Ta võitles seaduse vastu ja seadus võitis. Preili Bebb vs seaduseühiskond | 2019\nTa võitles seaduse vastu ja seadus võitis. Preili Bebb vs seaduseühiskond\nGwyneth Bebb oleks pidanud olema Inglismaa esimene naissoost advokaat. Ta viis Advokaatide Seltsi kohtusse, et saada luba naiste advokaadiks. Selle asemel suri ta enne oma 32. sünnipäeva.\nKui ma 1997. aastal Liverpool John Moorese ülikoolis õigusteadust õppima asusin, ei uskunud keegi, et see on noorte naiste jaoks veider valik. Et ma ei mäleta oma loengutes soolise lõhe üle mõtlemist, võib öelda, et see oli umbes 50/50. Kuid 91 aastat varem, kui Bebb asus Oxfordi St Hugh’s õppima õigusteadust, lugesid väga vähesed naised seadust. Tegelikult oli Bebb alles seitsmes naine, kes alustas õigusteaduse kraadi omandamist Oxfordis 30 aasta jooksul, mille ülikool oli lasknud naistel seda õppida. See pole üllatav. Sel ajal ei tohtinud naised Inglismaal ja Walesis juristid advokaadi ega barristerina tööle asuda. Mis innustas seda vaimuliku tagasihoidlike tütarde tegevust alustama ranget ja rasket õppekursust, mis selle ees seistes ei viinud kuhugi?\nSee, et Bebb oli äärmiselt intelligentne ja püsiv, pole kahtlust. Ta oli suurema osa ajast St Hugh's, ainus naine oma õigusteaduses (umbes 400) ja ainus St Hugh's (Inglismaa kiriku asutatud "tagasihoidlikest kodudest pärit tüdrukute" õpilane), kes õppis õigusteadust. Ehkki see võis olla isoleeriv, andis see tolle aja juhtivamatele juriidilistele isikutele juurdepääsu samadele loengutele kui mehed. Ehkki naised olid alates 1870. aastatest edutult taotlenud Inglismaal juriste reguleeriva kahe organi (advokaadibüroo advokaadibüroo, vandeadvokaatide advokatuuri advokaadibüroo) kutseeksamite korraldamist, näis 1908. aasta seisuga maailm muutumas. Suffragette liikumine oli juba käimas ja noored naised oleksid arvanud, et hääletamise ja kutsealale lubamise kampaaniad võivad nende elu jooksul vilja kanda. Hiljem ütles Nancy Nettleford (üks kolmest teisest naisest, keda nimetati Bebbi juristiühingu vastases kohtuasjas), et tema ja Bebb lugesid seadust, et saada juristi ametit ja tõestada, et naised on võimelised advokaadid. Bebb tahtis olla jurist isiklikul tasandil, kuid tundub, et ta soovis ka, et naised saaksid olla juristid ka poliitilisel tasandil.\n1908. aastal keelati naistel advokaadina või vandeadvokaadina tegutseda samadel õiguslikel põhjustel, mis keeldusid neil hääletamast või avalike ametikohtade pidamisest - et neid rolle kandvatel naistel ei olnud pretsedenti. Ainus teine amet, mis neile seaduslikult suleti (muidugi oli palju muid mittejuriidilisi tõkkeid), oli kirik. Avalikkuses olid keelu põhjused põhjused, mis on naistele endiselt masendavad; naised on liiga emotsionaalsed, irratsionaalsed, tundlikud, manipuleerivad ja neil puudub piisav loogika ja intellektuaalne rangus.\nBebb läbis oma seaduse finaali 1911. aastal esimese klassi aumärkidega. See polnud sugugi feat. Ligikaudu 60% meesõigust õppivatest tudengitest, kes olid sel ajal lõpetanud kolmanda klassi kraadi või isegi madalama kraadi (arvestuseks sain ma madalama teise klassi kraadi, mida tunti 2: 2 või kõneldavalt kui “Desmond”.) Ta ei teinud seda lõpetas ametlikult, kuigi naistel lubati õppida ja eksameid teha, ei antud neile kraadi enne 1920. aastat.\nKuna juristi amet oli talle suletud, asus ta tööle kaubandusametisse, kus ta vastutas töötajate palkade ja töötingimuste uurimise eest ning vajaduse korral pettusekodades töötavate naiste petturite töö eest süüdistuste esitamise eest. Samal ajal olid käimas uued jõupingutused legaalse elukutse avamiseks naistele, sealhulgas eraõigusliku liikme arve parlamendis. Need pingutused kõik nurjusid.\n17. detsembril 1912 pöördusid neli naist Advokaatide Ühingusse, taotledes selle eelhindamist. Lisaks Bebbile olid kaebajateks Karin Costelloe, Maud Ingram ja Nancy Nettlefold. Advokaatide selts esitas taotlused tagasi. Seejärel pöördusid neli naist Advokaatide Ühingu vastu, väites, et see amet peaks olema naistele avatud, kuna seadused nägid nüüd ette, et mehelik keel peab hõlmama ka naiselikku keelt. Juriidilised argumendid on juurdepääsetavalt kokku koondatud saidil first100years.org.uk\nvõi võite lugeda kogu kohtuotsust (see on ainult 14 lehekülge) allpool\nJuhtum nurjus. Otsus oli, et kuna naised pole kunagi olnud advokaadid, ei saanud kõnealust seadust tõlgendada nii, et see võimaldaks neil olla. Apellatsioonikohus ütles, et parlamendi ülesanne on seadust muuta, kui nad seda soovivad. Näib, et naised ja nende võitlejad ootasid kaotust ning olid esitanud nõude rohkem avalikkuse kui võidu lootuses. Parlamentaarsed kampaaniad olid kohtuvaidluste kõrval jätkunud. Kõik neli kohtuvaidlejat rändasid kõnesid mööda riiki ja tundub, et naised on valitud nende akadeemiliste võimete ja eraelu puutumatuse tõttu. Lord Phillimore avaldas Bebbile eriti muljet ja ütles oma otsuses\nIntelligentsuse, hariduse ja pädevuse osas on naised - eriti siinne taotleja, kes on silmapaistev Oxfordi tudeng - vähemalt vähemalt paljude ja tõenäoliselt palju paremate kandidaatidega, kes eksam.\nAvalikkus juhtumi ümber oli pälvinud ajakirjanduse ja avalikkuse toetuse ning kampaania andis hoogu. Sõda sekkus siiski.\nAprillis 1917 abiellus 27-aastane Bebb 44-aastase advokaadiga Thomas Thomson. Sama aasta augustis astus ta pärast naissoost riiklikku teenistust tööle toiduministeeriumisse, kus aitas normaalsuse ajal musta turu tulijaid kohtu alla anda. Detsembris 1919 juhtus Bebbi, nüüd Thomsoni, jaoks kaks märkimisväärset sündmust. Tema tütar Diana sündis ja parlament võttis vastu seksist keeldumise (eemaldamise) seaduse, mis takistas soo või abielu äravõtmist avalike, tsiviil- või kohtulike ülesannete täitmiseks. Juriidiline amet oli nüüd naistele avatud. Neljast Advokaatide Ühingu vastu kohtuasja esitanud naisest asus advokaadina ainult Maud Ingram (abielunimi Crofts). Costelloe ja Nettleford said vastavalt psühhiaatriks ja ettevõtte sekretäriks. Thomson otsustas saada vandeadvokaadiks. Ta loobus tööst toiduministeeriumis baarieksamiteks õppimiseks, aidates samal ajal oma abikaasal advokaadibüroos.\nOlin rase ja sünnitasin oma õiguspraktikakursuse ajal (Westminsteri ülikoolis). Õppisin õhtuti ja jõudsin koos oma imiku pojaga tropiga Londonisse rongi Chadwell Heathi. Andsin ta üle oma partnerile, kes töötas linnas IT alal. Minu partner teeks tagasisõidu tagasi Essexi. See oli raske. Conveyancing sain oma parimad hinded lihtsalt seetõttu, et Conveyancingi õpik oli piisavalt väike, et seda ühe käega imetamise ajal lahti hoida. Ehkki on tõenäoline, et keskklassi Thomsonsil oli lapsehoidja, on õiglane eeldada, et see pidi mõjutama Thomsoni õpinguid.\n1921. aasta alguses avastas Gwyneth Thomson, et on veel kord rase. 10. augustil 1921 sünnitas ta kaks kuud varem teise tütre Marioni. Marion suri, kui ta oli vaid kahe päeva vana. Thomson oli põdenud platsentat ja pärast sündi verejooks, aneemia, tromboos ja südameseiskus. Ta elas kaks kuud, enne kui 9. oktoobril 1921 tappis ta veel ühe südameseiskuse. Tema surmatunnistus (mida hiljem muudeti) andis ta ametikohale advokaadi Thomas Thomsoni naise.\n10. mail 1922 sai Ivy Williamsist esimene naissoost inglise barrister.