsused ja parlamendi pädevus – või isegi lausa parlamendi ainupädevus – ja kust algab Riigikohtu pädevus ehk õiguslikud argumendid. See piir ei ole mustvalge, see on ähmane ja julgen öelda, et see on ka ajas muutuv, sest ühiskonnad muutuvad ja arusaamad muutuvad. Juba siis oli see tõsise diskussiooni koht, sellepärast et parlament alles viis aastat hiljem, 2006. aastal n-ö viis seaduse kooskõlla Riigikohtu otsusega. Täna, 20 aastat hiljem julgen ma öelda, et on aeg jälle arutleda selle teema üle just nimelt täna arutluse all olevast aspektist ehk korduvalt kriminaalkorras karistatule või karistatud isikule erandkorras kodakondsuse andmise põhjendatuse aspektist. Varem ei olnud [sellisele isikule kodakondsuse andmine] võimalik, kuni aastani 2006 ei olnud see võimalik. Pärast seda on see osutunud võimalikuks.\nEsimene küsimus: "Milliseid samme kavandate kogu Eesti üldhariduskoolide süsteemi täielikuks üleminekuks eesti õppekeelele?" Oleme kokku kutsunud praktikutest koosneva töörühma, kes koguneb sel nädalal esimest korda ja kelle ülesanne ongi hiljemalt selle aasta novembriks koostada eestikeelse hariduse tegevuskava. Nimekirjas olevas valdkonnas töötavad praktikud on igapäevaselt silmitsi väljakutsetega, et toetada muu emakeelega õpilaste eesti keele ja eesti keeles õppimist.\nSamuti oleme planeerimas vahendeid keeleõppe arendamiseks ja toetamiseks uuest algavast eurorahade perioodist. Fookuses saab olema õpetajate keeleoskus, õpilaste emakeele toetamine, tihedam koostöö ülikoolidega ning arendustegevused, et tagada valdkonna jätkusuutlikkus ja keeleõppe kõrge kvaliteet. Formaalhariduse jaoks on planeeritud 30 miljonit eurot ja täiskasvanute, sh õpetajate keeleõppe arendamiseks circa 16 miljonit.\nLisaks saame välja tuua eesti õppekeelega kooli Kohtla-Järvel, Kohtla-Järve Järve Kooli, kus õpib muu emakeelega õpilasi juba rohkem kui eesti emakeelega õpilasi. Juba varem räägitud planeeritav eestikeelsete põhikoolide toetusmeede oleks täpselt see tugi, millest eestikeelsed haridusasutused puudust tunnevad. Seesama tasemepõhine keeleõpe tagab muukeelsetele õpilastele kiirema eesti keele arengu ning eesti emakeelega õpilased saavad õppida kvaliteetselt eesti keelt emakeelena.\nViies küsimus: "Milliste meetmetega kavandate hoida ära eestikeelse hariduse olukorra veelgi enam halvenemist Ida-Virumaal, sealhulgas kohalike omavalitsuste algatusi eesti õppekeelega koolide sulgemiseks?" Ei ole meil olnud plaanis piirata kohalike omavalitsuste õigust oma koolivõrku korraldada. Samas julgen kinnitada, et kohalikul tasandil tehtavad haridusvõrgu ümberkorraldused on ministeeriumile üldiselt teada ning oleme enda pädevuse piires alati protsessi [kaasatud] nii andmete edastamise kui ka nõustamisega. Oluline on, et haridusvõrgu reform kohalikul tasandil oleks hästi läbi mõeldud ning tooks endaga kaasa hariduse kvaliteedi paranemise. Minu hinnangul peakski hariduse kvaliteedi paranemine olema keskne põhjendus vastavasisuliste muudatuste elluviimisel. Viimase aja juhtumite taustal julgen rõhutada ka kohaliku kogukonnaga avatud suhtlemise ning muudatuste elluviimise põhjendamise olulisust.\nAitäh! Esiteks, me oleme koalitsioonis kokku leppinud, et suurendame eesti keele õpet ja eesti keeles õpet alushariduses. Me alustame sealt ja koostame tegevuskava. Mis puudutab venekeelseid koole, siis kui ma olen rääkinud ekspertidega, on selge see, et riigikeelt ei saa selgeks lihtsalt rohkem eesti keelt õppides. Eksperdid ütlevad, et peab õppima rohkem eesti keeles. See tähendab, et me võiksime liikuda selles suunas, et aina enam ka venekeelsetes koolides õpetataks mitte ainult eesti keelt rohkem, vaid ka eesti keeles rohkem. Seda keelekümbluskoolid juba teevad. Ja nagu ma ütlesin, meil on julgelt üle 7000 põhikooliõpilase, kes õpivad juba praegu keelekümblusmetoodika järgi. Seejuures on hästi oluline, et kui noortel on tekkinud vilumus eesti keeles rääkida, siis oleks neil ka keegi, kellega eesti keeles rääkida. Ka kontaktide tihendamine kahe kogukonna vahel on kindlasti oluline, et keeleoskus areneks.\nSeda töörühma, kes hakkab eestikeelse hariduse tegevuskava koostama, juhib meie haridusministeeriumi asekantsler Kristi Vinter-Nemvalts, kes muuseas on põhjalikumalt uurinud ka keelekümbluse valdkonda, nii et ta on sisuliselt väga hea ekspert. Selles töörühmas on veel mitmekeelse kaasava hariduse osakonna juhataja ja ka näiteks Jõhvi Vene Põhikooli direktor, Ida-Virumaa haridusklastri esindaja, Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi direktor, Tartu lasteaia Kelluke direktor, Narva lasteaia Päikene direktor, Eesti Keele kui Teise Keele Õpetajate Liidu esindus, Tallinna Ülikooli esindus, Tartu Ülikooli esindus, Tallinna Polütehnikumi direktor. Seal on tõesti koos valdkonna spetsialistid ja kõik nad peavad seda teemat väga oluliseks, ega nad muidu ei oleks sellesse töörühma tulnud. Selles mõttes meil ministeeriumis töö käib, käib tõsine ja sisuline töö.\nAitäh! Ma arvan, et see on just üks neid küsimusi, millele kokkukutsutud töörühm vastab. Selge on see, et neis koolides, kus on rohkem muukeelseid lapsi, on olukord keerulisem. Seal peab mõtlema, kuidas õpet võimalikult teadlikult korraldada nii, et kõik osapooled võidaksid. Kui seda teha ilma teadlike valikuteta, ilma teadlike metoodikateta, siis võib sündida rohkem kahju kui kasu. Ma loodan, et see töörühm annab vastuse, kas meil on mingisugused piirid. Aga tegelikult ma arvan seda, et kui meil on tööriistakastis piisavalt instrumente, siis me saame kindlasti hakkama ka rohkema kui kuue muukeelse lapsega klassis.\nAitäh, hea istungi juhataja! Austatud minister, aitäh ka teile selle diskussiooni eest! Tõepoolest, Keskerakonna valitsusdelegatsiooni juht Jaak Aab tegi mõni päev tagasi venekeelses Postimehes väga tugeva avalduse, öeldes, et vene koolide üleminekut eestikeelsele õppele ei tule, sulgeme selle teema. Täpselt samasuguseid ja väga kategoorilisi avaldusi on teinud vist küll enamik Keskerakonna liidritest, juhtkonna esindajatest. On olnud suur pealkiri Tallinna munitsipaalväljaande Stolitsa esiküljel, kus seletatakse, et meie hoidsime taas kord ära ülemineku eestikeelsele haridusele vene koolides. See suur venekeelne pealkiri oli täiesti ühemõtteline ja loomulikult soovitakse sellega anda ühiskonnale teada, et see on suur võit.\nTänan! Mina võib-olla sõnastaks kogu selle asja tahte küsimuseks. Ei ole see eesti keel maailma kõikse raskem keel. Mulle tundub hollandi keel raskem. Eriti raske tundub mulle prantsuse keel, mida ma olen ülikoolis õppinud küll neli semestrit, aga de facto suudan ma öelda: "Je m'apelle Tarmo." Aga kuidas on need riigid suutnud ennast kehtestada riigina nii, et inimestes on tekkinud tahe õppida seda keelt?\nMiks ma arvan, et midagi ei juhtu? Sellepärast, et tegevuskava peab olema kaetud ka rahaliste vahenditega, aga valitsus peab esitama Riigikogule eelarve juba oktoobri alguseks. Eelarvest peaks olema võimalik selgelt välja lugeda ka tegevuskava rakendamine järgmisel aastal, kuid seda seal olla ei saa, sest eelarve esitatakse enne tegevuskava valmimist. Järelikult midagi ei toimu. Ja ülejärgmise aasta alguses on juba valimised, korralised valimised, nii et ...\nTõepoolest, plaani tegemine on ka asjaga tegelemine. Aga me teeme neid plaane juba mitukümmend aastat ja me kuidagimoodi ei jõua ühe konkreetse plaanini, et öelda inimestele konkreetselt, mis neid ees ootab. Me üritame, teeme plaane, teeme komisjone, teeme tegevuskavasid, aga konkreetset selget sõnumit meil inimestele öelda ei ole. On teada, et ükskõik mis rahvusest, ükskõik millise emakeelega lapsevanema jaoks on tema lapse hariduse ja sellest johtuvalt ka lapse tuleviku teema ülimalt oluline. Iga lapsevanem muretseb, millise hariduse tema laps saab. Aga selline olukord, kus valitsuselt tuleb nii palju eri signaale, ministrid just nagu ei ole omavahel mitte midagi kokku leppinud ja saadavad väga erinevaid sõnumeid, on tegelikult karuteene kõikidele nendele lapsevanematele ja nende lastele, kes ei tea, mida teha ja kuidas käituda. Selle tõttu on mul väga kurb.\nMul on väga kurb kuulda seda, kui räägime, et venekeelsed lapsed eestikeelses koolis on suur probleem, ja muretseme eesti emakeelega laste identiteedi pärast. Ei ole vene lapsed eesti koolis probleem. Nemad on võimalus, mis muu hulgas aitab sellelsamal Eesti koolil säilida ja areneda ja edasi tegutseda nendes regioonides, kus eesti emakeelega lapsi on vähem. Sellega seoses tuuakse Ida-Virumaad väga tihti esile, näiteks Sillamäe Eesti Põhikooli. Kui palju seal on eesti õppekeelega lapsi? Heal aastal üks kuni kaks, tavaliselt null. Aga see on ka Eesti kool ja need lapsed õpivad ka eesti keeles ja nendel ei ole mingeid probleeme ja nemad ei ole probleem Eesti ühiskonnale ja nemad ei ole probleem eestlastele ega Eesti identiteedile, sest nemad on ka meie lapsed. Nendel teemadel tuleb rääkida, mitte kiskuda seda kooli ja neid lapsi poliitilisse mängu ning veeretada palli ühest väravast teise, öeldes ühelt poolt, et käed eemale Eesti koolist, ja teiselt poolt, et me teeme kõik, et viia vene õppekeelega koolid üle eestikeelsele õppele.\nTõepoolest, eriti ajendas mind rääkima endine Reformierakonna haridus- ja teadusminister, kes siin üleolevalt heitis kõikidele teistele erakondadele ette, et nemad ei ole mitte midagi teinud ja nad ei ole kavatsenudki midagi teha, tänane valitsus Reformierakonna osalusel vähemalt kaalub ja plaanib ja mõtleb. Aga, head kolleegid Reformierakonnast, ma tahan teilt küsida, kus te varem olite. Te olete ju olnud 17 aastat võimul ja kogu see aeg ei tehtud absoluutselt midagi. Mitte midagi ei tehtud ka sel ajal, kui ministriametis oli mees nagu orkester, kes igal alal oskab kaasa rääkida ja kõike teab. Miks siis ei olnud absoluutselt mitte mingisuguseid tegusid?\nEesti on kulutanud sadu miljoneid eurosid integratsioonile. Täna näeme ja paraku peame tõdema seda, et suur osa meie venekeelsest elanikkonnast sellele vaatamata ei oska eesti keelt ja eesti keele oskus paraneb nende seas väga-väga vaevaliselt. Kui see samasuguse tempoga edasi läheb, siis võib-olla heal juhul 100 või 200 aasta pärast jõuame sajaprotsendilise eesti keele oskuseni. Aga see ei tule ju kõne allagi. Eesti keelt tuleb õpetada, eesti keel on meie riigikeel. Ma ei tea mitte ühtegi riiki Lääne-Euroopas ega ka mujal, kus riik ei anna riiklikku haridust mitte riigikeeles, vaid mõnes teises keeltes. Ei ole see nii ei Prantsusmaal, ei Saksamaal, ei Inglismaal, ei Kanadas. Mitte kuskil. Aga meie oleme sedasi teinud ja paraku me näeme, et sellest ei ole mingisugust kasu. Vastupidi, see eesti keele õpe, mida on vene õppekeelega koolides pakutud, on olnud allpool igasugust arvestust. Seetõttu on vene õppekeelega koolide õpilased ka ülikoolidesse edasiminekul ja hiljem töökohtade saamisel väga halvas olukorras. Seda kõike tuleb muuta. Eesti kool peab olema eestikeelne.\nJa loomulikult, nii nagu Reformierakond populistlikult siin sel ajal, kui ta opositsioonis oli, süüdistas valitsust, kuhu kuulus ka EKRE, et näed, teie venitate ja tuleb kohe aasta-kahe pärast minna üle eesti keelele – no loomulikult, kullakesed, olete nüüd vist ka ise lõpuks aru saanud, et see ei ole võimalik pärast seda, kui teie olete siin 20 aastat venitanud, mitte midagi teinud. Tulebki alustada nullist. Tuleb alustada lasteaedadest, tuleb alustada põhikoolist jne, et lapsed kasvaksid ja õpiksid selles keeles. Teisiti see ei ole lihtsalt mõeldav.\nSee, kuidas te siin nüüd justkui ümber mõelnuna räägite, et te plaanite, te kavatsete, ja samal ajal teie koalitsioonikaaslane räägib, et tegelikult ei plaanita ega kavatseta mitte midagi, tähendab seda, et need kaks aastat, mis on järgmise valitsuse moodustamiseni või valimisteni – ma muidugi loodan, et juba enne seda see käpardlik valitsus kukub –, nende kahe aasta jooksul tegelikult ei olegi teil plaanis mitte midagi ette võtta selleks, et muuta meie haridussüsteem eestikeelseks. See on järjekordne häma, järjekordne peenhäälestus. Järjekordselt saavad kõik tõdeda, et Reformierakonna jutt on sama tühi kui trumm. Siin ei ole mitte midagi, mida uskuda.\nPalun püüame ajast kinni pidada. Rohkem Riigikogu liikmetel sõnasoove ei ole. Härra Puustusmaa, kas teil on protseduuriline küsimus?\nJaa, just nimelt. Mul on protseduuriline küsimus. See puudutab nii minu enda küsimuse esitamist, aga on ka üleüldiselt väga silmahakkav. Kas on kuidagi tehniliselt võimalik teha niimoodi, et kui meil on kaugistung ja juhataja annab signaali või kõlistab kella, siis seda [ka arvuti kaudu] kuidagi kuulda oleks? Ma ütlen ausalt, et seda helinat ei ole kuulda, kui inimene on arvuti kaudu Riigikoguga ühenduses. Väga piinlik lugu. Äkki saab midagi teha selle jaoks?\nAitäh, lugupeetud aseesimees! Keele ja kultuuri teema kõrval on väga olulisel kohal Eestis olnud kahtlemata omand. Omanikuks olemine on eestlasele läbi aegade tähtis olnud. See on seotud juurtega ja peremeheks olemise tundega. Mind ajendab täna siin rääkima see, et mõnda aega tagasi tuli üks kohtuotsus just nimelt omandi kohta ja see puudutab kaitsealal oleva vara ehk omandi riigile võõrandamist.\nMis mind murelikuks teeb, on tegelikult see, et väga lühikese ajaga – meile anti ette tähtaeg 21. aprill – tuli komisjonil kujundada seisukoht. Kui me seda seisukohta ei oleks andnud, siis seda seisukohta ei oleks ka tekkinud. Minu meelest on ülim aeg algatada parlamendis sel teemal väheke suurem debatt. See võib olla näiteks looduskaitseliste alade võõrandamise kontekstis, kui omaniku maale on tekkinud kaitstavad väärtused ja omanik ei saa seda maad enam sellisel kujul, nagu esialgu mõeldud, kasutada.


