Viia Rohtla: ma olen väga rikas – mul on parimad kolleegid - Saarte Hääl\nTALISMAN: Viia kaelas särab tema eriline talisman, mille on spetsiaalselt talle teinud ehtekunstnik Ene Lumi.\nSelle aasta viimase persooniloo kirjutamiseks kohtun Eikla klubi juhataja Viia Rohtlaga, kes võtab mind oma koduklubis vastu kuuma kohvi ja soojade kohupiimapirukatega. Küünal laual säramas, räägime pikalt elust ja oludest, kuniks lõpuks jõuan ka oma küsimusteni.\nViia peab end heaks suhtlejaks. “Ma olen julge, mind on väga raske rivist välja lüüa. Ma ei valeta, ma ei kannata kahepalgelisust,” iseloomustab Eikla klubi juhataja end otsekoheselt ja lisab naerdes, et ta ei oska ise valetada, aga teda on väga lihtne valede võrku meelitada.\nViia leiab, et töö peab olema tehtud kiiresti ja korralikult. “Kui ma midagi teen, siis ma teen seda korralikult, oluline on kiirus, ma ei ole aktsiaseltsist Aega Küll,” kinnitab ta. Viia leiab ka, et ei ole vaja võtta endale ülesannet, millega toimetulekus väga kindel ei olda. Et sellistel juhtudel saaks töö tehtud korralikult, tuleb osata küsida tuge ja toetust.\nViia iseloomustab oma igapäevast tööelu rahulikuna, aga lisab, et see on muidugi ainult siis nii, kui ei ole projekte käsil. Nädal Eikla klubi juhatajana möödub väga kiiresti. Praegu on Viia sõnul kiire, kuna klubis tegutseva keraamikaringi savi tahab põletust saada. Ahi on aga Astes ja just Viia on see, kes nagu väike päkapikk Eikla ja Aste vahet sibab, et savi ilusti põletatud saaks.\nPraegune tööpäevarutiin näeb ette vaadata jooksvalt üle, mis täna veel vaja teha – kas on tarvis keraamika ahju panna, kas on klubis mingi ring toimumas, kas lasteringi jaoks on vahendeid vaja jne. “Asjaajamist on esmaspäevast reedeni tegelikult päris palju,” tunnistab Viia, lisades, et klubijuhataja töö pole pelgalt ürituste korraldamine.\nKõige eredamalt on Viiale meelde jäänud see kõige esimene üritus, mis Eikla klubis korraldatud sai – kadrikarneval. “Kuivõrd toredalt tuli rahvas kaasa, just need noored mehed. Kuivõrd viisakad ja abivalmis nad olid tol õhtul,” särab Viia veel nüüdki karnevalist rääkides. Klubi juhataja sõnul olid kõik kostüümides ja valmis tegutsema.\nViia hindab väga noortes viisakust, korrektset kõnepruuki ja kaasarääkimise oskust, mis Eikla noortel täiesti olemas on. “Austus vanemate inimeste vastu on noorte puhul väga oluline,” kinnitab ta.\nAga teisedki üritused on Viia sõnul Eikla klubis väga toredad olnud. Suure õhinaga ootab klubi juhataja eelolevat jõulupidu, kuhu on kutsutud mängima bänd ja on isegi õhtu juht!\nViia on eelnevalt olnud massöör ja riidepoe juhataja, nüüd on tema töövaldkond aga hoopis midagi muud. Viiale meeldib end proovile panna ja kohe kindlasti ei karda ta väljakutseid. Tema praegusel töökohal on piisavalt mõtlemist, asjaajamist, tegutsemist, organiseerimist – kõik on tasakaalus. “Alati on midagi teha, kunagi ei ole hetke, mil saad, käed rüpes, istuda,” nendib Viia.\nTa kiidab ka oma kaastöötajaid Pillet ja Triinot: “Nendel naistel on alati superhäid ideid ja mõtteid ning nad ei ole kitsid oma teadmisi jagama.” Lisaks on kohapeal olemas Marina ja Urve, kellelt on alati hea nõu ja abi paluda.\nKuigi töö on Viia sõnul puhas nauding ja pakub tõelist rahulolu, ei näe Viia end kümne aasta pärast Eikla klubi juhatajana. Salaja unistab ta keraamikuks hakkamisest. Käsitöö on talle üldse väga südamelähedane, see inspireerib ja maandab rasketel aegadel. “Negatiivsete asjade peale tuleb vähem mõtelda ja teha selliseid asju, mis sulle endale meeldivad,” ütleb Viia.\nLisaks on Viia väga sportlik ja peab liikumist elu igapäevaosana väga oluliseks. Tihtipeale panevad nad naistega pundi kokku ja põrutavad mõnele jooksule. Näiteks on nende vahva seltskond osa võtnud Rakvere ööjooksust, Narva Energiajooksust, Tallinna maratonist. Sellised ettevõtmised meeldivad Viiale väga: “Kui ma tean, et mingi jooks tuleb, siis see on nagu mingi klõks, lülitan end välja ja kaks päeva ei mõtle millelegi muule.”\nKui Viia maandab ja inspireerib end käsitöö ja spordiga, siis õnne toob talle hoopiski üks eriline ehe, mille on teinud ehtekunstnik Ene Lumi. Kaelakee erilise kiviga toob Viiale ilusaid hetki ja rahuolu. Kivi kee otsas on tellitud ekstra Viia jaoks Dominikaani vabariigist.\n“Selle ehte nimi on Jõgi ja seda kandes tunnen ma end tõesti alati nagu kala vees,” ütleb ta.\nViia peab meeles ka oma kolleege, kellel soovitab olla sama head, sama abivalmid ja sama sähvatavate ideedega, nagu nad seni olnud on. “Ma olen tõesti rikas – mul on head kolleegid. Nad on kõik nii toredad!”


Video: Hamilton ja Vettel ajasid Itaalia publiku hulluks - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVideo: Hamilton ja Vettel ajasid Itaalia publiku hulluks\nSebastian Vettel publikut hullutamas. | FOTO: MAX ROSSI/REUTERS\nF1-sarja Itaalia GP-l võidutses esikohalt startinud Mercedese piloot Lewis Hamilton, kes ühtlasi haaras liidrikoha sõitjate üldarvestuses. Britile järgnesid võistkonnakaaslane Valtteri Bottas ja Ferrari sõitja Sebastian Vettel. Autasustamisel korraldasid Hamilton ja Vettel pealtvaatajate toel korraliku šõuetenduse.\nEsmalt vilistati etapivõitja Itaalia publiku poolt välja. Hamilton üritas kaks korda suud avada, enne kui kolmandal katsel otsustas üle lärmi rääkida. «Ma jumaldan siinsete fännide kirge, hindan ja austan seda. Mercedese jõud on kõvasti Ferrarist üle,» sõnas britt.\nFerrari fänne esmalt itaalia keeles tervitanud Vettel: «Me ei olnud täna esimeste meeste tempos, aga selle rahvamassi toetus annab meile usku.» Autasustamise lõpus usaldati neljakordsele maailmameistrile kaamera, mille käsitsemisega Vettel hätta ei jäänud.


Müüa maja - Tihemetsa alevik, Saarde vald, Pärnu maakond | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\nhttps://domus.ee/34268 Kopeeri link Jaga facebookis\nKinnistu koosseisu kuuluvad elumaja, saun, küün, kelder, puukuur ning lauda vundament. Kõik hooned on korrektselt kantud ehitisregistrisse. Elamul on elekter olemas (3x25A) kuid vesi & kanalisatsioon hetkel puuduvad. Lisaks veel kaks tiiki. Jalutuskäigu kaugusel asub Punapargi paisjärv.\nKinnistuni viib värskelt asfalteeritud tee.\nObjekt pakub huvi? Helistage ja lähme vaatama!\n936.8 € / m2\nMüüa maa, Saarde vald Tihemetsa alevik


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Jaanuar 2012 | Tallinna vangla asemele kavandatakse äri- ja elamukvartalit\nTallinna linnavalitsus võttis vastu Magasini tn 35 kinnistu detailplaneeringu, mis võimaldab rajada senisele Tallinna Vangla territooriumile elu- ja ärihooned.\nMagasini tn 35 kinnistu detailplaneering näeb ette jagada Kesklinnas asuv Magasini tn 35 kinnistu 17 krundiks ning ehitada alale kümme 3-korruselist korterelamut, viis 4- ja kaks 3-korruselist ärihoonet ning lasteaia.\nParima linnaehitusliku tulemuse saavutamiseks korraldati 2008. aastal ideekonkurss, mille võidutööks valiti KOKO arhitektid OÜ koostatud lahendus „Ereroheline”. Detailplaneeringu koostamisel on võetud aluseks ideekonkursi võidutöö.\nVeerenni asumis, Magasini tänava ja rajatava Lõunaväila vahelisel alal asuv planeeringuala on praeguse Tallinna Vangla territoorium. Magasini tn 35 krundil paiknevad hooned on amortiseerunud ning need on ette nähtud lammutada pärast vangla üleviimist uude asukohta.\n„Praegu ümbritsevast linnaruumist isoleeritud ala on siiski vägagi perspektiivikas, asudes vaid lühikese jalutuskäigu kaugusel südalinnast,“ ütles abilinnapea Taavi Aas. „Lähistel asub ka mitu kooli ja lasteaeda.“\nTallinna Linnaplaneerimise Amet ja Kesklinna Valitsus korraldavad detailplaneeringu avaliku väljapaneku.


«Inimesed tahavad, et neid õnnitletakse ja meeles peetakse.»\nTeine plaan 22. august 2018\nElus on vähe asju, millele võib alati kindel olla. Sama vääramatult, kui tõuseb päike ja vahelduvad aastaajad, kõlab Vikerraadios igal hommikul Ülle Karu rahulik hääl, mis ütleb: «Soovime õnne tänastele eakatele sünnipäevalastele!»\nVajalik saade: Ülle on täiesti veendunud, et õnnesoovisaade ei kao Vikerraadiost nii pea, sest see lihtsalt on inimestele vajalik. «Paljud kuulavad, et kas see inimene on veel elus. Saadakse ka infot vanade koolikaaslaste ja sugulaste kohta,» toob ta näite. Foto: Kalev Lilleorg\nKui kaua ta seda juba teinud on, ei tea vist täpselt keegi. Numbrid ei ole Ülle (65) jaoks tähtsad ja oma tegemisi ta nendega ei mõõda. Igatahes on kindel see, et väikeste vahedega on ta saatega «Õnnesoovid» kokku puutunud sellest ajast alates, kui ta 1973. aastal Eesti Raadiosse tööle sattus. Esialgu kaastöölisena kergemuusika kavu koostama, siis «Muusikalise tunni» soovikontserte tegema. Läbi aastate on Ülle Karu töötanud peaaegu kõigis toimetustes. «Keskööprogrammid, spordisaated, muusikalised kujundused luulekavadele,» loetleb naine tehtud töid. «Õnneks ei ole ma raadios mitte kunagi pidanud tegema asju, mis mulle üldse ei meeldi.»\nPille Pürg: «Andestada saab kogemata, mitte nimme tehtud tegusid.»\nKas oled ostjana kunagi petta saanud?\nMuinastulede öö – meie uus jaanipäev\nVajadus pensionipõlve kindlustada pani Uue-Saaluse rahva veini valmistama\n«Kakukese kuldne sära tegi minust hobimehaaniku.»\nEttevaatust! Putukaallergia risk suureneb iga järgmise nõelamisega\n«Olen elus vaid tänu doonorneerule.»\nLemmiklooma ostes tee kõvasti eeltööd\nIsepäise kuulsuse traagiline elu\nKinno, teatrisse, kontserdile ...\nTööle enne kukke ja koitu\nLaste lemmik kookosega\nLihtsad tomatiroad igasse päeva\nHoroskoop 22. august kuni 28. august\nLOE 22.08.18 AJAKIRJA KAANEST KAANENI


[G.15406] Gartsiinia Cambogia Kunda Eesti\nReviews » Garcinia Cambogia » Gartsiinia Cambogia Kunda Eesti\nSaame teada, gartsiinia Cambogia läbivaatamist on seda lahendust, mis lõpuks inimesed Kunda Eesti lose 10 naela iga 30 päeva muutmata oma rutiinse üldse?\nGartsiinia Cambogia on Viimane kehakaalu kaotus ime täiendada Kunda Eesti. On öeldud, et nii hästi, et tuntud Dr Oz on propageeritud, helistades kaalulangus Püha Graal. Sellest hoolimata Kunda Eesti paljud inimesed on skeptilised; ju mitu korda oleme avastanud vaid, et vastumeelselt möönavad hiljem, et see ei olnud üks Püha Graal?\nSee ei tundu olevat väga tuntud nende ühenduste seas oma kaalu omadused, kuid seda kasutatakse mitme tervisele kasulik-räägitakse, et see paraneb haavandid, soodustab seedimist ja isegi aitab inimestel Kunda Eesti leevendada artriidi seotud valu.\nSeal on 2 peamist viisi, et seda ekstrakti töötab inimesi Kunda Eesti aitab vähendada kehakaalu.\nEsimene asi, mida ta teeb on pärssida söögiisu. Keegi Kunda Eesti kes tahab kaalust alla võtta, see on kasulik 2 viisil: väiksem ja kuna nad söövad vähem, kuid on veel jätkama tarnima oma keha energiaga, nad on tegelikult kaasaaitamine keha rasvarakke murda.\nSeal on 2 põhjust: üks on, sest see ei ole kõrvaltoimeid ja teine sellepärast Kunda Eesti inimesed, kes räägivad need kõrvaltoimed ei esita täielikke andmeid. Siin on mõned kõrvaltoimed, mis on teada, et seda ekstrakti esineda:\nKunda Eesti inimesed on teatanud peavalu ja kõhuhäireid, kuid see näib olevat üks brändi ainult.\nMõned inimesed Kunda Eesti rääkida peene naha punetus, mis arendab paar päeva pärast seda, kui nad alustavad võttes selle toote uuesti, ühe brändi.\nKunda Eesti mõned inimesed on teatanud rasvane väljaheide – midagi, mis nõuab arsti, lihtsalt mõiste on mõne jaoks ebamugav.\nMõned inimesed Kunda Eesti, kes need kõrvaltoimed tunnistama, et nad ei tundnud neid üksikasju arvesse ja on mõistetav; me ostame toidulisandeid, tavaliselt lihtsalt rakendame neid andmata koostisosad teravat silma.\nKunda Eesti mõned inimesed on kurtnud, et nad on unetu, pärast seda, kui nad võtavad seda. Seal on hea põhjus ja ravi on väga lihtne: kasutama. Kui te võtate gartsiinia, sest keha ei ole saada energiat tavalisi kanaleid, hakkab ta murda sees hoida. See aitab ka serotoniini, hormoon, mis hoiab sa end tervitab ja ka õnnelik tootmises.\nKunda Eesti inimesed, kes ei peaks see grupp on neile mingeid südamega seotud probleeme. Sest gartsiinia kiirendab ainevahetust, on südame löögisageduse suurenemine. Nõrk süda ei saa taluda seda suurendada. Kunda Eesti inimesed, kes kasutavad vere vedeldajaid on soovitatav mitte kasutada.\nNagu näete, gartsiinia Cambogia on ohutu Keskmine inimene, kes tahab kaalust alla võtta. Kui teil on olnud kahtlusi, nüüd on kogu lugu – et kui osta õigustatud brändi Kunda Eesti ja võtate soovitatud doosis, te peaks olema mingeid probleeme üldse.\nKust Osta Phen375 Online Hiiumaa Eesti?