\nSelleks ajaks, kui mul oli poeg 2000. aastal, olid ema- ja imikute tervishoiuteenused, mis olid NHS-i kaudu kasutamise ajal tasuta, paranenud nii kaugele, et minu hirmu sünnituse ees surra peeti irratsionaalseks. Toetava partneriga olin kuue nädala jooksul tagasi oma õpingute juurde. Siiski mõistsin, et naise või vähemalt emmena kutsealale sisenemisel on endiselt de facto takistusi. Ma olen nüri: oma suhtega 2: 2 ei olnud mul koolituslepingute konkurentsilises maailmas auhinnasaagi ja tõenäoliselt ei hakanud ükski ettevõte kaaluma minu võimalust töötada hilja, kui palju oli palju paremaid akadeemilisi tulemusi pakkuvaid kandidaate . Kuid isegi oma elukaaslasega, kes on alati olnud rohkem kui nõus oma osa majahoiu lastehooldusest tegema, arvan, et oleksin treenimislepingu pikkade tundide ja madala palgaga palju vaeva näinud. Selle asemel asusin tööle vabatahtlikusse sektorisse heategevusorganisatsiooni nimega Working Families, kus tänu tööhõivekohtu vähem formaalsele olemusele pidin tegema (paljude muude vähem põnevate asjade hulgas) seda, millest Gwyneth Bebb unistas - kohtusaali propageerimist. Mul polnud selles halba, kuid olen kindel, et mu parimal päeval poleks Bebb tema kõige halvemas mängus olnud.\nJärgmine aasta on seksist keeldumise (eemaldamise) seaduse 100. aastapäev ja ma tean, et seda tähistavad õigusega juristid naised. Samuti tean, et alates 2000. aastast on asjad edasi liikunud ja nüüd saavad tänu minu endise tööandja sarnastele kampaaniarühmadele tööl olevad emad ja isad oodata, et suudavad oma töö- ja koduelu tasakaalustada suuremas ulatuses kui kunagi varem.\nBebb vs Law Society oli üks samm pikal võrdsuse teekonnal. See polnud esimene ja ees on veel palju samme. Kuid peame tõstma oma mütsid Gwyneth Bebbile, tema kaashagejatele, kaasaktiveerijatele ning naistele enne ja pärast teda, kes iga põlvkond eemaldavad mõned tõkked, millega naised silmitsi seisavad. Ärge unustage Bebbi traagilist surma, vaid pidage meeles ja tähistage tema vaikselt hiilgavat elu.\nkafka vs rabbitmq vs sqsPäris koobas vs mees koobasKuidas tooteid reklaamides nauditakse vs kuidas tooteid reaalses elus nauditakseAndmehaldus vs andmeteadusVäärtus vs väärtus: inimese ökonoomika\nmeie vs vene suurussäng vs habeadt vs vektorhitler vs venemaathx vs tnx\nKuidas jagada lavendlitaimeKuidas niidukitekki parandada


NII SEE JUHTUS | Kergejõustiku MMi 7. päev: kümnevõistluse avapäeva kroonisid võimsad 400 meetrit Eatoni ja eestlaste esituses | Õhtuleht\nMõlemalt isiklik rekord 400 meetris!\nÕhtuleht.ee, 28. august 2015, 17:13\nJanek Õiglane ja Maicel UiboFoto: Andres Putting\nPekingis toimuval kergejõustiku MMil oli täna kavas 7. võistluspäev, kus astusid võistlusareenile meie kümnevõistlejad Maicel Uibo ja Janek Õiglane. Avapäeva järel juhib kümnevõistlust Ashton Eaton, kes jooksis 400 meetrit 45,00 ning sai viie alaga kirja 4703 punkti. Uibo ja Õiglane püstitasid samuti päeva viimasel alal isiklikud rekordid ning on avapäeva järel vastavalt 18. ja 25. Silmapaistvate tulemustega triumfeeris naiste 200 meetris hollandlanna Dafne Schippers ning\nÕhtuleht lõpetab tänase kergejõustiku MMi tekstipõhise otseülekande. Oleme tagasi taas homme hommikul!\nMeeste kümnevõistlust juhib avapäeva järel Ashton Eaton 4703 punktiga, teine on Damian Warner 4530-ga.\nMaicel Uibo on 4136 punktiga 18. real, Janek Õiglane 3769 punktiga 25.\nMeeste 1500 meetri eeljooksus hoolitses parima tulemuse eest Keenia mees Elijah Motonei Manangoi, kelle tulemuseks oli täpselt 3.35,00.\nNaiste odaviske kvalifikatsiooni B-grupis oli normitäitjaid juba viis! Kõige kaugemale viskas sakslanna Christin Hussong Saksamaalt, 65.92, mis on ka tema isiklikuks rekordiks.\nNapilt jäi finaaliukse taha lätlanna Madara Palameika, kel jäi 12 sekka pääsemisest puudu vaid neli sentimeetrit..\nOleme teile võlgu ka põneva naiste kaugushüppe lõpptulemused. Kulla võttis maailma hooaja tippmargi 7.14-ga ameeriklanna Tianna Bartoletta, kes edestas rahvusrekordeid püstitanud Shara Proctorit (Suurbritannia, 7.07) ja Ivana Španovici (Serbia, 7.01).\nÜlipõneva naiste 100 meetri tõkkejooksu võidab jamaikalanna Danielle Williams isikliku tippmargi 12,57-ga. Cindy Roleder toob Saksamaale 12,59-ga hõbeda ning Alina Talai Valgevenele rahvusrekordi 12,66-ga pronksi! Talai edestas näiteks Brianna Rollinsit (USA) ja Tiffany Porterit (Suurbritannia), kes olid vastavalt ühe ja kahe sajandiku jagu valgevenelannast aeglasemad.\nVägev jooks! Sergei Šubenkov võidab 110 meetri tõkkejooksu rahvusrekordi 12,98-ga! Hõbe Hansle Parchmentile (Jamaika) 13,03-ga, USA mees Aries Merritt 13,04-ga pronksil.\n23aastane hollandlanna Schippers tõusis tulemusega läbi aegade kolmandaks naiseks – temast varasemalt on kiiremad olnud vaid ameeriklannad Florence Griffith-Joyner (1988. aastal maailmarekord 21,34 ja 21,56) ning Marion Jones (1998. aastal 21.62).\nJanek Õiglane lõpetas esimese päeva samuti isikliku rekordiga, läbides 400 meetrit 50,95ga. "Kui oled kas või ühe isikliku rekordi teinud, siis võib rahul olla," arutles ta.\nÜldiselt pärssis Õiglase võistlust jalavigastus, mis tabas teda kaks nädalat tagasi. "Ma ei saanud jalgadesse toonust sisse, kuid tunnetus on väga hea," rääkis Sven Andresoo õpilane. "Kaugus- ja kõrgushüpet kartsin enne võistlust kõige rohkem. Praegu mul sellist purakat pole, nagu oli EMil. Aga tulevikuks annab see võistlus väga hea kogemuse."\nEnne mainime ära ka hõbemedali võitja Elaine Thompsoni, kes saab isikliku tippmargi 21,66-ga teise koha. Veronica Campbell-Brownile kuulub 21,97-ga pronks.\nKohe hakkame üles lugema, mitu rekordit just Dafne Schippers purustas...\nDafne Schippers! Hollandlanna on 200 meetri maailmameister! 21,63!\nEatoni jooks oli loomulikult ka kümnevõistluse läbi aegade parim 400 meetri jooks. Uskumatu!\nMaicel Uibo vaatas pärast avapäeva lootusrikkalt homsesse ja avaldas arvamust, et leiab 73 lisapunkti, mis teda isiklikust rekordist lahutavad.\n"Tegin ise oma elu natuke raskemaks," rääkis 22aastane Uibo. "Aga tuleb teha üks korralik teine päev."\nAvapäeva lõpetas Uibo hea 400 m jooksuga, püstitades isikliku rekordi 50,24. Pärast etteastet nõudis kosumine päris palju aega. "Pilt on mul kogu aeg ees olnud," lausus ta. "Kui võrrelda isikliku rekordiga, siis olin 1,2 sekundit kiirem. Aga aeg 49,99 oleks veidike rõõmustanud."\n100 m jooksus lootis Uibo paremat aega kui 11,25. "Kõik jooksus olnud mehed arvasid, et olime 15 sajandikku kiiremad," kehitas ta õlgu. "Ju siis olime aeglased."\nKõige keerulisem olukord tekkis Uibol kaugushüppes, kus kahe katse järel oli protokollis kaks nulli, kolmandal läks kirja 7.13. Esimese katse ajal tekkis segadus numbriga.\n"Küsisin ühelt kohtunikult, kas võin hüpata ka seljanumbrita. Ta lubas. Kui oli minu kord hüpata, ütles teine kohtunik, et number tuleb peale panna. Aga see ei seganud mind!"\nKõrgushüppe 2.13 oli Uibo sõnul miinimumeesmärk. "Lõpus oli mõnus koos belglasega hüpata," märkis ta. "Mul lõi publiku plaksutamine adrenaliini üles."\nKÜMNEVÕISTLEJA Ashton Eaton jooksis just 400m uskumatu 45,00ga, Marek Niidu (täiskohaga sprinter) isiklik 45,74, hooaja mark 46,10...\n— Mart Treial (@MTreial) August 28, 2015\nMida teeb Ashton Eaton? Ta jookseb 400 meetrit 45,00! Tundub, et ameeriklase võimetele pole piire.\nNaiste kaugushüppevõistlust läks juhtima Shara Proctor, kes hüppas uueks Suurbritannia rekordiks 7.07.\nPäeva õnnetuim ala oli naiste 100 m tõkkejooks, kus kukkumiste ja muude ebaõnnestumiste tõttu jättis poolfinaali pooleli koguni neli sportlast. Teiste seas Pekingi olümpiavõitja ja Londoni OM-hõbe Dawn Harper Nelson. Galerii Nelsoni komistamisest.