Poksikotid ja -mannekeenid - ProSport\n-- Poksikotid ja -mannekeenid\nAvaleht » Aktiivne tegevus » Kiiged » Poksikotid ja -mannekeenid\ninSPORTline Boxheist Fix põra..\nEhkki Poksitreener inSPORTline Boxheist Fix näeb välja nagu hiiglaslik ämblik või kaheksajalg, on see muljetavaldav poksitreener. See ei võimalda teil mitte ainult harjutada oma löögitehnikat, vaid aitab teil ka parandada oma füüsilist vormi ja vas..\nEhkki Poksitreener inSPORTline Boxheist Fix näeb välja nagu hii..\nBoxing Trainer inSPORTline SB2..\nVibro treener inSPORTline Vibr..\nVibratsiooniplatvorm VibroGym inSPORTline Lotus on masin, mis aitab teil kodus oma keha vormida. Intensiivsed vibratsioonid panevad lihased reflektoorselt kokku tõmbuma, mis muudab treeningu palju efektiivsemaks. Sellel vibratsiooniplatvormil harju..\nVibratsiooniplatvorm VibroGym inSPORTline Lotus on masin, mis ai..\nProsmart TLS-BH seisev poksinu..\nBoxing Trainer Prosmart TLS-BH on ideaalne löögi- ja löögitehnika harjutamiseks. Lisaks aitab poksimine säilitada õiget kehahoiakut, parandada füüsilist vormi ja leevendada stressi. See poksitreener aitab teil harjutada löögikiirust, täpsust, jõudu ..\nBoxing Trainer Prosmart TLS-BH on ideaalne löögi- ja löögitehnik..\nProsmart TLS-G Püstine pokspi..\nFree-Standing Boxing Trainer Prosmart TLS-G on ideaalne löögi- ja löögitehnika harjutamiseks. Lisaks aitab poksitreening säilitada õiget kehahoiakut, parandada füüsilist vormi ja leevendada stressi. See poksitreener aitab teil harjutada löögikiirust..\nFree-Standing Boxing Trainer Prosmart TLS-G on ideaalne löögi- j..\nProsmart TLS-H seisev poksinuk..\nReguleeritav poksitreener Prosmart TLS-H on mõeldud tõhusate löögi- ja löögitehnikate harjutamiseks. Poksimise ajal säilitate ka õige kehahoiaku, parandate treeningu taset ja leevendate stressi. Poksitreeneriga saate treenida löökide kiirust, nende t..\nReguleeritav poksitreener Prosmart TLS-H on mõeldud tõhusate löög..


Ilvesel kaks uut nõunikku\n11. oktoober 2011 kell 7:18\nUut ametiaega alustanud president Toomas Hendrik Ilves jätkab suuremalt jaolt senise meeskonnaga, ent palkas ka kaks uut nõunikku.\nIlves kutsus enda julgeolekunõunikuks seni kaitseministeeriumi NATO ja Euroopa Liidu osakonna juhataja asetäitjana töötanud Andres Vosmani kui NATO peakorteri kogemusega noorema põlve kaitseametniku.\nSoovides rõhutada kodanikuühiskonna olulisust, võttis Ilves vabakonnanõunikuks Uue Maailma Seltsi ühe eestvedaja Madle Lippuse.\nTeist ametiaega alustava Ilvese ajal jätkavad presidendi kantseleis enamus tema senistest nõunikest: kantselei direktorina Siim Raie, sisenõunikuna Heli Suvi, välisnõunikuna Margus Laidre, õigusnõunikuna Ülle Madise, majandusnõunikuna Ilmar Lepik, nõunikuna Olari Koppel, kultuurinõunikuna Jaanus Rohumaa, avalike suhete nõunikuna Toomas Sildam, nõunik-abina Mailis Neppo ja Piret Arukaevu ning Evelin Ilvese nõustajana Maimu Sibrits.\nJätkuvalt on riigipea innovatsiooninõustaja Sten Tamkivi, presidendi mõttekoja nõustaja Toomas Kiho ja e-tervise nõustaja Madis Tiik. Lisaks nõustavad presidenti ka Märt Kivine ja Kaarel Tarand.


