Õppekava üldosa | Palivere Põhikool\nPalivere Põhikooli õppekava\nKinnitatud Palivere Põhikooli direktori käskkirjaga\nUuendatud 31. augustil 2015\n1.1. Reguleerimisala, õppekava rakendumine ja ülesehitus\n(1) Palivere Põhikooli õppekava on koostatud Vabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 1 „Põhikooli riikliku õppekava“ ja Vabariigi Valitsuse 08.03.2001. a määruse nr 89 „Laste liikluskasvatuse kord“ § 7 alusel. Õppekava on uuendatud Vabariigi Valitsuse 28. 08. 2014. a määruse nr 18 alusel. Kooli õppekava on koolis õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.\n(3) Palivere Põhikooli õppekava (edaspidi kooli õppekava) tugineb riigi põhiharidusstandardile.\nKooli õppekava on õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument, milles kirjeldatakse õppe rõhuasetused ja tegevused õppekava täitmiseks.\n(4) Kooli õppekava üldosa ülesehitus:\nkooli väärtused ja eripära, kooli õppe- ja kasvatuseesmärgid;\nõppekorraldus – tunnijaotusplaan õppeaineti ja klassiti, sealhulgas lisatundide kasutamine, läbivate teemade ja lõimingu rakendamine, valikainete ja võõrkeelte valik, riiklikus õppekavas sätestatud õppeainete nimetustes või õppemahtudes tehtud erisused ja erisuste tegemise põhjendused;\nõppekeskkonna mitmekesistamiseks kavandatud tegevused, sh õppekava rakendamist toetavad tegevused, õppekäigud ja muu taoline;\n(5) Ainevaldkondade õppeainete ainekavades esitatakse õppeainete õpitulemuste ja õppesisu kirjeldused klassiti.\n1) Ainevaldkonna nimetus.\n2) Ainevaldkonna pädevus\n3) Ainevaldkonna õppeained ja maht\n4) Ainevaldkonna kirjeldus ja valdkonnasisene lõiming;\n5) Üldpädevuste kujundamise võimalusi;\n6) Õppeainete lõimingu võimalusi teiste ainevaldkondadega:\n7) Läbivate teemade rakendamise võimalusi;\n8) Õppetegevuse kavandamine ning korraldamine\n9) Hindamise alused\n10) Füüsiline õpikeskkond\nAine õppe- ja kasvatuseesmärgid põhikooli lõpuks\nÕppe- ja kasvatuseesmärgid kooliastmeti\nÕppetulemused ja –sisu klassiti\nHindamine, sh kujundav hindamine antud õppeaines\n(6) Kooli õppekava üldosa ja ainekavad on kättesaadavad kooli kodulehel. Aineõpetaja koostab kooli õppekava üldosa ja ainekava alusel igal õppeaastal töökava kõikidele klassidele, kus ta õpetab. Töökavad on kättesaadavad e-kooli materjalide kaudu.\n(7) Õppekava on väljundipõhine, see tähendab, et rõhuasetus on õppeprotsessi lõpuks omandatavate õpitulemuste/pädevuste omandamisel ja nende hindamisel. Hindamise aluseks on tasemeti kirjeldatud õpitulemustele/pädevustele toetuvad kriteeriumid, mis on eelduseks hindamise, sh kujundava hindamise rakendamiseks. Õppeprotsessi kirjeldamine toimub õpetaja töökava tasandil.\n(8) Koolis lähtutakse põhimõttest, et õppekavas esitatud teemadele pühendatakse arvestatav hulk aega, lähenedes teemale mitmel viisil, nii et õpilased õpivad õpitut kasutama erinevates situatsioonides. Õpilastel lastakse demonstreerida õpitut võimalikult erinevates olukordades ja antakse soorituste kohta tagasisidet tuues välja õpilase tugevaid külgi ja vajakajäämisi ning andes soovitusi edaspidisteks tegevusteks, mis toetavad õpitulemuse omandamist.\n(9) Väljundipõhine õppekava toetab mõtteviisi, mille kohaselt keskendutakse õpitulemustele/pädevustele ning kujundavale hindamisele. Väljundipõhise õppekava mõtteviisi aluseks on mudel, milles on keskne roll üldpädevustel ja valdkonnapädevustel ning millele lisanduvad läbivad teemad. Läbivate teemade õpetus realiseerub kogu koolipere ühise toimimise kaudu, põhinedes lõimingul ja õpikeskkonna korraldusel.\n(10) Kõik koolis tegutsevad isikud lähtuvad oma tegevuses „Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 2 lõikes 3 sätestatud üldinimlikest ja ühiskondlikest alusväärtustest, milleks on ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu, vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus.\n(11) Ainevaldkondlikud ja ainealased eesmärgid tulenevad „Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 7, § 9 ja § 11 seatud taotletavatest pädevustest ja aitavad kaasa nende pädevuste saavutamisele.\n(12) „Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 4 lõikes 3 esitatud üldpädevused on valdkonna- ja aineülesed ja nende kujunemise tagamine õpilastel on kõigi koolis tegutsevate isikute ühine eesmärk.\n(13) Õppekavas esitatud õpikäsitus vastab konstruktivistlikule arusaamisele õppimisest kui elukestvast protsessist, mille alusel õpetamine on õpilase vaimse, sotsiaalse ja füüsilise õpikeskkonna organiseerimine nii, et õpilane saavutab kavandatud õpitulemused.\n(14) Kooli õppekava terviktekst sisaldab lisaks kooli õppekava üldosale ka ainekavasid. Ainekavad on koondatud ainevaldkonniti ja esitatud klassiti. Ainekavad on esitatud viisil, et aidata kaasa kujundava hindamise rakendamisele koolis ning lähtuvad väljundipõhise õppekava koostamise põhimõttest.\n(15) Ainekavade esitamine ainevaldkonniti suurendab integreeritust ainete vahel, andes võimalusi valdkonnasiseseks koostööks. Ainevaldkonna pädevus saavutatakse sobiva metoodika ja õppevara valiku kaudu. Ainevaldkonna pädevusi kõrvutades saame kooliastme pädevused, mille saavutamist taotleme põhikooli lõpuks.\n(16) Ainekavades esitatud õpitulemused on esitatud õppijakeskses sõnastuses ning väljenduvad õppe lõpuks omandatavates pädevustes. Õpitulemuste saavutatust tuleb õpilasel demonstreerida ning nende saavutatust hinnatakse kujundavalt ja/või kokkuvõtvalt.\nKooli eripära ja põhiväärtused\nPalivere Põhikool on kogukonnas põhiharidust andev õppeasutus.\nMeie missiooniks on olla konkurentsivõimelist haridust pakkuv ja sotsiaalseid oskusi arendav kool, kus on hea õppida ja töötada.\nHaridus ja haritus kodukoolist. Peame oma ülesandeks kasvatada ja arendada ühiskonnateadlikku ja aktiivset kodanikku, kes osaleb ühiskonnaelus ning on valmis elukestvaks õppeks.\nHea haridus – alus edasisteks õpinguteks, tagab turvalise ülemineku ühest kooliastmest teise, võimalused igakülgseks arenguks (üldharidus, huviharidus). Hea haridus annab võimaluse loovuse arenguks, tagab elus hakkamasaamise.\nTurvalisus – hooliv, toetav ja ohutu koolikeskkond, sõbralikkus, viisakas suhtlemine, tolerantsus. Eesmärgiks on koolirõõm, rahulik koolikeskkond. Turvalises koolikeskkonnas julgeb iga inimene olla avatud, öelda välja oma mõtteid, julgeb ka eksida ning selle kaudu õppida.\nKoostöö ja vastutustunne – oma töö ja tegevuse eest vastutavad nii õpilased kui ka õpetajad. Kohusetunne, vastutustunne ja koostöö on edu aluseks õppetöös, iga õpilase arengus.\nTraditsioonide austamine – meie koolil on välja kujunenud traditsioonid, mida me alal hoiame ja pühaks peame. Lisaks sellele austame nii kodukoha kui ka Eesti riigi kultuuripärandit, traditsioone.\n(4) Koolis toetatakse võrdsel määral õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut. Koolis luuakse tingimused õpilaste erisuguste võimete tasakaalustatud arenguks ja eneseteostuseks ning teaduspõhise maailmapildi kujunemiseks.\n(5) Koolis kujundatakse õpilaste väärtushoiakuid ja -hinnanguid, mis on isikliku õnneliku elu ja ühiskonna eduka koostoimimise aluseks.\n(6) Olulised põhiväärtused tulenevad „Eesti Vabariigi põhiseaduses”, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis, lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu alusdokumentides nimetatud eetilistest põhimõtetest. Alusväärtustena tähtsustatakse üldinimlikke väärtusi (ausus, hoolivus, aukartus elu vastu, õiglus, inimväärikus, lugupidamine enda ja teiste vastu) ja ühiskondlikke väärtusi (vabadus, demokraatia, austus emakeele ja kultuuri vastu, patriotism, kultuuriline mitmekesisus, sallivus, keskkonna jätkusuutlikkus, õiguspõhisus, solidaarsus, vastutustundlikkus ja sooline võrdõiguslikkus).\n(7) Uue põlvkonna sotsialiseerumine rajaneb eesti kultuuri traditsioonide, Euroopa ühisväärtuste ning maailma kultuuri ja teaduse põhisaavutuste omaksvõtul. Tugeva põhiharidusega inimesed suudavad ühiskonnaga integreeruda ning aitavad kaasa Eesti ühiskonna jätkusuutlikule sotsiaalsele, kultuurilisele, majanduslikule ja ökoloogilisele arengule.\n2.3. Pädevused ja nende kujundamine\n(1) Pädevus on teadmiste, oskuste ja hoiakute kogum, mis tagab suutlikkuse teatud tegevusalal või -valdkonnas loovalt, ettevõtlikult ja paindlikult toimida.\n(2) Kooli õppekavas eristatakse üldpädevusi, valdkonnapädevusi ja kooliastmetes taotletavaid pädevusi.\nmatemaatika-, loodusteaduste ja tehnoloogiaalane pädevus\n(7) Ainekavades esitatakse osaoskuste või õppeteemade kaupa taotletavad õpitulemused, mis toetavad kooliastmete õppe- ja kasvatuseesmärkide saavutamist ja valdkonnapädevuste kujunemist. Väärtushoiakute saavutatuse kohta antakse õpilasele suulist kirjeldavat tagasisidet.\n(8) Pädevuste kujundamine kooliastmeti\nÕppekava üldosas käsitletakse pädevuste kujundamist kooliastmeti ja koolis toimuvate ürituste, tunniväliste tegevuste jm kaudu. Ainevaldkondade üldosades käsitletakse pädevuste kujundamist vastavas ainevaldkonnas tervikuna ja õppeaineti.\noskab kaaslast kuulata, teda tunnustada;\noskab ilu märgata ja hinnata; hindab loovust ning tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest.\ntunneb üldtunnustatud väärtusi ja kõlblus-põhimõtteid, järgib neid, ei jää ükskõikseks, kui neid eiratakse, ning sekkub vajaduse korral oma võimaluste piires;\nmõistab inimese ja keskkonna seoseid, suhtub vastutus-tundlikult elukeskkonda ning elab ja tegutseb loodust ja keskkonda säästes;\nVäärtuspädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nKoolis määratletakse ja sõnastatakse kooli põhiväärtused meeskonnatööna, kaasates õpilasi, lapsevanemaid ja õpetajaid. Kooli põhiväärtused on igapäevaselt nähtaval ning erinevaid töövorme kasutades kavandab klassijuhataja iga-aastaselt õpilastega nende läbiarutamise.\nÕpilastega arutletakse ainetundides erinevate väärtuste üle: elu kui väärtus, head suhted, ausus, teiste austamine, kodumaa ja kodukoht, sallivus jms.\nÕpetaja ülesanne on õpilastele eakohaselt tundides läbi arutada päevakajalised sündmused või ühiskonnas ja maailmas esiplaanil olevad aktuaalsed küsimused. Arutelusid läbi viies peab õpetaja käsitlema mingi sündmuse, nähtuse või seisukoha erinevaid tahke, demonstreerides sallivuse aluseks olevat mõtteviisi: igal nähtusel on vähemalt kaks põhjendust, igal sündmusel on vähemalt kaks tõlgendust, igal seisukohal on vähemalt üks vastandseisukoht.\nKoolis keskendutakse teiste loomingu väärtustamisele eelkõige õpilaste suutlikkuse kujundamise kaudu vältida plagiaati esitluste, referaatide vm koostamisel. Korrektse viitamissüsteemi kasutamist erinevate tööde koostamisel kujundavad ja nõuavad kõik õpetajad alates esimesest kooliastmest.\nKoolis kujundatakse õpilaste ilumeelt ühelt poolt koolis valitseva esteetilise keskkonna kaudu. Teisalt järgitakse põhimõtet: teistele esitatud kirjalik töö peab alati olema korrektselt ja esteetiliselt vormistatud.\nKoolis korraldatakse huvitegevuse kaudu õpilastes kultuuritunnetuse ja –huvi kujunemist: Eesti Kontserdi koolikontserdid (klassikaline muusika, rahvamuusika, erinevad muusikainstrumendid jms), kutseliste teatrite külastused, kultuurivaldkonna huviringid (rahvatants, koorilaul, Haapsalu muusikakooli puhkpilliosakonna tegevus, käeline tegevus jms), koolikontserdid (jõulu-, kevadkontsert, isetegevuskonkursid). Kooliürituste kaudu õpitakse väärtustama kaasõpilaste esinemist, esinejatesse lugupidavalt suhtuma. Looduse väärtustamiseks korraldatakse looduspäevi koostöös Silma keskusega, RMK Matsalu ja Nõva keskustega jt institutsioonidega.\nteab, kelle poole erinevate probleemidega pöörduda ning on valmis seda tegema;\noskab arvestada erinevate inimeste vajadustega, õigustega;\nesitab ja kaitseb oma seisukohti, on tolerantne teiste arvamuste suhtes;\naustab ühiskonnas esinevat mitmekesisust;\noskab end määratleda kui Euroopa Liidu kodanikku.\nSotsiaalse ja kodanikupädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nVastutustunde kujundamine toimub koolis eelkõige kokkulepete sõlmimise ja kokkulepetest kinnipidamise jälgimise teel. Kokkulepete saavutamine tähendab osapoolte ärakuulamist ja üksteisega arvestamist (mõistmist, kas kokkulepet on võimalik täita) ning kõigi osapoolte nõustumist kokkuleppega. Oluline roll on selle juures õpetajatel asjakohases suhtlemises ja kannatlikkusel asju läbi rääkida ning järjekindluses kokkulepetest kinnipidamist jälgida.