\n16:35 algavasse finaali pääsesid (väljaarvatud norralanna Isabelle Pedersen, kes ei mahtunud kahe parima ajaga edasipääseja sekka):\nKohe on algamas naiste odaviske kvalifikatsiooni B-grupp. A-grupis oli normitäitjad kolm: Brittany Borman (USA, 64.22), Christina Obergföll (Saksamaa, 64.10) ja Sunette Viljoen (Lõuna-Aafrika Vabariik). Kvalifikatsiooninorm on 63.50.\nNaiste kaugushüppe finaalis on seni ületanud seitsme meetri piiri Ivana Španovic, kes teinud uue Serbia rahvusrekordi 7.01-ga!\nVäga positiivne esimese päeva lõpp meie noortelt kümnevõistlejatelt. Loodetavasti jätkavad nad samas vaimus ka homme.\nJanek Õiglaselt samuti isiklik rekord! 50,95!\nMaicel Uibolt isiklik rekord 50,24! Isikliku rekordi graafikule kaotab ta ainult 73 punktiga!\nMida suudavad meie mehed 400 meetris?\nNaiste 20 km käimise võistlus pakkus rohkelt kõneainet, kui kaksikvõidu võtsid hiinlannad Hong Liu ning Xizhiu Liu. Märksa kurioossem lugu juhtus aga 29ndana lõpetanud brasiillanna Cisiane Lopesiga, kes andis endast võistlusel sõna otseses mõttes kõik.\nMaicel Uibo pärast nelja ala ETV-le: "Kogusumma pole see, mis päriselt lootsin. Kuus ala veel, proovin midagi tagasi teha. Kõrgus oli ka hooaja kõige kehvem tulemus - 2.13 on selline miinimum. Kuulitõukes välirekord, aga võistluskatsed olid kõik ühte auku."\nM 200 M JOOKS\nUsain Bolt sai kaela oma teise kulla sellelt MMilt ning tegi ikka nalja ka. Võib rõhutada, et hiinlased panid sellele autasustamisele eriliselt rõhku - puhurid töötasid täie võimsusega, et lipud ikka vägevalt lehviksid!\nNelja ala järel on Uibo 3332 punktiga 14. ja Janek Õiglane 2998 punktiga 25. kohal. Juhib ameeriklane Ashton Eaton 3643 punktiga, kõrgushüppes piirdus ta 2.01ga. Teine on kanadalane Damian Warner 3587 ja kolmas Kurt Felix 3518punktiga.\nKahjuks 2.16 Maicel Uibole ei alistunud, aga hea etteaste sellegipoolest. Isikliku rekordi 8354 punkti graafikule kaotab ta 137 punktiga.\nTeisel katsel oli Maicel Uibo 2.16 ületamisele väga lähedal. Ehks kolmandal!\nKõrgus 2.16 esimesel katsel Uibole ei alistu, aga lootust on.\nJess! Maicel Uibo ületab ka 2.13 esimesel katsel. Isikliku rekordi püstitamisel hüppas ta 2.14.\nMaicel on leidnud hüppekindluse ning tema esitust on lust vaadata!\nMaicel Uibo läheb trumpalal üha paremasse hoogu ja ületab ka 2.10 esimesel katsel.\n@jyrjens Ja teine asi, mis jääb silma on, et nn "otsepilt" on tegelikust võistlusest ühe kõrguse jagu maas.\n— Merili (@merililuuk) August 28, 2015\nMaicel Uibo ületab 2.07 esimesel katsel. See on ainult hea, aga 7-8 sentimeetrit oleks veel kindlasti juurde vaja.\nAshton Eatonil on koos 3643 punkti, maailmarekordiga võrreldes on tal miinust 112 punkti.\nAmeeriklane Ashton Eaton lepib kõrgushüppes tulemusega 2.01. Maailmarekordi püstitamisel ületas ta 2.05.\nMaicel Uibo ületab 2.04 teisel katsel suure varuga.\nMaicel Uibole kõrgus 2.04 esimesel katsel ei alistunud. Matilt maha tulles ta natuke lonkas. Loodame, et pole midagi hullu.\nKuna on korralikult palav, kasutavad sportlased erinevad asjandusi, mis jahedust hoiaksid. Ashton Eatonil on selleks omalaadne müts/kaitse.\nMaicel Uibo ületas oma algkõrguse 1.98 kindlalt.\nJanek Õiglane ei suutnudki 1.95st üle hüpata. Kahju, aga jalavigastus räsib mehe sooritusi.\nKahekordne maailmameister Trey Hardee on võistluse katkestanud, kaugushüppes saadud seljavigastus ei lase tal edasi võistelda.\nJanek Õiglasel ebaõnnestub kõrgusel 1.95 ka teine katse.\nJanek Õiglane ajas kõrgusel 1.95 avakatsel lati maha.\nVot see on küll valus:\nDifference between gold & silver in the men's 200m: 0.19 Difference between gold & silver in the women's 20km race walk: 0.26 #Beijing2015\n— IAAF (@iaaforg) August 28, 2015\nJanek Õiglane alustas kõrgushüppes 1.92st ja ületas avakatsel.\nVõistluse liider Ashton Eaton\nKahekümne minuti pärast algab kümnevõistlejate kõrgushüpe. Janek Õiglane ja Maicel Uibo teevad praegu soojendust. Ilm on jätkuvalt lämbe, aga see on alati parem kui jahedus ja vihm. Kui Uibo hüppab oma parimate päevade tasemel, võib ta saada alavõidu ja üldseisu tublisti parandada.\nKolme ala järel juhib ameeriklane Ashton Eaton 2830 punktiga (kuul 14.52). Teisena jätkab kanadalane Damien Warner (2747 punkti, kuul 14.44) ja kolmandana sakslane Rico Freimuth (2730 punkti, kuul 15.50). Maicel Uibo on 2407 punktiga 20. kohal ja Janek Õiglane 2267 punktiga 28. kohal.\nIsikliku rekordi 8356 punkti graafikule kaotab Uibo 128 punktiga. Õiglane kaotab oma rekordi 7945 punkti graafikule 175 punktiga.\nMaicel Uibo saab kirja päeva pikima tõuke - 14.45. Isiklikust rekordist jäi puudu vaid üks sentimeeter.\nJanek Õiglane tõukas kolmandal katsel 14.30 ja tema parimaks jääb 14.43.\nMaicel Uibo teisel katsel ei paranda - 14.37.\nJanek Õiglane parandab teisel katsel tulemust - 14.43.\nLõpuks ometi! Kuulitõuke avakatsel saab Maicel Uibo kirja 14.42. Pöördega tõukava eestlase rekordigraafikus on kirjas 14.38. Kuul ei ole muidugi eriline punktiala, üks meeter maksab enam-vähem 65 punkti.\nJanek Õiglane saab kuulitõuke avakatsel kirja 13.76.\nKahe ala järel juhib kümnevõistlust ameeriklane Ashton Eaton, kellel on 2070 punkti. Kaugushüppes oli tema tulemus 7.88. Teisena jätkab kanadalane Damian Warner - 1992 punkti (kaugus 7.65). Kolmas on brasiillane Felipe dos Santos 1913 punktiga. Maicel Uibo on 26. kohal 1651 ja Janek Õiglane 28. kohal 1512 punktiga.\nMaicel Uibo saab kolmandal katsel tulemuse kirja, kuid tulemus 7.13 on tema kohta nõrk. Isikliku rekordi graafikule kaotab ta juba 132 punktiga.\nJanek Õiglane astub kolmandal katsel üle, tema lõpptulemuseks jääb 6.78. Pärast kolmandat katset lonkab ta kõvasti. Võrreldes isikliku rekordi graafikuga on ta 148 punktiga miinuses.\nMaicel Uibo astub ka teisel katsel üle. Kolmas tuleb kindla peale hüpata.\nJanek Õiglane kutsub enne teist katset publikut ergutama. Kahjuks ei tule hüppele pikkust eriti palju juurde ehk vaid kolm sentimeetrit - 6.78. Tribüünilt on raske öelda, mis 21aastast sportlast segab. Aga võib-olla on nii vägevas konkurentsis raske sisse elada.\nMaicel Uibo astub kaugushüppe avakatsel kindlalt üle. Ta tegi oma elu ise raskemaks. Nimelt polnud selja peale numbrit pannud ja kohtunik saatis ta hoovõturajalt tagasi numbrit panema. Nii läksid kaotsi keskendumiseks vajalikud sekundid.\nAshton Eaton alustab ka kaugushüppes vägevalt - 7.88.\nJanek Õiglase avakatse kaugushüppes jääb kehvakeseks - 6.75. Siin on vähemalt pool meetrit juurde saada.\nNaiste 20 km käimine lõppes hiinlaste kaksikvõiduga - kulla sai Hong Liu (1:27.45), hõbeda Xiuchi Lu (1:27.45). Pronksi napsas ukrainlanna Ljudmilla Oljanovskaja (1:28.13).\nMaicel Uibo on pärast avaala 24. kohal. Ta jooksis 100 m 11,25ga ja kogus 806 punkti. Janek Õiglane jagab jaapanlase Keishuke Ushiroga 28. kohta. Nad jooksid 100 m 11,51ga ja kogusid 750 punkti.\nKümnevõistluse maailmarekordimees Ashton Eaton on pärast kahe aasta pikkust pausi lemmikala juures tagasi. Pekingis võitis ta 100 m jooksu ajaga 10,23 ja asus võistlust juhtima 1040 punktiga. Teine on Kanada esindaja Damian Warner, kes jooksis 100 m 10,31ga ja kogus 1020 punti. Kolmandana läheb kaugushüppele vastu sakslane Rico Freimuth. Tema sai 100 m jooksus kirja 10,51, mis andis 973 punkti.\nSeega kaotab Uibo isikliku rekordi graafikule 32 ja Õiglane 41 punktiga. Natuke palju punkte läks kaotsi ühe alaga. Aga üheksa on veel ees, tuleb tagasi võidelda.\nKahjuks alustasid meie mehed kümnevõistlust oodatust kehvemini - Maicel Uibo jooksis 100 m 11,25 ja Janek Õiglane 11,51ga.\nTere hommikust, kergejõustikusõber! Ei lase me Teil magada lasta, kui Pekingis on päev juba koitnud!