Mis on kasvuhormooni vaeguse looduslik ravi? Ostu HGH-X2 Tallinnas Estonia Mis on kasvuhormooni vaeguse looduslik ravi? Ostu HGH-X2 Tallinnas Estonia\nParim koht osta Testosteroon steroid korstnad Prantsusmaa\nInimarengu Hormonaalsed agent on oluline hormonaalse aine organismis ja mängib olulist funktsiooni mitmeid funktsioone, ning katsed. See accountables normaalseks arenguks ja kinnisvara arendamise, remondi kulumist, ainevahetuse ülesandeid, säilitades suurepärase lihaskoe mass ja lihastoonust, säilitades suur Bode paksus, säilitada psühholoogilist heaolu ja ka kutsudes üldist tervist.\nKuid mida 30aastaseks tase tavaliselt esinevad Development Hormonaalsed agent algab väheneb. Osaline kraadi HGH viib hulgaliselt sümptomeid, nagu – kaotus lihaskoe mass ja lihasmassi toon, täiustatud rasva ladestumist, vähenenud füüsiline paindlikkust, väsimus, samuti vähendada energia kraadi, vähenenud paranemisvõime, lisatakse riskide luua südame häired minimeeritud eluiga, juuste ja kortsude teket. Teisisõnu, vananemine kollektsioonid.\nkliki siia, et osta HGH-X2 Tallinnas Estonia\nKasu kasutades HGH-X2 Somatropin\nUuring Faili et toetab hGH-X2 Somatropin\nKust osta HGH-X2 Somatropin Tallinnas Estonia\nInimarengu Hormonaalsed aineks on tohutu Valguhormooni toodetud ajuripatsis ja koosneb 191 aminohappest. HGH, mis on geneetiliselt meisterdatud (Somatropin) vastab looduslikult toimub HGH. 191 aminohapet on dubleeritud ja pannakse koos oma täpses sama järjestus DNA omaga loomulik HGH. Somatropin on kindlasti sarnased – keemiliselt, füüsikaliselt ja ka loomulikult kasvu hormonaalset agent algatatud ajuripats.\nSomatropin lubab teile järgmist hämmastav kasu:\nSuurem vastupidavus ja vastupidavus kraadi, palju parem treening vastupidavuse\nParem lihasmassi, tõuseb lihaste mõõtmete ja ka palju parem lihasmassi tooni\nTäiustada naha välimust, paksust ja ka nõtkus, kaotus kortsud.\nSuurenenud taastumine vigastused samuti vigastusi\nRutiinne menstruaaltsükli vähenenud menopausi sümptomeid ja täiustatud sooga seotud funktsiooni ja ka sugutung\nEmotsionaalne turvalisus, vähenenud meeleolumuutused ja ka täiustatud mälu\nHoidke-ups märke vana kohutav tasandil\nOptimaalne ravi võidelda arengu kasvuhormooni puudulikkusest (GHD) häire noored ja ka täiskasvanud\nTreats kurnatus seotud teenuste ja ka Kahheksia\nJuhib IUGR, Prader Villi häire ja ka Turneri sündroom\n1990. aastal revolutsioonilise kontrollimise ja kinnitamise kohta HGH oli avaldada Daniel Rudman’i. Uurimus avaldati ajakirjas New England Journal of Medicine.\nMeditsiini test, 12 isast, 61-81 aastat saadud inimarengu hormonaalse aine ravi ja ka nad pöördusid ümber ligikaudu samaväärne 20 aastat valmimine jooksul 6 kuu jooksul inimese kasvu kehaliselt hormoon süstid.\nSoovituslik kasutamine: Võta kaks (2) pillid veega umbes 20 minutit enne hommikusööki. Suhe parimatest tulemuste saamiseks kasutage vähemalt 2 kuud. Kasuta ideaalne dieet ja treeningprogrammi.\nNagu alati, ostes ravimeid online, siis peaks leidma väga heade lugupeetud allikast ja takistada ka petuskeemid. Proovige püüda leida müüja, et laevad Kanadas, USA, Suurbritannia ja Saksamaa. On kindlaks tehtud, et transportijad nendest riikidest on kõige usaldusväärsem.\nCrazyBulk on juhtiv tootja ja turustaja RX-klass, hardcore toidulisandeid, samuti seadusliku anaboolsed steroidid. Igaüks oma seaduslike anaboolsed steroidid olemas ja ka keha raamistik toidulisandeid pakkuda mingeid negatiivseid mõjusid, samuti lõpptulemus on näha vaid 1 Kuu. Siin võid leida kõige tõhusam juriidiline anaboolsed steroidid saada online Tallinn.\nHead lähenemine saada crazyBulk Steroidid on koos internetis osta. Kui teil on live in Tallinn Estonia ja ka soovite osta HGHX2, pead arvestama selle imelise paki CrazyBulk koos taskukohase määra.


Viktoria Latkin püüab suvemodelli tiitlit - meiemaa.ee\nViktoria Latkin püüab suvemodelli tiitlit (1)\n„Kuna ma otsustasin võistlemisest väikese pausi teha, et kool ära lõpetada ja end erialaselt veel lisaks koolitada, siis selleks, et igav ei hakkaks, otsustasin sellel konkursil osaleda,“ ütles Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumis õppiv Latkin, kes augusti alguses alustab õppimist ka IMC profimeigikoolis.\nLatkin on täitnud enda sõnul oma kaks suurt unistust: modellitöö tegemine ja Eesti esindamine rahvusvahelistel missivõistlustel. „Arvan, et just mina sobiksin Buduaar Summer Model 2019 võitjaks, sest annan endast alati kõik, et oma eesmärgid täide viia ja kannaksin seda tiitlit suure uhkusega,“ ütleb ta enda iseloomustuses.\nEile pärastlõunase seisuga oli tema poolt antud juba 1312 häält. Buduaar.ee suvemodelli konkursi puhul on tegemist hobimodellide võistlusega, mille auhinnafond küündib kuni 5000 euroni.\nTiitlivõitja saab Tradehouse ilukaubamajalt vabalt kulutamiseks 500-eurose kinkekaardi. Lisaks saavad kolm parimat kandidaati võimaluse osaleda ajakirja Buduaar sügisnumbri moeseerias tõeliste modellidena. Hääletamine on avatud kuni 31. juuli südaööni. Viie finalisti saatus sõltub rahva häältest. Ülejäänud viis valib Jelly Beans Factory ja Buduaari ühine žürii.\nModellid astuvad publiku ette 9. augustil Pärnus restorani Umberto suveterrassil, kus kuulutatakse välja voorude tulemuste põhiselt peavõitja.\nKõik finalistid peavad saama osaleda 5. augustil „Seitsmeste“ ilma lugemise võtetel ning 9. augustil Pärnus finaalis.\nPõllumeeste murekohtadest ehk Tööjõust ja talvehõngulisest kevadest (5)


Tasakaalulaud - populaarne abivahend tasakaalu harjutamiseks | 24tundi\naprill 25, 2022 admin E-kaubandus, Kaubandus, Sisustus 0\nKas mäletad, mis oli sinu nii-öelda tasakaalulaud lapsepõlves? Oli see lihtsalt lauatükk ümara eseme peale asetatuna või mõni muu käepärastest vahenditest meisterdatud treeningvahend? Või harjutasid kõnnitee ääre peal tasakaalu hoidmist?\nTasakaalu harjutamine on lapse motoorses arengus olnud alati mänguline tegevus.\nJust seda arvesse võttes on loodud huvitavad tooted – Meowbaby tasakaalulauad.\nMotoorsete oskuste arendamine\nMotoorsete oskuste ja vilumuse tähtsus lapse üldises arengus on väga suur. Keha valitsemine ja kehapildi arenemine on eelduseks ka lapse kognitiivsele arengule.\nPuidust tasakaalulaud lastele ehk balance board on Montessori põhimõtteid järgiv treeningvahend, mis aitab arendada liigutuste koordinatsiooni, osavust, kasvatab julgust ja enesekindlust.\nTasakaalulaud aitab harjutada õige kehahoiaku hoidmist. Tavaliselt on inimese üks kehapool teisest arenenum. See aga tekitab liigutuslikku asümmeetriat. Tasakaalu treenimise eesmärk on võrdsustada kehapoolte võimekust ning vähendada asümmeetriat.\nTreenimine läbi mängu\nLiikumine on lapse igasuguse tegevuse ja ennekõike mängu aluseks. Tasakaalulaud lastele on ideaalne vahend mängimiseks ja turnimiseks. Fantaasial lennata lastes saab seda kasutada paljudes mängudes: autoteena, sillana, tunnelina.\nPuidust tasakaalulaud on vildist põhjaga. Tasakaalulaud lastele on mõeldud paljajalu tubastes oludes kasutamiseks. Kui on soovi mängida ka õues, tuleb jälgida, et toode ei saaks märjaks.\nAlla 6-aastased lapsed peaksid toodet kasutama lapsevanema järelvalve all.\nTreeningvahendid ka täiskasvanutele\nTasakaalulauad ei ole mõeldud ainult lastele. Surf balance board on treeningvahend, millega saab treenida tasakaalu ja mis paneb rõhku kerelihaste treenimisele.\nTasakaalulaud on ideaalne vahend oma surfamisoskuste arendamiseks, kuna sellega treenides kasutad samu lihaseid ning sama kehahoiakut nagu ka surfates.\nTasakaalulauad on surfarite seas väga populaarsed, kuna need on vähe ruumi võtvad ja kerged treeningvahendid, millega saab pea igal pool treenida.\nTasakaalulaud on hea abivahend ka fitness treeningutel, kuna sellega saab treenida kõiki lihasgruppe, eriti tuharalihaseid, kõhtu ja jalgu ning seeläbi parandada üldist füüsilist vormi.\nFitness tasakaalulaud ja muud fitness tooted on saadaval medpoint e–poes.\nTasakaalulaud on hea abivahend sinu lapsele tasakaalu arendamiseks läbi mängulise tegevuse.