\nDemokraatliku mõtteviisi kujundamine õpilastes toimub igapäevase õppe- ja kasvatusprotsessi korralduse kaudu. Õppeprotsessi kavandamine on avalik, st õpilased peavad veerandi või kursuse alguses teadma, mida õpitakse, millised on oodatavad õpitulemused, kuidas toimub hindamine ning millised on hindamiskriteeriumid. Kõik muutused õppeprotsessi käigus arutatakse õpilastega läbi. Välistatud on ootamatud kokkuvõtvad hindamised (tunnikontrollid, kontrolltööd).\nKehtestatud reeglite järgimisel näitavad õpetajad õpilastele ise eeskuju. Õpilastelt nõutakse nende reeglite täitmist, mida õpetaja ka ise täidavad (vt kooli kodukord).\nÕpilasi käsitletakse õppeprotsessis partneritena, õpetajad võtavad vähemalt õppeaasta lõpus neilt tagasisidet õppeprotsessi läbiviimise kohta.\nEraldi tähelepanu pööratakse kõikides õppeainetes õpilaste koostööoskuste arendamisele meeskonnas töötamisel. Kui õpetaja on planeerinud õppemeetodina kasutada rühmatööd, siis peale selle läbiviimist järgneb rühmatöö tulemuste arutelu samuti arutelu rühma kui meeskonna toimimise teemal ning tehakse järeldused edaspidiseks.\nKoolis arendatakse õpilastes sotsiaalse ja kodanikupädevuse kujunemist õpilasomavalitsuse tegevuse kaudu: oluliste koolidokumentide arutelu (õppekava, arengukava, kodukord jms). Õpilastel on võimalus osaleda maakonna noortekogude tegevuses. Õpilastel on võimalik algatada ja läbi viia erinevaid õpilasüritusi, pöörduda probleemide lahendamiseks ja ettepanekute tegemiseks kooli juhtkonna, õpetajate ja teiste kooli töötajate poole.\nÕpilaste hulgas viiakse läbi rahuloluküsitlusi, õpetajate tegevuse hindamist, tagasiside andmist.\n3) enesemääratluspädevus – suutlikkus mõista ja hinnata iseennast, oma nõrku ja tugevaid külgi; järgida terveid eluviise; lahendada iseendaga, oma vaimse ja füüsilise tervisega seonduvaid ning inimsuhetes tekkivaid probleeme.\ntahab õppida, tunneb rõõmu teadasaamisest ja oskamisest, oskab jaotada aega õppimise, harrastustegevuse, koduste kohustuste ning puhkamise vahel;\noskab oma eksimusi näha ja tunnistada ning oma tegevust korrigeerida;\nteab oma tugevaid ja nõrku külgi ning püüab selgusele jõuda oma huvides;\nmõtleb süsteemselt, loovalt ja kriitiliselt, on avatud enese-arendamisele;\nEnesemääratluspädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nKõikides õppeainetes kujundatakse õpilaste enesehindamise oskust, mille kaudu õpilased õpivad määratlema enda tugevaid ja nõrku külgi ning kavandama parendustegevusi.\nÕpilastega läbiviidavate arenguvestlused põhinevad õpilaste eneseanalüüsil, mille aluseks on õpilase eneseanalüüs, enesehindamine või õpimapp.\nÕpilaste poolt koostatud kirjalikele töödele (kirjandid, arvestuslikud tööd referaadid jms) antakse kirjalikku või suulist tagasisidet soorituse tugevuste ja nõrkuste kohta: lisamärked ülesannete juures, analüüs erinevatest aspektidest (õigekiri, sisu, vormistus jne). Tagasisidet võib saada eelnevalt teada olevate kindlate kriteeriumide (hindamismudelite) põhjal õpetajalt, kaaslastelt või ka eneseanalüüsi korras.\nÕpilased osalevad spordiüritustel, teadvustamaks ja hindamaks oma kehalisi võimeid.\nKool osaleb tervist edendavate koolide liikumises, mille kaudu propageeritakse tervislikke eluviise, liikumist, turvalist tegutsemist veebikeskkondades jne.\nÕpilasi suunatakse osalema nii kooli korraldatud kui ka koolivälises ringitegevuses vaba aja sisustamiseks, mitmekülgsete huvide kujunemiseks.\n4) õpipädevus – suutlikkus organiseerida õpikeskkonda ja hankida õppimiseks vajaminevat teavet; planeerida õppimist ning seda plaani järgida; kasutada õpitut, sealhulgas õpioskusi ja -strateegiaid, erinevates kontekstides ning probleeme lahendades; analüüsida enda teadmisi ja oskusi, tugevusi ja nõrkusi ning selle põhjal edasiõppimise vajadust.\nsuudab tekstidest leida ja mõista seal sisalduvat teavet (sealhulgas andmeid, termineid, tegelasi, tegevusi, sündmusi ning nende aega ja kohta);\noskab esemeid ja nähtusi võrrelda, ühe-kahe tunnuse alusel rühmitada ning lihtsat plaani, tabelit, diagrammi ja kaarti lugeda;\noskab teha vahet faktil ja arvamusel;\noskab esitada loodusteaduslikke küsimusi, nende üle arutleda, esitada teaduslikke seisukohti ja teha tõendusmaterjali põhjal järeldusi.\nÕpipädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nKõikides õppeainetes keskendutakse ühe olulisema õpipädevuse komponendi, funktsionaalse lugemisoskuse arendamisele. Eelkõige kujundatakse õpilastel oskusi leida informatsiooni teatmikest (sh elektroonilised teatmikest). Õpikut käsitletakse koolis ühe teatmeteoste liigina. Järgitakse põhimõtet, et sõltuvalt töö iseloomust võivad õpilased hindeliste tööde tegemisel kasutada õpetaja loal õppematerjale ja elektroonilisi vahendeid.\nÕpiraskuste esinemisel koostatakse esmase õpiabimeetmena õpilase ja õpetaja koostöös õpilasele kirjalik individuaalne arenguplaan raskustest ülesaamiseks. Individuaalne arenguplaan on õpilase ja õpetaja vabatahtlik kokkulepe ja on suunatud õpetaja konsultatsiooniaja tulemuslikumaks ärakasutamiseks.\nÕpilast suunatakse korraldama oma õpitegevust (nt e-kool, päevikud, õpingute planeerimine, õppematerjalide olemasolu, e-kooli materjalid, valikute tegemine tulemuste saavutamiseks, vastutus tehtud valikute osas).\nÕpilastele tutvustatakse õppetegevuse kaudu erinevaid õpistrateegiaid (nt lugemistehnikad, peastarvutamine, memotehnikad, jms).\nÕpilasi suunatakse kasutama veebipõhiseid õppematerjale iseseisvaks õppimiseks, enesetäienduseks.\nÕpilasi suunatakse osalema teaduskoolide tegevuses, olümpiaadidel, erinevatel konkurssidel, õpetajad toetavad ja juhendavad õpilasi võimete väljaselgitamisel, arendamisel.\n9. klassi nõustatakse koostöös Rajaleidja keskuse spetsialistidega valiku tegemisel õpingute jätkamiseks.\n5) suhtluspädevus – suutlikkus ennast selgelt ja asjakohaselt väljendada, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, oma seisukohti esitada ja põhjendada; lugeda ning mõista teabe- ja tarbetekste ning ilukirjandust; kirjutada eri liiki tekste, kasutades kohaseid keelevahendeid ja sobivat stiili; väärtustada õigekeelsust ning väljendusrikast keelt.\nsuudab tekstidest leida ja mõista seal sisalduvat teavet ja suuliselt ja kirjalikult esitada;\nmõistab ja kasutab õpitavas võõrkeeles igapäevaseid õpitud väljendeid ja lihtsamaid fraase.\noskab oma arvamust väljendada, põhjendada ja kaitsta;\ntuleb vähemalt ühes võõrkeeles toime igapäevastes suhtlus-olukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat infovahetust tuttavatel rutiinsetel teemadel;\noskab kasutada arvutit ja internetti suhtlusvahendina ning oskab arvutiga vormistada tekste.\nSuhtluspädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nKoolis järgitakse korrektset keelekasutust: ainetundides ja tunnivälises tegevuses, omaloomingutöödes, stendidel, kooli kodulehel ja kooli dokumentatsioonis.\nKorraldatakse ja osaletakse omaloomingukonkurssidel, õpilaskonverentsidel. Õpilased esinevad kooli üritustel ja aktustel või väljaspool kooli toimuvatel üritustel. Klassiõhtud ja koolipeod pakuvad õpilastele erinevaid võimalusi arendada väljendusoskust, esitada ja põhjendada seisukohti. Tundides valminud ühistööd on välja pandud kogu koolile vaatamiseks/lugemiseks.\nKooli stendidele pannakse üles õpilastele suunatud teabe – ja tarbetekstid.\nKoolis on võimalik kasutada õigekeelsussõnaraamatuid ja võõrsõnade leksikoni. Õpetajad suunavad õpilasi neid järjekindlat kasutama.\nKoolis tähistatakse emakeelepäeva, osaletakse omaloomingu- ja etluskonkurssidel.\nEraldi tähelepanu pööratakse õpilaste esinemisalase pädevuse kujundamisele. Järgitakse kahte peamist printsiipi: esinemine klassi ees on õpilasele vabatahtlik ja õpilane peab saama enne esinemist õpetaja poolset juhendamist ning pärast esinemist personaalset tagasisidet. See, kas õpilased on valmis vabatahtlikult klassi ees esinema, sõltub eelkõige sellest, millise vaimse ja sotsiaalse keskkonna õpetaja on suutnud luua.\nÕpilastel kujundatakse oskused anda kaasõpilastele ja õpetajatele konstruktiivset kirjalikku ja suulist tagasisidet. Tagasiside andmine toimub õpetaja juhendamisega ning järgitakse konstruktiivse tagasiside andmise reegleid.\nsuudab lahendada igapäevaelu erinevates valdkondades tekkivaid küsimusi, mis nõuavad matemaatiliste mõttemeetodite (loogika ja ruumilise mõtlemise) ning esitusviiside (valemite, mudelite, skeemide, graafikute) kasutamist.\nMatemaatika-, loodusteaduste ja tehnoloogiaalase pädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nMaakondlikud ja vabariiklikud õpilastööde näitused.\nÕppetegevusse kaasatakse digitehnoloogiat, erinevaid arvutiprogramme. I klassi õpilastel on võimalus osaleda arvutiringi tegevuses.\nVõimalusel kaasatakse õppetegevusse TÜ teadusbuss, külastatakse muuseume (tervishoiumuuseum, AHHAA-keskus, loomaaed jms)\nÕpilasekskursioonide, õppekäikude jm raames tutvustatakse ja suunatakse mõistma ning väärtustama Eesti loodust.\nKool osaleb projektis „Tere, kevad!“.\nKoolivälist õppetegevust tehakse koostöös RMK Nõva ja Matsalu looduskeskustega, Silma õpikojaga.\nKoolis tegutsevad teadusring ja robootikaring.\nKool osaleb loodusteemalistel maakondlikel ja vabariiklikel üritustel ja konkurssidel: viktoriinid (nt RMK metsaviktoriin), teabepäevad jne\nKool osaleb matemaatikaalastel maakondlikel ja vabariiklikel õpilaskonkurssidel: pranglimine, Känguru, Nuputa, olümpiaad jm.\nKõikides ainetes pööratakse tähelepanu matemaatiliste esitusviiside (näiteks diagrammid) kasutamisele oma aines. Eraldi pööravad kõik õpetajad tähelepanu oma ainest ja õpilaste vanusest tulenevalt statistiliste andmetöötluse erinevatele meetoditele.\nettevõtlikkuspädevus – suutlikkus ideid luua ja neid ellu viia, kasutades omandatud teadmisi ja oskusi erinevates elu- ja tegevusvaldkondades; näha probleeme ja neis peituvaid võimalusi; seada eesmärke ja neid ellu viia; korraldada ühistegevusi, näidata initsiatiivi ja vastutada tulemuste eest; reageerida paindlikult muutustele ning võtta arukaid riske.\noskab oma tegevust kavandada ja hinnata ning tulemuse saavutamiseks vajalikke tegevusi valida ja rakendada;\nEttevõtlikkuspädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nEttevõtlikkuspädevuse aluseks on õpilastes initsiatiivikuse arendamine (valmisolek õppima asuda, tööga iseseisvalt alustada, probleemi märgata, sõnastada ja lahendusi otsida.\nTundides kasutatakse kogemusõppel põhinevaid aktiivõppe meetodeid, mis võimaldavad simuleeritud olukordades ennast proovile panna ja õpitud teadmisi ja oskusi rakendada.\nÕppeprotsessis kavandatakse ühe aine piires kui ka õppeainete vahelisi projektipõhiseid õppemeetodeid, kus õpilased peavad meeskonnana saavutama tulemused.\nTunnivälised üritused kavandatakse projektipõhisena, kuhu kaastakse õpilased ning järgitakse kõiki projektijuhtimise reegleid.\nÕpilased teevad õpilasesinduse ja juhtkonnaliikmete kaudu ettepanekuid koolitöö korraldamiseks.\nÕpilastel on õigus ürituste algatamiseks ning nad saavad õpetajatelt nende läbiviimiseks tuge.\nKoolis korraldatakse koostööoskuse kujunemiseks erinevaid tegevusi meeskonnana, sh õpilastest moodustatud meeskondadena.\nEttevõtlikkuspädevuse kujundamiseks tehakse koostööd innovatsioonikeskusega\n8) digipädevus – suutlikkus kasutada uuenevat digitehnoloogiat toimetulekuks kiiresti muutuvas ühiskonnas nii õppimisel, kodanikuna tegutsedes kui ka kogukondades suheldes; leida ja säilitada digivahendite abil infot ning hinnata selle asjakohasust ja usaldusväärsust; osaleda digitaalses sisuloomes, sh tekstide, piltide, multimeediumide loomisel ja kasutamisel; kasutada probleemilahenduseks sobivaid digivahendeid ja võtteid, suhelda ja teha koostööd erinevates digikeskkondades; olla teadlik digikeskkonna ohtudest ning osata kaitsta oma privaatsust, isikuandmeid ja digitaalset identiteeti; järgida digikeskkonnas samu moraali- ja väärtuspõhimõtteid nagu igapäevaelus\nkasutab arvutit teadlikult õppetöös;\nsaab iseseisvalt hakkama eestikeelsete arvutiprogrammide või simulatsioonide kasutamisega;\non teadlik riigi ja kohaliku omavalitsuse e-teenustest, teab, kuidas neid kasutada;\nkasutab teadlikult juhendamisel robootikavahendeid õppetöös.