Korraldaja meelespea — Kumu kunstimuuseum\nKumu kunstimuuseum pakub vaid ruume, ürituskorraldusliku poole eest vastutab konkreetse sündmuse korraldaja.\nJuhul kui soovite ürituse raames kasutada omapoolseid rekvisiite, lilleseadeid jms, siis on võimalik teostada transporti Laagna teelt (kanalist) sisehoovi. Vajalik eelnev kooskõlastus kellaaegade ja isikute osas.\nTeavitusaeg ette vähemalt 24 h.\nKumu 2. korruse aatriumis (suures fuajees) on 1200-kohalise garderoobi kasutamise võimalus. Kui korraldaja tagab garderoobi valve on võimalik kasutada garderoobinumbreid, ilma valveta garderoobi puhul korjatakse garderoobinumbrid ära. Eraldi kokkuleppel on võimalik rakendada muuseumiteenindajaid garderoobis.\nÜritusi Kumu ruumides* on võimalik korraldada ajal, mil muuseum on külastajatele suletud.\nKumu on külastajatele avatud jaanuarist detsembrini:\nT–K 10.00–18.00, N 10.00–20.00, R–P 10.00–18.00\nÕhtustel aegadel on üritusega võimalik alustada pool tundi pärast muuseumi tööaja lõppu; päevadel, mil muuseum on suletud, ei ole ürituse alguse kellaaeg piiritletud. Üritus võib kesta maksimaalselt 24.00-ni (erandkorras kokkuleppel ka kauem).\nEttevalmistustöid aatriumis on võimalik alustada alates 17.30-st, kui muuseumi tööd ei häirita.\n* v.a Kumu auditoorium ja selle fuajee (1. korrusel)\nRiiklikel pühadel on muuseum valverežiimis ja ürituste korraldamine Kumus pole võimalik.\nRuumide kasutamise puhul peab korraldaja vähemalt 2 nädalat enne üritust saatma e-posti teel garantiikirja SA Eesti Kunstimuuseumi juhatuse liikme Sirje Helme nimele. Garantiikiri peab olema vormistatud asutuse/ettevõtte blanketile. Kirjas peab olema garanteeritud riigivara säilimine ning tasumine vastavalt esitatud arvele. Garantiikiri peaks sisaldama sündmuse nimetust/teemat ja täiendavaid teenuseid, kuupäeva ning ajalist kestvust. Palume lisada ka tellija asutuse täieliku nime, aadressi ja registrikoodi.\nJuhul kui soovite ürituse raames kasutada omapoolseid rekvisiite nagu lilleseadeid jmt, siis on võimalik teostada transporti Laagna teelt (kanalist) sisehoovi. Vajalik eelnev kooskõlastus kellaaegade ja isikute osas.\nNäitusesaalidesse ei lubata söögi-joogiga, samuti pole seal lubatud välguga pildistamine.\nKumu ei korralda toitlustust. Soovitame pöörduda Reval Café poole, kes opereerib Kumu kohvikut ning pakub ka toitlustust.\ntel 602 6164


€1 385 – Odavad lennud Las Vegas–Tartu, 2022 | momondo\nLas Vegas – Tartu\nOdavad Las Vegas–Tartu lennud alates €1 385\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast Las Vegas Harry Reid sihtkohta Tartu.\nMarsruudi Las Vegas – Tartu teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Las Vegas – Tartu\nKiireim lend marsruudil Las Vegas–Tartu kestab 17 t 25 m\nMarsruudil Las Vegas - Tartu ei ole otselende. Populaare marsruut on Lennujaam Las Vegas Harry Reid-Lennujaam Tartu.\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil Las Vegas–Tartu\nLas Vegas Harry Reid - Tartu\nMarsruudil Las Vegas - Tartu on soodsaimad lennud lennujaamade Las Vegas Harry Reid ja Tartu vahel\nKui kaugel on Las Vegas Harry Reid sihtkohast Tartu lennukiga reisides?\nLend lähtekohast Las Vegas Harry Reid sihtkohta Tartu katab umbes 8914,7 km pikkuse vahemaa.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Tartu sihtkohta Las Vegas Harry Reid?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Las Vegas Harry Reid sihtkohta Tartu reisimisel\nEnamik reisijaid lähtekohast Las Vegas Harry Reid peavad esitama sihtkohta Tartu sisenemiseks COVID-19 testi tulemuse ja/või karantiinis olema.\nKülastajad lähtekohast Las Vegas Harry Reid peavad enne sihtkohta Tartu reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 1 päev RT-PCR (NAAT) testi ja 1 päev antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Las Vegas Harry Reid saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Tartu sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Tartu tagasi lähtekohta Las Vegas Harry Reid?\nSihtkohast Tartu tagasi lähtekohta Las Vegas Harry Reid reisimine\nKülastajad lähtekohast Tartu peavad enne sihtkohta Las Vegas Harry Reid reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 1 päev RT-PCR (NAAT) testi ja 1 päev antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Tartu saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Las Vegas Harry Reid sisenemist karantiinis olema.\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal Las Vegas–Tartu?\nSelleks, et aidata sul endale sobivaim lend leida, kogub momondo kokku suure arvu lende väga paljudelt lennufirmadelt ja pakkujatelt ning seejärel saad kasutada meie analüüse ja filtreid, et leida ja broneerida õige lend suunal Las Vegas–Tartu.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal Las Vegas–Tartu?\nJah. Selle reegliga võimaldab momondo sul valida ja esile tuua lende suunal Las Vegas–Tartu.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal Las Vegas–Tartu?\nKui oled lehel olevat otsinguvormi kasutades otsingu teinud, pakub momondo kasulikke filtreid ja ülevaateid. Saame sulle näidata lendamiseks odavaimaid päevi ja kellaaegu ning filtreerida sinu otsingu tulemusi, et saaksid suunal Las Vegas–Tartu lennupileti broneerimisel targa otsuse teha.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal Las Vegas–Tartu. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nJah, momondo pakub hinnateavitusi lendudele suunal Las Vegas–Tartu. Pärast sellel lehel otsingu tegemist peaksid nägema hinnateavituse lisamise funktsiooni. Sisesta vaid kehtiv meiliaadress ja kui hinnad muutuvad, teavitab momondo sind otsekohe.


üldehitus, ehitus, Muinsuskaitse, ehitamine\nJuhatuse liige tegutseb aktiivselt 3-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta III kvartalis kokku käivet 36 968 €.\nLAPSEHOIDJATE ÜHENDUS MTÜ: Tegevuslugu 28.09.2021\nLAPSEHOIDJATE ÜHENDUS MTÜ alustas peaaegu 10 aastat tagasi, mil juhatuse liige K. P. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat. LAPSEHOIDJATE ÜHENDUS MTÜ valdkond on muu huvikoolitus. Samas valdkonnas (EMTAK 85529) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 273 tükki, kes annavad tööd kokku 2220-le inimesele ja kogu...\nSINKA OÜ: Tegevuslugu 28.09.2021\nSINKA OÜ alustas peaaegu 11 aastat tagasi, mil juhatuse liige K. P. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 3 aastat. SINKA OÜ valdkond on elamute ja mitteeluhoonete ehitus. Samas valdkonnas (EMTAK 41201) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 5978 tükki, kes annavad tööd kokku 22103-le inimesele ja kogu valdkonna 2021...\n2021 aasta III kvartalis kuulus meeskonda 5 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 1 100 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 8 721 €, tööjõumaksud 7 430 € ja maksustatav käive 36 968 €.\nTelefon (+372) 5290207\nKäibed kokku (2021) 460 866 €\nBilansimaht (2021) 498 777 €\nSINKA OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nLAPSEHOIDJATE ÜHENDUS MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nLOHUSALU RAHVAS MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nSINKA OÜ Logi sisse