See valulik põiepõletik - mis sümptomitega ta märku annab ja kes on suuremas ohus?, Sümptomid tsüstiidi naiste ja ravi\nInfektsioonid võivad põse siseneda koos verevoolu, lümfivooluga. Tsüstiit naistel esineb viis korda sagedamini kui tugevas pooles. Apteegis müüakse spetsiaalselt valitud uroloogilisi preparaate kuseteede põletikuliste haiguste raviks.\nKoolikud Paljud inimesed tunnevad põiepõletiku probleemi. See haigus võib esineda nii meestel kui naistel. Kuid põiepõletik naistel juhtub sagedamini.\nTsüstiidi esimesed sümptomid on oluline kindlaks teha algfaasis, nii et ravi saaks läbi viia kodus. Kaugelearenenud seisundi korral on haigusega raskem toime tulla.\nKuid kui õiget ravi rakendatakse õigeaegselt, saab tsüstiidi ebameeldivaid sümptomeid kiiresti kõrvaldada. Ja kui nad saavad kahekümne aasta vanuseks, omandab põiepõletik kroonilise vormi.\nVäärib märkimist, et see on delikaatne ja üsna ebameeldiv haigus. Selle põhjuseks on põie limaskesta põletik. Naiste keha struktuurilised omadused aitavad kaasa asjaolule, et daamid põevad põiepõletikku sagedamini kui mehed. See toob omakorda kaasa asjaolu, et keha igasugune hüpotermia provotseerib tsüstiidi arengut.\nPaljud inimesed võtavad seda haigust kergekäeliselt ja ei pööra tähelepanu sümptomite ilmnemisele. Urineerimise ajal tähelepanuta jäetud vormiga võib veri ja mäda vabaneda.\nTsüstiiti saab selles staadiumis ravida ainult haiglas. Sageli on põhjus erinevates bakterites stafülokokid ja klamüüdia. Haiguse arenguks on ka muid põhjuseid: nõrgenenud immuunsus, hüpotermia.\nKeegi ettevalmistused tsüstiidiga naistele selle haiguse eest ohutu. Parim viis põiepõletiku ennetamiseks on isiklik hügieen ja tervishoid. See seisund on kurnav. Tahan tualetti pidevalt kasutada, kuid järgmine kord, kui proovin, eraldub uriin üsna vähe. Valu intensiivistub urineerimise lõppedes. Keha temperatuur tavaliselt ei tõuse - maksimaalselt kuni 37,5 kraadi.\nValu ja lõikamise valu allosas kõhtu vasakul\nNeed on ägeda tsüstiidi peamised ilmingud. Tähelepanuta jäetud ravimata haigus muutub sageli krooniliseks ja seejärel ilmnevad sümptomid perioodiliselt igasuguse hüpotermia, stressi, tavapärase režiimi rikkumisega.\nArvatakse, et kui ägedad episoodid esinevad rohkem kui kaks korda, tuleb rääkida korduvast või kroonilisest põiepõletikust. Kuid enne iseseisva ravi alustamist on vaja läbida testid, mis aitavad sümptomid tsüstiidi naiste ja ravi teha haiguse staadiumi. Tsüstiit sümptomid tsüstiidi naiste ja ravi ole tõsine haigus ja seda saab ravida iseseisvalt. Ravi on efektiivne alles pärast haiguse põhjuse väljaselgitamist.\nValu ja kipub allosas kõhtu\nAinult põhjuse kõrvaldamisega saab üldist seisundit leevendada. Haiguse arengu esimeste sümptomite ilmnemisel on vaja piirduda vürtside, vürtsikute ja soolaste toitudega ning kohe alustada ravi.\nSamuti on vaja soojeneda erinevatel viisidel: tarbida palju kuuma vedelikku, riietuda soojalt ja mähkida end pleedi sisse. Teine vajalik meede on teravilja, köögivilja ja puuvilja kasutamise piiramine. Need lihtsad abinõud lihtsustavad olukorda ja leevendus tuleb. Ravi toimub etappide kaupa.\nSee on raskem kui krooniline.\nPatsiendile näidatakse dieeti ja voodipuhkust. Joo vähemalt kaks liitrit vedelikku. Alkohoolsed joogid on keelatud. See on ravi esimene etapp.\nEsimesed tsüstiidi nähud naistel\nSelles ravi etapis on võimatu ilma ravimiteta hakkama saada. Saate efekti suurendada taimsete dekoktide ja infusioonide abil. Nad võtavad vannid, millele on lisatud antiseptiliste omadustega ravimtaimi naistepuna, kummel. Protseduur kestab umbes kakskümmend minutit. Samuti võite põiepõletiku ravis kasutada ravimtaimede segusid võilill, kummel, calamus ja vereurmarohi.\nSelliste tasudega vannid leevendavad valu hästi. Pärast vanni peate end hästi soojendama, mähkige tekki ja minema magama. Kui kõiki soovitusi järgitakse õigesti, saab kergendus pärast ärkamist. Sel juhul peaks ravi toimuma arstide järelevalve all olevas haiglas. Kroonilise vormi raviprotsess on pikem. Kroonilise tsüstiidi ravi Kui põiepõletik muutub krooniliseks, on sellega palju raskem toime tulla. Kuna bakterid suutsid kehas tugijala saada ja tõrjumine on palju raskem.\nSiis filtreeritakse puljong ja joob kolm korda päevas ühes klaasis. See tugevdab immuunsussüsteemi ja leevendab põletikku. Taimne kollektsioon taruvaik, eleutherococcus, sidrunhein, ženšenn, ehhinaatsia valatakse keeva veega.\nMõne aja pärast, kui see on infundeeritud, see alaline tõmmates valu allosas kõhu ja võetakse kümme päeva.\nKursust tuleb mõne aja pärast korrata. Seetõttu võite koos puljongidega kasutada nende ürtidega ka sooja vanni.\nSeisundi leevendamiseks võite kasutada õunasiidri äädikat, millel on hea diureetiline toime. Kusepõie aktiivne töö leevendab seisundit ja tagab kiire taastumise. Teine diureetikum on roheline tee. Kõhu tuleb soojendada ja soojendada. Võite kasutada mitmesuguseid kompresseid kõhule sibulakestadest, purustatud kartulitest. Kuid lahtistid on rangelt keelatud. Parem on selle probleemiga tegeleda kuivatatud aprikooside, linaseemnete, küpsetatud õunte, hapukapsa, kääritatud piimatoodete ja porgandimahla abil.\nSamuti jätke dieedist välja toidud, millel on fikseeriv toime.\nSee ravi võimaldab teil kiiresti vabaneda põiepõletiku sümptomitest ja võidelda infektsiooni vastu. Tsüstiidi jaoks sobiva ravimi valimine, selle ühekordse annuse määramine, manustamise järjekord ja ravikuuri kestus peaksid olema arsti ainupädevusse.\nEneseravimine mitte ainult ei aita kaasa kiirele taastumisele, vaid hõlmab ka haiguse tõsiste komplikatsioonide arengut. Haiguse korduva vormi korral näidatakse lisaks ülalnimetatud etiotroopsele ja sümptomaatilisele ravile ka põie instillatsioone, intravesikaalset ionoforeesi, UHF-i, induktotermiat, magnetolaserravi, magnetoteraapiat.\nKusepõie kaela ülipika hüperplaasia tekkimisel kasutavad nad transuretraalset resektsiooni - põie TUR-i. Tsüstiidi sümptomid ja ravi Põletikuline põis on valu alakõhus, sagedane urineerimine, ebameeldiv lõhn eritis. Nende sümptomitega määrab uroloog ravi.\nVastasel juhul muutub põiepõletik krooniliseks. Põhjused Uriini antiseptilised omadused takistavad patogeenide ellujäämist ja paljunemist põies. Selle limaskest on patogeenide suhtes vastupidav, kuid seda võime kahjustavad kahjulikud ained, mille uriin eemaldab. Tsüstiiti ravitakse immuunsuse vähenemisega. Keha kaitsevõime nõrgendab väsimust, hüpovitaminoosi, hüpotermiat, ainevahetushäireid.\nHaiguse põhjus on haruldane tualetikülastus, eriti meeste seas.\nPikad pausid takistavad nakkuse õigeaegset eemaldamist, see tungib kusejuha, neerude, lümfisüsteemi, vere kaudu põide. Tsüstiiti naistel ja meestel ravitakse alakõhus verejälge pikaajalise istuva töö, kõhukinnisuse, liiga tiheda aluspesu, hüpotermiast tingitud spasmi tõttu. Põletiku põhjustajaks on bakterid, viirused, klamüüdia, mükoplasmad, trihhomonaadid, stafülokokk, streptokokk, proteus, Escherichia coli ja muud mikroorganismid. Naised ravivad põiepõletikku sagedamini kui mehed - naise suguelundite läheduse tõttu pärakule tungib infektsioon kergemini põide.\nNaiste ureetra on meessoost lühem. Kuseteede infektsioonide ennetamiseks on hea juua värskeid mahlu ja rohkem vett.\nAntibiootikumid Arst valib antibiootikumi pärast bakterioloogilise uriinikultuuri andmete saamist ja ravimi tundlikkuse tuvastamist. Oluline on lõpule viia antibiootikumravi kestus, vastasel juhul võib haigus mõne aja pärast uuesti tekkida. Mõelge tsüstiidi ravis laialdaselt kasutatavate tänapäevaste antibakteriaalsete ainete loendile: Norfloksatsiin. Tabletid on fluorokinoliinid. Agentil on väljendunud bakteritsiidsed omadused, hävitades mikroobiraku.\nMida teha verega uriini\nTsüstiit iga kuu mida teha\nVere uriini valikuga tüdrukud\nTütarlaste tsüstiit on 17-aastane\nRohi kerge tsüstiidiga