\nDigipädevuse kujundamise aspektid Palivere Põhikoolis:\nDigipädevuse kujundamiseks õpivad 2. – 5. klassi õpilased informaatikat (1 tund nädalas).\nKool kasutab Stuudiumi, tutvustab erinevaid Stuudiumi võimalusi vanematele ja õpilastele.\nKool osaleb projektis „Targalt internetis“ ning toob projekti raames kooli erinevaid spetsialiste.\nDigipädevuse kujundamine toimub kõigis õppeainetes: sõnaraamatute kasutamine, loodusainete katsed, videod erinevatest loodusnähtustest, autorikaitse järgimine, suhtlemine sotsiaalvõrgustikes, interneturvalisuse järgimine jne.\nÕppetöös kasutatakse digitehnoloogia võimalusi.\nÕpetajad kasutavad vastavalt kooli võimalustele e-tundi, e-õpikuid ja e-töövihikuid jm vahendeid.\nÕpetajad viivad koostöös õpilastega läbi digipäeva, kus rakendatakse erinevaid seadmeid ja e-võimalusi.\nÕpetajad kasutavad võimalusel tundide läbiviimiseks kooli soetatud robootika vahendeid.\nKooli juhtkond koostab projekte Progetiigri vahendite kasutamiseks, et soetada koolile robootika ja digitehnoloogi avahendeid;\nÕpetajate digipädevuse parendamiseks osalevad õpetajad HITSA jt IKT-alastel koolitustel, arvutiringis.\nÜldpädevuste kirjeldamine ainekavades\nKooli õppekava üldosas määratletud üldpädevuste põhjal detailiseeritakse omakorda üldpädevuste kujundamine kooli õppekava ainekavades.\nAinekavades kirjeldatakse täpsemalt, kuidas kavatsetakse üldosas määratletud põhimõtteid (rõhuasetused üldpädevuste kujundamisel) rakendada õppaine tasandil.\nÕppimise käsitus ja õppekeskkond\n3.1. Õppimise käsitus\n(1) Õppekavas käsitatakse õppimist väljundipõhiselt, rõhutades muutusi õpilase või õpilaste rühma käitumisvõimes. Konkreetsemalt tähendab see selliste teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtushoiakute ja -hinnangute omandamist, mis on vajalikud igapäevaelus toimetulekuks. Õppimise psühholoogiliseks aluseks on kogemus, mille õpilane omandab vastastikuses toimes füüsilise, vaimse ja sotsiaalse keskkonnaga. Kogemusi omandades muutub õpilase käitumine eesmärgipärasemaks. Õppekeskkond kindlustatakse koolis õppekava alusel toimuva süstemaatilise ja sihipärase õppe- ja kasvatustegevusega ning õppekeskkonnaks on ka kodu ja laiemas elukeskkonnas toimivad mõjutused. Õpilane on õppeprotsessis aktiivne osaleja, kes võtab võimetekohaselt osa oma õppimise eesmärgistamisest, õpib iseseisvalt ja koos kaaslastega, õpib oma kaaslasi ja ennast hindama ning oma õppimist analüüsima ja juhtima. Uute teadmiste omandamisel tugineb õpilane varasematele ning konstrueerib uue teabe põhjal enda teadmised. Omandatud teadmisi rakendatakse uutes olukordades, probleemide lahendamisel, valikute tegemisel, väidete õigsuse üle arutledes, oma seisukohti argumenteerides ning edasiste õpingute käigus. Õppimine on elukestev protsess, milleks vajalikud oskused ja tööharjumused kujunevad põhihariduse omandamise käigus.\n(2) Õppekavas mõistetakse õpetamist kui õppekeskkonna ja õppetegevuse organiseerimist viisil, mis seab õpilase tema arengule vastavate, kuid pingutust nõudvate ülesannete ette, mille kaudu tal on võimalik omandada kavandatud õpitulemused.\nÕppekavas mõistetakse kasvatust kui õpilase suhete kujundamist teda ümbritseva maailmaga. Edukas väärtuskasvatus eeldab kogu koolipere, õpilase ja perekonna vastastikust usaldust ning koostööd. Hoiakute kujundamise võtmeisik on õpetaja, kelle ülesanne on pakkuda isiklikku eeskuju, toetada õpilaste loomupärast soovi enda identiteedis selgusele jõuda ning pakkuda sobiva arengukeskkonna kaudu tuge erinevates rühmades ja kogukondades ning kogu ühiskonnas aktsepteeritavate käitumisharjumuste väljaarenemiseks.\nÕpet kavandades ja ellu viies:\nkasutatakse nüüdisaegset ja mitmekesist õppemetoodikat, -viise ja -vahendeid (sealhulgas suulisi ja kirjalikke tekste, audio- ja visuaalseid õppevahendeid, aktiivõppemeetodeid, õppekäike, õues- ja muuseumiõpet, avastusõppe põhimõtteid jms);\nkoheldakse kõiki õpilasi eelarvamusteta, õiglaselt ja võrdselt, austades nende eneseväärikust ning isikupära;\nkorraldatakse koolielu, lähtudes rahvusliku, rassilise, soolise ja muudel alustel võrdse kohtlemise põhimõtetest ning soolise võrdõiguslikkuse eesmärkidest.\nPalivere Põhikoolil on traditsiooniks saanud õpet korraldada kooli ümbruses looduskesk-konnas, Palivere raamatukogus, Palivere ettevõtteid kaasates, Silma looduskeskuses, Nõva RMK-s jm.\nÕppe- ja kasvatustegevuse rõhuasetused kooliastmeti\n4.1. Õppe ja kasvatuse rõhuasetused I kooliastmes\n(1) Esimeses klassis on õpetuse ja kasvatuse põhitaotluseks õpilaste kohanemine koolieluga, turvatunde ja eduelamuste kogemine ning valmisoleku kujunemine edasiseks edukaks õppetööks. Õpilaste koolivalmidus ja võimed on erinevad, seetõttu diferentseeritakse õppeülesandeid ja nende täitmiseks kuluvat aega.\nõpiraskuste äratundmisele ning tugisüsteemide ja õigeaegse õpiabi pakkumisele.\n(3) Õppetöö korraldamise alus võib esimeses kooliastmes olla ka üldõpetuslik tööviis. Sõltuvalt õpilaste ettevalmistusest võib kasutada ka aineõpetuslikku tööviisi või üld- ja aineõppe kombineeritud varianti. Õpetaja võib kasutada avastusõppe metoodikat.\n4.2. Õppe ja kasvatuse rõhuasetused II kooliastmes\n4.3. Õppe ja kasvatuse rõhuasetused III kooliastmes\nIII kooliastme õpilastel on vajadusel võimalik saada ka õpiabi, logopeedilist abi jms.\nÕppe- ja kasvatustöö korraldus ning ajakasutus\nÕppe- ja kasvatustöö korraldamisel lähtub kool kehtivatest seadustest, õpilase vajadustest, huvigruppide ootustest ning õppe- ja kasvatustöö eesmärkidest. Õppeaasta pikkuse, õpilaste nädalakoormuse ja tunnijaotusplaani koostamisel võetakse aluseks „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses“ sätestatud nõuded. Palivere Põhikooli I – III kooliastmes toimub õppetöö traditsioonilise aineõppena. Lisaks tavapärasele õppetööle toimuvad üldjuhul üks kord õppeveerandis õppeaineid lõimivad projektipäevad (õuesõpe, avastusõpe, uurimuslik õpe, muuseumiõpe, ekskursioonid, õppekäigud jne). Õppetöö koolis toimub ainetundides eesti keeles, v.a A ja B võõrkeeles, kus kasutatakse valdavalt inglise ja vene keelt.\n5.1. Õppe- ja kasvatustöö korraldus I kooliastmes\nEsimeses klassis on õpetuse ja kasvatuse põhitaotluseks õpilase kohanemine koolieluga, turvatunde ja eduelamuste kogemine ning valmisoleku kujunemine edasiseks edukaks õppetööks. Esimeses kooliastmes kasutatakse traditsioonilise õppe põhimõtteid, suurt tähelepanu pööratakse avastus- ja aktiivõppele. Selle kaudu saavutatakse õpilase aktiivne osavõtt õppetööst, väärtustatakse suhtlemis- ja koostööoskust ning iseseisvat otsustusvõimet. Õppeprotsessi käigus kujundatakse õpilasel esmased õpiharjumused ja -oskused, keskendutakse heade käitumistavade tundmaõppimisele ja järgimisele. Õpetaja olulisim ülesanne on iga lapse eneseusu ja õpimotivatsiooni toetamine, õpiraskuste äratundmine ning vajadusel tugisüsteemide ja õpiabi pakkumine.\nI kooliastme tunnijaotusplaanis on järgmised kohustuslike õppeainete lisatunnid ja koolipoolsete valikainete tunnid nädalas:\nI klass eesti keel 1\nII klass matemaatika 2\nIII klass matemaatika 1\nkehaline kasvatus 1\n5.2. Õppe- ja kasvatustöö korraldus II ja III kooliastmes\nTeises kooliastmes on oluline toetada õpilase õpihuvi, õpimotivatsiooni ja õpioskuste kujunemist, ära tunda ja arendada õpilase erivõimeid ja huvisid, pakkuda õpiraskustega õpilasele õpiabi.\nKolmandas kooliastmes on õppe ja kasvatuse põhitaotluseks aidata õpilasel kujuneda vastutustundlikuks ühiskonnaliikmeks, kes igapäevaelus iseseisvalt toime tuleb ning suudab oma huvidele ja võimetele vastavat õpiteed valida. Õpipädevuse seisukohalt on oluline õpi- motivatsiooni hoidmine, erinevate õpistrateegiate teadvustatud kasutamine, uurimuslik õpe ja enesekontrollioskuse arendamine. Kool toetab õpilast tema edasiste õpingute ja kutsevaliku tegemisel. II ja III kooliastmes kasutatakse aineõpetuse põhimõtteid.\nII ja III kooliastme tunnijaotusplaanis on järgmised kohustuslike õppeainete lisatunnid ja koolipoolsed valikainete tunnid nädalas:\nIV klass A-võõrkeel (inglise keel) 1\nV klass A-võõrkeel (inglise keel) 1\nVI klass B-võõrkeel (vene keel) 1\nVII klass bioloogia 1\nVIII klass matemaatika 1\nIX klass matemaatika 1\nÕppeaine 1. Sh LT* I ka 4. 5. 6. Sh LT* II ka 7. 8. 9. Sh LT* III ka\n1) eesti keel 7 7 6 1 20 5 3 3 11 2 2 2 6\n2) kirjandus 2 2 4 2 2 2 6\n3) A-võõrkeel (inglise keel) 3 3 4 4 3 2 11 3 3 3 9\n4) B-võõrkeel (vene keel) 4 1 4 3 3 3 9\n5) matemaatika 3 5 5 3 13 5 5 5 2 15 5 5 5 2 15\n6) loodusõpetus 2 1 1 1 4 2 2 3 7 2 2\n7) geograafia 2 2 2 1 6\n8) bioloogia 2 2 2 1 6\n9) keemia 2 2 4\n10) füüsika 2 2 4\n11) ajalugu 1 2 3 2 2 2 6\n12) inimeseõpetus 1 1 2 1 1 2 1 1 2\n13) ühiskonnaõpetus 1 1 2 2\n14) muusika 2 2 2 6 2 2 1 1 5 1 1 1 3\n15) kunsti- ja tööõpetus 3 3 3 9\n16) kunstiõpetus 2 2 1 2 5 1 1 1 3\n17) käsitöö ja kodundus; tehnoloogiaõpetus 1 2 2 5 2 2 1 5\n18) kehaline kasvatus 3 3 3 1 9 3 3 2 8 2 2 2 6\n19) informaatika 1 1 2 2 1 1 2 2\nMaksimaalne nädalakoormus 20 23 25 8 25 28 30 10 30 32 32 4\n*Sh LT – sealhulgas lisatunnid\n5.4. Võõrkeelte valik\nPalivere Põhikoolis õpetatakse A-võõrkeelena inglise keelt ja B-võõrkeelena vene keelt. Võõrkeelte valik tuleneb lastevanemate ja õpilaste soovist ning kooli varasemast võõrkeelte valikust.\nÕpilasele, kelle võõrkeelte valik erineb koolis pakutavast, korraldatakse individuaalset õpet, kui koolis on vastava aine õpetamiseks vajalikud ressursid (aineõpetaja, finantsvõimalused).\nLisatundide ja valikaine valimise põhimõtted\nAluseks võttes põhikooli riikliku õppekava pädevused, läbivad teemad ja Palivere Põhikooli õppe- ja kasvatustöö eesmärgid, on tunnijaotusplaani lisatud järgmistele õppeainetele lisatunnid:\nÕpioskuste, peamiselt lugemisoskuse ja teksti mõistmise kujunemiseks varases koolieas on I kooliastmes lisatud 1 tund. Lugemisoskus on kõigi teiste õppeainete alusoskus, teksti mõistmine paneb aluse edasisele õpijõudlusele. Emakeele süvendatud õppimine paneb aluse üldise õpipädevuse kujunemisele (hankida õppimiseks vajaminevat teavet), suhtluspädevuse kujunemisele (suutlikkus ennast selgelt ja asjakohaselt väljendada, arvestades olukordi ja suhtluspartnereid, oma seisukohti esitada ja põhjendada; lugeda ning mõista teabe- ja tarbetekste ning ilukirjandust; kirjutada eri liiki tekste, kasutades kohaseid keelevahendeid ja sobivat stiili; väärtustada õigekeelsust ning väljendusrikast keelt) ja väärtuspädevuse kujunemisele (suutlikkus hinnata inimsuhteid ning tegevusi üldkehtivate moraalinormide seisukohast, oma ja teiste maade ning rahvaste kultuuripärandi väärtustamine) erinevate tekstide lugemise kaudu.\nVõõrkeeleoskuse paremaks omandamiseks on II kooliastmes lisatud 2 tundi: 4. klassis 1 lisatund ja 5. klassis üks lisatund A-võõrkeelt (inglise keel). II kooliastmes 6. klassis on lisatud 1 lisatund B-võõrkeelt (vene keel). Sellega tagatakse võõrkeele omandamiseks alusoskused: lugemisoskus (slaavi tähestik, sõnarõhud jms), kirjutamisoskus (tähekujud, õigekiri), võõrkeeles suhtlemise oskus. Lisatundidega antakse ka võimalus rakendada mängulisi elemente, arendada digipädevust.\nMatemaatilise pädevuse kujundamiseks on I kooliastmes lisatud 3 tundi, II ja III kooliastmes 2 tundi. Matemaatilise pädevuse kui ühe olulise aluspädevuse kujundamine lisatundide kaudu paneb aluse loogilisele mõtlemisele, probleemide lahendamisele. Õpilastel peab kujunema suutlikkus kasutada matemaatikale omast keelt, sümboleid ning meetodeid erinevaid ülesandeid lahendades kõigis elu- ja tegevusvaldkondades.\nLoodusainetest on lisatunnid järgmised: I kooliastmes 1 tund loodusõpetust (1. klass), III kooliastmes 1 tund bioloogiat ja 1 tund geograafiat (7. klass) Loodusainete lisatundide eesmärgiks on õpioskuste kujundamine. Oluline on, et õpilane tajuks ja väärtustaks oma seotust loodusega, teiste inimestega, mõistaks inimese ja keskkonna seoseid, suhtuks vastutustundlikult elukeskkonda ning elab ja tegutseb loodust ja keskkonda säästes. Pädevuste kujundamisel on oluline, et põhikooli lõpetaja oskaks esitada loodusteaduslikke küsimusi, nende üle arutleda, esitada teaduslikke seisukohti ja teha tõendusmaterjali põhjal järeldusi. Lisatunnid III kooliastmes võimaldavad läbi viia pikemaajalisi õppeülesandeid (sealhulgas uurimuslikke õppeülesandeid). Need on aluseks lõimiva töö edukaks koostamiseks ja kaitsmiseks 8. klassis.