Koerust pärit luuletaja Kalju Lepik - Eesti Kirik\n14.10.2020 | Vallo Kepp | Rubriik: Persoon minevikust\nLuuletaja Kalju Lepikule (7. oktoober 1920 – 30. mai 1999) avati tema sünnikodus Koerus mälestusmärk. 2 X Vallo Kepp.\nEestis on pool tosinat kirikut, mille kohta vanarahvas räägib, et nad olla metsast leitud. Teiste seas Koeru kirik: metskits jooksnud jahiliste eest kirikusse peitu ning nii andnud koerad oma haukumisega ka kiriku asukohast teada. Koeru kiriku tornist oli näha vennastekoguduse palvemaja – nüüdseks hävinud mõisaaegset moonakamaja Väinjärve tee ääres, kus Kalju Lepik elas ema ja väga uskliku vanaema seltsis. Enne kolimist pangamajja, kui seal asuva postkontori ülemast sai aastal 1926 viiese Kalju võõrasisa.\n„Vana palvemaja saal oli minule armsaim paik. Sagedasti pidasin seal „jutlust“ ja unistasin kirikuõpetaja-kutsest. Suure igatsusega ootasin kuldhammaste kasvamist, sest meie kirikuõpetajal oli suus kaks kuldhammast ja ilma nendeta polnud lootustki saada õpetajaks. /…/ Vana palvemaja oli kõik. Ta oli sõber, mänguseltsiline ja armsaim paik. /…/ Õhtuti jäin kantslis magama ja vanaema teadis mind sealt otsida.“ („Tähtede poole“, 1939)\nKalju Lepik (7.10.1920–30.5.1999) on vist ainus 20. sajandi luuletaja Eestis, kel on lapsepõlvest eredad mälestused vennastekoguduse majast, käikudest vanaema seltsis koduõuest paistvasse Koeru kirikusse ja pühapäevakooli. Seda peaksime Lepiku luulet lugedes silmas pidama.\nJa veel seda, et Kalju tundis väga hästi eesti luulet – mitte ainult antoloogia-luulet, vaid tervet luulet kuni igat sorti kurioosumiteni välja. Ta kurtis tihti sõjaeelsete raamatute raske kättesaadavuse üle paguluses. Sain teda lohutada nõukogude Eesti olude kirjeldamisega. Sestap oli ta koduriiulites kenake hulk enda köidetud, suuremalt jaolt Helsingis, hiljem Eestis valmistatud raamatute koopiaid.\nKalju oli uhke oma rändraamatukaupmehest vanaisa üle. Luuletaja Mihkel Leppik (1858–1930) oli Kalju isapoolne vanaisa, kes avaldas aastal 1882 luulekogu „Järvamaa laulik ehk Ajalikud laulud noorele rahvale ajaviiteks ja õpetuseks“. Selles on ka teiste autorite loomingut, 52 luuletusest on pooled Mihkel Leppikult. Kalju sai selle raamatukese koopia kirjandusmuuseumist Tartus ja köitis luuleriiulikõlblikuks.\nMuide, kolmest tuhandest trükitud eksemplarist ei ole seda Tallinna raamatukogudesse siiani jätkunud. Ka Tartu eksemplar on pärit Vene Teaduste Akadeemia reservfondist. Pisut ärplemisväärne oli ka fakt, et Mihkel Leppik kirjastas Jakob Liivi (1859–1938) „Viru kandle“ I jao 1886, „trükitud M. Leppik’u kuluga“.\nSellega seoses pisimeenutus: Kalju tahab mind õrritada ja küsib hooletult: „Sul see kindlasti olemas?“ – „Jah, põlemisjälgedega – aga on sul terve raamat?“ Nii tähelepanelikku Lepikut ei olnud näinudki varem: „Mismoodi terve raamat?“ – „Koos tagakaanega, seal ju kirjas, mis Mihkel Leppik veel trükkida lasi!“ Kalju kutsub mu ETV kohvikust välja, lööb rahakoti rauad lahti ja ütleb: „Võta raha, võta takso, mine koju, võta raamat, tee tagakaanest koopia ja too mulle lennuväljale järele!“\nTuletan meelde, et tegevus toimus enne ESTERi ellukutsumist. Hetkel annab Eesti rahvusbibliograafia viis Mihkel Leppiku trükki toimetatud raamatut, tema enda oma kuues, teised kõik on Friedrich Brandti (1830–1890) ligi sajaraamatulise toodangu kordustrükid.\nKahju, et meil ei ole olnud võimalust säilitada Kalju Lepiku, bibliofiilist Suure Pagulase suurt raamatukogu koos oma sadade raamatute koopiatega, luuleteoreetiliste raamatutega, koos Roslageni pööningule kolinud suvelektüüriga, kõik ühes komplektis ühe katuse all Eestis!\nIlma söömata võis kuulata Kalju Lepiku pajatusi raamatute saatusest paguluses ja eriti siis, kui Rootsi kroonidega varustatud Kalju pääses ise revideerima meie antikvariaate. Meenuvad hommikused auravad pudrukausid Viljandi antikvariaadi tagatoas, Kalju ettevaatlikult alumiiniumist söögikaussi uurimas Sillamäe töölissööklas ja Kalju vaimustus võimaluse üle rohmakalt viibata üle Narva jõe lahkuvale Vene sõjaväekolonnile!\nHuvitav oli kuulata kõrvalt, kui Kalju ja Raimond Kolk (1924–1992) millegi üle arutlesid Eesti majas Stockholmis. Vist seal rullus välja lorilugu, mille Kalju olevat rääkinud end tema külje alla sättinud Uno Lahele (1924–2008) oma kujutletavast tulevasest mälestussambast Eestis.\nSee pidi asuma Koeru kõrtsi ees muruplatsi keskel, samba otsas Kalju büst ja all samba küljes „diskreetselt“ orva sees pissuaar – kui tuled kõrtsist tähtede alla ennast kergendama ja heidad pilgu üles – saad ikka uuesti üllatunult ütelda: „Näed nüüd, Kalju ka siin!“ Alati lisaküsimustega valmis huviline Laht olevat kiiresti kadunud.\nLustiv, pisut lorilaululik poeet Lepik lõi vestlustes tihti välja: Mörby haigla juures ta kohe ei saanud jätta rääkimata ööõe (hilisem öötüdruk?) tema kui värske haigla köögitöölise kättpidi tänamisest pärast koos veedetud öövalvet. Ja veel milliseid sõnu püüdsid kohalikud haigla lõmpslõuad noorele süütule pagulasehakatisele rootsi keeles selgeks õpetada!\nAlles pärast Kalju lahkumist mu teele sattunud ta vanaisa pühendusega raamatust on kahju – küll oleks Kalju Lepik seda käes hoides rõõmustanud! Võiksin talle lohutuseks öelda, et raamat on rüüstatud, osa lehti välja rebitud!\nKoerus kas Stegemanni majas või poeedi legendile kohasemas Väinjärve tee äärses palvemajas sündinud Kalju Lepikust kujunes Rootsis omanäoline poeet, kel jätkus jõudu komplekteerida kultuuriloolisi materjale Balti arhiivi ja juhtida alates 1982. aastast kuni surmani Välismaist Eesti Kirjanike Liitu.\nTa on koostanud siiani ületamatu Gustav Suitsu (1883–1956) „Kogutud luuletused“ (1963, 648 lehekülge), ju raamatupidaja talent lõi välja! Ka oli Kalju kohe väga uhke Suitsu pühendusele luulekogu „Tuli ja tuul“ (1950) tiitellehel ja kuidas rõõmustas mu riiulist kingituseks ulatatud Suitsu venekeelse „Strana vetra“ (1987) üle!\nKalju Lepik on avaldanud tosina jagu luulekogusid ja teist samapalju pisitiraažis bibliofiilseid väljaandeid, kus trükkis juhuluulet tähtpäevade puhul kinkimiseks. Peep Puks (1940) on teinud poeetiliselt tundliku filmi „Kodupinnale tulek. Kalju Lepik 70“ (1990), mis siiani säilitab luuletaja 1990. aasta murrangulisi ootusärevusi tulevikuks.\nOlen kirjutades klaviatuuri kõrval silmas pidanud järgmisi raamatuid: Arvo Mägi „Kalju Lepik : Lühimonograafia“ (1970, 1993), Juta Rundu „Kirjanduslooline Koeru“ (2004) ja „Kalju Lepik ja Koeru“ (2000), Herbert Lasti „Kultuurilooline Koeru“ (1999) ja Indrek Ilometsa koostatud „Koeru : pildirännak läbi endisaegse alevi ja kihelkonna“ (2011). Taustal Valdo Valperi Urvaste pärimusest koostatud „Metsast leitud kirik“ (2010). Eesti Kiriku lugejale valin Mihkel Leppikult kogust „Järvamaa laulik“ (1882) luuletuse „Eestkõneks“ ja Kalju Lepikult „Kirikus“ luulekogust „Nägu koduaknas“ (1946).\nJäi maha raagus pihlakas,\nlumme kodune palvemaja.\nHakkas kui kostma metsade\ntagant kirikukella kaja.\nMiks nii kõrge ja kumera laega\non Taevase Isa tuba?\nTahtsin emalt juba küsida,\ntuli meelde, et ema ei luba.\nJa altari kohal on imelik pilt –\nmees mere pääl palja jalu.\nKuldseid lühtreid ja küünlaid igalpool.\nMemm sosistas tasa: palu!\nMe olime kaua kõrvuti maas,\nsilmanurgast sain veidi piilu:\nema kuivatas üksiku pisara\nvargsi kirikuräti siilu.\nKõik küünlad heledalt põlesid,\nmemm ristati kätega istus.\nKirikhärra kantslist kõneles,\net meid on lunastand Kristus.\nSiis lauldi lauluraamatust\nüht vana ja tuttavat viisi.\nMa küsisin tasa ema käest,\nkas ka mina saan paradiisi.\nMis on tehtud, mis on nähtud,\nKuulutan ma lauluga;\nMis on olnud, meile tulnud,\nSõlmin kokku sõnaks ma.\nLaulu healed, kõne keeled\nMingu rahva juure nüüd;\nEhk siis tõtvad, ehk siis võtvad\nArmsate ka vastu teid.\nJa kui lahkest vastu võetaks’\nTeid, mu lapsi, rõõmuga;\nSiis ma jälle tahan teile\nVendi saata seltsiks ka.\nAuusad sõbrad, tutvad, naabrid,\nÄrge võtke pahanda,\nEt ma olen tulla võtnud\nTeid ka vaatma lauluga.\nEhk küll esimene anne\nMis siin annan teitele;\nÄrgu olgu teil sest vanne,\nKui ei passi täieste.\nPalun teid siis parandada,\nKui on vigasid neil sees;\nPärast võin siis jälle saata,\nKui on laulud auu sees.\nKalju Lepiku isapoolse vanaisa Mihkel Leppiku pühendusega raamat.\nEelmine: Kapten Uno Lauri kuus luulekogu\nJärgmine: Jõhvi kirikus tutvustatakse Aksel Kallase elu ja loomingut


Aerutajate üllatusmeheks Lätis kerkis Joosep Karlson - Sport\nJoosep KarlsonFoto: EAF\n“Just selliseid sõite, kus võitja otsustatakse viimastel tõmmetel oligi meie neljasele väga vaja,” ütles koondise peatreener Peeter Becker. “Vastupidavust neil on, seekord näidati, et ka kiiruses on reserve - ja mis põhiline, need realiseeriti.”\n“Päevad kujunesid väga pikaks, järve ääres tuli olla kuni 10 tundi päevas ja selle jooksul oli 6-7 starti,” lisas Becker. “Just sprindis on lätlaste tase väga kõrge, ma ei üllatu, kui nad MM-lt mitu medalit võtavad. Meile oli see väga vajalik võistlus ja mis põhiline - kodule lähedal.”\n“Viimane kuu enne MM-i on otsustava tähtsusega ja siin on iga päeva vaja väga täpselt planeerida. Ettevalmistus jaguneb meil Viljandi ja Otepää vahel ning motivatsiooni puudust meestel ei ole,” ütles Becker.


Hiina Alumiinium aken, alumiiniumist uste, UPVC aken, UPVC ukse tarnijate & tootjad & Factory - Zhejiang Yuanwang aknad ja uksed Co., Ltd\nZhejiang Yuanwang aknad ja uksed Co., Ltd. on tootja, äri ulatus, sealhulgas & Rd, projekteerimise ja muid asjakohaseid teenuseid. Meie esindus asub West Tööstuspargi Zhuji linnas Zhejiang provintsis, mis on 40 minuti kaugusel lennujaama Hangzhou. Toodete hulka kuuluvad alumiiniumist aknad ja uksed, UPVC windows ja uksed, alumiinium katki silla isoleeritud aknad ja uksed, klaasist kardin seina, päike ruumi süsteemi, intelligentne juhtimissüsteem akende ja uste, energiasäästu süsteem aknad ja uksed jne.\nAlumiiniumist aken 2 paneel...\n1) erineva kvaliteediga aksessuaar teie vajadusele täita seeriad\n2) lihtsat ja mugavat operatsiooni, kes töötavad väike ruumi, elegantne välimus\n(3) võimalikud kõik suurused vastavalt teie...\nAlumiiniumist topeltkreemi ...\nNimi: alumiiniumist topeltpõhjapaneel\nProfiil: 6063-T5 / T6 alumiiniumsulam\nKlaasi tüüp: ühe- või kahekohaline, tavaline või karastatud.\nAlumiinium akordion katiku\nNimi: Alumiinium akordion katiku\nSuurus: vastavalt kliendi vajadusele\nAlumiinium profiil paksus 1,4 MM 2,0 mm\nUPVC libistades akna Gruusi...\nNimi: upvc libistades akna Gruusia Baar\nProfiil: tippkvaliteediga brändi uPVC profiiliga.\nMudelid: 60mm, 60,88,95 seeria.\nKoda: 3,4,5 kojad, mis valitakse.\nVärv: valge ja muud värvid...\nUPVC ühe paneeli marki aken\nNimi: upvc ühe paneeliga varikatuste aken\n1, varikatus Windows tõhusalt ja lihtsalt kontrollida ventilatsiooni\nUPVC lükand aken 2 paneelid\nNimi: upvc lükand aken 2 paneelid\n1.Profile: PVC Profiilid 80 seeria\n3.Glass:Single,Double,Triple5mm,6mm,8mm,6mm-12A - 6mm, 5 - 6A - 5mm, Clearglass, termpered klaas,...\nKuidas säilitada alumiiniumisulamid ja aknad？\nAlumiiniumisulamite uste ja akende kasutamisel peaks toiming olema võimalikult kerge ja kerge. Ärge kasutage liiga palju jõudu. Kui uksed ja aknad on avatud, leidke takistusi. Kõigepealt veaotsing.\nMiks valida alumiinium sulamist uksed ja aknad?\nTänapäeval on alumiinium sulamist uste ja akende populaarsus üha kõrgemale ja kõrgemale. Ükskõik mitu kodu kaunistamiseks või ärihooned kõrghoone kasutatakse üldiselt, alumiinium sulamist uksed ja aknad on laialt levinud. Miks nii paljud inimesed nagu valida alumiiniumi sulamist uksed ja aknad?\nKuidas puhastada alumiiniumist uksi?\nAlumiiniumi sulami ukste ja akende kvaliteedi tagamiseks on vaja ka rohkem puhastust ja hooldust. Pikka aega võib kasutada ainult ukse- ja aknatooteid ning vananemisprobleeme pole nii lihtne. Võrreldes alumiiniumisulamist ukste ja akendega, on operatsioon silmitsi tuule ja vihmaga. Kui seda regulaarselt ei hoita, koguneb pikaajaline akumuleerumine, alumiiniumisulamist uksed ja aknad palju tolmu ja plekke. Niisiis, kuidas puhastada ja säilitada alumiiniumisulamist uksi ja aknaid?\nMassiefekt näitab omanikku, et pakkuda rohkem valikut.\nCopyright © Zhejiang Yuanwang aknad ja uksed Co., Ltd, kõik õigused kaitstud.\nMahu Natural Village, Honglian uus küla, Taozhu Street