Siiri Oviir: asutuse sees olgu palgad avalikud - Raamatupidaja\nSiiri Oviir: asutuse sees olgu palgad avalikud\nPalkade avalikustamine asutuse sees võimaldaks vältida naistele sama töö eest vähem maksmist, ütles Euroopa Parlamendi liige Siiri Oviir.\nTänasel Euroopa Parlamendi demokraatide ja liberaalide liidu fraktsiooni\nnaissaadikute korraldatud palgalõhet käsitleval ümarlaual rõhutas Oviir vajadust tegeleda senisest jõulisemalt soolise palgalõhega kogu Euroopas. Eestis on probleem tema sõnul eriti terav.\nKonkreetse sammuna pakkus Oviir välja asutustesisest palkade avalikustamist, mis aitaks palgasüsteemi läbipaistvamaks muutmisele. Regulaarsed palgaauditid ja nende tulemuste avaldamine võimaldaksid parlamendiliikme arvates luua ulatusliku palgastatistika, mida saaks kasutada nii riiklikul kui ka euroliidu tasandil.\nOviir tõi esile Euroopa põhiõiguste harta artikli 23, mis sätestab, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades, kaasa arvatud tööhõives, töös ja palgas. Võrdõiguslikkuse põhimõte ei takista säilitamast või võtmast meetmeid, mis annavad alaesindatud soole teatavaid eeliseid.\nLiikmesriigid erinevad Oviiri sõnul märkimisväärselt soolise palgalõhe näitaja poolest. "Kui Euroopa Liidu keskmine näitaja on 17,6%, siis punase laterna kohal olev Eesti ületab selle tunduvalt oma 30 protsendipunktiga," märkis ta. Näiteks Lätis on sooline palgalõhe aasta-aastalt vähenenud ning moodustab nüüd 13-15%.\nOviir märkis, et Eestis on probleem eriti terav – majandusliku edu aastal, st 2007. aastal teenis keskmine eesti naine 70% võrreldavat tööd tegeva keskmise mehe palgast, kusjuures veidi kõrgem on see näitaja avalikus sektoris (76%).\n"Tõenäoliselt kriisi aastatel olukord pigem halveneb kui paraneb," lisas ta.\nAnalüüsides olukorda Eestis, tõi Oviir palgalõhede põhjuseks kehtivaid stereotüüpe naise rollist ühiskonnas, sh tööturul, naise vajadust valida ametikoht, mis võimaldab tal paremini ühitada töö- ja pereelu ning naise tööalase panuse alahindamist ühiskonnas, arvestamata sealjuures asjaolu, et naiste haridustase on meeste omast kõrgem.\n"Kaasaegses võrdõiguslikkust taotlevas ühiskonnas peaks inimese edu ja staatuse määraks olema tema personaalne tegevus ja saavutused, mitte aga sooline kuuluvus," märkis Oviir.


Sidekeskuse ülem augustiputšist: vaenlast löödi tema enda relvaga - Estonian World Review\nArvamus 20 Aug 2013 EWR\n«Olen olnud alati arvamusel, et laulmisega ei saavutanud me mitte mingil moel vabadust ja nendest ühisüritustest ei hoolinud absoluutselt tollased Nõukogude Liidus võimulolijad.» Valitsuse salajase sidekeskuse ülem Aadu Jõgiaas (TIINA KÕRTSINI, TÕNU NOORITS (ARHIIV), TIIT VEERMÄE (ARHIIV), erakogu)\nIseseisvumise taastamisel 22 aastat tagasi oli oluline roll Toompea lossi viimasel korrusel paiknenud valitsuse salajasel sidekeskusel, kes võitis elektroonilise sõja dessantvägedega. "Vaenlast löödi tema enda relvaga," meenutab sidekeskuse toonane ülem.\nSidekeskus loodi kogu Eesti kaitseks ja valitsusele alternatiivseks kommunikatsioonivahendiks ning täitis kõik talle antud ülesanded. "Tegelikult on see fakt meie militaarajaloos tähelepanuväärne ja näitab eestlaste juba tollast võimekust keeruliste ülesannete täitmisel," ütleb Jõgiaas.\n"Praegusel ajal räägitakse palju küberkaitsest, mis tegelikult moodustab ainult ühe väikse infosõjas kasutatava valdkonna."\n"Salajane sidekeskus omas väga head tehnilist võimekust," lisab keskuse endine juht. Teenistuses olevad sideväelased pidasid terve ööpäeva raadiovahti ja nende põhiline ülesanne oli esmalt teostada signaaliluuret.\nJõgiaas räägib, et Kulmar töötas tollal Tallinna polütehnilises instituudis (praegu Tallinn tehnikaülikool) raadiotehnikakateedris ning "laenas" sõjalise õpetuse kateedrist nõukogude armee raadiojaama R-123M, millest kujunes sündmuste arenedes põhirelv elektroonilises võitluses.\n"Täpselt sama raadiojaam oli kõigil dessantvägede soomukitel - seega vaenlast löödi tema enda relvaga," ütleb Jõgiaas.\nToompeal asunud salajane sidekeskus ei oleks ülema sõnul pidanud üldse sekkuma elektroonilisse sõtta, aga dessantväelased asusid lõpuks proovima sideloomist lühilainel. "Me olime sunnitud võtma kasutusele oma võimsa raadiosaatja, mille väljundvõimsus ületas soomukitel asuvaid saatjaid umbes viiekümnekordselt," märgib Jõgiaas.\n"Eesti elektroonilise sõja võitu Nõukogude armee vastu ei uskunud meist ilmselt mitte keegi. 21. augusti varahommikul alustati rünnakut teletorni hõivamisele asunud väeüksuste juhtimissüsteemide vastu ja katkestati Nõukogude armee väejuhatuse sidevõrgus nendele kõrgemalt poolt tulevad korraldused ära," räägib Jõgiaas.\nTa jätkab: "Eesti elektroonilise rünnaku tulemusena teletorni hõivamine seiskus esialgu täielikult, seejärel muutusid ründajad ettevaatlikuks ja oletasid, et teletorni kaitstakse relvastatult. Nad purustasid kõik esimesel korrusel olevad aknad, et näha, kas nende taha on varjunud isikuid. Kindlasti kannatas nende moraalne enesetunne, sest ei olnud teada, milliseid võtteid võib Eesti pool veel kasutada kaitsetegevuseks."\nJõgiaas ei nõustu väitega, nagu olnuks Nõukogude dessantvägedel vilets sidetehnika. "Nende raadiooperaatoritel olid suhteliselt hea väljaõppe ning ka oskused. Me asetasime nad oma tegevusega võimatusse olukorda, aga ma ei kuulnud kordagi nende suust mitte ühtegi sõimusõna ja pidevalt tegutseti kõikide reeglite järgi," lausub ta.\n"Põhiliseks osutus, et Eesti sideväelased ei reetnud oma putšiaegse tegevusega mitme päeva jooksul, et neil on olemas elektroonilise sõja võimalused, ja kasutasid rünnakuks üllatuslikult aega, kui seda kõige vähem oodati. Sellega rikuti ära kogu Nõukogude sõjaväelastel hoolikalt ettevalmistatud operatsioon."\n"Eesti valitsuse ministrid andsid mõni päev pärast augustiputši pressikonverentsi ajakirjanikele ja selleks ajaks ei suutnud ministrid veel taibata tegelikult toimunut," ütleb Aadu Jõgiaas.\n"Tõesti, väga raske on aru saada ja uskuda, et Eesti väike siderühm suutis võimsa Nõukogude sõjaväe ainukese nõrga koha, nende Achilleuse kanna, üles leida, ja just seda rünnata."\n"Nendel augustikriisi päevadel ei kuulanud mitte keegi tervikuna neid salvestisi ega analüüsinud kogutud luureteavet," ütleb Jõgiaas ja nendib: "Elektroonilise rünnaku tagajärjed saavad selgeks alles pärast analüüsi, kuid seda me ei teinud."\n"Rünnakut oli oodata 20. augusti õhtul," meenutab ta.\n"Umbes kella 22 ajal andsin sidekeskuse ajateenijatele Tarmo Ränisoole ja Jüri Kalale loa lahkuda, et jään ööseks üksinda valvesse. Noormehed keeldusid lahkumast. Nad olid kõigest 18aastased, kogu elu veel ees ja ega me keegi ikka sisimas ei uskunud, et hommikut enam näeme. Mina jätsin isiklikult oma perega hüvasti telefonitsi kella 21.30 paiku - kodus saadi aru, et see võib olla meie viimane kõnelemine.\nMe koostasime kiiresti tegutsemisplaani juhuks, kui Toompea lossi rünnatakse, sest mina ei näinud Tallinnas olevat ühtegi tähtsamat objekti. Asusime lossi viimasel korrusel ning varusime seejärel mööblit ühe vaheukse barrikadeerimiseks, et selliselt võidetud ajaga lahkuda katuseid mööda järgmisele hoonele."