\nArendamaks õpilaste loovust ja toetamaks kõikide õpilaste edukat loovtöö koostamist III kooliastmes, on 5. klassi tunnijaotusplaani lisatud 1 muusika- ja 4. ning 5. klassi 1 kunstiõpetuse tund.\n6) Kehaline kasvatus\nVäärtustamaks tervist ja aktiivset liikumist, on I kooliastmes lisatud 1 kehalise kasvatuse tund 3. klassi. Kehalisel kasvatusel on oluline roll läbiva teema „Tervis ja ohutus“ õpetamisel, sotsiaalsete suhete kujundamisel.\nToetamaks läbivat teemat „Teabekeskkond”, kujundamaks õpilastes digipädevust, oskust kasutada arvutit ja internetti ja valmistamaks õpilasi ette loovtööde vormistamiseks 8. klassis, on 2., 3., 4. ja 5. klassi tunnijaotusplaani lisatud informaatika valikkursus. Informaatika valikkursusel osalevad kõik antud klasside õpilased. Informaatikal on oluline roll õpilaste turvalise käitumise ja tegutsemise kujundamisel internetis.\nvalikainete valikul – valikaine „Informaatika“ toetab läbivate teemade taotlusi;\narendama oma õpioskusi, suhtlemisoskusi, koostöö- ja otsustamisoskusi ning teabega ümberkäimise oskusi;\nkujundama valmisolekut elukestvalt õppida ja kutseotsuseid teha ning tundma haridus- ja koolitusvõimalusi;\nLäbiva teema käsitlemine II kooliastmes keskendub õpilase sotsiaalsetele ja toimetulekuoskustele, oma huvide ja võimete tundmaõppimisele ning arendamisele.\nEesmärk on aidata õpilasel kujundada põhilisi õpioskusi, empaatiavõimet ning suhtlemis- ja enesekontrollioskusi. Õpilasele tutvustatakse erinevaid elukutseid ja töid ning nende seost inimeste individuaalsete eelduste ja huvidega.\nLäbiva teema käsitlemine III kooliastmes keskendub õpilase võimete, huvide, vajaduste ja hoiakute teadvustamisele, õpioskuste arendamisele ning esmaste kutsevalikutega seostamisele. Õpilasi juhitakse mõtlema oma võimalikele tulevastele tegevusvaldkondadele ning arutlema, millised eeldused ja võimalused on neil olemas, et oma soove ellu viia. Tähtis on käsitleda töö ja kutsega seotud stereotüüpseid suhtumisi kriitiliselt, et need ei muutuks õpilase tulevikuväljavaadete piirajateks. Õpilasi teavitatakse erinevatest tööharjutamise võimalustest ning julgustatakse neid kasutama. Õpilasele vahendatakse teavet edasiõppimisvõimaluste kohta ning luuakse võimalus saada kutsenõustamist.\nKarjääri planeerimiseks teeb Palivere Põhikool koostööd Läänemaa Rajaleidja keskusega, kasutame ka teisi kooliväliseid võimalusi elukestva õppe ja karjääri valdkonnast (SEB rahatarkuse päev jms)\narutlema keskkonnaprobleemide üle nii kodukoha, ühiskonna kui ka üleilmsel tasandil, kujundama isiklikke keskkonnaalaseid seisukohti ning pakkuma lahendusi keskkonnaprobleemidele;\nvõtma vastutust jätkusuutiku arengu eest, kasutama loodussäästlikke ja jätkusuutlikku arengut toetavaid tegutsemisviise;\nhindama ning vajaduse korral muutma oma tarbimisvalikuid ja eluviisi.\nLäbiva teema käsitlemine I kooliastmes tugineb õpilase kogemustele, igapäevaelu nähtustele ning looduse vahetule kogemisele. Õppe ja kasvatuse kaudu taotletakse õpilase keskkonnataju kujunemist, pööratakse tähelepanu kodu- ja kooliümbruse keskkonnaküsimustele ning tegutsemisviisidele, mille abil on keskkonnaprobleeme võimalik praktiliselt ära hoida ja lahendada.\nLäbiva teema käsitlemine II kooliastmes keskendub peamiselt koduümbruse ja Eesti keskkonnaprobleemide käsitlemisele. Arendatakse tahet osaleda keskkonnaprobleemide ärahoidmises ja lahendamises ning kujundatakse keskkonnaalast otsustamisoskust. Arendatakse säästvat suhtumist ümbritsevasse ja elukeskkonna väärtustamist, õpitakse teadvustama end tarbijana ning toimima keskkonda hoidvalt. Läbiva teema käsitlemiseks kasutame ka kooliväliseid võimalusi: projektid, konkursid, looduskeskuste pakutavad projektid, rändnäitused jms.\nLäbiva teema käsitlemine III kooliastmes keskendub kohalike ning globaalsete keskkonna- ja inimarenguprobleemide käsitlemisele. Eesmärk on kujundada arusaama loodusest kui terviksüsteemist, looduskeskkonna haprusest ning inimese sõltuvusest loodusvaradest ja -ressurssidest. Õppemeetoditest on kesksel kohal aktiivõppemeetodid, rühmatööd, juhtumiuuringud, arutelud ning rollimängud. Õpitavad teadmised, oskused ja hoiakud loovad eeldused vastutustundliku ning säästva suhtumise kujunemiseks oma elukeskkonda ning eetiliste, moraalsete ja esteetiliste aspektide arvestamiseks igapäevaelu probleemide lahendamisel. Õpilasi suunatakse tajuma oma rolli keskkonna jätkusuutlikkuse tagamisel: elektrienergia säästmine koolimajas ja kodus, taaskasutuse võimaluste propageerimine jne.\nmõistma avaliku, ettevõtlus- ja mittetulundussektori seoseid ning toimimist;\nLäbiva teema käsitlemine III kooliastmes keskendub ühiskonna eri sektorite (avaliku, tulundus- ja mittetulundussektori) toimimisele ning nende seostele. Tähtsal kohal on riigi demokraatliku valitsemise korraldus ning üksikisiku või huvirühma osalemis- ja mõjutamisvõimalused kohaliku ja ühiskonna tasandi otsuste tegemisel. Kodanikualgatuse ning vabatahtlikuna tegutsemise mõistmiseks ja motiveerimiseks ning ettevõtlikkuse arendamiseks tutvustatakse õpilasele võimalusi osaleda tegevustes paikkonna hüvanguks ning teda julgustatakse neis tegevustes osalema.\nLäbiva teema käsitlemisel III kooliastmes on keskne aidata õpilasel mõista, et omaenda tugev kultuuriline identiteet toetab teda teistes kultuurides orienteerumisel. Õpilasele pakutakse erinevaid võimalusi omandada kogemusi ning süvendada teadmisi teistest kultuuridest, saada elamusi erinevatest kunsti- ja kultuurivaldkondadest, sealhulgas võimalust kaasa lüüa kohalike kultuurisündmuste ettevalmistamises ja läbiviimises.\nLäbiva teema käsitlemisel II kooliastmes on käsitluse keskmes avalikus ja privaatses ruumis toimimise seaduspärasused ning põhiliste kommunikatsiooniformaatide tundmaõppimine.\nÕpilane harjub internetis liikudes eristama avalikku ja isiklikku sfääri ning valima selle põhjal õiget suhtlusviisi. Teise kooliastme jooksul harjutakse lugema ja kuulama uudist kui üht ajakirjanduse põhilist tekstiliiki, hindama selle kvaliteeti ning tuvastama uudises puuduvat teavet.\nLäbiva teema käsitlemisel III kooliastmes õpitakse mõistma ja analüüsima meedia rolle ühiskonnas, sealhulgas majanduselus, ning kasutama meediat teabeallikana. Senisest olulisemaks muutub teabe usaldusväärsuse kriitiline hindamine, kuna õpilane hakkab leitud teavet järjest rohkem kasutama isiklike otsuste tegemiseks (nt õppimisvõimalusi valides).\nÕpetus ja kasvatus töös aitavad õpilasel mõista internetis leiduvaid võimalusi ja ohte ning ennast ja oma privaatsust kaitsta; iseseisev teabeotsing muutub õpilasele harjumuspäraseks. Läbiva teema käsitlemine loob võimalused analüüsida meediaga seotud problemaatilisi olukordi (eraellu sekkumine, väärteabe edastamine, huvide kahjustamine, kallutatud teabe edastamine vms).\nmõistma tehnoloogiliste uuenduste mõju inimeste töö- ja eluviisile, elukvaliteedile ning keskkonnale nii tänapäeval kui ka minevikus;\nkasutama info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (edaspidi IKT) eluliste probleemide lahendamiseks ning oma õppimise ja töö tõhustamiseks;\nLäbiva teema käsitlemine III kooliastmes kujundab IKT rakendamise pädevusi igapäevaelus ja õpingutes. Nende pädevuste kujundamiseks tuleb erinevate õppeainete õpetajatel lõimida oma ainetundidesse IKT rakendamisel põhinevaid meetodeid ja töövõtteid. Lisaks arvutiklassis peetud ainetundidele on III kooliastmes soovitatav kasutada nüüdisaegseid IKT vahendeid ka kodutööde ja muude õppeviiside puhul.\na) tervise valdkonnas:\nb) ohutuse valdkonnas:\nLäbiva teema „Tervis ja ohutus“ käsitlemisel II kooliastmes pööratakse teadmiste ja oskuste kujundamise kõrval tähelepanu eelkõige vastavasisuliste väärtushinnangute kujundamisele, õpetuse elulähedusele ja levinuma riskikäitumise ärahoidmisele (käitumine, millega kaasnevad nt vigastused, ohu tekkimine, alkoholi jt uimastite kuritarvitamine, suitsetamine, seksuaalne riskikäitumine, ebatervislik toitumine, vähene kehaline aktiivsus ja kehaline ülekoormus). Õppemeetoditest sobivad aktiivõppemeetodid, arutelu, rühmatöö, rollimängud ja demonstratsioonid. Õppetööd ainetundides saavad täiendada noortelt noortele metoodikal põhinevad tunnivälised projektid, osalemine KEAT-projektis.\nLäbiva teema käsitlemisel III kooliastmes pööratakse tähelepanu tervist ja ohutust väärtustavate hoiakute kujundamisele ning tervisliku ja ohutu käitumise oskuste arendamisele. Õppemeetoditest on kesksel kohal aktiivõppemeetodid, diskussioon, juhtumianalüüsid, rühmatöö, uurimisprojektid ja rollimängud. Tähtsal kohal on ka õpilastega korraldatavad klassivälised ennetusprogrammid ning õpilaste maksimaalne kaasamine tervist edendavatesse ja ümbritseva turvalisust suurendavatesse tegevustesse. Teema käsitlemiseks kasutatakse TAI erinevaid loenguprogramme, osalemist maakondlikel õppepäevadel (8. klassi õpilastele), muuseumide ja teaduskeskuste võimalusi.\nLäbiva teema käsitlemisega II kooliastmes teadvustatakse ja mõtestatakse kõlbelisi norme ning kujundatakse sallivust ja lugupidamist erinevate inimeste vastu. Erinevaid vaatenurki pakkuva käsitluse kaudu taotletakse õpilase isiklike seisukohtade kujunemist humanistlike kõlbeliste normide taustal. Õpilase mõttearendustesse tuleks suhtuda paindlikult, jättes õpilasele võimaluse säilitada oma arvamus. Õppemeetoditest on kesksel kohal lugude analüüs, aktiivõppemeetodid, rühmatöö, konfliktsete juhtumite arutelu ning rollimängud. Õppevara kaudu tutvustatakse õpilasele positiivseid kõlbelisi eeskujusid ja ideaale.\nIgapäevases koolielus pakutakse võimalusi rakendada omandatud teadmisi.\nLäbiva teema käsitlemine III kooliastmes toob selgemalt esile väärtushinnangute ja kõlbeliste normide ühiskondliku ning ajaloolis-kultuurilise mõõtme. Erinevate maailmavaadete ja religioonide tutvustamisega (ajaloos ning tänapäeval) toetatakse sallivuse ja lugupidava suhtumise ning maailmavaatelistes küsimustes orienteerumise oskuste kujunemist. Eri allikatest teabe kogumisega, erinevates õppeainetes käsitletu ning kogemuste põhjal juhitakse õpilasi arutlema väärtuste ja kõlbelisuse teemade üle, võrdlema erinevaid seisukohti ja põhjendama oma seisukohti, pidades silmas eelarvamusteta, taktitundelist, avatud ja lugupidavat suhtumist erinevatesse arusaamadesse. Sobilik on teha uurimisprojekte, mis võimaldavad käsitleda küsimusi sügavamalt ja mitmekülgsemalt. Ainetundide raames, nt ühiskonnaõpetuses, kirjanduses, ajaloos, on võimalik läbi viia sügavamaid arutelusid väärtuste üle diskuteerimiseks,\nPalivere Põhikoolis on lõimingu eesmärgiks võimaldada õpilastele motiveeritud õppimist, seostada teadmisi õpilasest ja tema huvidest lähtuvalt ning soodustada sellega õpilase aktiivsust. Lõiming toetab õpilaste üldpädevuste ja ainevaldkondade pädevuste kujunemist. Lõimingu planeerimine põhikoolis teostub kooli õppekava arendamise käigus, samuti õppe- ja kasvatustöö planeerimisel.\nÕpetuse lõiming toimub mitmel erineval moel:\nainetevahelised seosed – erinevate õppeainete õppesisu elementide seosed;\najaline kooskõla – kaht iseseisvat õppeainet seostatakse ajaliselt; ühes aines õpitu toetab teises õppeaines õpitavat;\nõppeainete kombineerimine- luuakse seoseid kahe või enama õppeaine vahel ja sees;\nteemakeskne lõiming – erinevate õppeainete ja läbivate teemade lõiming, ühiste temaatiliste rõhuasetuste, õppeülesannete ja viiside abil.\nÕppe lõimine saavutatakse erinevate ainevaldkondade õppeainete ühisosa järgimise, õpeainete, koolisiseste projektide ja läbivate teemade ühiste temaatiliste rõhuasetuste, õppeülesannete ning viiside abil. Lõimingu saavutamiseks korraldab kool õpet ja kujundab õppekeskkonda ning õpetajate koostööd viisil, mis võimaldab aineülest käsitlust; täpsustades pädevusi, seades õppe-eesmärke ning määrates erinevate õppeainete ühiseid probleeme ja mõistestikku.