Aktsiaturgude pikaajaliste tootluste teguriteks lahutamine - Dividend Investor\nAktsiaturgude pikaajaliste tootluste teguriteks lahutamine\n13.01.2018 by Dividend Investor 2 kommentaari\nTahan seekord kirjutada veidi teemal, millega alustavad investorid tõenäoliselt kokku puutunud ei ole. Puhtalt selle pärast, et ega sellise analüüsi tegemist ise naljalt ette ei võeta ja enamasti puudub ka ligipääs sellistele teiste poolt tehtud analüüsidele. Seega tuleb käesolevas postituses juttu aktsiaturgude kogutootluse algosadeks lahti võtmisest ehk demonteerimisest (inglise keeles return decomposition).\nEnamus aktsiatega kokku puutunud investeerimishuvilisi kindlasti juba teab, et hinnatõus ja kogutootlus ei ole üks ja sama. Juhul kui ettevõte maksab dividende, siis kogutootlus on alati suurem kui lihtsalt turuhinna muutuste baasilt arvutatud tootlus. Seega kõige lihtsamal viisil saab kogutootluse lahti lüüa kaheks teguriks – aktsia hinna muutuste baasilt arvutatud tootlus ehk kapitalikasv pluss teenitud jooksev tulu ehk dividenditulu.\nProfessionaalsed investorid vaatavad seda kõike veelgi detailsemalt. Nimelt saab aktsiaturgude kogutootluse lahti lüüa tervenisti neljaks erinevaks teguriks. Nendeks on kasumite kasv (earnings growth), dividenditulu, arengud kasumimarginaalides (margin expansion) ja muutused hinna-kasumi ehk P/E suhtarvus (multiple expansion).\nSeega sisuliselt tähendab ülaltoodu seda, et investori jaoks võib aktsiainvesteeringu kogutootlus tulla neljast erinevast allikast. Mõnikord töötavad kõik need neli näitajat investori kasuks, teinekord on mõni hoopis kogutootlust pidurdavaks teguriks.\nKogutootluse komponentide sisu\nVaatame nüüd veidi iga ülalnimetatud teguri sisse. Dividendimaksete ja dividendimääraga on asi selge. Dividendimaksed on investori jaoks jooksev tulu ehk kogutootluse üks komponent. Dividendimäärast on lihtsustatult hea mõelda järgmiselt – juhul kui soetada investorina täna aktsiapositsiooni, mille dividendimäär on 4% ja ettevõte jätkab järgnevatel aastatel dividendide maksmist (nii, et dividendimäär jääb samaks), siis sisuliselt võib igal aastal turuhinna muutuste baasilt arvutatud tootlusele lisada 4% ehk täpselt dividendimäära jagu.\nMainisin turuhinna muutuste baasilt arvutatud tootlust ehk kapitalikasvu. Selle saab nüüd omakorda lahti lüüa kolmeks erinevaks komponendiks. Teisisõnu on aktsia hinna tõusu taga fundamentaalsest vaatepunktist lähtudes kolm erinevat tegurit – kasumite kasv, kasumimarginaalide muutus ja mõnes mõttes sellist üldise meelsusindikaatori rolli omav hinna-kasumi suhtarv.\nKasumite kasvuga on kõik ühene – mida suurem on ettevõtte võime teenida rahavoogu/kasumit absoluutväärtuses ehk rahas mõõdetuna, seda rohkem on see ettevõte väärt. See tähendab ühtlasi ka seda, et rohkem on väärt ka selle ettevõtte aktsia. Ehk siis aktsia õiglane hind on kõrgem. Seega kasumite kasv või kasumi teenimise võimekuse kasv viib aktsia hinna tõusuni.\nKasumimarginaalidega ehk kasumlikkusega on lugu sarnane. Tõusvad kasumimarginaalid parandavad ettevõtte kasumi teenimise võimekust. Seeläbi on tulemuseks siis kõrgem ettevõtte õiglane väärtus ehk eksisteerib pärituul aktsia hinna tõusuks.\nMõnes mõttes ehk kõige keerulisem on mõista hinna-kasumi ehk P/E suhtarvu rolli kogu selles pildis. Laias laastus kajastub P/E suhtarvus investorite meelsus. See meelsus võib olla mõjutatud nii ettevõttespetsiifilistest teguritest (näiteks kasvav turuosa või mingi õnnestunud uus toode/teenus) või makromajanduslikest teguritest (üldine majanduskasv, sissetulekute kasv, intressimäärade tase jmt). Need, kes on veidi juba aktsiaturul tegutsenud, on kindlasti tähele pannud, et päris palju räägitakse aktsiaturu keskmisest P/E suhtarvust või ka mõne riigi või majandussektori keskmisest P/E suhtarvust. See tähelepanek ja teadmine annab juba esimese vihje P/E suhtarvu kui ühe komponendi rolli kohta aktsiaturgude pikaajalisest kogutootlusest rääkides.\nKõnealuse nelja teguri roll pikaajalises aktsiaturgude kogutootluses\nPikaajalisi aktsiaturgude kohta käivaid andmeid uurides näeme, et kuigi P/E suhtarv kõigub päris laias vahemikus, siis lõpuks on ta alati pöördunud tagasi oma keskväärtuse (ehk keskmise) poole. Seda nähtus nimetatakse inglise keeles mean reversion ja sellel on finantsturgudel väga erinevates olukordades üpris tähtis roll. Saab isegi öelda, et seda oma keskväärtuse poole tagasi pöördumist kasutatakse finantsturge modelleerides (kirjeldades ja prognoosides) väga sageli ühe kõige olulisema sisendi ja eeldusena.\nAktsiaturgude pikaajalisest kogutootlusest rääkides tähendab see seda, et kuna üle keskpika perioodi pöördub P/E suhtarv enamasti tagasi oma keskmise suunas, siis muutused P/E suhtarvus kogutootlust kuigivõrd ei mõjuta. See tees kehtib vaid juhul kui tootlusi mõõta üle piisavalt pika ajaperioodi, minimaalselt üle 7-10 aasta.\nAjalugu on näidanud, et kasumimarginaalid käituvad sarnaselt. Teisisõnu erakordselt kõrgete kasumimarginaalidega perioodidele kipuvad järgnema keskmisest madalama kasumimarginaaliga perioodid. Mõned analüütikud/akadeemikud on siiski leidnud, et näiteks USA ettevõtete kasumimarginaalid on viimase 25 aasta jooksul olnud kerges tõusutrendis. Samas on majanduslanguse episoodidest tingitud kasumimarginaalide kõikumised sel perioodil olnud varasemast kordi suuremad nii, et ega lihtsa keskmistamisega täit tõde teada ei saagi. Lõppkokkuvõttes tähendab kõik eelnev seda, et üle pika perioodi mõõdetuna muutused kasumimarginaalides kuigivõrd aktsiate hindu mõjutanud ei ole. Üle viimase 40-50 aastase mõõtmisperioodi teostatud arvutused hindavad kasumimarginaalide paranemise panuse aktsiaturgude kogutootlusesse sinna ligikaudu +0,5% juurde aastas.\nVõttes aluseks ajaperioodi 1970 kuni 2017, selgub, et valdav enamus S&P 500 indeksisse kuuluvate aktsiate tootlusest on tulnud dividendimaksetest, keskmiselt ligikaudu +3,4% aastas. Kasumite kasv on panustanud keskmiselt ligikaudu +2,3% aastas. Kõigi nelja kõnealuse faktori panused kogutootlusesse on välja toodud alljärgneval graafikul. Neid numbreid uurides on oluline meeles pidada, et tegu on niinimetatud reaaltootlustega ehk inflatsiooniga juba kohandatud tootlusnumbritega. Teisisõnu on S&P 500 aktsiaindeksi keskmine aastane inflatsiooni ületav tootlus vaatlusalusel perioodil olnud +6,3% aastas, millest siis rohkem kui pool pärineb dividenditulust.\nTootluste allikad viimases tõusufaasis\nUurides nüüd jutuks olnud nelja teguri rolli aktsiaturgude tootluses viimase 7 aasta jooksul, on pilt pikaajalisest keskmisest sootuks teine. Tõsi, dividendimaksed ja kasumite kasv on ootuspäraselt jätkuvalt panustanud kogutootluse numbritesse (vastavalt keskmiselt +2,8% ja +3,1% aastas), kuid kasumimarginaalide ja valuatsioonikomponendi (P/E suhtarvu) panus on olnud veelgi suurem. Täpsemalt öeldes on kasumimarginaalide paranemine toetanud USA aktsiaturgude kogutootlust viimasel 7 aastal keskmiselt +3,2% aastas. P/E suhtarvu tõus ehk niinimetatud multiple expansion on kogutootluse numbreid kasvatanud tervenisti keskmiselt +3,8% võrra aastas.\nSelles ei ole mitte midagi iseäralikku. Finantsturgude langusfaasile järgnenud tõusufaasis tavaliselt just nii ongi – väga oluline osa tootlusest tuleb kasumimarginaalide paranemisest ja valuatsioonikomponendi kasvust. Küll aga tasub siinkohal meeles hoida, et järgnevatel aastatel ei saa me enam loota nende tegurite toetusele. Pigem oleks mõistlik eeldada, et need kaks nii-öelda tsüklilist kogutootluse mõjurit võivad järgmise 5-7 aasta jooksul hoopis kogutootlust pärssida. Teisisõnu, täna ette poole vaadates saame suhteliselt suure tõenäosusega öelda, et kasumimarginaalide ja P/E suhtarvu puhul võime oodata kogutootlust negatiivselt mõjutavaid arenguid.\nUSA aktsiaturgude tootluse prognoos järgmiseks 7 aastaks\nGrantham, Mayo, Van Otterloo (GMO) nimeline USA varahaldusfirma paneb regulaarselt kokku pikaajalisi kogutootluse prognoose just eelkirjeldatud loogikast lähtudes. Jagan siinkohal nende viimast sellesisulist USA aktsiaturgude kogutootluse prognoosi.\nEeldades, et ajalugu suures pildis siiski kordub ja teatud finantssuhtarvud pöörduvad varem või hiljem tagasi oma keskväärtuse lähedale, on võimalik välja arvutada valuatsioonikomponendist ja kasumimarginaalide kohandumisest tulenev oodatav negatiivne mõju kogutootlusele. GMO on kalkuleerinud, et juhul kui USA aktsiaturu P/E suhtarvud pöörduvad oma tänastelt kõrgtasemetelt tagasi ajalooliste keskmiste juurde, siis sellest tulenev negatiivne mõju kogutootlusele on järgmise 7 aasta jooksul keskmiselt -6,0% aastas.\nSee on siis tänastelt nii-öelda ülehinnatud tasemetelt ostmise negatiivne mõju. Ka kasumimarginaalid on ajaloolistest keskmistest tasemetest täna oluliselt kõrgemad. Ka nende keskväärtuse poole tagasi pöördumist on mõistlik üle nõnda pika aja prognoose tehes arvesse võtta. Selle mõju on GMO hinnangul järgmise 7 aasta jooksul keskmiselt -2,8% aastas.\nSeega puhub keskpikas perspektiivis tänastelt hinnatasemetelt USA aktsiatesse raha paigutades vastutuul keskmiselt -8,8% aastas. Lisades siia GMO prognoosid kasumite kasvu (+3,4%) ja oodatava jooksva rahavoolise tulu kohta (+1,5%), kujuneb S&P 500 indeksi oodatavaks keskmiseks aastaseks tootluseks järgneva 7-aastase perioodi jooksul keskmiselt -3,9% aastas.\nMeenutuseks olgu öeldud, et tegu on reaaltootluse prognoosiga. Teisisõnu tuleb nominaaltootluse saamiseks lisada siia oodatav keskmine aastana inflatsioonimäär. GMO kasutab oma arvutusi tehes USA jaoks 2,2% inflatsioonimäära. Lisades selle numbri prognoositavale kogutootlusele saame oodatavaks USA aktsiaturgude nominaaltootluseks üle järgmise 7 aasta keskmiselt -1,7% aastas.\nOluline on siinkohal aru saada, et prognoos on kokku pandud nõnda, et aastal 2024 vaadatakse 7 aastat tagasi ehk hinnatakse aktsiaturgude keskmist aastast tootlust perioodil 2018-2024. Rõhk on siis sõnadel keskmine aastane kogutootlus. Sellise -1,7% keskmise aastase tootluse realiseerumiseks on lõpmata palju erinevaid stsenaariumeid. Toon siinkohal erinevate võimaluste kajastamise huvides välja kaks näidisstsenaariumit.\nStsenaarium A hõlmab endas sellist võimalikku asjade kulgu, mille puhul aktsiaturud tõusevad tänastelt tasemetelt järgmise 3 aasta jooksul veel ligikaudu +25-30%. Sellele tõusule järgneb siis viimastele aktsiaturgude langusfaasidele sarnane pooleteise-kaheaastane langusperiood, millele omakorda järgneb kiire taastumine. Stsenaarium B kirjeldab külgsuunaliselt liikuvaid turge, mil kalendriaasta tootlused jäävad vahemikku -10% kuni +10% ja järjestikkuseid tõusuaastaid ei esine. Mõlemad alltoodud graafikul kajastatud stsenaariumid lõpevad 2024. aastal üle 7-aastase investeerimisperioodi tagasi vaadates ligikaudu -1,7% keskmise aastase nominaalse kogutootlusega.\nVeidi ka selliste prognooside ja arvutuste sensitiivsusest\nJuhul kui eeldada, et ülalpool jutuks olnud näitajad (kasumimarginaalid ja P/E) ei pöördu oma ajalooliste keskmiste juurde mitte järgmise 7 aasta jooksul, vaid see võtab veidi kauem aega, muutuvad märkimisväärselt ka prognoositavad pikaajalised tootlusnumbrid. Mõnede analüütikute arvamuse kohaselt ei pruugi valuatsioonimõõdikud erinevatel põhjustel järgmise 7 aasta jooksul oma pikaajaliste keskmiste juurde langeda. Hinnatakse, et selles ajahorisondis võivadki aktsiad kaubelda keskmiselt 1/3 võrra oma pikaajalisest keskmisest valuatsioonist kõrgematel tasemetel.\nNeid mõttekäike arvesse võttes ja läbi simuleerides kujuneb USA suurettevõtete oodatavaks keskmiseks aastaseks tootluseks üle järgmise 7-aastase perioodi hoopis ligikaudu 4-5% ja ülejäänud maailma aktsiaturgudele tervikuna ligikaudu 5,5-7,5%.\nÜlaltoodut ei tasu nüüd võtta kui ennustusi või prognoose. Käesoleva kirjatüki eesmärgid olid hoopis muud. Esiteks soovisin kirjeldada professionaalsete investorite poolt regulaarselt kasutatavat aktsiaturgude tootluse algosadeks lahti monteerimise mudelit (return decomposition). Nagu näete peitub aktsiaturgude tootlusnumbri all tegelikult hoopis rohkem kui pealiskaudsel vaatlusel arvata võiks.\nTeiseks soovisin näitlikustada, kuidas ülalkirjeldatud mudelit kasutades on võimalik läbi simuleerida erinevaid stsenaariumeid ja välja selgitada võimalikud investeerimistulemid juhul kui ajalugu kordub. Seda, kas ajalugu kordub, me tegelikult ju ei tea. Võib olla ei kordu, aga riimub. Igatahes mõlemal juhul saame käesolevas postituses kirjeldatud ja ka muid sarnaseid mõttelisi mudeleid kasutades jõuda kvaliteetsemate investeerimisotsusteni.\nLisaks saame nõnda turgu analüüsides aru, kas täna puhub meile antud investeeringut tehes pärituul või pigem vastutuul. Ühe puhul on riskialtim käitumine õigustatud, teise korral tasub olla pigem ettevaatlikum ja otsida võimalusi kusagilt mujalt (üksikaktsiad, teiste riikide aktsiaturud jne).\nFiled Under: Blogi Tagged With: Aktsiad, Finantsturgude ajalugu, Fundamentaalanalüüs, Pikaajaline investeerimine\nSuured tänud väga asjaliku postituse eest. Pilt läks jälle selgemaks ning samal ajal keerulisemaks.\nP/E orienteerumine on päris mitmetahuline. Baltimaades üle 20 näeb harva, USA-s alla 20 sama harva. Samas on likviidsus väga korralik.\nRõõm kuulda ja võta heaks!