Kiini kaalulangus omadused, Kus on klorogeenhape??\nKiini kaalulangus omadused, Pohlalehtede raviomadused ja kõik vastunäidustused\nSee näitas guaraana ja Ma Huangi taime Ephedra sinica ravimpreparaadi kombinatsiooni, et see oleks efektiivne kaalulanguse -4, 0 kg versus -0, 8 kg platseebo puhul ja rasva kadu korral. Vaatamata oma tõestatud efektiivsusele lühiajalise kaalulanguse korral, seab selle ohutus kahtluse alla.\nLisandit müüakse täna, kuid ilma toimeaine alkaloid efedraadita.\nSelle asemel müüakse tooteid koos efedraadiekstraktiga, millel puudub tugev kaalukaotuse tõhusus. Guarana kui iseseisev taimne aine ei ole tõestatud kaalukaotuse tõhususe suhtes. Acai marja Acai marja on puuvili, mis nagu paljud teised puuviljad on täis vitamiine ja mineraalaineid ning antioksüdante. Siiski ei ole tõestatud, et see aitab kaalu langetada. Aloe Vera Aloe vera on taim, mida on sajandeid kasutatud haavade ja põletuste jaoks.\nJõhvikavõrsetel põhinevate ravimite pikaajalisel kasutamisel on võimalus organismile. Ärge ravige ennast, vajadusel konsulteerige oma arstiga.\nSellel on lahtistav toime ja suurte annuste korral võib see põhjustada tõsiseid kõrvaltoimeid. Tootjad kasutavad sageli oma kaalukaotust. Jõhvikavõrsetel põhinevate ravimite pikaajalisel kasutamisel on võimalus organismile. Ärge ravige ennast, vajadusel konsulteerige oma arstiga.\nRavimite keetmise retseptid Mõelge mõnele põhivahendile, mida saab kodus hõlpsasti valmistada ja kasutada erinevate uroloogiliste haiguste korral. Keetmisviisid Dekoktide terapeutiline toime kehale on praktiliselt samaväärne, ainus erinevus on valmistusmeetodis. Leht tuleb õigesti pruulida, nii et see ei kaotaks oma ravivaid omadusi.\nNäiteks uroloogiliste probleemide korral valmistatakse keetmine tavalisel viisil, valades vajaliku koguse toorainet lihtsalt keeva veega ja keetes mitu minutit nõrgal kuumusel. Ainevahetuse normaliseerimiseks ja immuunsuse suurendamiseks ei saa puljongit keeta. Kõrgete temperatuuride mõjul hävib C-vitamiin ja joogist saab tavaline tee, millel pole ravivaid omadusi. Termos peab olema suletud ja jäetud 12 tunniks.\nHommikul on tervendav infusioon kasutamiseks valmis. Maitse parandamiseks lisatakse mett, kuna puljongil on karastav maitse. See infusioon on suurepärane vahend immuunsuse tugevdamiseks, Kiini kaalulangus omadused vitamiinide ladu. Turse ja nefriidiga Neeruhaigustest põhjustatud tursete vähendamiseks on soovitatav kuivade lehtede infusioon.\nSellel on positiivne mõju maksa seisundile ja sellel on kerge kolereetiline toime, nimelt: valage 20 g toorainet klaasi keeva veega ja katke ning asetage 1 tunniks kõrvale. Tüve ja võtke annus: 1 spl. Värsket infusiooni tuleks valmistada iga päev. Tsüstiidi ajal Kusejuhade valu ja põletiku leevendamiseks kasutatakse diureetikumina pohlamoosi toorainet, võtame: 4 tl kuiva purustatud lehte, valage ml puhast vett ja keetke 20 minutit madalal kuumusel.\nNõuda minutit. Joo enne sööki - ml korda päevas. Koletsüstiidi ja kividega Te vajate 2 spl. Jook leevendab pisut janu. Võttes seda vastavalt teatud mustrile, saab keha tuge krooniliste haiguste korral. Oluline on arvestada Kiini kaalulangus omadused soovitustega.\nJoo teed vastavalt soovitatud annusele. Joogi kontsentreeritud ja võimalikult kasuliku valmistamiseks keedetakse see termosesse. Kuidas süüa teha: eelnevalt hakitud toorained vala 1 liiter keeva veega.\nNõuda kuni 20 minutit. Joo soojalt, lisades mett või marju. Pärast mitmepäevast regulaarset tee tarbimist tehke 1-päevane paus ja jätkake siis. Toorainet saab koguda iseseisvalt või osta apteegis. Valmistoote ostmisel tasub pöörata tähelepanu kogumise kuupäevale.\n7 retsepti pohlamoosi soojendamiseks (ja ka kasulike omaduste kirjeldus)\nEnam kui 24 kuud tagasi kogutud toorained ei sobi tarbimiseks. Tooraine kogumisel võetakse arvesse aega. Parim periood on pärast talve lõppu või kohe pärast marja korjamist. Toorained peaksid olema struktuurilt ja värvilt ühtlased, ilma tugeva lõhnata. Kuivatage see looduslikult - levitades seda paberile hästi ventileeritavas ruumis. Kui lehed kuivavad hästi, volditakse need linaste kottideks või kaanedega klaasnõudeks.\nJook on efektiivne keha üldiseks tugevdamiseks, immuunsuse tõstmiseks. Kui teed kasutatakse õigesti, aitab see vabaneda igasugustest põletikest, kiirendab erinevate haiguste paranemisprotsessi.\nRavi näidustuste puudumisel võib jooki tarbida nagu tavalist taimeteed, joomisekursuseid. See toonib ja kosutab hästi. Tee joomiseks peate jälgima meedet, pidage meeles võimalikke vastunäidustusi.\nPärast vastuvõtukursust tehke kindlasti paus. Ravi tuleb katkestada ka siis, kui ilmneb keha negatiivne reaktsioon või kroonilised haigused süvenevad. Pohla lehed meditsiinis - kasutusjuhendid Vaktsiiniumi kollektsiooni kasutatakse traditsioonilises meditsiinis laialdaselt.\nSeda saab osta igas apteegis. Kiini kaalulangus omadused on fütokeemiline ühend, mida leidub kohvis ja kohvioad. Arvatakse, et sellel on võime alandada veresuhkrut ja sellel on potentsiaalne diabeedivastane toime.\nParandab seedimisprotsessi; Kõrvaldab närvisüsteemi ebaõnnestumised, aitab unetuse, kroonilise väsimuse, depressiooni korral. Jook leevendab pisut janu.\nSellel on oluline roll kaalulanguses ja rasvumise vastu võitlemisel, kuid see toime ei pruugi ilmneda tingimata klorogeenhappe tõttu. Sellel on lisaainena kasulik mõju, kuid toidus sisalduva aine kogus on ennetav. Mida sa peaksid teadma Tuntud ka kui: kohvioa ekstrakt, 5-O-kofeitsüülkiniinhape, 3-O-kofeitsüülkiniinhape, rohelise kohviekstrakt Ei tohi segi ajada: kloor, korosoolhape See sobib hästi: Ei ühildu: Klorogeenhape: kasutusjuhendid Kasulik toime avaldub — mg aine suu kaudu manustamisel, efektiivsed võivad olla ka suuremad annused katseid pole tehtud piisavalt.\nÕunad Võimalik kahjustus klorogeenhappele Kuna kohv on toodetes peamine klorogeense happe allikas, võib selle saamine ainult selle joogi tarbimise kaudu teie keha kahjustada. Päevane kohvitarbimise norm pole rohkem kui 4 tassi päevas ja te ei tohiks seda ületada. Kloorogeenhape rohelises kohvis Roheline kohv on jook, mis aitab tõesti kaalust alla võtta, kuid selle maitse on väga spetsiifiline, üsna hapukas, hapukuse ja kibedate nootidega. Mida teha neile, kes ei soovi rohelist kohvi juua, kuid tahavad tõesti kaalust alla võtta?\nSuurim mõju avaldub vererõhule ja vereringele. Soovitatav annus on üsna väike, kuid kõrge klorogeenhappe sisaldusega taimede kasutamisel võib olla ka kirjeldatud kasulik mõju, kõige tähelepanuväärsem kõigi taimede seas on rohelise kohviekstrakt, kuna see sisaldab suures koguses klorogeenhapet.\nAllikad ja struktuur Allikad Klorogeenhape on kiinhappe esterdamisel kofeiinhappega toode, 3 mida leidub suurtes kogustes kohvioad ja kohvi erinevad vormid. Sisaldub ka: Kohvis ja rohelises kohvis Vees lahustuvat rohelise kohvi ekstrakti vähem kui mg kasutatakse hüpertensiooniga inimeste vererõhu alandamiseks 6.\nSeda omadust seostatakse kompositsioonis klorogeense happe ja eriti selle metaboliidi feruliinhappega, mis alandab vererõhku ja parandab vasoreaktiivsust. Kuigi kohvist klorogeense happe saamisel on kasulik mõju, soovitatakse seda kasutada lisandina. Kohviubade röstimisel saadud Kiini kaalulangus omadused, mida nimetatakse HHQ, võib pärssida klorogeense happe toimet in vivo; 7 HHQ-vaba kohvil ilmneb klorogeenhappe tõttu doosist sõltuv rõhu langus, mida HHQ juuresolekul ei toimu.\nVaatamata kohvi piisavale klorogeense happe sisaldusele võib sama annuse kasutamine lisandina suurendada klorogeense happe bioaktiivsust ja seetõttu selle tõhusust.\nStruktuur ja omadused Oma struktuuri järgi on klorogeenhape kahe molekuli kombinatsioon. Kiinhappehappe ülejäänud osaga seotud kofeiinhappe molekul moodustab klorogeenhappe ja molekulid muutuvad pärast klorogeense happe võtmist bioaktiivseteks. In vitro testides võib klorogeenhapet seostada veise seerumi albumiiniga.\nHaiguse algfaasis, eriti lastel, on taimede kasutamine väga tõhus ja väldib antibiootikumide võtmist.\nTaimede loetelu, millel on antibakteriaalne, põletikuvastane, anesteetiline ja diureetiline toime, on väga suur ning põiepõletiku raviks valitakse neist taimedest, millel on keeruline toime. Lehed pruulitakse nagu tee - supilusikatäis klaasi keeva veega, jätke 15 minutiks.\nKnotweed lind mägismaa.\nTükeldatud rohi valatakse keeva veega suhtega 1 kuni 10 ja hoitakse 10 minutit veevannis. Naistepuna, mis on pruulitud suhtest 1 spl toorainet klaasi keeva veega, jätke 30 minutiks. Maisi siid, millest 10 tükki keedetakse klaasi keeva veega ja infundeeritakse 15 minutit. Vihmamari - värsked marjad ja lehed supilusikatäis klaasi keeva veega, ligunema 15 minutit, juua nagu teed. Jõhvikad - värsked marjad ja puuviljajook.\nPetersell - vala g hakitud värskeid juurikaid liitri keeva veega ja lase tund aega tõmmata. Ingver ja sellest valmistatud tee tükike juuretükki ploomi suuruses klaasis keeva veega.\nKaru kõrvad karuputk - purustatud lehed supilusikatäis ja keedetakse pool tundi vesivannil klaasitäies vees, seejärel lisatakse vesi algsesse mahtu. Korte - valage kaks teelusikatäit ürdid klaasi keeva veega, jätke 20 minutiks.\nKuldne varras goldenrod - pruulige tavalises vahekorras supilusikatäis klaasi keeva veeganõudke 40 minutit. Tsüstiidiga tuleb dekoktide ja infusioonide võtmiseks võtta supilusikatäis pärast sööki kolm korda päevas ja teesid - kuni kaks Kiini kaalulangus omadused päevas.\nRavi täielik kestus on umbes kolm nädalat. Värskeid marju jõhvikad, pohlad, mustikad ja puuviljajooke süüakse soovi korral ilma annuseta. Tsüstiidi korral kasutatakse väga sageli taimekollektsioone. Saate neid osta apteegis või ise valmistada.\nKõik tasud valmistatakse supilusikatäie kuiva tooraine ja klaasi keeva vee vahel, neid nõutakse vähemalt kaks tundi, eelistatavalt termoses, ja võetakse kolm korda päevas supilusikatäis.\nJärgmised tasud on universaalsed, tõhusad ja kergetoimelised kõik koostisosad võetakse võrdsetes osades : Pohla lehed, naistepuna, apteegitilli või tilliseemned, kummeli- ja saialilleõied.\nAlla aastaste laste puhul võib pohlamoosi võtta ainult vastavalt arsti juhistele.\n7 retsepti pohlamoosi soojendamiseks (ja ka kasulike omaduste kirjeldus) - Teravili\nPohlalehtede raviomadused ja kõik vastunäidustused - Kasvaja\nMaisi stigmad, karuputk, kasepungad, nisurohi. Ingveri pulber, naistepuna ja Korte. Naistele soovitatakse teha ka kummelist, salvei, saialillist vannid pruulida supilusikatäis kolme liitri vee kohta.\nVõite vanni teha eukalüpti, teepuu, sandlipuu eeterliku õliga kuni viis tilka 5 liitri kohta. Vee temperatuur ei tohiks ületada 40 °, vastuvõtuaeg - 10 minutit.