Äriideed väikelinna väikeettevõtetele 2022\nKodu / äriplaani näide / Äriideed väikelinna väikeettevõtetele\nÄriideed väikelinna väikeettevõtetele\nPaljud pürgivad ettevõtjad isegi ei kahtlusta, et väikeses linnas on oma kasumliku ettevõtte avamine palju lihtsam. Edu saavutamiseks peate alustama õige idee otsimisega. Mis on väikelinnas täna kõige kasumlikum äri, proovime sellest aru saada selles artiklis.\nSee on väikelinnas minimaalsete investeeringutega üks parimaid äriideid. Väike väikeste isiklike teenuste osutamise agentuur ei nõua suuri rahalisi investeeringuid ja on kiiresti tasuv.\nNeed ettevõtted pakuvad kodutöödega seotud teenuseid:\nmööbli kokkupanek ja remont;\nSellise paljulubava ettevõtte avamiseks aastal 2021 ei pea te ruume rentima ega kalleid seadmeid ostma. Alustuseks piisab klientide ligimeelitamiseks vajaliku tööriista ostmisest, ettevõtte ametlikust registreerimisest ja reklaamide paigutamisest. Väikese isiklike teenuste pakkumise agentuuri saab avada 25 tuhande rubla suuruse stardikapitaliga. Selline ettevõte on suurepärane võimalus inimestele, kes on valmis töötama, et saada väikest stabiilset sissetulekut.\nKõik tööd tehakse spetsiaalset varustust kasutamata. Esiteks kantakse autole mustuse pehmendamiseks pesumasin ja seejärel eemaldatakse need salvrätikuga ettevaatlikult. Viimane etapp on keha poleerimine. Kogu protsess võtab aega mitte rohkem kui 15-30 minutit. Nagu näete, võite korraldada kuiva autopesula ettevõttena sõna otseses mõttes nullist, ilma märkimisväärsete finantskuludeta. Kõige tähtsam on kvaliteetne teenindus ja taskukohased hinnad.\nKuivpesu saab teha kõikjal, mis on väga mugav klientidele, kellel pole aega kuhugi minna ja järjekorras seista. Miinimumkulud ja kvaliteetne reklaam võimaldavad teil selles äris võimalikult lühikese aja jooksul suurt edu saavutada ja puhaskasumit saavutada. See idee sobib suurepäraselt inimestele, kes mõtlevad, mis on väikelinnas kõige kasumlikum alustav ettevõte.\nTere, kallid lugejad. Tere tulemast veebiajakirja Finova. u. Täna räägime väikelinnas äri ajamise eelistest ja puudustest. Analüüsime üksikasjalikult ka 16 äriideed.\nRääkides suurtest võimalustest üldiselt ja eriti ettevõtluses, võetakse sageli arvesse suurlinnu. Ja ennekõike pealinn. Väikelinnades pole vähem võimalusi.\nVäikelinnas äri ajamise plussid\nMiks on väikelinnas ettevõtlust lihtsam arendada kui suures linnas? Mis on provintsi eelised pealinna ees?\nÄri nõuab minimaalseid investeeringuid, mõnikord saate ka ilma nendeta hakkama. Pealinnas on see palju raskem. Kõige sagedamini on vaja märkimisväärseid investeeringuid.\nrendihind. Siin on kõik selge, mida suurem on pindala ruutmeetri maksumus, seda kallim on üür. Need näitajad võivad pealinnas ja väikelinnas mitu korda erineda.\nSide. Äri tehes kulub alati energiat. See on valgus, vesi ja küte. Tariifid on provintsis veidi madalamad kui suures linnas. See tähendab, et igakuised kulud on oluliselt väiksemad.\ntöötajate palgad. Piirkondade ja pealinna palgatase erineb mitu korda. Keskmise 15–20 tuhande summa eest saate palgata hea spetsialisti. Pealinnas ei lähe selle raha eest tööle isegi madala kvalifikatsiooniga töötajad.\nvõistlus. Linna väiksema pindala tõttu on selles mitu korda vähem organisatsioone kui suures. See tähendab, et konkurents tuleb oluliselt väiksem. Ja mida vähem on äri laialt levinud, seda suurem on võimalus, et see lähitulevikus end ära tasuks. Ja hakake tulusid teenima.\nvalitsuse toetus. Piirkondades õitseb väikeettevõtluse toetus. Kui ametnikud peavad äriplaani kasumlikuks, aitavad nad oluliste süstidega. Seda pole nii lihtne saavutada, kui tundub, kuid see on võimalik. Riigi toetust on pealinnas peaaegu võimatu saada.\nsuusõnaliselt. Kui näiteks väikelinnas avatakse isegi väike pood, kuid soodsate hindadega, on reklaami investeeringuid vaja teha alles alguses. Lühikese aja jooksul levitab suust suhu teave, mis pole hullem kui televisioon. Suurtes linnades võib sellest ainult unistada ja pidevalt on vaja suuri investeeringuid reklaami.\nEttevõtluse miinused väikelinnas\nVaatamata eeliste suurele hulgale on ka negatiivseid punkte. Neid tuleb provintsis ettevõtluse arendamisel silmas pidada.\nMadal läbilaskvus. Väikelinnade elanikkond on sobiv. Harva ületab see 500 tuhat elanikku ja isegi siis on need juba keskmise suurusega linnad. See tähendab, et läbilaskvus ühe kindla punkti lähedal on äärmiselt madal. Sellest järeldub, et peame töötama kahes suunas. Esiteks keskmise kontrolli suurendamiseks. Teiseks, inimeste atraktiivsuse maksimeerimiseks.\nMadal ostujõud. Seletus on lihtne. Väikelinnades on väikesed palgad. Vastavalt sellele eelistab enamus raha kulutada ainult esmatarbekaupadele. Kui teie ettevõte ei ole FMCG, peate mõtlema, kuidas klienti meelitada. Mida teha, et ta sooviks neid teenuseid kasutada või seda toodet osta.\nVõistlus täidetud niššides. Muidugi, kui avate näiteks teenuse teemantilaastude pritsimiseks autoratastele, ei toimu üldse konkurentsi. Teisalt on palju inimesi, kes soovivad selle teenusega ühendust võtta. Teine asi on riiete, jalatsite, toidukaupade ja jaemüügipunktid nagu "1000 pisiasja". Konkurents isegi väikelinnades on tagasihoidlik ja stabiilsest sissetulekust on vaja ikkagi läbi murda.\npersonal. Keegi ei ütle, et väikelinnades pole häid spetsialiste. Nad on olemas, kuid neid on väga vähe. Need on peamiselt need, kes saavad ja tahaksid lahkuda, kuid olud seda ei võimalda. Need, kellel on head teadmised ja kogemused, tahavad muidugi oma töö eest rohkem saada. Seetõttu lahkuvad nad suurtesse linnadesse. See tähendab, et häid spetsialiste pole nii lihtne leida. Selle küsimuse peate eelnevalt hoolitsema.\nmadal sissetulek. Mis on ettevõtja sissetulek? See on erinevus teenuse juurdehindluse ja igakuiste kulutuste vahel. Kulutused pole pealinnaga võrreldes nii suured. Kasum on aga ülalkirjeldatud puuduste tõttu väiksem.\nPiiratud kasv. Väikelinnas on keeruline võrku avada. Kui on soov kasvada, peate minema otse föderaalsele tasandile. Ja see nõuab kogemusi ja teadmisi.\nNäiteid väikelinnade äriideedest\nHoolimata asjaolust, et provintsides on ettevõtluse arendamine mõnevõrra keerulisem, on eeliseid ja märkimisväärseid. Seetõttu tasub proovida vähemalt ühte pakutud ideed ellu viia.\nEttevõtte asutamine väikelinnas pole nii hirmutav ja lootustandev, kui alguses tundub. Õige lähenemisviisi korral võite saavutada üsna kõrge kasumi ja saada ameti, mis on nauditav. Professionaal ei pea olema, uut ametit saab õppida nullist. Teile on abiks arvukad kursused ja koolitused, sealhulgas ka ettevõtjatele pürgijatele. Selles valdkonnas kogemustega inimestega konsulteerimine on hindamatu, võimaldades teil saada linna parimateks ja siseneda laiale turule.\nKes peaks oma ettevõtte üle mõtlema\nEttevõtlustegevust võib alustada iga isik, kes on eelnevalt läbinud registreerimise protseduuri asjaomastes ametiasutustes füüsilisest isikust ettevõtjana või juriidilise isikuna.\nTeil võib olla ainulaadne idee või analüüsida turuolukorda, määrates kindlaks teie jaoks kõige kasumlikum ja huvitavam nišš. Äriideed väikelinnas tegutsemiseks esitatakse allpool, nende hulgas ei ole keeruline valida kõige atraktiivsemat. Paljud ei nõua suuri investeeringuid ja mõnede veebiprojektide jaoks ei ole algstaadiumis üldse vaja vahendeid.\nInimesed asutavad meie riigis väikeettevõtteid sageli siis, kui satuvad finantskriisi, näiteks kui nad ei leia tööd või palgad ei sobi ja mõnikord ei luba neil isegi “toita” ”Nende perekonnad. Need tegurid on eriti olulised väikeste asulate puhul, kus korraliku finantsolukorra säilitamiseks peate reisima piirkondlikku keskusesse või minema "raha teenima" megapoliitidesse.\nSiiski tasuks väikelinna ettevõtluse ideele mõelda võimalikult varakult, kõrgema või keskharidusega spetsialiseerunud haridusasutuse valimise etapis. Seejärel saate üliõpilasena omandada rakendusteadmisi, mida hakkate rakendama enne kooli lõpetamist.\nPärast lõpetajaks saamist ärge kiirustage suuri linnu "vallutama". Muidugi võite seal teenida palju raha, kuid selle eesmärgi saavutamine võtab rohkem aega ja vaeva ning risk kaotada mitte ainult aega, vaid ka investeeritud kapitali on maksimaalne.\nÜhesõnaga pole kunagi liiga hilja hakata äriprojekti ellu viima, kuid soovitatav on see teha võimalikult varakult.\nMis on väikelinnade ettevõtluses erilist\nSõltumata tegevuse liigist, hinnatakse kõiki äriideid tulevase tasuvuse järgi. Jutt on kasumi ajast ja suurusest. Olulised on ka kaasnevad tegurid: konkurents, ostujõud, laienemisvõimalused. Mõelgem, kuidas väikeettevõte erineb väikeses asulas ja suures linnas:\nPotentsiaalsete ostjate või klientide sissetulek on suurusjärgu võrra väiksem, mis tähendab, et nad ei saa endale lubada kalleid, rääkimata eksklusiivsetest asjadest. Lisaks ei ole keskmise tšeki suurus kaubanduse osas ka suure linnaga proportsionaalne;\nsuur nõudlus igapäevaste kaupade järele ning madal nõudlus ebatavaliste ja kõrge staatuse järele;\nmadalad finantsinvesteeringud madalate üüri-, materjalide-, palkade, turundus- ja reklaamikulude tõttu;\nMaine roll on äärmiselt kõrge. Kui megapoli jaoks ei mängi paar rahulolematut klienti edasises müügis rolli, siis väikelinna ärikeskkonnas võrdub see täieliku läbikukkumisega. Tänu suust suhu saavad elanikud paari päeva jooksul ettevõtte kohta meelitavaid ülevaateid ja hakkavad teenustest massiliselt keelduma. Selle tulemus on eelnevalt teada;\nKokkuvõtteks võime sõnastada väikelinnas äri ajamise konkreetsed eelised ja puudused.\nMadal sisenemislävi: vähe võistlusi või puudub üldse, madal algkapital. On suured võimalused saada oma turul monopolistiks ja "käivet suurendada": müüa kaupu või osutada teenuseid naaberlinnadele, piirkondlikele keskustele, arendada harukontorit;\nVäikesed tegevuskulud: ruumide rentimine, edasimüügiks tooraine, materjalide või kaupade ostmine, töötajate palgad;\nVõimalus kiiresti "ennast deklareerida" ja kliente hankida suust suhu ja madalate turunduskulude kaudu. Värvikas särav silt, lendlehtede ja lendlehtede levitamine, tutvustuste korraldamine on piisav meede hea alguse ja pildi säilitamise jaoks.\nOluline materjal artiklist teemal: "Millist ettevõtet saab alevikus avada." Kui teil on lugemise ajal küsimusi - küsige neid valvearstilt.\nMillist ettevõtet külas avada - ideed\nKui otsite, millist ettevõtet väikelinnas minimaalsete investeeringutega avada, vaadake allolevaid ideid. Võib-olla on üks neist kullakaevandus ja teie jaoks kõige sobivam variant.\nKui teie väikelinnas on ülikool või kolledž, on kasumlikku äri võimalik korraldada kodus või eraldi kontoris.\nÕpilased vajavad alati printimist ja ainsad konkurendid on tavaliselt selle teenusega väikesed kontoritarvete kauplused.\nVäikeettevõtet saate korraldada minimaalsete investeeringutega. Alustamiseks on vaja põhikomplekti: sülearvuti, printer ja trükimaterjalid. Samuti peate rentima kontoripinna.\nTöö alustamiseks piisab vähem kui 50 tuhandest rublast. Samal ajal saate kasumit teenida pärast pooleaastast aktiivset tööd. Edu korral võib sissetulek olla kuni 40-50 tuhat rubla kuus.\nKui teil on oma väikelinnas ruume, saate luua ettevõtte, et kodus mööblit kokku panna. Finantsinvesteeringud selles ettevõttes on minimaalsed, kuna vajatakse ainult komplekti või demonteerimise jaoks vajalikke standardsete tööriistade komplekti.\nOma meeskonna pädevaks moodustamiseks ei pea te otsima suurt hulka kvalifitseeritud töötajaid. Pealegi eelistavad sellised spetsialistid endiselt töötada megalinnades. Teie jaoks piisab kahest või kolmest spetsialistist, kes suudavad lõpuks kogu personali koolitada;\nKõigepealt peaks teie äriprojekt olema laiapõhjaline, st mõeldud elanikkonna erinevatele maksekategooriatele. Lõppude lõpuks ei saa te omandada suurt hulka kliente ainult ühe kihiga. Teie projekt peaks olema väikelinnas nõudlik. Parim variant oleks juhtum, mis on oluline elanikkonna seas, ja analoog, mida veel linnas pole;\nTeil peaks olema võimalus oma projektis navigeerida ja mõista, mis on kaalul. Kui te pole seda tegevust varem kogenud, siis on kõige parem proovida ennast teist tüüpi ettevõtetes.\nVäikeettevõtte asutamise eelised väikelinnas\nKuidas alustada mööbliäri