Selgus Põlva keskväljaku ja linnaruumi arhitektuurivõistluse võitja | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nKuueteistkümnest Põlva keskväljaku ja linnaruumi arhitektuurivõistlusele laekunud tööst tunnistati parimaks ideekavand märgusõnaga „Puulinn“, mille autorid on Stuudio 2 Arhitektid OÜ ja Metusala Arhitektid OÜ ühiskollektiiv koosseisus Helen Rebane, Egon Metusala, Kaie Kuldkepp, Liis Uustal ja Vilve Enno. Võistlus toimus EV 100 arhitektuuriprogrammi „Hea avalik ruum“ raames.\n„Keskväljaku rajamisega saab Põlva südalinna senise lagunenud tööstushoonete ala asemele väga väärika paiga, kus on ruumi kaubandusele ja kohvikutele, esindusüritustele, aga ka sportlikule meelelahutusele. Usun, et nii väldime Põlvas suuremate linnade trendi, kus kesklinna asemel domineerivad äärelinna kaubanduskeskused. Kõige olulisem, et pikemas perspektiivis suurendab taoline investeering kindlasti Põlva konkurentsivõimet piirkonna teiste keskustega,“ selgitas Põlva vallavanem Georg Pelisaar.\nVõidutöös hindas žürii selle terviklikku linnaehituslikku kontseptsiooni, ruumi selget funktsionaalset jaotust, hajutatud parkimislahendust, puitmaterjali kasutust ning piisavat paindlikkust edasiseks arendamiseks. Oluliseks nüansiks peeti seda, et linnaruumi lahendus on terviklik ka siis, kui väljakuäärne hoonestus pole veel valminud.\nŽürii leidis, et võistlus täitis oma eesmärgi, kuigi päris ideaalset lahendust ei leidunud ning väljavalitud projekti tuleb kindlasti edasi arendada. Selleks, et jõuda Põlva keskuse ehitamisega valmis vabariigi sünnipäevaks, on oluline kiiresti välja töötada realistlikud arendusetapid.\nI preemia suurus on 6000 eurot ning lisaks võidutööle valis žürii välja veel kolm preemiasaajat: II preemia (4500 EUR) vääriliseks tunnistati töö märgusõnaga „Põhjus tulla“ (autor Armin Valter, Novarc Group AS), III preemia (3500 EUR) läks kavandile „Tuulelohe“ (autorid Pelle-Sten Viiburg ja Mae Köömnemägi, Doomino Arhitektid OÜ) ning ergutuspreemia (2000 EUR) sai projekt „Isevesi“ (autorid Siiri Vallner, Indrek Peil, Kavakava OÜ).\nVõistluse eesmärk oli leida kvaliteetne ruumiline lahendus Põlva keskväljaku ja seda ümbritseva linnaruumi jaoks. Žürii hindas töödes keskväljaku arhitektuuri kvaliteeti, funktsionaalsust, tekkiva linnaruumi terviklikkust, lahenduse otstarbekust ja realiseeritavust. Eesmärk on võiduprojekt teostada Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks.\nPõlva arhitektuurivõistlus on esimene lõppenud võistlus, mis on korraldatud Eesti Vabariigi 100 sünnipäevaprogrammi arhitektuurivõistluste seeria „Hea avalik ruum“ raames. Arhitektuurivõistlusi viib läbi Eesti Arhitektide Liit koostöös kohalike omavalitsustega ning võistluste eesmärk on leida nüüdisaegsed lahendused Eesti linnade keskustele. Programmis osaleb kokku kuni 14 linna. Järgmisena selguvad võistlustulemused Tõrvas.\nTags: arendus, arhitekt, Doomino Arhitektid, Eesti, Eesti Arhitektide Liit, ehitus, Helen Rebane, hind, hoone, Indrek Peil, investeering, Kaie Kuldkepp, kaubandus, kaubanduskeskus, Kavakava, Kesklinn, konkurents, kontseptsioon, koostöö, kvaliteet, linn, linnaruum, Mae Köömnemägi, meelelahutus, Novarc, Novarc Group, Novarc Group AS, omavalitsus, Pelle-Sten Viiburg, Põlva, projekt, Siiri Vallner, südalinn, tööstus, valitsus\nUuem uudis: MTA saadab sel nädalal 294 600 inimesele maamaksuteated ››\n‹‹ Vanem uudis: Eesti elanik eelistab olla eluruumi omanik


4. novembril teatati, et Põhja-Tallinnas Paljassaare teel asuvas äris ähvardas 66-aastane mees 54-aastast naist. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n5. novembril teatati, et Kesklinnas Aia tänaval asuva meelelahutusasutuse ees lõi tundmatu mees 19-aastast meest ning tekitas talle tervisekahjustusi.\n5. novembril teatati, et Kesklinnas Viru tänaval lõi 22-aastane mees samaealist meest ning põhjustas talle valu. Politseinikud pidasid võimaliku ründaja kinni.\n5. novembril teatati, et Kesklinnas Pärnu maanteel asuva bussipeatuse läheduses lõi tundmatu mees 56-aastast meest ning tekitas talle tervisekahjustusi.\n5. novembril teatati, et Lasnamäel Paekaare tänaval asuva kortermaja juures lõid tundmatud mehed 34-aastast meest ning põhjustasid talle füüsilist valu.\n6. novembri öösel löödi Tallinnas Vana-Posti asuvas meelelahutusasutuses 24-aastast meest. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 50-aastase mehe.\n4. novembril teatati, et Lasnamäel Punasel tänaval asuva korteris toimus 29-aastase naise ja 28-aastase mehe vahel tüli, mis kasvas konfliktiks.\n4. novembril teatati, et Lasnamäel Kivimurru tänaval asuvas korteris toimus alkoholi tarvitanud 31-aastase mehe ja 21-aastase naise vahel konflikt, mille tagajärjel sai naine tervisekahjustusi. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n4. novembril teatati, et Lasnamäel Liikuri tänaval asuvas korteris lõi 48-aastane mees 64-aastast meest ning tekitas talle tervisekahjustusi. Politseinikud pidasid noorema mehe kinni.\n4. novembril teatati, et Lasnamäel Raadiku tänaval asuvas korteris lõi 42-aastane mees 40-aastast naist ning põhjustas talle valu. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n5. novembril teatati, et Lasnamäel Mahtra tänaval põhjustas 34-aastane mees 24-aastase naisele tervisekahjustusi. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n5. novembril teatati, et Põhja-Tallinnas Uus-Maleva tänaval asuvas korteris lõi 85-aastane mees 76-aastast naist ning tekitas talle tervisekahjustusi. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n5. novembril teatati, et Nõmmel Männiku teel asuvas korteris lõi 38-aastane mees 65-aastast naist ning tekitas talle tervisekahjustusi. Kiirabi toimetas naise haiglasse ja politseinikud pidasid mehe kinni.\n6. novembril kella 2 paiku öösel löödi Tallinnas Narva maantee korteris 31-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 30-aastase mehe.\n6. novembril kella 22 paiku löödi Tallinnas Raadiku tänava korteris 37-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 41-aastase mehe.\n6. novembril kella 23 paiku löödi Tallinnas Kivila tänava korteris 55-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 34-aastase mehe.\n4. novembril teatati, et Lasnamäel Peterburi teel asuva ettevõtte territooriumilt varastati elektrigeneraator. Esialgne kahju on 1000 eurot.\n5. novembril teatati, et Nõmmel Rännaku puiesteel seisnud väikebussist Opel varastati fotoaparaat, perforaator, akutrellid ja teised esemed. Esialgne kahju on 1040 eurot.\n6. novembril kella 2.10 paiku teatati politseile, et Tallinnas Vana-Rannamõisa tee ehitusjärgus majast varastati diiselõhupuhur, kanistrid diiselkütusega ning elektrikilp. Kahju on 2100 eurot.\n4. novembril teatati, et Maardus Stardi tänaval asuvas korteris löödi 50-aastast meest ning tekitati talle tervisekahjustusi.\n6. novembril kella 14.15 paiku löödi Jõelähtme vallas Uusküla majast 63-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 63-aastase mehe.\n4. novembril teatati, et Kloogal Saare tänaval asuvast korterist varastati rahakott. Esialgne kahju on 170 eurot.\n4. novembril teatati, et Keilas Ehitajate teel asuva õppehoone juures varastati jalgratas Superior. Esialgne kahju on 3000 eurot.\n5. novembril kella 11.20 ajal sai politsei teate, et Tartus Lina tänava korteris tungis 52-aastane tuttav alkoholi tarvitanud mees kallale 60-aastasele mehele. Politsei toimetas kuriteos kahtlustatavana arestimajja 52-aastase mehe. 60-aastasele mehele andsid meedikud esmaabi kohapeal. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n4. novembril kella 23 ajal sai politsei teate, et Tartus Jaama tänava korteris tungiti ühise alkoholi tarvitamise käigus kallale 64-aastasele mehele. Politseinike saabumiseks oli lööja korterist lahkunud, kõik korteris viibivad isikud olid alkoholi tarvitanud ning juhtunu kohta adekvaatseid ütlusi anda ei osanud. Kannatanu esmaabi ei vajanud. Kõik juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n6. novembril kella 16.30 peatasid piirivalvurid Põlvamaal Värska vallas Lutepää külas kontrolliks sõiduauto Audi, mille kontrollimisel ilmnes, et sõiduk on registreerimata. Piirivalvurid toimetasid autoroolis olnud 23-aastase mehe koos sõidukiga asjaolude selgitamiseks Saatse kordonisse. Mehele määrati kiirmenetluseotsusega rahatrahv.\n6. novembril kella 23.50 ajal saabus Luhamaa piiripunkti riigist väljuvale suunale piirikontrolli Eesti numbrimärkidega sõiduauto BMW, mida juhtis 31-aastane mees. Sõiduki kontrollimisel avastasid piirivalvurid sõiduvahendi salongist tsiviilkäibes keelatud kasteedi. Mehe sõidukist leitud külmrelv konfiskeeriti ning talle koostati väärteoprotokoll. Peale menetlustoiminguid lahkus isik Venemaa Föderatsiooni.\n5. novembril kella 21 ajal peatasid piirivalvurid Tartumaal Alatskivil kontrolliks kahtlase sõidustiiliga sõiduauto Mercedes-Benz. Juhi kontrollimisel avastasid piirivalvurid autoroolist 43-aastase alkoholi tarvitanud naise. Piirivalvurid kõrvaldasid naise juhtimiselt ning tema suhtes alustati menetlust.\n4. novembril kella 22 ajal peatasid piirivalvurid Alatskivi vallas Riidma külas kontrolliks kahtlust äratanud sõiduki. Isiku ja dokumentide kontrollimisel avastasid piirivalvurid, et autoroolis olnud 26-aastane mees oli alkoholi tarvitanud, mehel puudus juhtimisõigus, sõidukil puudus tehnoülevaatus, kehtiv liikluskindlustus ja auto küljes olev registreerimisnumber kuulus teisele sõidukile. Piirivalvurid kõrvaldasid kõikvõimalikke liiklusseaduse paragrahve rikkunud mehe juhtimiselt ning tema suhtes alustati menetlust. Mehe sõiduauto teisaldati treileriga tasulisse parklasse.\n4. novembril röövis tundmatu isik Jõhvis Aasa tn noa ähvardusel 61-aastaselt mehelt raha. Kahju on 80 eurot.\n4. novembril tungis Narvas Kerese tn kortermajas 42-aastane mees kallale oma endisele abikaasale, 40-aastasele naisele. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.\n5. novembril lõi Sillamäel Kesk tn kortermajas 51-aastane mees oma 73-aastast ema. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.\n4. novembris varastas tundmatu mees Narvas Haigla tn asuvast kontoriruumist mobiiltelefoni. Kahju on 469 eurot.\n5. novembril teatati politseile, et Kohtla-Järvel varastati Outokumpu tänavale pargitud sõiduautolt Opel Astra neli valuvelge talverehvidega. Kahju on 800 eurot.\n5. novembril teatati politseile, et Narvas Vesiroosi tn asuva suvila abihoonest varastati trimmer, mootorsaag ja muud tööriistad. Kahju on 430 eurot.\n6. novembril teatati politseile, et Kohtla-Järvel lõhuti Pärna tänavale pargitud sõiduauto Mitsubishi aken ja autost varastati raadiosaatja. Kahju on 500 eurot.\n4. novembril tuvastasid Narva-1 piiripunkti piirivalvurid, et Narva-1 piiripunkti jalgsi saabunud 1985. aastal sündinud Venemaa Föderatsiooni kodaniku viisa ei kehti. Naine saadeti tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n4. novembril tuvastasid Narva-1 piiripunkti piirivalvurid, et Narva-1 piiripunkti turismibussiga saabunud 1993. aastal sündinud Venemaa Föderatsiooni kodanikule väljastatud viisa oli juba ära kasutatud. Naine saadeti tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n4. novembril tuvastasid piirivalvurid, et Narva-1 piiripunkti sõiduautoga koos vanematega saabunud 2012. aastal sündinud Venemaa Föderatsiooni kodanikule väljastatud viisa oli juba ära kasutatud. Pere naasis tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n4. novembril tuvastasid piirivalvurid, et Narva-1 piiripunkti jalgsi saabunud 1983. aastal sündinud Moldova Vabariigi kodanikul puudus kehtiv viisa või elamisluba. Naine saadeti tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n5. novembril tuvastasid Narva-1 piiripunkti piirivalvurid Eestist väljumisel Venemaa Föderatsiooni kodaniku dokumente kontrollides, et 1979. aastal sündinud naine viibis Eestis seadusliku aluseta kaks päeva. Naisele määrati rahatrahv ja ta lahkus Venemaa Föderatsiooni.\n5. novembril avastati tollikontrolli käigus Narva-1 piiripunktis Eestisse bussiga saabunud Venemaa Föderatsiooni kodaniku kohvrisse peidetuna 9999 sigarett. 1967. aastal sündinud mehe viisa tunnistati kehtetuks, väljastati sisenemiskeeld ja ta saadeti tagasi Vene Föderatsiooni.\n5. novembril kella 17 paiku avastati, et Noarootsi vallas Aulepa külas on talust varastatud murutraktor, mootorsaag ja teisi tööriistu. Kahju on 4600 eurot.\n4. novembril avastati, et Martna vallas Martna külas Kooli teel on korterist varastatud sülearvuti, mobiiltelefon ja teisi esemeid. Kahju on 665 eurot ja 50 senti.\n5. novembril kella 21 paiku löödi Pärnus Mai tänaval korteris 33-aastast naist.\n5. novembril kell 5.45 löödi Märjamaa vallas Päädeva külas omavahelise tüli käigus 40-aastast naist. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n6. novembril kell 14.30 löödi Kehtna vallas Kumma külas majas 58-aastast meest. Kahtlustatavana peeti kinni 31-aastane mees.