Riigikogu väliskomisjon toetas 37 Riigikogu liikme algatatud avalduse vastuvõtmist Riigikogus - Riigikogu\nRiigikogu väliskomisjon toetas 37 Riigikogu liikme algatatud avalduse vastuvõtmist Riigikogus\n12.08.2008 / Pressiteated\nTäna toimunud erakorralisel istungil otsustas Riigikogu väliskomisjon toetada 37 Riigikogu liikme algatatud Riigikogu avalduse „Vene Föderatsiooni sõjalisest agressioonist Georgia vastu“ vastuvõtmist Riigikogu täiskogus. Arutati ka Eesti Keskerakonna fraktsiooni poolt avaldusele esitatud muudatusettepanekut, mida komisjon ei toetanud. Komisjonile laekunud ainsa muudatusettepaneku poolt hääletas 2 ja vastu 7 komisjoni liiget. Täiskogu istungil esineb komisjonipoolse ettekandega Ivi Eenmaa.\nKomisjoni istungil andis välisministeeriumi poliitikadirektor Clyde Kull komisjoni liikmetele ülevaate Eesti seisukohtadest homme 13. augustil toimuval Euroopa Liidu välisministrite erakorralisel kohtumisel, kus on kavas arutada ka olukorda Georgias.\nReedel 15. augustil kell 10 toimub väliskomisjoni ja Euroopa Liidu asjade komisjoni (ELAK) ühisistung, kus komisjonid kuulavad välisministeeriumi ülevaadet 13. augustil 2008 toimuval Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu (GAERC) erakorralisel istungil arutatust.\nKomisjoni tänasest istungist võtsid osa väliskomisjoni aseesimees Enn Eesmaa ning liikmed Ivi Eenmaa, Raivo Järvi, Mart Laar, Valdur Lahtvee, Silver Meikar, Marko Mihkelson, Toomas Varek ning asendusliige Eiki Nestor, eelnõu algatajate esindajana osales istungil Riigikogu liige Andres Herkel ja kuulajatena ELAKi liikmed Taavi Rõivas ja Taavi Veskimägi.


25-10-2016, 01:46 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 26-10-2016, 00:29 AM ja muutjaks oli CHRhmm. Muutmise põhjus: Lisasin pildi )\nLisan siia juurde siis inventuuri kasti sisudest. Nagu näha on mul pea täis 3 komplekti mootorit (M1M, mis töötab ja arvestatud M103 peale, K58 - mille saab tööle, kuigi osad jupid vajaksid uuendust; M1M mootori pooled, millel komplekt käigukasti sisu ja nipet näpet veel)\nMõned jupid on kasutud - st kas katki või väga kulunud. On ka suurema mootori juppe (võib olla K175 omasid...) nt üks käigukasti alumine võll + hammakas, sidurikorv ja selle sisu...\n05-11-2016, 00:05 AM\nSai siis M103 mõeldud M1M mootor uuesti lahti võetud, sest sisse läks ju vana katkine sidurikorv... lisaks vajas ka käimalöömisvõll ja alusseibi K58, kaasneva nähtusena vahetasin välja ka käiguvahetuse võlli - mul oli kasutada üks taastatud võll, mis oli kellegi poolt kokku keevitatud ja ~5mm lühem. Seda sai siis M1M mootoril kasutada aga K58-l mitte, lühikeseks jäi.\n15-11-2016, 14:16 PM\nMõõtsin K58 väntvõlli viskumist... no lappas igalepoole palju, kohati 1mm viskusid põsed külgede suunas, laagrid viskusid tiba vähem 0,3 mm, kuid silmaga näha, et laperdavad. Võlli otsad samuti(korraks nagu sain laagrite külgedele viskumise korda aga põsed viskusid üksteise suhtes pöörlemise suunas...). Lisaks mõõdetud ka kepsu alumise laagri lõtku, siis käega katsudes on tunda, silmaga kepsu liikumist näha ning numbriks annab 0,2 - 0,3mm (nii võrd kui hästi suutsin mõõta indikaatorkellaga)\nKolvi eemaldamisel tõdetud, et kolvisõrm ja kepsuülemine puks on täitsa kulunud. Kõik minu käsutuses olevad sõrmed loksuvad väga palju + kolvis olev sõrm tuli kolvi seest välja lihtsalt käevahel surudes, ilma et kolvi kuumutada oleks vaja või mingit pressi abi kasutada\nKontrollitud ka slindri ka kolvi oma vahelist suhet, siis see on OK.\nPs puudu on ka U-raud, ehk on kellegil pakkuda\nEhk on teil pakkumisi, kelle juures ja mis ajal saaks lasta väntvõlli korda teha - kui juba, siis vahetaks ka kepsu alumised laagrid. (see ei ole siis M103 väntvõll, mida siinsed foorumlased on katsunud ja heaks kiitnud)\nKokku laotud M1M/M103 mootor töötab iseenesest rahuldavalt, kuid soojana töötamisel kipub nagu pudisema/probisema - eks seda peenhäälestust (segu + õigem süütenurk) saab ka hiljem teha.\nmärkasin ühes kohas mootori all õlitäppi - käigvahetus hoova fiksaatori kinnitus laseb läbi . Teisisõnu käigukasti sees olev hoob fikseeritud n.ö. kuuliga, mis asetseb mingis tifti sees, mis omakorda kinnitud karteri külge ja on n.ö. läbiv. Selle tifti kinnituskoha vahelt immitseb natuke õli... samas sinna tihendit ju ei käi. Eks tulevikus peaks selle tifti ümber looma mingi tihendi või siis välja pressima ja tihendi silikooni ümber panema.\n09-12-2016, 15:17 PM\nNüüd peaks olema kõik osad olemas, et K58 mootor kokku laduda - rõngad veel vaja hankida...\nSain K58 silindri - suht korraliku, ainult silindri sisepind oli vaja kergest roostest puhastada.\nkolb kah olemas mõõdus 51,65(67) see vajub silindris alla ~2-3 sek. Seega suht koht tihke.\nSain ühe lõigatud alusraami mootori pukiks - lähemal uurimisel näen, et see vist K125/K55 raam puruks lõigatud\n... aga sai K58 siis seinaäärde pandud ning talle näitamiseks ka K58 mootor kõrvale asetatud.\n09-12-2016, 15:57 PM\n(09-12-2016, 15:17 PM)CHRhmm Kirjutas: Sain ühe lõigatud alusraami mootori pukiks - lähemal uurimisel näen, et see vist K125/K55 raam puruks lõigatud\nÄkki veel lähemal uurimisel näeks, et ehk on see hoops DKW raam, piduripedaal on kahtlast nägu?\n21-12-2016, 01:50 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 21-12-2016, 01:54 AM ja muutjaks oli CHRhmm.)\nKruusateel ainult teine käik - liiga pehmed on need selle masina jaoks. Rehvid ju ka tolleaegsed. Nüüd saan aru küll, miks masinal kiirust polnud vaja... teed ei võimaldanud\nVäike pildike ka teise nurga alt:\n22-12-2016, 20:28 PM\n23-12-2016, 00:57 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 23-12-2016, 01:03 AM ja muutjaks oli CHRhmm.)\nTäna popsus asi ilusti ning ei mingit pudinat. Loomulikult tekkis kihk veel natuke pingutada ja prõksti, klamber kati\nÕnneks leidus veel üks originaal K55 klaber... aga rohkem neid pole.\nKarburaatoritest hiljem veel, sest K55 V ja D on suurema tootlikusega ja seega suurema siseläbimõõduga - Minsk M103 silindri siisevõtu avaga sisemist ranti ei teki, kuid K58, K55 silindrite sissevõtuava sisemine mõõt on väiksem, ning seal tekib K55D omaga rant...\nAga nagu mainitud nende muredega hiljem.\n01-01-2017, 23:12 PM\n(29-12-2016, 11:20 AM)CHRhmm Kirjutas: On ka remontmõõdus rõngad olemas, kuid need ei mahtunud silindrisse ning ei hakanud silindrit remontmõõtu meisterdama.\n01-01-2017, 23:43 PM\nCHRhmm Kirjutas: On ka remontmõõdus rõngad olemas, kuid need ei mahtunud silindrisse ning ei hakanud silindrit remontmõõtu meisterdama.\nSellisel juhul viilitakse ikka rõnga otsi\n02-01-2017, 00:17 AM\nNu jah... viilimise peale oleks ehk isegi mõelnud, kui rõngad ilusti sisse oleks mahtunud aga pilu väiksem, kui 0,2... Antud hetkel ei tahtund rõngad mahtuda, seega paigaldan need õiget mõõtu, millel pilu otsad sisse poole natuke vaatavad... (no ei ole hea aga.... eks näis kas ka jäävad selleks ajaks need veel alles kui mootor kokku hakkab saama)\n(02-01-2017, 00:17 AM)CHRhmm Kirjutas: Nu jah... viilimise peale oleks ehk isegi mõelnud, kui rõngad ilusti sisse oleks mahtunud aga pilu väiksem, kui 0,2... Antud hetkel ei tahtund rõngad mahtuda, seega paigaldan need õiget mõõtu, millel pilu otsad sisse poole natuke vaatavad... (no ei ole hea aga.... eks näis kas ka jäävad selleks ajaks need veel alles kui mootor kokku hakkab saama)\n(Seda postitust muudeti viimati: 02-01-2017, 13:42 PM ja muutjaks oli stretch.)\nSelgitasid küll jah... vaatasime _rein_ iga neid uusi rõngaid... ei istu jah hästi just selle pärast, et pilu kohalt keeravad otsad sissepoole. Sellega seoses tekib täiendav ava, mis ei ole hea.\n25-01-2017, 00:09 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 25-01-2017, 00:29 AM ja muutjaks oli CHRhmm.)\n(Seda postitust muudeti viimati: 03-03-2017, 03:42 AM ja muutjaks oli CHRhmm.)\nAga peaaegu on mootor koos, jah just peaaegu. Täieliku komplekteerimsit segab üks inimlik asjaolu... kui detailid võivad asuda kolmes kohas, siis mingi osa neist asub piisavalt kaugel...\nAsi selles, et võtsin nädalavahetuseks kaasa poltide/mutrite kohvri, kus sees on ka selle mootori karterite kinnitamiste poldid... :roll: loomulikult jäi see kohver Rakverre... mootor ise asub Tartus...\nTäna meisterdasin siis sidurikaane kinnituspoldid... kurja küll kohe, no ei ole Tartu kaubanduses letist võtta miinus peaga M6x85 polte... saab aga esmaspäevaks - no kes see siis nii kaua oodata kannatab... :lol:\nLeidsin oma varudest kolm sarnast polti ning tegin parajaks.\n26-03-2017, 15:27 PM\nÜks eesmärk täidetud: K58 sai oma mootori, ning mootor võttis tule sisse\nEga see tuli sinna kergelt läinud põhiliselt möllasin sädemega. Säde lihtsalt kadus ära... põhjuseks see, et magnet istus liiga sügaval oma pesas ning ei ühtinud õigesti geneka mähistega. Sai siis üks seib tehtud, et magnet väljapoole natuke tuleks.\n02-04-2017, 23:14 PM\nJätagi selliseks ta - vahata sisse lihtsalt\n03-04-2017, 00:07 AM\nEga seda ma "ilusaks originaalvärviks" ei teegi.\nIsegi kui võtan ette selle raua korrastamise, siis oma väikese peaga planeeriksin nii: Raud puhtaks, rooste tõrje/EPO krunt, krunt, originaalvrärv, see järel kerge püsivusega must värv - mida siis kaootiliselt maha puhastada... siis ehk mingi roostevärv sobivamatesse kohtadesse, kus võiks asi roostetada... Aga selline tegemine jääb kaugesse tulevikku...