\nLõimingu puhul on oluline lõimingutsentri määratlemine. Lõimingutsentriks võivad olla:\nmingi teadmine, oskus, suhtumine, keskne idee;\naineülene idee: pädevused\nõppeviisid (individuaalne, paaris- ja rühmatöö, ajurünnak)\nõppeülesanded (projekt, referaat, uurimistöö, loovtöö)\nprobleem, meetod või vahend\nLõimingu õnnestumiseks on oluline õpetajate koostöö. Õpetaja on lõimingu viiside valikul vaba ning lõiming kajastub õpetaja töökavas kirjeldatuna õppetegevusena.\nLõiming on tegevus, mis eeldab:\nõpilase aktiivsust ja motiveeritust;\nleidmist, lahendamist ja lahenduste põhjendamist;\nkriitilist ja läbi mõeldud teadmiste õppimist;\nõppimise seostamist reaalse eluga;\ntähenduslikumat ja tulemuslikumat õppimist\narutelusid ja suhtlemist\nuurimisliku õppe ja probleemõppe kasutamist: vaatlus, hüpotees, katse, analüüs\nteadmiste omandamist kogemuste põhjal ja seostatuna.\nÕppekeskkonna mitmekesistamiseks kavandatud tegevused\n(1) Õpilase arengu toetamiseks, mitmekesiste õppimisvõimaluste ja õpikogemuste pakkumiseks ning erinevate õppeainete ja läbivate teemade lõimimiseks korraldatakse koolis ainealaseid üritusi, õppekäike ja viiakse läbi projekte.\nÕppekäik on üldjuhul tervet õppepäeva hõlmav õppeprotsess, mis sisaldab ainetevahelist lõimumist, arendab üld- ja ainealaseid pädevusi ning käsitleb läbivaid teemasid.\nProjekti all mõistetakse ühekordse iseloomuga ajaliselt piiratud tööd, millel on kindel vastutaja, eesmärk ja ressursid. Projekt algab töömeeskonna loomise ja tegevuskava koostamisega ning lõpeb tulemuste analüüsi ning järelduste tegemisega. Võimalikud on ka individuaalprojektid, mille elluviimiseks meeskonda ei moodustata. Näiteks õppelaagrid ja -ekskursioonid, temaatilised näitused, erinevad olümpiaadid ja konkursid, traditsioonilised ülekoolilised üritused, maakondlikel aineüritustel osalemine, vabariiklikel projektipakkumistel osalemine, ühisprojektid sõpruskoolide ja -klassidega, üleriigilistes ja rahvusvahelistes projektides osalemine.\nÕppetööd toetavad ülekoolilised, koolidevahelised ja rahvusvahelised projektid kavandatakse enne õppeaasta algust või enne II poolaasta algust. Osalemine projektitöös arendab õpilases oskust töötada iseseisvalt ja meeskonnas, oskust eesmärke seada ja tulemusi analüüsida, oskust loovalt mõelda ja omandatud teadmisi uutes olukordades kasutada. Koolidevahelised ja rahvusvahelised projektid annavad õpilasele kogemuse õppimiseks ja toimetulemiseks erinevates sotsiaalsetes suhetes ja multikultuurses keskkonnas.\nProjekti-, õues- ja muuseumiõppeks ning ekskursioonideks ja õppekäikudeks vajaliku aja kavandab õpetaja oma töökavas.\n(2) Õpet kavandades ja ellu viies võimaldatakse õpilastele mitmekesiseid kogemusi erinevatest kultuurivaldkondadest.\n(3) Tundides kasutatakse teadmisi ja oskusi reaalses olukorras, tehakse uurimistööd ning seostatakse erinevates valdkondades õpitavat igapäevase eluga.\n(4) Arvestades õpilase individuaalsust, kasutatakse ainetundides diferentseeritud õpiülesandeid, mille sisu ja raskusaste võimaldavad õpilastel sobiva pingutusastmega õppida.\n(5) Koolis kasutatakse nüüdisaegset ja mitmekesist õppemetoodikat, -viise ja -vahendeid.\n(6) Õpet korraldatakse ka väljaspool kooliruume (kooliõues, looduses, muuseumides, arhiivides, keskkonnahariduskeskustes, ettevõtetes ja asutustes) ning virtuaalses õppekeskkonnas.\n8.1. Ülekoolilised traditsioonilised üritused õppetegevuse mitmekesistamiseks\n(1) Ülekoolilised üritused mitmekesistavad õppekeskkonda, toetavad üldpädevuste kujunemist ning läbivate teemade omandamist.\nEesti vabariigi aastapäeva tähistamine isamaalisuse väärtustamiseks\nIsamaalisuse väärtustamisele pööratakse olulist tähelepanu nii õppetöös kui vastavateemalistest tähtpäevadest lähtuvatel ülekoolilistel üritustel. Tähtsamad üritused on seotud Eesti Vabariigi aastapäevaga. Eesti Vabariigi aastapäeva pidulikul tähistamisel on isamaalisuse ja rahvustunde kasvatamisel oluline osa.\nKõik aktused algavad koolis traditsiooniliselt hümni laulmisega, rõhutades rahvuslikkust ja isamaalisust. Ülevust lisavad pidulik riietus ja korrektne käitumine.\nIsamaalisust väärtustatakse ka rahvatantsu ja koorilaulu kaudu. Lisaks vastavasisulisele repertuaarile väljendub isamaalisus ja rahvuslikkus rahvariiete kandmise kultuuris.\navaldada austust oma kodupaiga, kodumaa ja Eesti riigi vastu;\ntutvustada Eesti Vabariigi sümboleid, nende kasutamistingimusi ning nendega seonduvaid käitumisreegleid;\näratada huvi Eesti ajaloo vastu;\nteadvustada õpilasele oma riigi, rahva ja kultuuri olemasolu tähtsust;\nteadvustada õpilasele tema rahvuslikku kuuluvust ning lugupidava suhtumise olulisust oma rahvusesse ja isamaasse;\nsuunata õpilasi jälgima ning jäljendama lugupidavat suhtumist ning käitumist.\nArendatavad pädevused: sotsiaalne, väärtus-, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus-, ettevõtlikkuspädevus.\nLäbivad teemad: „Elukestev õpe ja karjääriplaneerimine”, „Kodanikualgatus ja ettevõtlikkus”, „Kultuuriline identiteet”, „Teabekeskkond”, „Väärtused ja kõlblus”.\nÕpilaste loovuse arendamine üritustel esinemise kaudu\nÕpilastel on võimalus omaalgatuslikult ja õpetajate juhendamisel esineda, stende kujundada jm viisil ennast teostada järgmistel traditsioonilistel üritustel: õppeaasta avaaktus, õpetajate päev, jõulukontsert, vabariigi aastapäev, isetegevuskonkursid, emakeelepäev, kevadkontsert, tutipidu, õppeaasta lõpuaktus. Lisaks on õpilastel võimalus osaleda koolivälistel üritustel, konkurssidel.\nõpilaste enesemääratlus ja seotus kooliga;\nkooli traditsioonide jätkumine;\noma kooli tunde kasvatamine;\nväljund rikastada erinevaid sündmusi koolis ja väljaspool kooli\nvõimalus mõelda muusikaga seotud karjäärivalikutele;\nArendatavad pädevused: väärtus-, sotsiaalne, enesemääratlus-, õpi, suhtlus-, matemaatika- ja ettevõtlikkuspädevus.\nLäbivad teemad: elukestev õpe ja karjääriplaneerimine, kodanikualgatus ja ettevõtlikkus, kultuuriline identiteet, tervis ja ohutus, väärtused ja kõlblus.\nSpordi ja kehalise aktiivsuse tähtsustamine erinevate tegevuste kaudu\nKoolis korraldatakse erineva sisuga spordipäevi, liikumisega seotud üritusi, matkapäevi ning sporditreeninguid. Spordipäevi korraldatakse vastavalt võimalustele erinevatel aastaaegadel (sügisene jooksukross, sisekergejõustiku päev, kevadine kergejõustikupäev, klassidevahelised võistlused). Jalgpall on traditsiooniline spordiala, mida harrastatakse algklassidest alates ning selle kaudu arendatakse meeskonnatööd, koostööoskusi.\nnoorte tervislike eluviiside ja eluhoiaku kujundamine;\nselgitada välja parimad sportlased;\nkooli spordipäeva traditsioonide jätkamine;\njalgpallioskuse arendamine ja populariseerimine;\nhoogustada sporditegevust õpilaste hulgas;\nmeeskonnatunde tekitamine ja koostöö-oskuse arendamine.\nLäbivad teemad: elukestev õpe ja karjääriplaneerimine, keskkond ja jätkusuutlik areng, kodanikualgatus ja ettevõtlikkus, kultuuriline identiteet, teabekeskkond, tehnoloogia ja innovatsioon, tervis ja ohutus, väärtused ja kõlblus.\nEmpaatiavõime arendamine heategevuslike ürituste kaudu\nIgal aastal toimuvad koolis erinevate valdkondade toetamiseks heategevuslikud üritused. Enim toetatakse koduta loomade varjupaiku (loomatoit, tarvikud), kohalikke vanureid (hoidised, aiasaadused). Materiaalsed vahendid saadakse küpsetiste müügist, annetustest. Õpilased osalevad üleriigilisel liikumispuudega lapsi toetaval teatejooksul.\nhädasolijate märkamisvõime suurenemine;\nettevõtlikkuse suurenemine ürituste organiseerimisel (küpsetiste müük);\nArendatavad pädevused: väärtus-, sotsiaalne, enesemääratlus-, suhtlus-, ja ettevõtlikkuspädevus.\nLäbivad teemad: keskkond ja jätkusuutlik areng, kodanikualgatus ja ettevõtlikkus, tervis ja ohutus, väärtused ja kõlblus.\nLoodusega seotud üritused\nLooduspädevuse arendamiseks ja looduskeskkonna väärtustamiseks korraldatakse koolis järgmisi tegevusi ja üritusi: koostöö Riigimetsakeskusega, Silma õpikojaga, sügisnäitused,\nvabariiklik projekt „Tere, kevad!“, loodusteemalised kunstikonkursid.\nLäbiva teemaga „Tervis ja ohutus“ seotud üritused\nTervise ja ohutuse väärtustamiseks korraldatakse koolis tervisepäevi, sportlikke üritusi, näiteks „Reipalt koolipinki“, spordipäevad jms. Õpilasi suunatakse järgima tervislikke eluviise („Suitsuprii klass“, TAI projektid, „Targalt internetis“ jms). Õpilased osalevad KEAT projektis. Koolis korraldatakse liiklusalaseid üritusi, teemapäevi. 4. klassi õpilastele antakse koostöös kohaliku politseikonstaabliga võimalus saada jalgratturi luba.\nArendatavad pädevused: väärtus-, sotsiaalne, enesemääratlus-, suhtluspädevus.\n8.2. Raamatukogu tegevus kooli õppekeskkonna mitmekesistamisel\n(1) Kooliraamatukogu on kooli õpikeskus, mis kuulub lahutamatult haridusprotsessi juurde, toetades õppekavajärgset õpetust koolis, ning tagab\nõppimiseks vajaliku atmosfääri ja vahendid, võimaldades ühtlasi kasutada erinevaid õpetamise ja õpimeetodeid;\njuurdepääsu usaldusväärsele informatsioonile, juhendab infoallikate kasutamist, toetades praktilise infokirjaoskuse arendamist ning eluaegse õppimise harjumuse kujunemist;\nvaba aja veetmise võimalused, pakkudes lugejatele kultuurilist ja huvialalist tegevust.\nkooliraamatukogu osaleb põhikooli riikliku õppekava elluviimisel ning toetab riiklikus õppekavas määratletud pädevuste kujundamist. Kooliraamatukogu saab kujundada pädevusi eelkõige eesti keele ja kirjanduse tundides toimuva raamatukoguõpetuse kaudu, mis ühtlasi aitab omandada infokirjaoskust.\n(2) Kooliraamatukogu roll läbivate teemade käsitlemisel:\nkeskkond ja jätkusuutlik areng – raamatukogu pakub keskkonnaalast kirjandust, raamatukogu kui töökeskkond annab õpilasele võimaluse leida teavet päevakohaste keskkonnaprobleemide kohta, kasutada loodusajakirju ja materjale mitmesuguste tabelite ja pildikomplektide näol;\nelukestev õpe ja karjääri planeerimine – koos külaraamatukoguga ametite tutvustamine sõnas ja pildis;\ntehnoloogia ja innovatsioon – tehnoloogiaalase kirjanduse kasutamise võimalus;\nteabekeskkond – uudiskirjanduse pakkumine, stendimaterjale tähtpäevade kohta;\ntervis ja ohutus – toetada tervisealaste ürituste läbiviimist koolis, stendid mõnuainete ohtlikkusest, kahjulikkusest, ohutusalane reklaam;\nkodanikualgatus ja ettevõtlikkus – info kohalike ettevõtlike inimeste tegemistest, kohalike ettevõtete tutvustamine;\nkultuuriline identiteet – kohtumised mõne kirjanikuga, kodukoha loomeinimeste tegevuse tutvustamine, uudiskirjanduse tutvustamine, loomingulisteks konkurssideks valmistumise toetamine;\nväärtused ja kõlblus – ettelugemisi väiksematele õpilastele, õpilasloomingu väärtustamine ajaveebi Kirjud Killud kaudu.\n(1) Palivere Põhikoolis III kooliastme õpilased sooritavad kohustusliku loovtöö 8. klassis.\n(2) Loovtööd võib sooritada kas individuaalselt või rühmatööna.\n(3) Õppeaineid lõimiva loovtöö teemad lähtuvad läbivatest teemadest.\n(4) Läbivad teemad ja lõimivad õppeained\nLäbivad teemad Lõimivad õppeained\n(looduskeskkond, inimeste elukeskkond) loodusained, eesti keel, kirjandus, võõrkeeled, informaatika\nElukestev õpe ja karjääri planeerimine; kodanikualgatus ja ettevõtlikkus tehnoloogiaõpetus, ühiskonnaõpetus, eesti keel, informaatika\nTehnoloogia ja innovatsioon, loovus kunstiõpetus, muusika, tehnoloogiaõpetus, eesti keel, informaatika\nTervis ja ohutus inimeseõpetus, tehnoloogia, eesti keel, võõrkeeled, informaatika\nKultuuriline identiteet, väärtused ja kõlblus eesti keel, kirjandus, võõrkeeled, ajalugu, kunstiõpetus, muusika, informaatika\n(5) Loovtöö üldise teema valik toimub 7. klassis IV õppeveerandil.\n(6) Tööde üldise temaatika ja vormi määravad kindlaks III kooliastme õpetajad koostöös 7. klassi õpilastega.\n(7) Täpsema teemavaliku teeb õpilane/ õpilaste grupp 8. klassis septembrikuus.\n(8) Konkreetsed teemad, vormid ja tööde juhendajad kinnitab kooli direktor.\nÜldteema valik – 7. klass, detsember;\nTeemade täpsustamine ja kinnitamine – 1. veebruar;\nTööde ettevalmistamine, koostamine, juhendamine – veebruar– oktoober;\nTööde esitamine, hindamine – november, 8. klass.