Edgar Marten ja tema lapselaps Erik Sehr\nRahvusvaheline Eesti Keskus on Põhja-Ameerika esimene uus rajatis, mis ehitatakse 21. sajandil, eesmärgiga edendada Eestit ja jagada eesti keelt ning kultuuri. Uus ja kaasaegne hoone annab olulise tõuke ning värske hinguse tegevusele, mis on kujundanud ja võimaldanud meie kogukonnal Torontos ja selle ümbruses üle 60 aasta edukalt eksisteerida.\nEdgar Marten: üks kogukonna rajajatest\nEdgar Marten on Eesti Kanada kogukonna liider. Tema nägemus ja visadus aitasid hoida eesti keelt ja kultuuri nendel rasketel esimestel aastatel, mil seati sisse oma elu uues riigis.\nEdgar oli Toronto Eesti Täienduskooli direktoriks 43 aastat. Tänu oma otsusekindlusele ja pühendumusele pani ta kokku koolihariduse õppekava ning viis selle edukalt ellu. Üle 3000 eesti noore käisid Torontos koolis, õppides eesti keelt ja Eesti keerulist ning tihtipeale traagilist ajalugu, ja osaledes kultuuritegevuses.\nTa jagab oma mõtteid selle kohta, kuidas uus rahvusvaheline Eesti Keskus aitab meie kogukonnal edasi liikuda. Edgar usub, et Eesti kogukonna tuleviku tähtsaks osaks on uue ja elujõulise keskuse väljaarendamine.\n„Põhja-Ameerikas pole ühtegi teist sihtotstarbelist Eesti keskust,“ ütles Edgar. „Kõik majad on olnud vanemates hoonetes. Vajame uut ja kaasaegset rajatist, mis sobib meie kultuuriga kokku ja toob välja Eesti identiteedi. See on väga oluline nii majanduslikust kui ka poliitilisest seisukohast.“\nEdgar, kes on 98-aastane ja Ehatare elanik Torontos, selgitas, et teadlikkuse tõstmine Eesti saavutustest ja edusammudest on hädavajalik, et aidata säilitada Eesti riigi nähtavust ja iseseisvust, ning laiendada Põhja-Ameerikas asuvat kogukonda.\n„Uus keskus on pindala poolest suhteliselt tagasihoidlik, kuid ta on oma eesmärkide poolest suur, eriti kui seda esitatakse ja kasutatakse õigel viisil,“ ütles ta. „Me saame näidata maailmale, mille poolest on eestlased head ja kui palju on neil olulistel aladel tulevikumõtlemist, nagu näiteks tehnoloogia.“\nEdgar nimetas, et praegu on õige aeg Broadview Avenue’l asuvast Eesti Majast välja kolida.\n„See on vana hoone, mis ei teeni enam kogukonda. See lihtsalt ei sobi kooli jaoks. Nüüd on aeg, et järgmine põlvkond võtaks üle kohustuse valmistuda tulevikuks ja vastutaks tuleviku ees.“\nEdgar on väga huvitatud uue keskuse planeerimisprotsessist. Ta oskab ette näha mitmeid erinevaid kasutusviise ja üritusi, mis võiksid seal toimuda.\nTa ütles, et on oluline luua elav programm, milles on tihedalt erinevaid ja huvitavaid tegevusi. Oluline on luua kava, mis huvitaks nooremat põlvkonda ja mis tõmbaks noored kaasa seda planeerima ja läbi viima.\nTa ütles ka, et võib-olla on õige aeg uuesti läbi arutada Eesti kooliklasside toimumise korraldus. Linn on kasvanud ja selle asemel, et tulla kokku kooliõhtuti nädala sees, kui kõik on väsinud, võiks olla palju lihtsam kohal käia üle kahe nädala laupäeva hommikuti 3,5 tunniks. Selle sisse võiks jääda lõunavaheaeg ja erinevad tegevused lapsevanematele, kes oma lapsi jäävad ootama.\nEdgar usub, et on oluline kõvasti tööd teha ning olla kasutajate ja külastajate ligimeelitamise protsessiga kannatlik, sest huvi äratamine kogukonnas võtab aega. Lõppkokkuvõttes tasuvad töö ja jõupingutused ära, täpselt nii nagu nagu ka Eesti kooliga, mille populaarsus kasvas ajaga nii palju, et nõudluse rahuldamiseks tuli luua paralleelselt teisi lahendusi.\nEdgar on tuleviku suhtes entusiastlik. „Minu põlvkond on oma töö teinud. Anname vastutuse teatepulga järgmisele põlvkonnale, et nad kujundaks tulevikunägemuse, kuhu meie kogukond võiks areneda. Minu põlvkonna ülesandeks on nüüd nende igakülgne toetamine.“\n„Jälgides seda suurt tööd, mis on pandud uue keskuse loomisesse, on selge, et see on neil hästi välja tulnud! Tublid olete!“\n„On äärmiselt oluline näidata maailmale, et on olemas üks väike riik suure ookeani taga, mis on rikas ideede ja saavutuste poolest.“\nEhitades meie kogukonda


Elust maal, töötuna. Osa 35. Tõlkijaks või kudujaks? | Bioneer\nJärjejutu eelmises osas “Abikaasa ravikindlustus“ võtsin endale kohustuse minna märtsikuu algul jälle ettevõtluskoolituse infopäevale ning uurisin ravikindlustuse kehtivust töötuskindlustushüvitise lõppemisel ja ettevõtluse ebaõnnestumisel. Vastastikku viitavast seaduserägastikust lugesin välja, et väikelapse vanemana võin saada ravikindlustuse töötava abikaasa kõrval või kaudu, aga mitte lapsehoolduspuhkava abikaasa kaudu.\nVõtsin teadmiseks, et äri ebaõnnestumisel tuleb lihtsalt abikaasa tööle tagasi saata ja siis saan tema kaudu ravikindlustuse ilma töötuks registreerumata. Või siis täpsemalt kuni kolmeaastase lapse vanemana olen lihtsalt riigi poolt ravikindlustatud, kui abikaasa ei lapsehoolduspuhka ega ole seega ise vanemana riigi poolt ravikindlustatud. Kui aga laps saab kolm aastat vanaks, võin veel kuni lapse kaheksa-aastaseks saamiseni olla ravikindlustatud last kasvatava abikaasana juhul, kui mu abikaasa on ravikindlustatud töötajana, mitte näiteks töötuna.\nÜle-eelmises jutuosas “Lugejakiri ja mid(E)st” võtsin vastu väljakutse hakata vabatahtlikuna toimetama Wabalinna maja inglisekeelset blogi. Veebruarikuu algul ilmutasin seal oma esimese postituse “Our year 2013” ja sain kuhjaga positiivset tagasisidet.\nSeepeale hakkasin tasapisi uskuma, et ehk võiksin olematust filoloogiharidusest hoolimata oma tõlkeoskusi tulevikus ka ärivankri ette rakendada. Lisasin mid(E)sti postituse tõlkenäidisena oma blogi lehele Teenused ning tegin blogisse juurde lakoonilise inglisekeelse enesetutvustuse lehe pealkirjaga English. Nagu ikka, oma koostöövalmiduse lihtsalt internetiavarustes ülesriputamisele mingeid ulatuslikke tõlketellimusi ei järgnenud.\nLasin oma inglisekeelse blogilehe üle vaadata ka heal filooloogiharidusega tuttaval, kes tegutseb vabakutselise tõlkijana. Maria toimetas teksti hulga paremaks ning soovitas mul vaadata tõlkijate portaali TranslatorsCafe ja raamatut “Writing in Plain English. A user friendly guide for Estonia.”\nTõlkijate portaali ennast veel kirja panema ei hakanud, aga lihtsa inglise keele ehk “Plain English” kontseptsioon tekitas huvi ja leidsin internetist lisaks ülalnimetatud raamatule ka “Plain English Campaign” lehe hulga tasuta materjalidega. Võtsin teadmiseks, et mul on tõlke teemal veel palju õppida ning olin taevaisale tänulik mõtte eest just Marialt esimest abi küsida.\nVeebruarikuu algul astusin ükskord käruga jalutades sisse kohalikku lille- ja käsitööpoodi, mille omanik mõned aastad tagasi oma äri Töötukassa ettevõtluse alustamise toetuse abil käima lükkas. Titt magas poeakna taga üllatavalt koostöövalmilt erakordselt pikalt ning meie Valliga arutasime maast ja ilmast, elust ja inimestest, käsitööst ja ettevõtlusest.\nUurisin, kuidas Vallil toetuse taotlemine käis, mitmendal katsel raha sai, kuidas äri edeneb ning milliseid häid nõuandeid ja näpunäiteid tal mulle kui tulevasele toetuse taotlejale on. Vahva oli taas kord kuulda teise inimese kogemust minu omadega sarnastest mõtetest ja emotsioonidest, kahtlustest ja kõhklustest, saavutustest ja äpardustest.\nKüsisin ka võimaluse kohta oma heidekudumeid tema poes müüa ning sain teada, et kohalikus pisipoes tohutut läbimüüki pole oodata ja turist sinna just sageli ei satu. Matsin poemüügi mõtte hetkel maha, aga paari päeva pärast tekitasin enda isiklikule näoraamatu lehele heidekudumite albumi koos linkidega varem tehtud blogile Heidekudumid. Nagu ikka, arvukaid tellimusi ei järgnenud.\nMöödunud suvel olin kohaliku suurima turismiobjekti juures infoputkas näinud müügil ka üksikuid kohalike meistrite käsitööesemeid. Kui nüüd vaatetorni piletimüüja näoraamatus mu heidevesti pildile “Meeldib” vajutas, siis kirjutasin talle sealsamas näoraamatu sõnumis, et olen tasapisi mõelnud, et kui neid kootud heideasju kappi rohkem koguneb, siis kas oleks võimalik suvel mõnd asja sealses infoputkas müüki panna, et ehk mõni turist tahab...\nLiivi vastas juba järgmisel hommikul, kiitis mu heidevesti ja soovitas müügi teemal rääkida Aina või Triinuga. Eelmisel aastal olevat käsitöö müük läinud päris hästi, sealhulgas heegeldatud lastemütsid. Käsitööd ostetakse ka kingituseks ja oleks ju hea, kui valik on suur.\nJärgmiseks pöördusin Triinu poole, kellega olin oma maaelu aastate jooksul varem pisut kokku puutunud ja ka juba näoraamatus sõbrunenud. Triinu kinnitas ka, et müügi poolega tegeleb Aina ja soovitas julgelt ühendust võtta.\nVõtsin siis julguse kokku ja kirjutasin Ainale, et Liivi ja Triinu ütlesid, et tema on see inimene, kelle poole pöörduda küsimusega, kas võiksin suve poole oma heidekudumeid infopunkti müüki tuua. Selgitasin, et tahaksin alustuseks paar-kolm asja kuhugi müüki panna ja kui midagi ostetakse, siis on motivatsiooni juurde kududa.\nVõimalikud asjad, mida prooviks alustuseks müüki panna, võiksid olla nt sall, titetekk, heidepüksid (riidemähkmete peale), kindad, titepapud. Lisasin, et hinnakujunduse osas võib mulle ka vabalt nõu anda, sest olen oma käsitöö müügi teemal täitsa algaja.\nAina vastas samuti juba paari tunni pärast ja lubas lahkelt asju müüki tuua. Kuna eelmisel aastal õlasalle küll imetleti, aga ei ostetud, siis väiksemad ja odavamad asjad läheksid ehk kiiremini kaubaks, näiteks titepapud. Lubasin kevadeks miskeid pisiasju tekitada ja siis vaadata, kuidas läheb. Kuidas tegelikult läks ja kas minust sai tõlkija, kuduja või midagi hoopis muud, sellest kirjutan järgmistes osades.\nLõppeks, vennad, olge rõõmsad!\nSeadke oma asjad korda, laske endid julgustada,\nolge üksmeelsed, pidage rahu!\nKüll siis armastuse ja rahu Jumal on teiega!\n2. korintlastele 13:11