Vorstide erinev lihasisaldus sunnib märgistamist kasutama - Kaup ja teenus - Tarbija\nVorstide erinev lihasisaldus sunnib märgistamist kasutama\n20. oktoober 2011, 8:31\nSama nimega, kuid erinevate tootjate valmistatud vorstid võivad olla väga erineva lihasisaldusega.\nPõllumajandusministeerium kaalub tõsiselt tootjate ettepanekut asuda vorste eristama nende lihasisalduse järgi.\nPõhjus selleks on lihtne – müügile on tulnud vorstid, mis liha enam peaaegu ei sisaldagi. Üks vorstide klassidesse jagamise idee autoreid, Nõo lihatööstuse nõukogu liige Toomas Kruustük on võrrelnud Moskva täissuitsuvorsti ja tavalist Lastevorsti kümne aasta tagusega ja täheldanud väga suuri muutusi.\nVorstidesse on lisatud soja, tärklist ja piimapulbrit, samuti maitsetugevdajat, toiduvärve ja stabilisaatorit, lihasisaldus on aga vähenenud mõne toote puhul lausa nullini. Kõik see on muutnud toodete omadusi ja maitset.\nKruustüki sõnul valmistatakse ühe ja sama nime all väga erinevat kaupa. Tema hinnangul on tegu puhtakujulise tarbija eksitamisega ja nii enam edasi minna ei saa. «Kuna Eestis valmistatud samanimelised tooted on erineva maitse ja kvaliteediga, on paljud hakanud kahtlema, kas üldse tasub enam eestimaist eelistada,» märkis Kruustük.\nKuna osa tootjaid teeb vorsti puhtast lihast ja maitseainetest, teised aga näiteks kanalihamassist, võiks see olla ka poeletil ostjale teada antud sel moel, et vorstid on jagatud klassidesse, nagu näiteks on teinud Leedu.\nKruustüki sõnul võiks meil kehtestada kõigile lihatoodetele vähemalt kaks selgelt eristatud klassi, millest esimeses oleks kõrge lihasisaldusega vorstid, singid, viinerid ja sardellid ning teises tooted, mis sisaldavad palju lihaasendajaid.\nPõllumajandus-kaubanduskoja juhataja Roomet Sõrmus ütles, et idee käidi välja juba mullu lihafoorumil. «Toetame mõtet, et tekiks mingisugune selgus, et erinevate tootjate sama kaup oleks võrreldav,» selgitas ta. «Praegu on tõesti tekkinud olukord, kus ühe nime all müüakse täiesti erinevat sisu ja see külvab tarbijate seas segadust. Inimesed kurdavad, et pole enam seda vana head Doktori või Lastevorsti.»\nPõllumajandusministeeriumi asekantsler Andres Oopkaup ütles, et selguse loomiseks on selles küsimuses ministeeriumi poole pöördunud lisaks tootjatele ka tehnikaülikooli toiduainete instituut.\nMillist teed Eesti läheb, pole veel otsustatud, kuid selles, et tooteid on vaja lihasisalduse järgi eristada, on asjaosalised ühte meelt. Ehkki need, kes ilma lihata vorste valmistavad, sellest väga huvitatud ei ole, tõdes Oopkaup.\nÜhe võimalusena tuleb kõne alla probleemi lahendamine lihatööstuste asemel jaekaubanduses. «Me ei tea, kas tuleks vorstidele panna I, II, III ja kõrgema kategooria toode või A, B, C, D, või hoopis paigutada erinevad vorstid poes eri riiulitele,» rääkis asekantsler.\n«Võiksid ju olla eri värvi riiulid, kus näiteks kollases on kõige vähem liha, oranžis keskmiselt ja punases seisaks kõige liharikkam toode,» arutles ta. Sel juhul saaks ka analüüsida, milliseid tooteid tarbijad eelistavad.\nNimi ei ütle midagi\nPostimees käis olukorraga tutvumas Torupilli Selveris ja Sikupilli Prismas ning leidis mõlemast kaheksa erinevat Lastevorsti, mil kõigil erinev lihasisaldus.\nKõige vähem sisaldas liha Maagi vorst, mille sildile oli lisatud sõna «Vot!». Seal oli sealiha vaid kolm protsenti ehk sama palju kui soola. Napivõitu ehk 12 protsenti (sealiha 7 ja veiseliha 5 protsenti) oli liha ka Wõro Lastevorstis.\nVastse-Kuuste sama nimega vorstis oli veise- ja sealiha mõlemat võrdselt 25 protsenti, mis teeb kokku 50 protsenti. Saaremaa Lastevorstis oli sealiha 33,5 ja vasikaliha 20 protsenti, Rannarootsi tootes sealiha 40 ja veiseliha 13 protsenti, Rakvere omas sealiha 21 ja veiseliha 15 protsenti.\nKa Moskva täissuitsuvorsti toodab mitu lihatööstust. Postimees uuris Oskari toodet, mis oli parajalt kuivatatud, nagu ette nähtud, ja mille 100 grammi sisaldas veiseliha 127 grammi. Samas kõrval oli Rannarootsi (Maag) märksa pehmem Moskva vorst lihasisaldusega 77 protsenti. Maitse oli neist esimesel tunduvalt parem.\nSelveri keti juht Andres Heinver ütles, et tõstatatud teema puudutab eelkõige tootjat, kes võiks vastava märgistuse või klassid ausalt pakendile märkida. Praegune ülipeen kiri tema sõnul klienti eriti ei abista.\n«Mängureeglid peaksid olema kõigile arusaadavad ning need võiks kehtestada kolmas osapool, näiteks ministeerium või toiduliit,» lausus Heinver.