\n(10) Võimalikud esitusvormid: uurimistöö, projekt, kunstitöö, näitus, etendus, esitlus, videofilm, ürituse korraldamine, esinemine auditooriumi ees (eksperimendi, katse jms demonstreerimine).\n(11) Lõimiva loovtöö teema ja hinne kantakse 8. klassi tunnistusele ja 9. klassi lõputunnistusele.\nÕpilase arengu ja õppimise toetamine ning hindamise korraldus\n(1) Kooli hindamise korralduse aluseks on „Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus“ ning „Põhikooli riiklik õppekava“. Õpitulemuste ning käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtted kajastuvad kooli hindamise korras (link).\n(2) Hindamise eesmärk on\nanda tagasisidet õpilase arengu kohta;\nsuunata õpilase enesehinnangu kujunemist ja toetada teda edasise haridustee valikul;\n(3) Hindamisest teavitamine\nKool teavitab õpilast ja tema seaduslikku esindajat hindamise korraldusest koolis ning õpilase tööle antud hinnangutest ja hinnetest.\nKooli õppekavas sätestatud hindamise korraldus on avalikustatud kooli koduleheküljel.\nHindamise põhimõtteid ja korda tutvustavad õpilastele klassijuhataja ja aineõpetajad.\nKäitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab õpilastele klassijuhataja.\nTeadmiste ja oskuste, käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab\nklassijuhataja lastevanematele klassi lastevanemate koosolekul.\nÕpilasel ja lapsevanemal on õigus saada teavet oma lapse hinnete kohta e-koolist,\naineõpetajatelt ja klassijuhatajalt.\nVajadusel väljastab klassijuhataja õpilasele hinnetelehe.\nIga õppeveerandi lõpus väljastab klassijuhataja õpilasele klassitunnistuse.\n(4) Hindamise korraldus\nÕpilase arengu toetamiseks kasutatakse õppe kestel kujundavat hindamist, mis keskendub eelkõige õpilase arengu võrdlemisele tema varasemate saavutustega.\nÕppeveerandi algul teeb aineõpetaja õpilastele teatavaks õppeaine nõudmised ning nende hindamise korralduse.\nÕpitulemuste omandamist kontrollivate kontrolltööde aeg kavandatakse kooskõlastatult teiste aineõpetajatega.\n1. klassis kasutatakse I – III veerandi õpitulemuste hindamisel sõnalist hinnangut, IV veerandist hinnatakse numbriliselt viiepallisüsteemis.\n2. – 9. klassis kasutatakse numbrilist hindamist viiepallisüsteemis, mida kirjeldatakse hindamise korras (link).\nKui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine, võib kirjalikku või praktilist tööd, suulist vastust (esitust), praktilist tegevust või selle tulemust hinnata hindega «nõrk».\nKui kirjalikku või praktilist tööd, suulist vastust (esitust), praktilist tegevust või selle tulemust on hinnatud hindega «puudulik» või «nõrk» või on hinne jäänud panemata, antakse õpilasele võimalus järelevastamiseks või järeltöö sooritamiseks vastavalt järelevastamise korrale (link).\n(5) Kujundav hindamine õpilase arengu toetamiseks\n1) Kujundava hindamisena mõistetakse õppe kestel toimuvat hindamist, mille käigus analüüsitakse õpilase teadmisi, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumist, antakse tagasisidet õpilase seniste tulemuste ning vajakajäämiste kohta, innustatakse ja suunatakse õpilast edasisel õppimisel ning kavandatakse edasise õppimise eesmärgid ja teed.\nTagasiside kirjeldab õigel ajal ja võimalikult täpselt õpilase tugevaid külgi ja vajakajäämisi ning sisaldab ettepanekuid edaspidisteks tegevusteks, mis toetavad õpilase arengut.\n2) Õppetunni või muu õppetegevuse vältel saab õpilane õpetajalt, kaaslastelt või enesehinnangu abil enamasti suulist või kirjalikku sõnalist tagasisidet õppeainet ja ainevaldkonda puudutavate teadmiste ja oskuste (sealhulgas üldpädevuste, kooliastme õppe ja kasvatuseesmärkide ja läbivate teemade), ent ka käitumise, hoiakute ning väärtushinnangute kohta.\n3) Õpilane kaasatakse hindamisse, et arendada tema oskust eesmärke seada ning oma õppimist ja käitumist eesmärkide alusel hinnata ning tõsta õpimotivatsiooni.\n4) Koolipere annab õpilasele igapäevaste tegevuste ja sündmuste vältel tagasisidet, et toetada õpilase käitumise, hoiakute ja väärtushinnangute kujunemist. Kool reageerib juhtumitele, mis on vastuolus üldtunnustatud väärtuste ning heade tavadega.\n5) Arenguvestlusel analüüsitakse õpilase arengut ja toimetulekut tulenevalt õpilase individuaalsest eripärast ja õpilase, vanema või kooli poolt oluliseks peetavast (näiteks käitumine ja emotsionaalne seisund, hoiakud ja väärtushinnangud, motivatsioon, huvid, teadmised ja oskused). Arenguvestlus võimaldab anda tagasisidet õppekava üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide, läbivate teemade eesmärkide, ainevaldkondlike eesmärkide ja ainealaste õpitulemuste kohta. Arenguvestlusel seatakse uued eesmärgid õppimisele ja õpetamisele. Arenguvestluse oluline osa on õpilase enesehindamine.\n6) Kujundava hindamise ühe vahendina võib kasutada õpimappi. Õpimapp õppimise päevikuna sisaldab nii õppetöid kui ka tööde analüüsi ja tagasisidet. Õpimappe võib koostada aine- ja valdkonnapõhiselt, läbivate teemade või üldpädevuste kohta. Õpimapp sobib arenguvestluse alusmaterjaliks.\n7) Kujundava hindamise võimalused ja etapid Palivere Põhikoolis\nTunni algus Tunni käik Tunni lõpp\nÕpetaja sõnastab õpilastele tunni eesmärgi(d):\nMida õpib? Kuidas õpib?\nMiks õpib? Aluseks on kriteeriumid, mida õpilastele tutvustatakse.\nEelteadmiste väljaselgitamine ehk eelhindamine (kas tunni või õppeprotsessi alguses)\nTöö kriteeriumite teatamine tööjuhendi või töökorralduse alusel.\nÕpetaja annab õpilasele tagasisidet lähtuvalt kriteeriumitest.Õpilane hindab end ise õppimise kestel vastavalt kriteeriumitele (ka kaaslase hindamine).\nÕpetaja teeb eesmärkidest ja kriteeriumitest lähtuvalt kokkuvõtte, annab õpilasele teada, mis õnnestus ja mida on vaja veel juurde õppida.\n(5) Tasemetööde ja üleminekueksamite korraldus\nÕpitulemuste omandamise kontrollimiseks viiakse läbi riiklikke tasemetöid, vajadusel kooli koolisiseseid tasemetöid ja korraldatakse üleminekueksameid.\nÜleminekueksam toimub 8. klassis vastavalt üleminekueksami korrale (link).\n8. klassis sooritavad õpilased läbivatest teemadest lähtuva või õppeaineid lõimiva loovtöö.\n(6) Kokkuvõttev hindamine\nKokkuvõttev hindamine on hinnete koondamine veerandi- või poolaastahinneteks ning veerandi- või poolaastahinnete koondamine aastahinneteks.\nPoolaastahinne pannakse õppeaines, mida õpitakse ühe nädalatunniga.\n1. klassis kasutatakse kokkuvõtva hindamisena I poolaastal kirjeldavate sõnaliste kokkuvõtvate hinnangute andmist, kus kajastub taotletud õpitulemuste saavutatus.\nKui õppeperioodi keskel on õppeaine veerandi- või poolaastahinne või -hinnang jäänud andmata ja õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, hinnatakse aastahinde või – hinnangu väljapanekul vastaval perioodil omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele «nõrk» või antakse tulemustele mitterahuldav hinnang.\nÕpilasele, kelle veerandi- või poolaastahinne on «puudulik» või «nõrk», kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, määratakse tugisüsteem, et aidata tal omandada nõutavad teadmised ja oskused.\nVeerandi- ja poolaastahinnete või -hinnangute alusel otsustab õppenõukogu, kas viia õpilane järgmisse klassi, jätta täiendavale õppetööle või klassikursust kordama. Õpilaste järgmisse klassi üleviimise otsus tehakse enne õppeperioodi lõppu.\nÕpilane jäetakse täiendavale õppetööle õppeainetes, milles tulenevalt veerandi või pool-aastahinnetest või -hinnangutest tuleks välja panna aastahinne «puudulik» või «nõrk» või mitterahuldav hinnang. Täiendavale õppetööle jätmise otsustab õppenõukogu enne õppeperioodi lõppu. Täiendava õppetöö raames täidab õpilane õpetaja vahetul juhendamisel spetsiaalseid õppeülesandeid, et omandada õppekavaga nõutavad teadmised ja oskused. Täiendav õppetöö viiakse läbi pärast õppeperioodi lõppu. Aastahinne või -hinnang pannakse välja pärast täiendava õppetöö lõppu, arvestades täiendava õppetöö tulemusi.\nÕppenõukogu põhjendatud otsusega võib erandjuhul jätta õpilase klassikursust kordama, kui õpilasel on kolmes või enamas õppeaines aastahinne «puudulik» või «nõrk» või mitterahuldav hinnang, täiendav õppetöö ei ole tulemusi andnud ning õppekavaga nõutavate õpitulemuste saavutamiseks ei ole otstarbekas rakendada individuaalset õppekava või muid koolis rakendatavaid tugisüsteeme.\nÕppenõukogu põhjendatud otsusega võib jätta klassikursust kordama õpilase, kellel on põhjendamata puudumiste tõttu kolmes või enamas õppeaines aastahinne «puudulik» või «nõrk» või mitterahuldav hinnang.\n(7) Käitumise ja hoolsuse hindamine\nKäitumise hindamise aluseks on kooli kodukorra (link) täitmine ning üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgimine koolis.\nÕpilase käitumise ja hoolsuse kohta antakse õpilasele ja tema vanematele kirjalikku tagasisidet e-kooli kaudu.\n(8) Hinde ja hinnangu vaidlustamine\nÕpilasel või tema seaduslikul esindajal on õigus hindeid ja sõnalisi hinnanguid vaidlustada 10 päeva jooksul hinde teadasaamise päevast, esitades kooli direktorile kirjalikult vastava taotluse koos põhjenduse ja kirjaliku töö puhul koos vaidlusaluse tööga.\nKooli direktor teeb otsuse hinde õigsuse osas ja teavitab sellest taotluse esitajat kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmise päevast arvates.\n„Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 17 sätestatud tingimustel ja korras kohaldatakse hariduslike erivajadustega õpilastele „Põhikooli riiklikus õppekavas“ § 17 lubatud erisusi:\nHariduslike erivajadustega on õpilane, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas (õppevahendid, õpperuumid, suhtluskeel, sealhulgas viipekeel või muud alternatiivsed kommunikatsioonid, tugipersonal, spetsiaalse ettevalmistusega pedagoogid ja muu selline) või taotletavates õpitulemustes.\nSõltuvalt õpilase hariduslikust erivajadusest võib kool teha talle muudatusi või kohandusi õppeajas, õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotletavates õpitulemustes. Nende muudatuste tegemisse kaasatakse õpilase vanem. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavaga, tuleb muudatuste rakendamiseks koostada individuaalne õppekava (IÕK).\nKui individuaalse õppekavaga ettenähtud muudatused ja kohandused ei võimalda riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemusi saavutada, on individuaalse õppekava rakendamine lubatud üksnes nõustamiskomisjoni soovitusel. Nõustamiskomisjonile suunamiseks täidab klassijuhataja koostöös aineõpetajatega „Õpilase vaatluse kaardi” vormi.\nHaridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamisel lähtutakse kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt õpib haridusliku erivajadusega õpilane üldjuhul tavaklassis.\nDirektor määrab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel. Koordineerijaks on Palivere Põhikoolis üldjuhul õppealajuhataja.\nHaridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija toetab ja juhendab õpetajat haridusliku erivajaduse väljaselgitamisel ning teeb õpetajale, vanemale ja direktorile ettepanekuid edaspidiseks pedagoogiliseks tööks, koolis pakutavate õpilase arengut toetavate meetmete rakendamiseks või täiendavate uuringute läbiviimiseks, tehes selleks koostööd õpetajate ja tugispetsialistidega.\nKui õpilase hariduslik erivajadus tuleneb tema andekusest, tagatakse talle vanema taotluse alusel individuaalse õppekava rakendamine ning vajaduse korral täiendav juhendamine aineõpetajate poolt või teiste vastava valdkonna spetsialistide poolt haridusprogrammide või teiste haridusasutuste kaudu.\nAndekate õpilaste arendamiseks toimuvad juhendamine aineolümpiaadideks, konkursid, võistlused. Edukamaid õpilasi juhendatakse õpetajate poolt ringitundides või konsultatsioonitundides ja neile antakse võimalus osaleda maakondlikel aineolümpiaadidel, konkurssidel või võistlustel. Andekaid õpilasi suunatakse osalema Tartu Ülikooli teaduskooli kursustel.\nDirektori või õppealajuhataja otsusel võib haridusliku erivajadusega õpilasele rakendada „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses“ § 48 sätestatud järgmisi meetmeid, mille rakendamise eeldusena ei ole ette nähtud nõustamiskomisjoni soovitust:\nindividuaalse õppekava rakendamine vastavalt kehtestatud korrale (linkida)\nMeetme rakendamise perioodil jälgivad õpilasega tegelevad õpetajad ja tugispetsialistid õpilase arengut ja toimetulekut.