Elektrilevi ehitas 2021. aastal 1000 kilomeetrit ilmastikukindlat elektrivõrku - Ärileht\nElektrilevi ehitas 2021. aastal juurde 1000 kilomeetrit ilmastikukindlat elektrivõrku, mistõttu ligi 420 000 kliendile on nüüd tagatud kvaliteetne ja riketekindel võrk. Kümne aastaga on rikete arv vähenenud ligi kolm korda.\nUuendustena valmisid riketest teatamiseks veebirakendus MARU ja vabade tootmisvõimsuste veebikaart päikesejaamade rajamiseks.\n„Investeerides võrgu töökindlusesse tagame võrgu töö järjepidevuse, ohutuse ja parandame klientide jaoks elektrivarustuse kvaliteeti. Seda peamiselt läbi ilmastikukindla võrgu osakaalu suurendamise ning alajaamade uuendamise ja automatiseerimise," ütles Mihkel Härm.\nPõhiliselt asendati rohkem kui 1000 kilomeetrit vanemaid paljasjuhtmelisi õhuliine nii madal- kui keskpinges ilmastikukindlamate õhu- või maakaablitega. „Õhukaablite kasutamine ja alajaamade automatiseerimine on kõige efektiivsemad lahendused võrgu töökindluse tõstmiseks," ütles Mihkel Härm. „Viimase 10 aasta jooksul oleme ilmastikukindlust suurendanud eelkõige madalpinge võrgus paljasjuhtmete asendamisega."


Tellimusjuhised – Salibar\nTellimuse palume esitada emaili teel. Kontaktid leiate siit\nVäiketrükiste (kuni A3) fail peavad olema esitadud .pdf formaadis, soovitavalt PDF/X-1a. Ilusa tulemuse saame garanteerida kui CMYK värviruumi failides kasutate FOGRA39 icc profiili ja RGB värviruumi failides Adobe RGB icc profiili.\nFailinimes ärge kasutage keelespetsiifilisi tähti, kirjavahemärke ega sümboleid ( + , . – / # ! õ ä ö å jne.) Leheküljed ei tohi trükifailis asetseda kõrvuti (as spread), vaid peavad asetsema järjestikku. Iga faili lehekülg peab sisaldama ühe kaardi kujutist. Fail ei tohi sisaldada üleliigseid, mitte trükitavaid objekte.\nFailis kasutatud kirjatüübid (fonts) peavad sisalduma PDF failis (as embbedded). Kui font ei ole kaasatud PDF faili, tuleb kõik tekstid muuta objektideks (curved as objects).\nFaili mõõt peab vastama trükise mõõtudele. Kui soovite näiteks visiitkaarti 90×50 mm mille kujundus ei ulatu servani, siis faili mõõt on ka 90×50 mm. Servani ulatuva kujundusega failil peab olema lõikevaru (e. bleed) 3 mm ehk siis 90×50 mm visiitkaardi mõõt on 96×56 mm.\nRastergraafikas objektide resolutsioon peab olema 1:1 suuruses visitkaartidel ja postkaartidel 300 dpi, suurematel (A4 – A3) võib olla vähem, aga mitte alla 200 dpi.\n+372 730 8427\nTähe 131e, 51013 Tartu\n© 2021 Salibar


(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Retten i Kolding)\nEelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Töölepingu ülesütlemine tööandja algatusel – Põhjus – Töötaja rasvumus – Rasvumuse tõttu diskrimineerimise keelu üldpõhimõte – Puudumine – Direktiiv 2000/78/EÜ – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Keeld diskrimineerida mis tahes puude alusel – „Puude” olemasolu\nKokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (neljas koda), 18. detsember 2014\n1. Euroopa Liidu õigus – Põhimõtted – Võrdne kohtlemine – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Diskrimineerimiskeeld – Ulatus – Diskrimineerimine rasvumuse alusel – Väljajätmine – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Kohaldamisala – Töölepingu ülesütlemine väidetavalt rasvumuse tõttu – Väljajätmine\n(ELTL artiklid 10 ja 19; nõukogu direktiiv 2000/78, artikkel 1)\n2. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Puude alusel diskrimineerimise keeld – Mõiste „puue” – Sellise töötaja rasvumus, kes pika aja jooksul ei saa oma tööülesandeid täita või saab seda teha üksnes piiratud ulatuses – Hõlmamine\n(Nõukogu direktiiv 2000/78, põhjendus 16 ning artiklid 1 ja 5)\n1. Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et see ei näe töösuhetes ette rasvumusega seotud diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet kui sellist.\nSeejuures tuleb mainida, et ükski Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu säte ei keela diskrimineerimist rasvumuse kui sellise alusel. Muu hulgas ei viita ei ELTL artikkel 10 ega ELTL artikkel 19 rasvumusele.\nLisaks ei ole liidu teisestes õigusaktides töö saamise ja kutsealale pääsemisega seoses käsitletud diskrimineerimist rasvumuse alusel. Ka direktiiv 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, ei maini diskrimineerimise alusena rasvumust. Direktiivi 2000/78 kohaldamisala ei peaks analoogia alusel laiendama diskrimineerimisele, mille aluseks on muud põhjused kui need, mis on kõnealuse direktiivi artiklis 1 ammendavalt loetletud. Seega ei saa rasvumus iseenesest olla üheks põhjuseks, mis lisandub neile põhjustele, mille alusel on diskrimineerimine direktiivi 2000/78 kohaselt keelatud.\nLõpuks ei kuulu neil asjaoludel sellises olukorras, kus on kõne all töösuhte lõpetamine väidetavalt rasvumuse alusel, kohaldamisele ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätted.\n(vt punktid 33, 35–40 ja resolutsiooni punkt 1)\n2. Direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, tuleb tõlgendada nii, et töötaja rasvumus on „puue” selle direktiivi tähenduses juhul, kui sellega kaasneb püsivast füüsilisest, vaimsest või psüühilisest vaegusest tingitud piirang, mis võib koostoimes erinevate takistustega tõkestada tema täielikku ja tõhusat osalemist tööelus teiste töötajatega võrdsetel alustel.\nNimelt, esiteks läheks selle direktiivi eesmärgiga, mis on võrdse kohtlemise saavutamine, vastuollu seisukoht, et selle kohaldamisel tuleks vahet teha vastavalt puude põhjusele.\nLisaks eelneb mõiste „puue” määratlemine direktiivi 2000/78 artikli 1 tähenduses direktiivi artiklis 5 nimetatud asjakohaste abinõude kindlaksmääramisele ja hindamisele. Nimelt on selle direktiivi põhjenduse 16 kohaselt selliste meetmete eesmärk puuetega inimeste vajaduste arvessevõtmine ja seega on tegemist puude tagajärjega, mitte puude mõiste ühe osaga. Niisiis ei piisa pelgast asjaolust, et teatava isiku juhtumil neid asjakohaseid abinõusid arvesse ei võetud, et teda ei saaks pidada puudega isikuks selle direktiivi tähenduses.\nLisaks ei ole rasvumus iseenesest „puue” direktiivi 2000/78 tähenduses. Seevastu juhul, kui teatavatel asjaoludel kaasneb asjaomase töötaja rasvumusega füüsiline, vaimne või psüühilisest kahjustusest tingitud piirang, mis võib koostoimes erinevate takistustega tõkestada asjaomase isiku täielikku ja tõhusat osalemist tööelus teiste töötajatega võrdsetel alustel, ja kui see piirang on pikaajaline, võib selline seisund kuuluda mõiste „puue” alla direktiivi 2000/78 tähenduses.\nNiisuguse olukorraga oleks eelkõige tegemist juhul, kui töötaja rasvumus takistab tema täielikku ja tõhusat osalemist tööelus teiste töötajatega võrdsetel alustel, kuna tal on piiratud liikumisvõime või tal on selline haigus, mis takistab tal oma tööülesandeid täita või mis teda oma kutsealal tegutsemisel segab.\n(vt punktid 55, 57–60, 64 ja resolutsiooni punkt 2)


10274 Kultusekivi • Mälestised\nInspekteerimise kuupäev: 04.04.12\nMälestise kirjeldus (16.06.2008)\nArheoloogilise kultuurkihi olemasolu. Tehislike lohkude esinemine kivil.\nKultusekivi asub heinamaal, Kadrina-Assamalla teest 110 m edelas. Kirde suunas jääb kultusekivi reg nr 10261. Tegemist on madala kiviga. Kultusekivi mõõtmed: läbimõõt N-S suunal 2,4 m ja O-W suunal 1,8 m. Mälestis on tähistamata.