seljaprobleemid Archives - Bestiola OÜ\nTag Archives: seljaprobleemid\nKoera selja heaks III\nVeel mõned harjutused, mis tulevad kasuks koera seljale:\n– Istuma-püsti harjutus, kus esijalad peavad paigal püsima. See harjutus aktiveerib kehatüve ja tagajalgade lihased samal ajal kui õla piirkonna lihased töötavad stabiliseerijatena. Harjutust võib teha ka esiosa kõrgemal.\n– Väikesed ringid.\n– Ebastabiilsel pinnal keharaskuse nihutamine: koer seisab tasakaalupatjadel ja omanik kõnnib nt ümber koera või liigutab maiust ühele ja teisele poole.\n– Roomamine. Hea harjutus abaluu piirkonna ja kehatüve lihaste aktiveerimiseks.\nAllikas: AT Magazine Summer 2017\nBestiola OÜ füsioteraapia, harjutused, koerad, rühivead, seljaprobleemid\nKas kordetamine on ainult särtsu täis hobuse auru välja laskmiseks? Või kui ise ei viitsi sõita, aga peaks hobust veidi liigutama? Või kui groomil kästakse hobune “ära väsitada”?\nLugesin just üht postitust sel teemal ja siinkohal mõned mõtted.\n– Hobuse jaoks pole väikese diameetriga ringil jooksmine normaalne liikumisviis, ebatasane pind tekitab erinevat pinget kõõlustele, sidemetele, mis võib tekitada kontrollimatul jooksmisel hobusele vigastusi. Kordel liikumisel langeb suurem pinge välimistele jalgadele (erinevad pinged jalgade sise- ja väliskülje struktuuridele, väändejõud, tsentrifugaaljõud). Ja hobuse jaoks pole see just kõige huvitavam treeninglahendus ringiratast joosta.\n– Kordetamine on hea õpetamaks hobusele üleminekuid ja enda tasakaalu leidmist erinevatel allüüridel. Kordel võib õpetada noori hobuseid kavalette või tõkkeid ületama või nt koolisõiduelemente nagu piaffe jm. Samuti on kordetamisel oluline koht hobuse taastusravis, kui on vaja kontrollitud harjutusi teha (nt kissing spine, lihasspasmide ja muude seljaprobleemide korral, kus oleks vaja treenida ilma ratsanikuta).\n– Oluline, et kordetamise pinnas oleks naturaalne, vältima peaks sünteetilist aluspinda. Turvaline oleks alustada kinnises korderingis, mille diameeter oleks vähemalt 15m. Kestus mitte rohkem kui 20-30min, enne ratsutamist 10min. Allüüre tuleks vahetada sagedasti, et hobune keskenduks sulle ega jookseks tuimalt. Suunda tuleks vähemalt korra vahetada, üle 10min kordetamisel, vaheta kindlasti rohkem. (Siinkohal väike märge, et kui veterinaar või füsioterapeut on käskinud teie hobuse puhul vaid ühes suunas kordel liigutada, siis toimida vastavalt).\nNii, et kordetamine ei võrdu fraasiga: “kappa nüüd mu hobune” 🙂\nPilt: thehorse com\nBestiola OÜ allüürid, füsioteraapia, hobused, kõõlused, kordetamine, seljaprobleemid, traumad, vigastused


Huviringid | TÜ teaduskool\n„Inimene looduses ja loodus inimeses“ 8.–12. klassi õpilastele\nHuviringi eesmärgiks on läheneda ühiskonnas päevakohastele teemadele teaduslikust vaatenurgast, mille põhjal jõuaksid noored enda arvamusele.\nIgal osalejal on võimalus arutelu käigus oma seisukohta argumenteeritult kaitsta, saades juurde esinemisjulgust, kõnekeele tunnetust ja struktureeritult rääkimise oskuseid. Lisaks õpitakse, kuidas uusi oskuseid rakendada ka kirjandi kirjutamisel.\nJuhendaja: Martin Kivimaa, loodus- ja täppisteaduste valdkonna 1. aasta geenitehnoloogia üliõpilane\nIgal kolmapäeval ja reedel alates 30. märtsist 2022.\nKokku 6 nädalat.\nUppsala 10, Tartu\n„Keemia meie ümber“ 8.–9. klassi õpilastele\nMillised keemilised reaktsioonid meid ümbritsevad ja kuidas saab nendest koduste vahendite abil katseid välja võluda? Just need küsimused saavad huviringis vastuse.\nLiituma on oodatud kõik 8.–9. klasside huvilised, kel esimesed keemia- ja füüsikatunnid koolis läbitud. Teadusteatrit huviringis ei tehta: paukude ja leekide asemel leitakse hoopis põnevaid viise, kuidas keemia meid igapäevaelus aitab.\nJuhendaja: Erich Richard Rosental, meditsiini valdkonna 1. aasta üliõpilane\nIgal teisipäeval alates 29. märtsist 2022.\nKokku 8 nädalat.\n„Kes olen mina?“ 7.–9. klassi õpilastele\nHuviringi eesmärgiks on julgustada osalejaid astuma mugavustsoonist välja, tutvustades erinevaid võimalikke seisukohti inimeseõpetuse, bioloogia, psühholoogia ja teadliku enesearenguga seotud teemade raames.\nSamuti soovime noortes ühise koostöö kaudu tekitada või süvendada huvi inimeses nii psühholoogiliselt kui ka bioloogiliselt toimuva vastu ning leida seoseid koolitundides õpitu ja igapäevaelu vahel.\nJuhendaja: Ege-Ly Petermann, sotsiaalteaduste valdkonna 1. aasta psühholoogia üliõpilane\nIgal kolmapäeval alates 6. aprillist 2022.\n„Kuidas me kliimat muudame?“ 7.–9. klassi õpilastele\nHuviringis tutvume kaasaegsete kliimamuutuste tekkepõhjustega ning mõjudega loodusele ja ühiskonnale. Omandame teadmisi ja praktilisi oskuseid, mida saame kasutada enda edasises elus kliimamuutustega hakkama saamiseks.\nPraktiliste tegevustena on kavas ühine toidu valmistamine, kodust kaasa võetud katkise asjade parandamine ning võtete õppimine, kuidas saada hakkama looduskriisis ja tulla toime (keskkonna)ärevusega.\nJuhendaja: Kertu Birgit Anton, sotsiaalteaduste valdkonna 1. aasta õigusteaduse üliõpilane\nIgal kolmapäeval alates 30. märtsist 2022.\nKokku 12 nädalat.\n„Mis on õigus?“ 9.–12. klassi õpilastele\nHuviringi eesmärgiks oleks tutvuda oma õigustega ning näha maailma läbi õigusemõistja silmade. Oluline on ka näha kas või miks õigust üldse vaja läheb.\nHuviring on suunatud 9.-12. klassi õpilastele, kes võiksid olla huvitatud õigusteaduskonnas õppimisest, avalikust sektorist või tahavad laiendada oma silmaringi.\nJuhendaja: Marta Vibo, humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna 1. aasta religiooniuuringute ja teoloogia üliõpilane\nIgal esmaspäeval alates 4. aprillist 2022.\nKokku 7 nädalat.\n„Retk läbi Maa ajaloo“ 8.–9. klassi õpilastele\nHuviringis süveneme ajaloolisest vaatenurgast meie planeedil toimuvatesse süsteemidesse. Kaevume süvitsi geoloogilistesse protsessidesse, kasutades selleks koolis õpitud teadmisi geograafiast, füüsikast, keemiast ja bioloogiast.\nSoovime tekitada noortes huvi maateaduste, geoloogia ja paleontoloogia vastu, õpetada neid looduskeskkonda avarama pilguga vaatlema ning süvendada teaduslikku ja kriitilist mõtlemist. Tunnid koosnevad teoreetiliste teadmiste omandamisest ja praktilistest tegevustest.\nJuhendaja: Krete Roopõld, loodus- ja täppisteaduste valdkonna 2. aasta geoloogia ja keskkonnatehnoloogia üliõpilane\nTartu Ülikooli Chemicum, Ravila 14a, Tartu


Balen - Toode: Ferdinand's Quince Reserve Gin 50cl\nFerdinand's Quince Reserve Gin 50cl\nNimi: Ferdinand's Quince Reserve Gin 50cl\nFerdinand’s on loonud maailma ühe kõige eksklusiivsema gin’i. See eriväljaanne on limiteeritud vaid 1200le pudelile ja see on mõeldud austusavalduseks kuulsale Preisi piirkonna metsavahile Ferdinand Geltz’ile (1852 – 1925). Ta on oma nime andnud ka ühele kõige kuulsamale veinimajale Mosel’is Forstmeister Geltz Zilliken, kelle Grand Cru aedade Riesling viinamarju kasutatakse ka Ferdinand’s gin’de valmistamiseks.\nFerdinand’s Quice Reserve Gin on valmistatud valgetest aromaatsetest Riesling viinamarjadest ja harilikust küdooniast (Cydonia oblonga). Destillaati on hoitud 6 kuud äsja tühjendatud 2017. aastakäigu Grand Cru Beerenauslese Riesling barrique vaatides. Destillaadil on kangust 44% ja villitud 500ml suurustesse pudelitesse. Iga pudel on pakitud mustast marmorist silindrisse, mida saab hiljem kasutada veinipudeli küülerina, lisaks on kaasas klaasist kork, millega saab pudeli taas sulgeda pärast avamist (algselt on pudel suletud veinipudeli korgiga).\nSõltuvalt klaasi tüübist väljendab Quince Reserve Gin ennast erinevalt. Näiteks suuremast single-malt klaasist väljenduvad rohkem Riesling’i veini ja selle laagerdumisel kasutatud tammevaadi nüansid, lisaks kadakamari ja küdoonia, samuti pinnase ja delikaatse väärishallituse Botrytis Cinerea nüansid. Väiksemast „tulip” konjakiklaasist on fookus rohkem kollastel kuivatatud puuviljadel nagu mõruaplesin ja küdoonia, samuti mesi, tunda ka selgelt taimset ja vürtsikat nooti. Quice Reserve Gin on parim serveeritud puhtalt, kuid erakordse kogemuse saate ka valmistates Gin & Tonic’u, annab täiesti uue dimensiooni ka teistele kokteilidele, kus kasutatakse ühe komponendina gin’i.


Osa erastamisrahast töötutele\nTööhõiveprojektide rahastamiseks muutis valitsus selle aasta 19. märtsil jõustunud seadusemuudatuse järgi riigivara erastamisest laekuva raha jaotamise skeemi. Vähendati laekumist Hüvitusfondi ja toodi omandireformi reservfondi juurde 10% laekumine tööhõive sihteraldiseks.\nRahandusministeeriumi omandireformi finantseerimise talituse juhataja Karin Silm ütles, et alates 19. märtsist on tööhõive sihteraldisena kogunenud juba 27 mln krooni. Kui palju sel aastal sinna raha laekub, sõltub Silma sõnul peamiselt esmastest erastamistest, kuna järelmaksudest laekub tunduvalt vähem raha.\nTööhõive sihteraldis jagatakse välja peamiselt tagastamatu abina, aga ka tagastatava abina või laenuna. «Iga taotlus otsustatakse eraldi,» täpsustas Silm. Rahalist limiiti ühele projektile pole kehtestatud.\nRaha taotlevaid tööhõiveprojekte vaeb sotsiaalministeeriumi juures tegutsev komisjon, kes esitab projektid valitsusele kinnitamiseks.\nSotsiaalministeeriumi tööosakonna juhataja Malle Kindel ütles, et rahaeraldised lähevad mitte töötutele, vaid ettevõtetele, kes tööhõive parandamise projekte kavandavad. Esimesed taotlused on juba saabunud.