\nMeetmete rakendamise tulemuslikkuse hindamiseks kirjeldavad kõik meetme rakendamisel osalenud õpetajad ja tugispetsialistid vähemalt kord õppeaastas õpilase arengut ja toimetulekut ning esitavad omapoolsed soovitused.\nMeetmete rakendamise perioodi lõpul hindab hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerija koostöös õpetajate ja tugispetsialistidega meetme tulemuslikkust ning teeb ettepanekud vanemale ja vajaduse korral kooli direktorile edasisteks tegevusteks: meetme rakendamise lõpetamine; meetme rakendamise jätkamine samal või tõhustatud viisil; meetme vahetamine või muu meetme lisamine; täiendavate uuringute teostamine, eriarsti, erispetsialisti või nõustamiskomisjoni poole pöördumise soovitamine.\nHaridusliku erivajaduse tuvastamiseks läbiviidud pedagoogilis-psühholoogilise hindamise tulemused, õpetajate täiendavad tähelepanekud ja soovitused õpilase tugevate ja arendamist vajavate külgede kohta, kooli tugispetsialistide soovitused, testimiste ja uuringute tulemused ning nõustamiskomisjoni soovitused õppe korraldamiseks ja sellest tulenevalt õpilasele rakendatud meetmed dokumenteeritakse haridusliku erivajadusega õpilase arengu ja toimetuleku jälgimiseks koostatud individuaalse arengu jälgimise kaardil. Individuaalse arengu jälgimise kaardi avab klassijuhataja, kaarti täidavad aineõpetajad, logopeed.\n9.1. Tugiteenused ja meetmed\n(2) Toetav õpikeskkond:\npikapäeva rühm 1.- 4. klass\nÕpilase individuaalne kaart õpiabi rühmas osalejatele ja logopeedilist abi saavatele õpilastele (täidavad klassijuhataja, logopeed ja aineõpetajad)\nKokkulepped õpilasega vastavalt vajadusele\n(5) Muud meetmed ja rakendused:\n(6) Iga aineõpetaja viib vähemalt üks kord nädalas läbi ainekonsultatsiooni nii, et see aeg sobiks igale õpilasele. Konsultatsioonitundide graafik koostatakse iga poolaasta alguses ja see fikseeritakse konsultatsioonide graafikus, mis on avalikustatud kooli kodulehel. Aineõpetaja konsultatsioon on esmane õpiabi, kus õpilane saab õpetajalt abi ja tuge õpingutes ja tegevuste planeerimisel.\n(7) Kui veerandite õpitulemused on hinnatud hindega „puudulik” või „nõrk” ja kui õpilase õpitulemused on jäänud hindamata, siis soovitab klassijuhataja õpitulemusvestlusel õpilasele esmaseks õpiabiks aineõpetaja konsultatsiooni (võib sõlmida kirjaliku kokkuleppe). Vajadusel viiakse läbi täiendavaid konsultatsioone logopeedi ja õpiabi õpetaja juures, kuhu kaasatakse vajadusel ka vanem.\n(8) Klassijuhataja peab arvestust koolikohustust mittetäitvate õpilaste kohta, edastab info õppealajuhatajale ja vajadusel rakendatakse tugimeetmeid.\n(9) Hariduslike erivajadustega õpilaste esmane väljaselgitaja on klassijuhataja koostöös aineõpetajate ja logopeediga. Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerija juhendab õpetajaid õpilase vaatluskaardi pidamisel, individuaalse õppekava koostamisel ja koordineerib edasiste tugimeetmete rakendamist.\n(11) Koolis rakendatakse erinevaid tugimeetmeid, mida vajaduste ja võimaluste piires täiendatakse.\nÕppetöö korraldamine lihtsustatud õppekava alusel\nKerge intellektipuudega õpilastele kohandab kool õpet põhikooli lihtsustatud õppekava alusel.\nLihtsustatud õppekava rakendamise aluseks on maakonna nõustamiskomisjoni otsus.\nTunnijaotusplaan LÕK-õppe korraldamiseks\nKlass/õppe-aine I II III IV V VI VII VIII IX\n2) inglise keel 2 3 2 2 2\nTunnijaotusplaani võib vastavalt õpilase erivajadustele muuta, lapsevanema nõusolekul võib tunnijaotusplaani väliselt rakendada lisaõpet õpiabi ja/või logopeedi teenuste rakendamiseks. Muudatused on kajastatud õppenõukogu otsuses õppeaasta algul.\nLihtsustatud õppekava alusel korraldatud õpe toimub kaasava õppena, st õpilased õpivad tavaklassis. Vastavalt tasemele ja võimetele võivad LÕK-õpilased olla kaasatud erinevate klasside ainetundidesse.\nVastavalt võimalustele korraldatakse LÕK-õpilastele individuaalseid tunde.\nLihtsustatud õppekava üldeesmärgid, ainekavad ja hindamine on esitatud õppekava lisana.\nLihtsustatud õppekava järgi õppivate õpilaste tundides kasutatakse mitmekesiseid õppemeetodeid, kujundatakse õpilaste võimete kohaselt digipädevust, õpilasi kaasatakse huvitegevusse.\nPalivere Põhikool korraldab õpilaste ja vanemate teavitamist edasiõppimisvõimalustest ning tagab õpilastele karjääriteenuste (karjäärinfo edastamine, rühma- või individuaalne nõustamine) kättesaadavuse.\nKarjääriõppe sihtrühmadeks on õpilased, lapsevanemad, elukestva õppe alal ka õpetajad. Prioriteetsed rühmad on kolmanda kooliastme viimase klassi õpilased.\nLäbiva teema „Elukestev õpe ja karjääri planeerimine“ sisu ja eesmärke arvestatakse kooli vaimse, sotsiaalse ja füüsilise õpikeskkonna kujundamisel. Sellest lähtudes tuuakse aineõppesse sobivad teemakäsitlused, näited ja meetodid, viiakse koos läbi aineteüleseid, klassidevahelisi ja ülekoolilisi projekte.\nKarjäärinõustamisteenus tagatakse õpilasele, lapsevanemale ja õpetajale koostöös Läänemaa Rajaleidja keskusega.\nIndividuaalne nõustamine toimub klassijuhataja, õpilase ja vanema ühisel arenguvestlusel.\nEdasiõppimisvõimalusi tutvustatakse õppeasutuste poolt läbi viidud infotundides koolis, edasiõppimisvõimalusi kajastatakse vastaval stendil.\nÕpilastel võimaldatakse osaleda maakondlikel ja vabariiklikel karjäärialastel infopäevadel, nt „Teeviit”, „Oma rada“.\nÕpilastel võimaldatakse luua õpilasfirmasid ning osaleda nende tegevuses.\nÕpilaste ja lastevanemate teavitamise ja nõustamise korraldus\nKool teavitab õpilasi ning vanemaid õppe ja kasvatuse korraldusest koolis vahetu suhtlemise teel, e-kooli ja kooli kodulehekülje kaudu.\nLapsevanemad on kohustatud kooli teavitama oma kontaktandmetest ja nende muutumisest.\nPeamised õppeteemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse õpilasele, algklassides õpilase vanematele teatavaks õppeveerandi või poolaasta algul.\nKool korraldab õpilase ja vanemate teavitamise edasiõppimisvõimalustest ning tagab õpilasele karjääriteenuste (karjääriõpe, -info või -nõustamine) kättesaadavuse.\nKool korraldab õpilase ja lastevanemate nõustamise õpilase arengu toetamiseks ja õppima õppimiseks, näiteks arenguvestluse, tugispetsialistide teenuse, koolituste jms kaudu.\n(1) Õpetajad teevad koostööd järgmistes valdkondades:\nkooli õppekava ja ainekavade koostamiseks;\nerinevate ainete lõimimiseks;\nerivajadustega õpilaste erivajaduste kindlaksmääramiseks, toetamiseks, …;\nõppetegevuse mitmekesistamiseks projektide, õppepäevade jm tegevuse kaudu;\nturvalise keskkonna tagamiseks koolis.\nÕppetöö planeerimise põhimõtted\nÕpetaja lähtub töökava koostamisel Põhikooli riiklikust õppekavast ja kooli õppekavast.\nÕpetaja planeerib oma töö õppeveerandite või poolaasta kaupa.\nÕpetaja esitab tööplaani(d) veerandi või poolaasta teiseks nädalaks elektroonilisel kujul õppealajuhatajale.\nTööplaanid avalikustatakse pedagoogilisele kollektiivile Palivere Põhikooli siseinfosüsteemis.\nÕpetajal on õigus oma töö planeerimisel aluseks võtta kirjastuste pakutud töökavad, mida õpetaja korrigeerib vastavalt oma klassi eripärale. Õpetaja töökava näidis on siseinfosüsteemis.\nÕpetaja töökavas esitatavad andmed:\nõppeaine nimetus, klass;\nõppeaine maht, õppetöö korraldus;\najaline jaotus nädalati/ tunniti;\nteemad nädalati/ tunniti;\nõppevara nädalati/ tunniti;\nläbivate teemade käsitlemise võimalused;\n(1) Kooli õppekava kinnitab direktor.\n(2) Kooli õppekava koostatakse ning seda uuendatakse ja muudetakse lähtudes põhikooli riiklikust õppekavast ja kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi ning kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning eesmärgi saavutamiseks vajalikke ressursse.\n(3) Õppekava muutmisel ja täiendamisel võetakse arvesse õppeasutuse pidaja ja riikliku järelevalve läbiviija märkused ja ettepanekud.\n(4) Õppekava ja selle muudatused esitatakse arvamuse avaldamiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.


10 parimat terasest varvastega saapa (ülevaade 2020) - Tööriistade Lisad\n10 parimat terasest varvastega saapa\nTerasest varvas saapad pakuvad palju kõrgemat kaitset kui teie tavalised töösaapad ja neil on sageli muid spetsiaalseid kaitseomadusi või konstruktsioonituge, mis muudavad need kasulikumaks - isegi sellised asjad nagu Goodyeari viltkonstruktsioon võivad olla piisavad, et jalatsi tundeid täielikult muuta, töötab ja kaitseb teie varbaid. Kuidas aga tegelikult leida töö jaoks häid tugevdatud varvastega saapaid ja milliseid funktsioone peaksite tegelikult leidma? Erinevalt tavalise paari ostmisest töösaapad, on palju väga spetsiifilisi muudatusi ja disainilahendused, mis muudavad jalatsi vastupidavuse ja mugavuse paremaks või halvemaks.\nVaadake altpoolt parimaid terasest varvastega saapaid.\n1. Timberland PRO meeste 6 ″ Pit Boss terasest varvas\n2. Thorogood Men’s American Heritage 6 ″ Moc Toe\n3. Caterpillar Men's Second Shift terasvarvaste töösaabas\n4. Wolverine Men's Overpass 6 ″ komposiitvarvas\n5. Timberland PRO meeste boondocki töösaabas\n6. Carhartti meeste Ruggedflexi turvavarvaste töösaabas\n7. KEEN Utility meeste Pittsburghi töösaapad\n8. Timberland PRO Direct Attach 6 terasest varvaste saabas\n9. Danner Men’s Vicious 4,5-tollise mittemetallilise varvastega töösaabas\n10. Carhartt Meeste CMF6366 6-tolline komposiit varvastega saapad\nTerasest varvastega saapade ostja juhend\nMillised on kõige mugavamad terasest varvastega saapad?\nMis on terasest varvastega saapade parim kaubamärk?\nMillised terasest varvastega saapad on kõige mugavamad?\nüks. Timberland PRO meeste 6 ″ Pit Boss terasest varvas\nNeed töökoha saapad kasutavad spetsiaalset terasest varba, et pakkuda maksimaalset kaitset kukkuvate esemete ja äkiliste põrutuste eest, samuti kasutatakse kummist kummist talda, et hoida jalgade põhjad kahjustuste eest kaitstult. Interjööris kasutatakse endiselt mugavaid pehmeid materjale. Samuti kulumiskindlad välistallad on võimelised veojõudu suurendama, mis tähendab, et libisete ja kukute nende kandmise ajal palju vähem. Mitte ainult, kuid kuna need on väljastpoolt sünteetilised, pakuvad nad oma disaini hea kaitse, veekindluse ja paindlikkuse ning sobivad suurepäraselt kasutamiseks nii siseruumides kui ka välistingimustes, kus pole suuri nõrku kohti ega olulisi vigu.\nPakkuge head veekindlust.\nKavandatud suure veojõu jaoks ebastabiilsel, ebatasasel pinnasel.\nKasutab kõva kummist valmistatud talda.\nSisseehitatud terasest varbad.\nPehme sisemine varvaste polster.\nMaterjal Sünteetiline. Ainus Kummitald. Terasest varvas Asümmeetriline terasest varvas.\nNeed sitked, kuid mugavad töösaapad sobivad suurepäraselt inimestele, kes vajavad oma töö tegemiseks kaitse- ja tugisegu ning iga saabas pakub tänu usaldusväärsele ülemisele osale ja pehmele sisemusele maksimaalset turvalisust.\nkaks. Thorogood Men’s American Heritage 6 ″ Moc Toe\nNendes nahksaabastes on spetsiaalne kiilu tallakujundus, mis pakub teie jalgadele palju paremat tuge ja mugavust ning tänu spetsiaalsele polsterdatud soki voodrile on kõrge löögienergia tase. Need on varustatud vastupidava klaaskiust varrega, mis aitab teil hoida jalge alla mitmesuguseid materjale, samuti täieliku terasest varbakaitse ja polsterdatud sisemusega, mis tagab täiendava mugavuse. Tänu iga saapa väga spetsiifilisele kujundusele suudavad nad terve minuti jooksul vastu pidada kuni 10 000 voltilistele elektriohtudele ja kaitsta teie jalgu ja varbaid kukkunud tööriistade või kukkuvate esemete põhjustatud äkiliste löökide eest.\nKaitseb väikeste kiirete löökide eest.\nSisseehitatud ühe tihedusega polüuretaankiil.\nKasutab sitket, libisemiskindlat välistald.\nTalub elektrilööke ja ohtusid.\nEhitatud maksimaalse kaitse ja mugavuse tagamiseks.\nMaterjal Nahk. Ainus Polüuretaansool. Terasest varvas Terasest varbakate.\nNendel saapadel on palju erinevaid takistusi ja ohutusfunktsioone, mis muudavad need suurepäraseks valikuks ohutussaabastena ohtlikes töökohtades või DIY projektide jaoks, mis hõlmavad palju riskantset tööd.