Vene mänguasi: ülevaated. “Vene mänguasi on aktiivne ja hoolimatu koer” * Loomadest\nVene mänguasi: ülevaated. “Vene mänguasi on aktiivne ja hoolimatu koer”\nBir-Bir ilmus meiega üsna juhuslikult. Peatasin ühe sõbra juures ja tal oli hernes pisikeste kutsikate kujul. Kuid kogu karjast nägin ainult Bir-Biri - ta oli nii ilus! Tahtsin hommikuni mõelda, aga kuna ma võtsin ta sülle, ei lasknud ma lahti.\nFotol: vene mänguasi\nKust tuli hüüdnimi Bir-Bir?\nMe ise ei tea, kust see hüüdnimi tuli. Niipea kui koer saabus, reageeris ta sellele kohe. Ja see juurdus.\nMis on vene mänguasja iseloom?\nVene mänguasi on hea koer, sõbralik, lõbutseb temaga kodus.\nSelles tõus on väga oluline valida õiged vanemad, sest nende psüühikas on nad täiesti erinevad. Tõenäoliselt nägid kõik värisevat, pooleldi minestavat asja, mis kardab elada, mitte aga inimesi ega koeri. Kahjuks usuvad paljud kasvatajad, et kuna tõug on dekoratiivne, ei ole vaja pöörata tähelepanu tootjate olemusele. Kuid ma usun, et neid tuleb looduse poolt veelgi enam valida, sest tegemist on kaaskoeraga ja on äärmiselt oluline, mis iseloomu teie kaaslane saab.\nFotol: Vene mänguasi ja hiina harjaskoer\nBir-Bir on absoluutselt adekvaatne koer, kes suhtleb hästi inimeste ja sugulastega. Ja mitte haukumist - miks karjuda, kui ta ei karda? Bir-Bir armastab külalisi väga, tervitab neid alati entusiasmiga.\nKogemuste põhjal: teiste loomadesse suhtumise osas ei saa öelda, et ta kedagi väga armastaks, kuid ta on kõigi vastu sõbralik. Ta tervitab viisakalt teisi koeri, kuid ei mängi ega suhtle. Kord tuli külla üks rotiga sõber ja Byr-Byr oli rõõmus: ta nägi lõpuks looma vähem kui tema ise! Ta oli nii innukalt kiindunud roti kõrvale pikali heitma, ilmselt tundis ta end suure koerana.\nUsun, et Birr-Birril on väga hea kvaliteet - ta teab hästi, et on väike olend. Seetõttu näitab ta ükskõik millise koeraga suheldes kohe kõiki võimalikke leppimise märke. Kuid see puudutab minu koera. Meessoost vene mänguasi võib olla „terjer”, mõnikord isegi „kokkupõrkega” ja ebaviisakas.\nFotol: Vene mänguasi teiste koerte seltsis\nKasvataja aga ütles, et tema vene mänguasi, kui nad saidilt ära jooksid (ta elab väljaspool linna), said väikese jänese. Kuid nad käitusid pakkides ja tema koerad on suuremad kui Byr-Byr. Nii et on võimatu kindlalt öelda, et nende jahiinstinkt on murdunud.\nSiin on oluline nii kasvatuse hetk kui ka omaniku suhtumine koerte jahipidamisse. Mul on isegi jahivanematelt pärit siledakarvaline rebasteterjer, mis ei näita kasside, rottide, tuhkrute ja teiste loomade suhtes agressiivsust.\nKogemuste põhjal: vene toi on üsna aktiivsed ja üsna hoolimatud koerad, erinevalt näiteks Chihuahuasest, kes on ettevaatlikumad. Vene mänguasja moto on: "Roni kõrgemale, hüppa kaugemale ja lennates mõtlen, miks mul seda vaja on."\nVene mänguasja tegevus võib olla kas pluss või miinus - see sõltub omanikust. Nendel koertel on kodus istumisest igav, nad tahavad jalutada, joosta, suhelda ja maailmaga tutvuda. Byr-Bir ja ma kõnnime umbes tund päevas. Kuid Bir-Bir oli endiselt suhteliselt rahulik ja ta kutsikas kraapis ülehelikiirusel mööda korterit ringi ja tundus, et ta ei peatunud sekunditki. Ta võis joosta vertikaalsel pinnal ja mitte kukkuda.\nFotol: vene mänguasja kutsikas\nVene toisid on väga uudishimulikud, nad peavad uurima kõiki nurki ja võtma osa kõigist asjadest.\nBir-Bir on väga keeruline. Näiteks kui keegi valis oma lemmikkoha, lendab ta aknalauale ja hakkab haukuma, ütlevad nad, et ma märkasin vaenlasi. Reeglina ühinevad ülejäänud koerad (mul on kolm, välja arvatud Bir-Bir) ja ta võtab vaikselt oma koha varju.\nMis mõjutas vene mänguasja iseloomu? Miks neid eksponeeriti?\nKuigi seda tõugu kutsutakse nüüd “vene mänguasjaks”, olid need algselt terjerid.Kuid Moskva mänguasja terjerid olid juba algselt aretatud dekoratiivkoerana kategooriast "istu käed". Kuid nagu kõik väikesed terjerid, alustasid nad oma karjääri roti püüdjana.\nFotol: Vene kääbusterjer\nKui hästi õpivad vene toi?\nVene toi õpib suurepäraselt. Need on aktiivsed, mängulised koerad, kellel on hea isu - miks nad ei õpi?\nVene mänguasja saab õpetada üsna keerulisi asju.\nMa tean, et selle tõu koerad on näiteks vabastiilis.\nAgility on nende jaoks natuke keeruline spordiala, ehkki Minskis on neid, kes tegelevad agilityga. Muidugi, kiirusega annavad need sheltie või jack russellile alla ja nende all olev kiik kaalub aeglaselt üles, kuid kui sa mängid sporti lõbu pärast, siis miks mitte?\nVene toisid on aktiivsed ja üsna teravad, nii et nad võivad end solvanguna näidata.\nFrisbee pole võib-olla nende spordiala - kuni nad ei valmista sobiva suurusega taldrikuid.\nBir-Bir on söögist paremini motiveeritud, kuid mänguasjadega ma eriti ei vaevunud. Ma ei võtnud teda koolitusele.\nMilliseid vigu tehakse kõige sagedamini vene mänguasja harimisel ja koolitamisel?\nPeamine viga vene mänguasja kasvatamisel on hirmude edendamine. Kuna koer on väike, võib sellel olla mõningaid hirme, neil oli Byr-Bir, kuid kui omanik haarab koera kohe igas olukorras tema käest ja kallistab teda, takistades tal tutvuda ümbritseva maailmaga, põhjustab see ainult veelgi suurem hirm. Lõppude lõpuks järeldab koer: kuna nad kaitsevad mind, on see tõesti hirmutav! Ja siis hakkab üks tormama inimeste ja teiste koerte poole - sest see on ka hirmust.\nKogemuste põhjal: Muidugi, kui näen koerapoega kutsikat, võtan Bir-Biri süles, sest dogi kutsikas lihtsalt tallab seda - mitte pahatahtlikkusest. Kuid enam-vähem samaväärse koera või inimestega - miks mitte vestelda?\nKuidas toita vene mänguasja?\nKahjuks, kui kasvatajad ei vastuta aretuse eest piisavalt ja ei jälgi koerte psüühikat, ilmuvad vene anoreksiaga Toyi. Lisaks kalduvad omanikud mõnikord sellist käitumist julgustama, pakkudes erinevaid hõrgutisi - eeliseks on väike koer ja isegi kui toidate teda parima veise sisefileega, ei lähe te katki. Nii et sageli on probleeme isuga. Aga kui te ei järgi nende eeskuju, söövad nad hästi.\nKogemuste põhjal: Bir-Bir saab oma osaga hästi hakkama. Ta teab, et suures peres ei klõpsa nad nokaga ja kui ta ei söö, on inimesi, kes tahavad seal süüa. Ehkki on ebatõenäoline, et ta sööb vahetpidamata, on tal tõenäoliselt mõiste normist.\nToitun koertele kuiva toitu, see on mugavam. Tõenäoliselt on “looduslik” parem, kuid sellise dieedi tasakaalustamine on üsna keeruline ja keetmine võtab kauem aega. Valime hea sööda.\nKas vene mänguasja eest on lihtne hoolitseda?\nSiledajuukselise mänguasja eest ei pea praktiliselt mingit hoolt kandma.\nKummipintsliga vormimise ajal on neid võimalik kammida, kuid selleks pole kiiret vajadust. Pikakarvaline toi moodustab mõnikord tutid kõrvade taha ja sabale ning selle vältimiseks tasub neid vähemalt 1 kord kuus kammida ja veenduda, et juuksed ei sassi.\nKogemuste põhjal: Varjatakse vene keelt vähehaaval, kuid peaaegu pidevalt, hooajalist vormimist ei väljendata. Lühikarval on nõelataoline vill, nii et see tuleb riietest välja tõmmata, see lihtsalt ei kooru. Pikakarvalise mänguasja karva saab hõlpsalt käsna abil eemaldada.\nBirr-Birr pesen ainult vajadusel. Kui karv pole rasvane ja sellel pole mustust, siis ma ei uju.\nPuhtusega harjumise osas kipuvad venelased ikkagi mitte tänavale vastu pidama, vaid mähe minema. Kuid ausalt öeldes - nõuda väikeselt siledakarvaliselt koeralt, isegi kui ta on riides, teha oma äri tänaval -30 kraadi juures - siis saate põiepõletikku kauem ravida. Seetõttu ei kavatsenud ma õpetada teda tualettruumi minema ainult tänaval.\nJalutuskäigul korraldab vene toi, nagu see on õige, oma treeningu - jookse ja hüppa. Ma ei korralda täiendavaid õuemänge. Kui jalutamisest ei piisa, võib vene mänguasi korterisse joosta. Nii et see tõug sobib vanematele inimestele.\nKui venelane see terve koer on?\nKahjuks on Vene mänguasjalastel terviseprobleeme.\nÜheks probleemiks on see, et ostjad soovivad sageli väga väikest koera - on olemas selline mõiste "mini", kui kasvab 1 kg kaaluv olend. Neid koeri pole vaja jälitama! Ma ei räägi sellest, kuidas nad sellega saavad - näiteks ei saa nad raseduse ajal praktiliselt litset toita, hoia neid keefiril, et kutsikas ei kasvaks. On selge, kui tervislikud need kutsikad on. Mõnikord sünnivad mini-kutsikad ka tavalistel koertel, kuid see on kääbus ja mitte norm, sel juhul on võimalikud haigused ja eluiga on väga lühike.\nSeetõttu palun tõesti Venemaa mänguasjade potentsiaalsetel omanikel mitte küsida ega osta minikoeri.\nTavalise vene mänguasja korral on keskmine eluiga nõuetekohase hoolduse korral kuni 15 aastat. Kuid siin on muidugi oluline ka geneetika.\nMillist omanikku vene mänguasja vajab?\nKui me räägime väikeste lastega perest, siis vene keel pole ikkagi päris sobiv valik. Siin peate arvestama koera suurusega, mida laps saab hõlpsalt vigastada, soovimata kahju tekitada: kukkuda, astuda oma käpale või pigistada seda kõvasti.\nLisaks on omanik ühegi koera jaoks liiga närviline ja vene mängukoerad on tundlikud koerad.\nÜlejäänud osas on raske öelda, et keegi ei sobi vene mänguasja omaniku rolli. Neid võib võtta esimese koerana.\nFoto vene mänguasjast Olga Krasovskaja isiklikust arhiivist\nVaata videot: BIGBANK - Koertekool: Miks koerad rihmast tirivad? (November 2020).


Nõukogu avalikud istungid\nKuidas näha ministreid töötamas?\nKõik nõukogu arutelud ja hääletamised seadusandlike aktide üle on avalikud. Neid (arutelusid) saab näha reaalajas ja tellimisel veebilehel Council Live. Kasutage videomängija keelevalikut, et valida keel, milles soovite ülekannet kuulata.\nVideotele on lisatud lingid otsustamismenetluse asjakohastele dokumentidele, sealhulgas hääletamistulemustele. Lühikesed märkused tutvustavad arutatavaid küsimusi (nt patsiendi õigused piiriüleses tervishoius; telekommunikatsiooni pakett jne). Kasutada saab salvestusnuppu ning netisaadete ja RSS-uudisvoo tellimist.