Salmonelloosipuhang Ameerikas: tagasi kutsuti tooma viis miljonit kilogrammi toorest liha - Tervis\nSalmonelloosipuhang Ameerikas: tagasi kutsuti tooma viis miljonit kilogrammi toorest liha\n6. detsember 2018, 16:26\nAmeerika Ühendriikides kutsuti üles tagastama üle viie miljoni kilogrammi toorest veiseliha, sest sajad inimesed nakatusid salmonelloosi.\nSalmonelloosi nakatumisest on teatatud vähemalt 25 osariigis. Siiani on tuvastatud nakkus 246 inimesel, kirjutatakse Ameerika veterinaar- ja toiduinspektsiooni kodulehel.\nToores, täielikult töötlemata veiseliha pakiti vahemikus 26. juuli kuni 7. september. Inimesed jäid haigeks vahemikus 5. august kuni 16. oktoober. Tagasi on kutsutud tooma selliste brändide liha, nagu näiteks Kroger, Laura’s Lean ja JBS, kirjutab Washington Post.\nÜhestki surmajuhtumist pole teada antud, kuid haiglasse on see salmonelloosipuhang saatnud 56 inimest. Oht pole veel täielikult möödas, sest kardetakse, et mõni inimene hoiab nakatunud liha oma sügavkülmas.\nAmeerika veterinaar- ja toiduinspektsioon paneb inimestele südamele, et kõik, kes on ostnud nende brändide tooteid nimetatud ajavahemikus, peaksid need ära viskama või tagastama ostukohta.\nSalmonelloosi sümptomid avalduvad tavaliselt 12 kuni 72 tundi pärast nakatunud toidu söömist. Tüüpilisteks haigusnähtudeks on kõhulahtisus, kõhukrambid ja palavik. Tavaliselt kestab haigus neli kuni seitse päeva ja enamik inimesi paraneb ilma ravita.


Suhted on mõnikord keerulised. Uurimine, et ta petab, imeb aega. Ma tean, et see ei muuda liiga palju, kuid võib-olla aitab see teada saada, et te pole üksi. Uskmatusstatistika kohaselt näeb umbes 40% vallaliste suhete ja 25% abiellujatest vähemalt ühte truudusetuse juhtumit. Väljaanne… Loe edasi Usaldusväärsuse statistika 2020 - kas mehed või naised petavad rohkem?\nKui märkame kedagi, kes postitab liiga palju selfisid või kiitleb liiga sageli oma saavutuste üle, on tavaline, et nad märgitakse nartsissistiks. Tõepoolest, seda silti võidakse lüüa ka kellegi suhtes, kellel on sageli tohutu õigus ja enesetähtsus. Nn nartsissist on veel palju stereotüüpseid jooni ja… Loe edasi „Viktor olen nartsissistide kohta” viktoriin Avasta tõde\nKuidas teada saada, kas ta petab 3 tõhusat viisi\nTõenäoliselt on teil kahtlusi, et teie poiss või abikaasa petab, ja küsite endalt: 'Kuidas ma saan teada, kas ta petab?' Tõenäoliselt arvate, et see on juba käes ja on aeg mõelda, mis teie suhetes tegelikult toimub, nii et te ei raiska enam aega ... Olen loetlenud 3 ... Loe edasi Kuidas teada saada, kas ta petab 3 tõhusat viisi?\nDaamid, ma tunnen teie valu. See võib olla jube, kui mees annab sulle segaseid signaale ... Ühel hetkel flirdib ta agressiivselt. Järgmisel korral läheb tal külmaks või lakkab teiega täielikult ühendust võtmast. Nendest mõttemängudest piisab, et kedagi hullutada. Pole ime, et nii paljud meist vihkavad vallalisust. Ideaalses maailmas, kui te… Loe lähemalt Viktoriin „Kas ta meeldib mulle“ - või pole ta sellest huvitatud? Töötab tõesti\nKui on mõni asi, mis on hullem kui purunemine, siis see on purunemine, kui suhe pole uksega täielikult suletud. Endistel poiss-sõpradel on jube komme loobuda vihjetest, et nad tahavad uuesti kokku saada, ilma seda selgesõnaliselt küsimata. See sarnaneb juba murtud südame keerdumisega. Miks nad peavad… Loe lähemalt Viktoriin „Kas mu endine tahab mind tagasi?“\nIgas suhtes on oma võitlused. Enamik mehi ja naisi läbib konflikti faasi. Võib-olla on teil juba olnud suur kaklus või on pidevalt tekkinud erimeelsusi, mille te arvate, et ei lepi. Tõepoolest, on tavaline, et paarid kannatavad pikki perioode, kus kumbki osapool pole eriti õnnelik. See on alati soovitanud, et pikaajalised suhted vajaksid tööd ... Loe lähemalt „Kas ma peaksin oma sõbraga lahku minema“ viktoriini tõde selgus\n'Kas ta petab?' Viktoriin paljasta tõde\nOh, see on nii jube tunne. See hiiliv kahtlus, et teie mees võib teie selja taga räpast teha. See lööks teie südame, kui see oleks tõsi. Te ei tahaks temaga veel üheks sekundiks jääda ... Kuid võib-olla tunnete, et tema petmises süüdistamine on halb mõte. Teil on tõenäoliselt õigus ... Loe lähemalt „Kas ta petab?“ Viktoriin paljasta tõde\nmida teha, kui kaalu inimene ära tõmbab\nma tahan, et ta teeks ettepaneku\nmu mees räägib teisest naisest\nkui ta tahab lihtsalt olla sõber


«Minu kodu» blogi: 2016 oli tegus aasta! - Ehitus ja viimistlus - Kodustiil\n«Minu kodu» blogi: 2016 oli tegus aasta!\n2. jaanuar 2017, 19:20\nTerve maikuu kulus ettevalmistusteks, et saaks teise korruse karkassi püstitama hakata - ehk siis vahelae ehitusele. Esimese korruse karkassi ehitusest saab lähemalt lugeda SIIT.\n6. juuni - sarikapidu\nJuunikuus käis vaheldumisi katuse paigalduse eeltöö ja põranda soojustamine esimesel korrusel- seda olenevalt ilmast. Tehtud sai nii põrandaliiva tasandamine, peno ladumine põrandale, kanalisatsioonitorude ja trappide paigaldus, katuse karkassi ehitus - sh tuuletõke, roovitus pleki jaoks ja ka räästakastid, millele plekk kinnitub. Need tööd tegime kõik ise, pleki ja katuseakende paigalduse tellisime. Kogu karkassi tööde hind on lähemalt välja toodud SIIN. (Tegemist on vaid materjalide hinnaga, sest töömehi meil polnud. Ainukesed abilised olid mehe vend ja isa. Suur aitäh neile selle abi eest!)\n28. juulil paigaldati majale kõik aknad. Kokku oli 26 akent! Kuna me tohutult armastame päevavalgust ja loomulikku valgust elamises, siis oli see üks suuremaid unistusi - oma kodul pidi olema palju suuri aknaid! Akende eeltöödest ja nende paigaldusest, mille käigus sai ka palju nalja, saab lugeda SIIT ja SIIT.\nMaja põhja pool - garaažiaknad, 29. juuli, 2016\n4. novembril tuli paks lumi maha ja välisviimistlus jäi pooleli. Terve ülejäänud kuu tegelesime sisetöödega - eriti villaga. Maja välisviimistlusest kirjutasin pikemalt SIIN.\nLumi tuli maha - 4. november, 2016\n5. novembril saabus kaua oodatud välisuks - ühe väikse viperuse tõttu ootasime seda 3kuud ja ette sai ta alles siis kui lumi maas oli juba.\nTagasi vaadates - möödunud on 9kuud esimesest karkassipostist - oleme suure töö ära teinud ja tulemusega üsna rahul. Me oleme oma esialgsest ajakavast veidi maas ja oma eelarvet natuke ületanud. Kokku on praeguseks kulunud u 95 000 eurot ja ajakava järgi peaksime praegu siseviimistlust tegema. Edasisi kulusid ma enam kirja ei pane, sest siseviimistlus oleneb vägagi valikutest. Pank pani meile kasutusloa tähtajaks 30. mai - nii et järgmised 5kuud peame eriti tublid olema ja maja enamvähem valmis saama.\nLoodan, et sel aastal tuleb ka hetk, kus ma võin öelda, et mul on igav või et mul pole midagi teha - eelmisel aastal sellist hetke ei olnud. Samas ei saa ma ka öelda, et ma seda aega kahetseksin - vastupidi sel aastal peaks selle rabelemise tulemust ka juba maitsta saama, sest sel aastal kolime me lõpuks sellesse iseenda ehitatud majja!