\n3 Caterpillar Men's Second Shift terasvarvaste töösaabas\nNendes nahast terasest varvastega töösaabastes on kasutatud vastupidavat sünteetilist talla, mis pakub jalgade all olevate pindade eest palju paremat kaitset, kasutades haardumismustrit, mis parandab veojõudu, ja platvormi kand, mis hoiab jalad libedal pinnal kuivana. Kujundus sisaldab ka nahast väliskest, mis on õlikindel ja piisavalt vastupidav, et vastu pidada väikestele löökidele. Polsterdatud kaelarihm ja pahkluu hoiavad teie jalad liikvel olles mugavalt ning nad võivad palju ära kasutada, näiteks ohtlikel töödel, mida teete porisel, karmil või eriti märjal maastikul, mis võib olla. liikudes regulaarselt. Mitte ainult, kuid haardekujundus lisab nende konstruktsioonile teatavat libisemiskindlust.\nMõeldud suurepäraseks kaitseks.\nParema mugavuse tagamiseks tõstetud kand.\nMugav polsterdatud interjöör.\nTöötab hästi tööstuslikel töödel.\nEhitatud vastupidavust silmas pidades.\nMaterjal Nahk. Ainus Sünteetiline ainus. Terasest varvas Terasest varbakate.\nNeed terasest varvasjalatsid sobivad suurepäraselt keerukate pinnaste ja ohtlike kohtadega toimetulemiseks, pakkudes kõrget tugevust, kuid neid on samas mugav kanda.\nNeli. Wolverine meeste ülekäik 6 ″ komposiitvarvas\nNende veekindlate töösaabaste ehitamisel sisalduvad komposiitvarbad lisavad teatud vastupidavust ja vastupidavust löökidele, samas kui veekindel kaitse luuakse pro-kummimaterjalide kaudu, mis võimaldavad liikumisel suurt paindlikkust. Veekindlad materjalid jätkavad ka kummist kummist talla kasutamist, mis lisab veelgi vastupidavust ja vastupidavust märjades oludes. Ortholite sisetald suurendab teie jalgade mugavust veelgi, vabanedes samal ajal ka jalgade väsimusest. Selle kõrval on lihtne paelakujuline kujundus ja nahast väliskülg, mis võimaldavad kindla kinnituse ja vähendavad massiliselt naha hõõrdumise või ärrituse tõenäosust.\nVeekindel nahast ülemine osa.\nMõeldud mugavuse ja stabiilsuse tagamiseks.\nVastupidav vee, õli, libisemiste ja kemikaalide suhtes.\nKomposiitmaterjalid parema vastupidavuse tagamiseks.\nÄärmiselt paindlik võrreldes teiste saapakujundustega.\nMaterjal Nahk ja sünteetiline. Ainus Vaigukummist tald. Terasest varvas Komposiitvarba kujundus.\nKõik selle paari veekindlad töösaapad on kavandatud võimalikult veekindlateks, muutes need eriti kasulikuks niisketes oludes või kehva ilmaga. Kasulik lisa on ka vastupidavamad materjalid, mis pakuvad paremat kaitset.\n5 Timberland PRO meeste boondocki töösaabas\nNeed terasest varvastega töösaapad kasutavad klassikalist sõjaväe stiili, et usaldusväärsele põhikujundusele lisada kõrgetasemeline kaitse, mugavus ja polster. Sünteetiline välimine kiht suurendab liikumise ajal paindlikkust ja lai avaümbermõõt hõlbustab iga saapa paigaldamist jalgade ja jalgade ümber, hoolimata nende vormist. Tänu madala kontsaga disainile saate rohkem veojõudu ja stabiilsust paljudel erinevat tüüpi pindadel ning välistald on piisavalt paks, et pakkuda suurepärast kaitset ja löögi neeldumist, ilma et oleks sissekolimiseks liiga mahukas. Kuna need on standardsed paelakujundus, nende lahtiühendamine ja pingutamine on uskumatult lihtne, nii et saate neid kiiresti kohandada, kui olete liikvel või hõivatud tööl.\nKergesti pingutatav pitsisüsteem.\nPõhineb vastupidavatel sõjaväe lahingutallade disainidel.\nParem välistald parema kaitse tagamiseks.\nValmistatud usaldusväärsetest sünteetilistest materjalidest.\nMaterjal Sünteetiline. Ainus Sünteetiline ainus. Terasest varvas Komposiitvarba kujundus.\nNeed kingad saavad inspiratsiooni tavalistest võitlussaabastest, pakkudes samasugust kaitset ja mugavust, lisades samas ka kasulikke eeliseid, näiteks täiendavat paindlikkust.\n6 Carhartti meeste Ruggedflexi turvavarvaste töösaabas\nNeed nahksed töösaapad on konstrueeritud sisseehitatud komposiitturvaga, pakkudes paremat kaitset konaruste ja basside eest tööl viibimise ajal. Neil on ka sisseehitatud isolatsioon, mis aitab teid soojas hoida isegi külmas lumes, samuti hüdroisolatsiooni- ja hingavad materjalid, mis aitavad edendada paremat õhuvoolu isegi eriti halbades tingimustes. Mitte ainult, vaid turvavarvas olevad komposiitmaterjalid pakuvad elektrikaitset kuni 18 000 volti ja siseruumide polsterdus aitab jalgade väsimust vältida. Kõik see aitab teil kingadest optimaalse jõudluse ja funktsionaalsuse saada peaaegu igas olukorras, nii siseruumides kui ka väljas.\nSuurepärane löökide ja survevaludega toimetulemiseks.\nVeekindel ja hingav välispind.\nHästi isoleeritud disain.\nElektriliste ohtude suhtes vastupidav.\nValmistatud vastupidavatest, mugavatest materjalidest.\nMaterjal Nahk. Ainus Kummitald. Terasest varvas Komposiitvarba kujundus.\nNeed terasest varvastega saapad on loodud vastama kõrgetele ohutusstandarditele, pakkudes suurt kaitset kogu jalgadele ja isegi varbapiirkonnale. Lisasoojustus ja elektrikaitse muudavad need sobilikuks ka tööstuslikes töökohtades.\n7 KEEN Utility meeste Pittsburghi töösaapad\nNeed mugavad töösaapad on mõeldud igasugusteks keskmise tööga töödeks, pakkudes täiuslikku segu paindlikkusest ja tugevusest, mis aitavad teil müüri-, haljastustöödel, ehitamisel ja muudel sellega seotud töödel turvaliselt ja mugavalt püsida. Kummist välistald suurendab veojõudu ja aitab vähendada jalgade väsimust pikaajalisest kasutamisest, samas kui sisseehitatud rihmad muudavad jalgealuse hoidmise märjal või pehmel maastikul lihtsamaks. Kujundus sisaldab ka isolatsiooni, mis teeb tööl viibimise tõeliselt lihtsaks, samuti standardset paelaga kinnitatavat sulgurit, mida on väga lihtne reguleerida, ilma et peaksite neid kõigepealt ära võtma.\nSisseehitatud isolatsioon külma ilmaga.\nKummist välistald, mis tagab suurepärase veojõu.\nLööke neelav EVA vahetald.\nTerasest varbad täiendavaks kaitseks.\nMõeldud maksimaalseks mugavuseks.\nMaterjal Nahk. Ainus Kummitald EVA vahetallaga. Terasest varvas KEENi varbakaitse.\nKui otsite saapaid välitingimustes kasutamiseks või hobide harrastamiseks, sobivad need varvaste eest kaitsvad saapad ideaalselt, et hoida teid pikaajaliselt mugavana ja turvalisena.\n8 Timberland PRO Direct Attach 6 terasest turvasaabas\nNeed isoleeritud saapad kasutavad nahast välimist ja sünteetilist talla, et saada tasakaalustatud mugavuse, kaitse, veekindluse ja paindlikkuse segu, muutes need ideaalseks välitingimustes kasutamiseks. Polsterdatud kaelarihm aitab vältida pahkluu ümber hõõrumist ja ärritust ning paelakujundus tähendab, et saate istuvust igal ajal kiiresti ja hõlpsalt reguleerida. Tald ise kasutab tõstetud platvormi ja üles-kaldus varbaosa, et tagada palju parem haardumine ebatasasel pinnasel nii siseruumides kui ka väljas, samas kui siseruumide polsterdusena kasutatav kerge PVC aitab hoida jalgu paremini füüsiliste kahjustuste eest kaitstud. Iga pakiruum on kaitstud ka elektrikahjustuste ja äkiliste löökide tekitatud kahjustuste eest.\nPVC polster jala lisakaitseks.\nVastupidav terasest varvaste kaitse.\nVastupidav vahetalla disain.\nKasutab klassikalist saapakujundust.\nKerge ja polsterdatud.\nMadal kaal ja kõrge kaitse muudavad need saapad ideaalseks mitmesugustel maastikel ja erinevat tüüpi töökohtadel töötamiseks, samuti tagavad nad, et teie jalad püsivad kauem turvalistes ja kahjustamata.\n9 Danner Men’s Vicious 4.5-tollise mittemetallilise varvastega töösaabas\nNendes pruunides nahast saapades on spetsiaalne Vibram-tald, mis pakub suurepärast kaitset ja paindlikkust peaaegu kõikidel pindadel, muutes välitingimustes kasutamise palju usaldusväärsemaks ja stabiilsemaks. Ülemine osa on valmistatud vastupidavast nahast, millel on suurepärane veekindlus, lisaks teraskontsaga kraanile ja varvaste katetükkidele, mis on igasse saapa sisse ehitatud. Platvormi stiilis välistald parandab ebastabiilsel pinnal stabiilsust ja sisemise voodrina kasutatav GORE-TEX laseb teie jalgadel liikudes hingata. Lisaks on kesktaldina kasutatud kahetihedusega EVA-d, mis suurendab vastupidavust ja pehmendab veelgi. Tänu talla konstruktsioonile on saapad ka õlikindlad ja võivad sageli libisemist takistada.\nVastupidav ja veekindel disain.\nSisseehitatud terasest varvaste kaitse.\nParema õhuvoolu jaoks kasutab GORE-TEX.\nMaterjal Nahk ja sünteetiline. Ainus Sünteetiline ainus. Terasest varvas Komposiitvarba kujundus.\n10. Carhartt meeste CMF6366 6-tolline komposiit varvastega saabas\nNendes saapades kasutatavad komposiit varvaste kaitsmed koos oma Rugged Flex tehnoloogiaga muudavad need palju kasulikumaks igapäevaseks tegevuseks erineva maapinna ja ilmastiku korral. Ülemine osa on võimeline pisut sirutuma, et teie jalad korralikult sisse mahuksid. Terasvarvaste kingadena on need palju vastupidavamad, kui need paistavad, võimaldades tänu konstrueerimisel kasutatavatele vastupidavatele materjalidele muhkudest ja bassidest maha tõmmata. Iga pakiruum on ehitatud võimalikult toetavaks ja libisemiskindlaks, kemikaalide- ja õlikindlaks ning see võib olla kasulik töösaabaste valik nii sise- kui ka välistingimustes.\nPakub suurt kaitset tavaliste ohtude eest.\nKasutab mitu kihti EVA polsterdust.\nOrthoLite tald parema mugavuse tagamiseks.\nVäga toetav ehitus.\nMõeldud venitamiseks ja vajadusel painutamiseks.\nNende saapade parendatud paindlikkus muudab need suurepäraseks valikuks peaaegu igas töökohas, eriti kui viibite sageli õues ja vajate paari, mis mahutab kareda või ebatasase pinna. EVA ja OrthoLite materjalid tagavad ka selle, et see suudab teie jalgu palju tõhusamalt pehmendada.\nTerasest varvaste mütsid mõjutavad saapaga saadavat tegelikku mugavust harva. Enamik saapaid on konstrueeritud nii, et minimeerida kontakti korkidega, nii et need on vaevu isegi märgatavad, välja arvatud lisaraskused ja esiküljel olev lisalaius. See saab veelgi selgemaks, kui nad seda pole valmistatud metallist - saapa ei kaaluta nii palju, et võiksite tegelikult unustada, et saapadel on üldse kork.\nNende saapade jaoks ega ühtegi saapa stiili pole olemas ühte parimat brändi. Kõigil neil on oma puudused ja head küljed ning peate isiklikul tasandil välja mõtlema, milline alglaadimisbränd teile sobib. Mõni neist on parem kui kaitse pakkuv, teine keskendub rohkem mugavusele ja mõni on lihtsalt kõikehaarav, mis sarnaneb pigem geneeriliste saapadega, mida saad kasutada igas olukorras.\nBrändilojaalsus on mõistlik, kuid ärge seda pimestage. Paljud saapafirmad pakuvad üksteisega sarnaseid kujundusi, nii et kui näete mõne teise ettevõtte tehtud saapaid, mis teile meeldivad, pole põhjust neid ignoreerida. Need võivad olla isegi paremad kui teie praegused saapad, nii et ärge kartke riskida. Kui teile need ei meeldi, on paljudel ettevõtetel head tagastamis- või vahetuspõhimõtted, nii et te ei jätaks puudujääke.\nValige alati oma töökoha jaoks sobiv saapakujundus. Kui töötate näiteks elektrienergia ümber, siis soovite selliseid, mis taluksid järskudele elektrilöökidele. Teisest küljest, kui olete palju vees, võiksid veekindlad võimalused olla paremad. Ükski boot ei saa kõikjal võrdselt töötada ja mõned olukorrad töötaksid teatud tüüpi saapadega. Te ei saa kõike ennustada, kuid võite siiski proovida valida õiget tüüpi saapad vastavalt olukorrale enne tähtaega.\nIga saabas on erinev ja mõned sobivad rohkem erinevateks tingimusteks kui teised. Valige alati midagi mõistlikku - valikuvõimalusi on palju, nii et teil on mugav otsida mugavate funktsioonide kombinatsiooni.\nEnamikul saapadel kulub sissetungimiseks veidi aega, nii et ostke need enne tähtaega ja proovige neid proovida, et nad saaksid natukene pehmendada. Kui te jalatseid sisse ei murra, on neil tööks kandes endiselt raske, mis võib parimal juhul olla ebamugav ja halvimal juhul valus. See on veelgi olulisem, kui kasutate spetsiaalsete vahetükkidega saapaid, mis peavad teie jalgadega kohanema.\nAlati on hea mõte saapaid regulaarselt puhastada, isegi kui need ei tundu määrdunud. Muda võib olla tavaline probleem, kuid läbipaistvad kemikaalid, väikesed plekid, õli, mustus ja kuumuse või elektri kahjustuste tagajärjel tekkinud kõrvetavad jäljed võivad kõik muu varjata praegune kahju, mida te ei näe, eriti kui töötate üsna ohtlikul alal.\nOleme üle vaadanud kümme parimat turul pakutavat leotusvoolikut, mis aitavad teil otsustada, milline soaker voolik sobib teile ja teie taimedele.\nkuidas saelauda kasutada