Uudised - Korvpalliliit lõpetas Saku Suurhallis hooaja ja tunnustas parimaid\nHooaja aruande esitanud Jüri Ratas ja U18 neidude hooaja parim Mariann Adelbert\nNeljapäeval kuulutati Saku Suurhallis, EKLi hooaja lõpetamisel välja Eesti korvpallihooaja parimad. Retromängu „Kalev 25“ vaheajal said teatavaks ka parimad olulisemates kategoorias, kus üllatust ei sündinud: parim naiskorvpallur on Merike Anderson, meeskorvpallur Kristjan Kangur.\nKangurile on aasta parima meeskorvpalluri tiitel kaheksas, Andersonile aasta parima naiskorvpalluri tiitel juba üheksas. Nad edastasid mõlemad videotervituse, kuna viibivad välismaal. Parimate valiku tegid ajakirjanikud ja treenerid, nii nagu nad valisid ka meistrliiga sümboolsed viisikud.\nPaljude individuaalsete auhindade kõrval kuulutati hooaja pidulikul lõpetamisel välja ka meeste ja naiste meistriliiga sümboolsed viisikud. Selles skaalas oli valik ehk huvitavamgi, eriti näiteks meeste osas, kus TÜ/Rocki mängijaid viiskusse ei mahtunud. See-eest küll valiti Alexela KMLi parimaks kaitsemängijaks Rocki mängija Janar Talts. Naiste poole sai sama tunnustuse Annika Köster.\nVärskest meisternaiskonnast 1182 Tallinnast tulevad viiest nomineeritust neli. Birgit Piiburi, Pirgit Püü, Mailis Poki ja Laina Mesila-Kaarmanni kõrval osutus valituks ka Tallinna Ülikooli esindav Trine Kasemägi.\nSamas meeste valikus on seis kirjum - meistriks tulnud Kalev/Cramo Sten Soku, Gregor Arbeti ja Shawn Kingi kõrval kuuluvad sümboolsesse viisikusse Kristjan Kitsing TTÜ-st ja Indrek Kajupank Raplast. Kui naiste viisik oli kohal täies koosseisus, siis meestest kolm (Sokk, Kajupank, Kitsing), Kingil sai eilsega ka viisa läbi.\nMeistriliiga aasta noormängija tiitli pälvisid Norman Käbin (Pärnu Sadam) ja Sandra Tael (Audentese SG). Aasta treenerid on meistriklubide juhendajad Alar Varrak ja Howard Frier. Eripreemia sai „Kalev 25“ mängu vaheajal treener Vaido Rego, seda poiste U16 koondise viimise eest B-divisjonist A-divisjoni. Läbides seejuures EMi Bulgaarias kaotuseta.\nÄramärkimist leidsid kõik meie koondiste treenerid, parimad noormängijad G4SNoorteliigas ning lõpuks kuid samas paljude suurte asjade alusena meie toetajad - suured ja väikesed, koostööpartnerid, sõbrad, aitajad, kõik kes on igapäevaselt korvpalli sees ja selle kõrval.\nParimate autasustamisele eelnenud kõnes luges Jüri Ratas ette need asjad, mis on aastaga paranenud, töövõidud, kestvad ja uued tulusad lepingud toetajatega, küllaltki rõõmustavad arvud noorteklassidest, kuid osutas ka valukohtadele, probleemidele, mis ei luba veel sugugi korvpallijuhte, ametnikke, - töötajaid rahulikult puhkama minna. Töö käib edasi ühise asja nimel.\nSamas viitas Ratas näiteks Koolispordiliidu korraldatava 3x3 sarja osavõtule, mis aastaga on jõudsalt kasvanud. Ning kasvanud ka nendes piirkondades, mida me tavapäraselt korvpallikantsideks ei pea - nt Viljandi, Läänemaa. Samas avaldas president lootust, et naiste Apollo NKLis jätkub naiskondade arvu kasvu tõus - selleks, et liiga oleks elujõuline.\nALLPOOL VEEL AASTA VALITUID:\n2015/2016 hooaja parim tüdrukute treener on: Janne Rits (BC Kalev Star/Tallinna Spordikool)\n2015/2016 hooaja Eesti meistrivõistluste U14 tüdrukute parim mängija on: Anna Gret Asi (Tartu Kalev)\n2015/2016 hooaja Eesti meistrivõistluste U16 tüdrukute parim mängija on: Victoria-Ida Vähi (Audentese Spordiklubi)\n2015/2016 hooaja Eesti meistrivõistluste U18 neidude parim mängija on: Mariann Adelbert (BC Kalev/Cramo)\n2015/2016 hooaja Eesti meistrivõistluste U14 poiste parim mängija on: Johannes Kirsipuu (BC Raplamaa)\n2015/2016 hooaja Eesti meistrivõistluste U16 poiste parim mängija on: Joonas Anton Jürgenstein (Salva/Rock)\n2015/2016 hooaja Eesti meistrivõistluste U18 noormeeste parim mängija on: Sander Raieste (Korvpalliklubi Viimsi/Kesklinna Korvpalliklubi)\nSeeniorite vabaviskevõistluste karikad/autasud\nSelma Multeri Karikas - Kai Lass\nTõnno Lepmetsa Karikas - Gert Hendrikson\n2015 a parim seeniorkorvpallur - Pille Tali\nEduka esinemise eest MMil - M40+ Tartu Ribi\nAsta tänavakorvpallur - Siim Raudla\n2015/2016 Apollo Naiste korvpalliliiga hooaja parim mängija on: Kati Rausberg (Audentese Spordiklubi)\nAlumisel pildil: Johannes Kirsipuu ja Pirgit Püü - made in Märjamaa...


Lähipäevad toovad mandrile lumesadu - Ilm\nEeloleva nädala kolmapäeval ja neljapäeval kerkivad küll päevased temperatuurimaksimumid paiguti 10 kraadi lähedale, kuid sellegi poolest on mandril paiguti lumesadu oodata.\nLähipäevad toovad mandrile lumesadu\nIlmateenistuse teatel on teisipäeva öösel vähese ja vahelduva pilvisusega olulise sajuta ilm. Puhub ida- ja kagutuul 2-7 m/s. Külma on 1-5 kraadi, saartel tuleb kuni 4 kraadi sooja. Teisipäeva päeval on vähese ja vahelduva pilvisusega olulise ilm. Puhub ida- ja kagutuul 2-7, saartel 5-10, puhanguti 14 m/s. Sooja on 1-5 kraadi, vahendas BNS.\nKolmapäeva öösel on vahelduva pilvisusega olulise ilm. Puhub ida- ja kagutuul 5-11, saartel puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on 0 kuni -6, saartel kuni +4 kraadi. Kolmapäeva päeval on pilves selgimistega ilm. Pärastlõunal sajab mitmel pool lörtsi ja vihma, mandril ka lund. Puhub ida- ja kagutuul 8-13, puhanguti 15, saartel ja rannikul 20 m/s. Sooja on 1-4, saartel kuni 7 kraadi.\nNeljapäeva öösel on pilves ilm. Sajab lörtsi ja vihma ning mandril ka lund. Puhub ida- ja kagutuul 5-11, puhanguti 14 m/s, hommikul pöördub saartel tuul läände. Õhutemperatuur on -2 kuni +3, saartel kuni 6 kraadi. Neljapäeva päeval on samuti pilves ilm. Sajab lörtsi ja vihma, mandril ka lund. Puhub ida- ja kagu-, saartel läänetuul 5-11, puhanguti 14 m/s. Õhutemperatuur on 0 kuni +5, läänerannikul ja saartel tuleb sooja 6-10 kraadi.


Eesti 2053 | Arvamusfestival - Aestia koolitused\nEesti 2053 | Arvamusfestival\n“Kas riigi roll on tulevikus olla uute lahenduste suurim katsetaja ja ingelinvestor või siiski mitte? Kujutame ennast aastasse 2053 ning mõtleme, milline on meie argipäev muutunud tehnoloogilises reaalsuses ning millised muudatused peame täna tegema, et 2053 Eesti oleks paik, kus tahame elada.”\nRiik on loomas pikaajalist strateegiat aastaks 2035, et Eesti oleks kõigile parim paik elamiseks, töötamiseks ja õppimiseks. Teema ümber toimuvad arutelud tõid Riigikantselei ja Rahandusministeeriumi ka Arvamusfestivalile, kus vaadati veel kaugemale, aastasse 2053, ning arutleti, milline võiks olla meie elu ja ümbritsev keskkond siis.\nKoostöös Riigikantseleiga püstitasime vestluse eesmärgid, teemapüstituse ning viisime läbi ka vestluse juhtimise.\nVestlus on järelevaadatav Postimehe arvamusportaalis.\nAugustikuus sai koos Ivoga ette valmistatud ja ära tehtud üks oluline Eesti tulevikku puudutav avalik arutelu. Plaanisime arvamusfestivali alale “Eesti 2035” tähelepanuväärse avangu või ärksa lõpuna teemat tehnoloogia arengu ja empaatia seostest. Mingisugune raam ja palju mõtteid teemast oli meil endil olemas, aga puudus arutelu täpsem ülesehitus, formaat, esinejad ning ka teema vedaja/moderaator. Viimase leidmine läks ladusalt, sest õigupoolest soovitas Ivoga koostööd mulle mitu erinevat inimest. Ka edasine läks ladusalt, tänu talle.\nDisainisime koos arutelu formaadi, struktuuri ning sõnastasime ootused tulemuste osas ja leidsime võimalikud esinejad. Ivo tegi ära väga palju eeltööd ning omavahelised arutelud olid sisukad ja edasiviivad. Kogu köögipoolt ei olegi vaja ehk kirjeldada, sest tulemus rääkis enda eest. Arutelu “Eesti 2053” oli üks rahvarohkemaid ja enim kiidetud Arvamusfestivali arutelusid, kus ärksaid mõtteid hoidis koos ja juhtis Ivo Visak ning aruteluringis osalesid Eesti president Kersti Kaljulaid, Riigikantselei strateegiadirektor Henry Kattago, OECD nõunik Annika Uudelepp ning Praxise juht Tarmo Jüristo.\n– Kristi, Riigikantselei\nvestluste juhtimine No Comments\nEelmine tegevusOLE ROHKEM. koostöövõrgustik


Käsipalli esiliiga-aasta lõpetas liidrina Põlva/Arcwood - Lõunaeestlane\nKäsipalli esiliiga-aasta lõpetas liidrina Põlva/Arcwood\nHetk esiliigamängust Tartu Ülikool – HC Viimsi/Tööriistamarket, viskel viimsilane Siim Pinnonen. Foto: Diana Jesin/TÜASK\nMeeste esiliiga-aasta käsipallis sai pisut ootamatu lõpu, kui tulenevalt valitsuse otsusest peatati nii esiliiga kui ka kõik noorte võistlused. Liigatabeli tipus lõpetab 2020. aasta tiitlikaitsja Põlva/Arcwood, punkt vähem on HC Tallinn 2-l. Nelja silma kauguselt liidrist jääb kolmik Tartu Ülikool, HC Viimsi/Tööriistamarket ja HC Kehra/Primend.\nViimsi ja Tartu meeskonnad lõpetasid märtsis poolelijäänud eelmise hooaja tabelis kõrvuti, vastavalt kuuenda ja seitsmendana. Tänavu ollakse hetkel kolm kohta kõrgemal ning omavahelises mänguski oldi peaaegu võrdsed, kui oktoobris tuli Viimsi võõrsil välja kuueväravalisest kaotusseisust ja võitis 33:32 (14:18).\nKristo Järve: noored ei taha jõusaalis käia\nAasta viimaseks jäänud voorus jõudsid viimsilased üllatuse lävele, et lõpetada Põlva/Arcwoodi 34 mängu kestnud kaotuseta seeria esiliigas. Kodusaalis juhiti suurem osa mänguajast, aga „käsipallimäng algab 45. minutil”, kõlab legendaarne lause. Põlvalased tegid võimsa lõpuspurdi ning võitsid 33:26.\n„Kolmveerandtunniga võis vägagi rahule jääda, Arcwood oli suures hädas. Aga siis sai jaks otsa, meil oli paar meest tagaliinist puudu ning võrdväärset vahetust polnud. Füüsiline pool ongi meie nõrkuseks. Ma ei tea miks, aga noored mehed ei taha jõusaalis käia ja seeläbi füüsist arendada,” kahetses ekskoondislasest Viimsi peatreener Kristo Järve.\n„Võidumängudes oleme korralikult esinenud, aga kaotus Kehrale kripeldab endiselt. Ilmselt läksid poisid vastast mütsiga lööma ja jäime nelja väravaga alla. Noortest mängijatest tasub senise hooaja põhjal esile tõsta Matten Mäeranda, kes on teinud nii kaitses, aga eriti just rünnakul sammu edasi,” kiitis Järve 17-aastast joonemängijat.\nLühem pink aitab tartlasi võitudele\nEsiliiga 2017. ja 2018. aasta võitja Tartu Ülikool alustas hooaega kolmest mängust kahe kaotusega, ent noppis siis kaks kindlat võitu Tallinna Oskari ja Valga Kävali üle. Meeskonna mängiv peatreener Klaus Peeter Rüütli tunnistas, et HC Tallinn 2 vastu oldi suurtes raskustes, aga üheväravaline allajäämine Viimsile oli valus.\n„Juhtisime Viimsi vastu kuuega ja Tõnu Jõks oli hirmsas viskehoos [sai lõpuks kirja 17 väravat – toim], aga ilmselt edu uinutas meid ning teisel poolajal domineeris Viimsi. Huvitav, et sel hooajal oleme võõrsil paremini mänginud ja just siis, kui õhukese koosseisuga mängudele läksime,” sõnas Rüütli.\n„Näiteks Kehrasse saime kaasa vaid üheksa pallurit, aga just sealt ja Tallinnas Oskari vastu tulid võidud. Võib-olla lühem pink ja vähem vahetusi aitab mängijatel paremini keskenduda ning sunnib neid rohkem vastutust võtma. Tavaliselt oleme just Tartus pikemaid võiduseeriaid kokku pannud,” imestas tartlaste juhendaja muutuse üle.\n„Tervikuna tundub esiliiga tänavu nagu mullugi ehk väga võrdne – peaaegu kõik võivad kõiki võita. Valga Käval on hetkel vahest veidi nõrgem teistest, aga küllap nemadki silma pähe saavad. Tore, et Valga on tagasi kaardil ning Coopile ja Viimsile hakkasid nad juba tõsiselt vastugi,” tervitas Rüütli esiliigasse naasnud valgalasi.\nParimad väravakütid: Tõnu Jõks – 48, Siim Markus Saarend (mõl TÜ) – 39, Karl Markus Kannel (Coop), Veiko Luik (Käval) ja Siim Pinnonen (Viimsi) – 33, Janis Selge (Tallinn 2) – 32, Kristo Kiipus (Oskar) – 28 ja Randel Matthias Lepp (Coop) – 25 väravat.