Laopindade üürihinnad jäävad vahemikku 45-55 kr/m2 - Logistikauudised\nLaopindade üürihinnad jäävad vahemikku 45-55 kr/m2\n13. juuli 2010 12:58\nLao- ja logistikapindade turul on kevadest hakanud vakantsete üüripindade osakaal samm-haaval vähenema. Arendajad uusi üüripindu turule ei too ja Seven Real Estate Advisorsi hinnangul paraneb seniste pindade täitumine 2011. aastaks.\nEnamasti soovivad potentsiaalsed üürnikud leida uusi ja kaasaegseid üüripindu, mille üürihinnad on langenud piisavalt madalale, et konkureerida amortiseerunud laohoonetega. Tihti on uue hoone üürihind koos kommunaalkuludega ruutmeetri kohta soodsam kui amoritiseerunud hoonel, kuigi esmapilgul tundub amortiseerunud hoone põrandapinna üürihind odav.\nSamuti on uute hoonete ehitamisel arvestatud kaasaegsete standarditega ning hoone sise- ja välislogistikaga. Uued hooned on enamasti efektiivsed nii laomööbli paigutuse kui mahutavuse poolest.\n„Positiivne on see, et oleme alanud aastal saanud mitmeid suurpäringuid Eestist väljastpoolt, sest välisfirmad on oma laomajandust laiendamas ja vajavad lisapinda. Maikuus „lõime lukku“ üle laopindade üürileppeid mahus üle 5000 m2," ütles Seven lao- & logistikapindade spetsialist Rene Kasela.\nÜüritasemed on tema sõnul endiselt surve all, kuid üürnikud on valmis aktsepteerima astmelisi üürigraafikuid.\n„Majanduskasvu tipphetkel kõrgete ehituskuludega loodud laopindade omanikud on keerulisemas seisus. Kõrge omahind võib tähendada ladude üürimist kasumita. Samas vajavad laenud teenindamist ja vakantsus on omanikele kulukam kui oodata üüritasemete tõusu,“ lisas Kasela.\n„Keskmised üürihinnad jäävad vahemikku 45-55 krooni üüritava pinna ruutmeetri eest kuus. Palju sõltub objekti lisavõimalustest (infrastruktuur, laadimissildade arv, büroo-osa osakaal) ja efektiivsusest (vabakõrgus, laienemise võimalus territooriumil “, märkis ta.\nMõned kliendid on Kasela sõnul kaalumas ka uute laopindade ehitamist, et rahuldada oma kasvanud spetsiifilisi vajadusi (n. tootmislike lisaseadmete paigutus, erinõuded põrandatele, suure avaterritooriumi vajalikkus kauba välisladustamiseks). Uusarendus on tänavu siiski erandiks.


Kirjanduslik päevaraamat (2014 - ....): Enn Vetemaa - Üleõlapilguheit (2014)\nEnn Vetemaa - Üleõlapilguheit (2014)\nEnn Vetemaa mälestusteraamatut „Üleõlapilguheit“ lugema hakates tekib koheselt väga kodune tunne. Tunne nagu istuksid oma „vanaonuga“ sumedal suveõhtul suvila verandal, rammestus kontides ning kuulaksid tema pajatusi lapse-, kooli- ja ülikoolipõlvest. Jah, „vanaonu“ Vetemaal on tõesti millest pajatada!\nVetemaa on üks neist õnnelikest/õnnetutest inimestest, kes on oma pika elu jooksul näinud väga erinevaid lippe lehvimas Pika Hermanni tornis. „Üleõlapilguheit“ toob meieni kolm esimest aastakümmet Vetemaa elust. Alustades lapsepõlvepiltidega vanavanemate talust 1930ndate aastate lõpus ning jõudes välja 1965 aasta Tallinna, kui ilmus Vetemaa esikromaan „Monument“. Sinna vahele jäävad õpingud Westholmis, TPI keemiateaduskonnas ning Konservatooriumis.\nRaamatu kõige suuremaks väärtuseks on muidugi portreed Vetemaa teekaaslastest. Loed ja aina imestad! Kes kõik Vetemaa tutvusringi kuulusid: heliloojad, kirjanikud, näitlejad, kunstnikud, teadlased, teoloogid ja isegi nõiad (Uku Masing, Arvo Pärt, Endel Lippmaa jne, jne, jne). Ning „Üleõlapilguheit“ käsitab alles esimest kolmekümmet aastat Vetemaa elust! Kõige südamlikum üleõlapilgu saab raamatus Uku Masing, kelle mõju noore Vetemaa maailmapildi kujunemisele oli väga suur. Kõigile Masingu friikidele soovitan seda raamatut kindlasti.\nLõpetuseks tahaksin kiita just Vetemaa valitud jutustamisstiili. Tegemist ei ole sirgjooneliselt, elusündmusest elusündmuseni liikuva looga, vaid hüpetega mäluteljel. Mõni edasi-tagasi hüpe on lühike, mõni aastakümneid pikk. Kuid need hüpped annavadki tekstile selle loomuliku ja koduse tooni, mis muudavad lugemise nauditavaks. Vetemaa tõdeb ka ise: „Aga vaevalt täpne kronoloogilisus siin oluline ongi, sest tulemuseks peab olema mu elamuste ja tundmuste kokteil, mitte ajalookroonika“. Loodan siiralt, et Vetemaa segab varsti valmis ka järgmise „elamuste ja tundmuste kokteili“ ning pajatuste kuulamine suvila verandal saab jätku.\nPS: Tuleb välja, et mõni asi pole TPI/TTÜ-s nende aastakümnete jooksul muutunud ega ka vist muutu tulevikus. Nimelt aines „Matemaatiline analüüs“ spikerdasid tudengid 1950ndatel aastatel ja spikerdavad ka 2010ndatel aastatel. Ma olen päris kindel, et ka vahepealsetel kümnenditel TPI/TTÜ-s õppinud tudengid sellest patust puhtad pole. Ainult spikerdamise metoodika on muutnud.\nEnn Vetemaa, Üleõlapilguheit, Tänapäev, 2014, lk 416\nPostitaja: Oskar Helde kell 03:49\nSildid: Enn Vetemaa, mälestused, nõukaaeg, Uku Masing\nDaniel Vaarik - Praktikaaruanne (2012)\nEduard Bornhöhe - Villu võitlused (1890)\nEduard Bornhöhe - Tasuja (1880)\nEduard Bornhöhe - Vürst Gabriel ehk Pirita kloostr...\nEduard Bornhöhe - Jutud ja reisikirjad (1963)\nSiim Veskimees - Operatsioon „Ogaline päike“ (2001...


Paide võtab osa 16.-22. septembril toimuvast Euroopa liikuvusnädalast - Uudised ja teated - Paide linn\nPaide võtab osa 16.-22. septembril toimuvast Euroopa liikuvusnädalast\nMis on selle nädala eesmärk?\nNädala tipphetk on kohalike omavalitsuste korraldatav autovaba päev 22. septembril, mis annab inimestele võimaluse uurida linnatänavate rolli ja katsetada praktilisi lahendusi linnaprobleemide lahendamiseks.\nFookuses on nullheitega transport\nEelmisel aastal saavutas Paide auhinnalise koha\n2019. aasta Euroopa liikuvusnädalal jõudis Paide parimate väikelinnade kategoorias koguni finaali koos Portugali linnaga Alfândega da Fé ja Kreeka linnaga Karditsa. Tegemist oli väga suure saavutusega, sest liikuvusnädalast võttis osa rohkem kui 3100 omavlitsust üle terve Euroopa. Eelmise aasta liikuvusnädala läbivaks teemaks oli turvaline jalgsi käimine ja rattasõit.\nKutsume kõiki üles proovima autoliiklusele muid, nullheitega alternatiive, mis aitaksid kaasa nii puhtamale keskkonnale kui ka Sinu tervisele!


Tšehhi president Miloš Zeman tunnistati tööülesannete täitmiseks liiga haigeks - Delfi\nTšehhi president Miloš Zeman on liiga haige, et tööd jätkata ja parlament peab hakkama arutama, millal ja kuidas käivitada põhiseaduslikud mehhanismid temalt volituste võtmiseks, teatas senati spiiker Miloš Vystrčil eile.\nVystrčil ütles, et haigla, kus Zeman viibib, teavitas teda, et ei ole tõenäoline, et 77-aastane Zeman lähinädalatel tööle naaseks. Muu hulgas peaks ta tegelema uue valitsuse ametisse määramisega, vahendab Reuters.\nZeman viidi haiglasse päev pärast 8.-9. oktoobril toimunud parlamendivalimisi, kus tema liitlane, senine peaminister Andrej Babiš kaotas grupile opositsioonierakondadele, mis said alamkojas ühiselt enamuse ja kavatsevad moodustada uue valitsuse.\nVystrčil tsiteeris haigla aruannet, mille ta välja nõudis, kui presidendi kantselei oli keeldunud Zemani seisundi kohta üksikasju avaldamast.\n„Kesksõjaväehaigla arvamuse järgi ei ole president Miloš Zeman praegu tervislikel põhjustel võimeline mingeid tööülesandeid täitma,” ütles Vystrčil. „Selle arvamuse järgi, võttes arvesse president Zemani kaasnevat haigust, on tema tervisliku seisundi pikaajaline prognoos ülimalt ebakindel ja seega hinnatakse tema tööülesannete täitmise juurde naasmist lähinädalatel ebatõenäoliseks.”\nEi Vystrčil ega haigla nimetanud Zemani diagnoosi.\nTšehhi presidendid valitakse otsevalimisega rahva poolt, aga suurem osa võimust on valitsusel eesotsas peaministriga. Siiski on presidendil otsustav roll valitsuste vahetumise korral, ta on relvajõudude ülemjuhataja ning nimetab ametisse juhtivaid ametnikke, nagu keskpanga juhid ja kohtunikud.\nPõhiseadus võimaldab parlamendi mõlemal kojal presidendi ametikohustest vabastada, kui ta on võimetu neid täitma, ning jagada need peaministri ja alamkoja spiikri vahel.\nAlamkoja senise koosseisu volitused lõpevad neljapäeval ja igasugune hääletus toimuks juba uues koosseisus, mis koguneb esimest korda 8. novembril. Uue peaministri peaks presidendi puudumisel ametisse nimetama uue alamkoja koosseisu spiiker.\nVystrčil ütles, et senati liidrid kohtuvad täna uude alamkotta valitud erakondade esindajatega järgmiste sammude arutamiseks.\nZemanilt volituste võtmine muudaks valitsuse moodustamise senise opositsiooni jaoks ilmselt lihtsamaks, sest Zeman teatas enne haiglasse viimist, et nimetab valitsuse moodustajaks ikkagi Babiši, isegi kui tal ei ole enamust.


6 kõige tähtsamat Merit Palga uuendust aastal 2019 - Merit Tarkvara\n6 kõige tähtsamat Merit Palga uuendust aastal 2019\nMerit Palga tiimi jaoks oli aasta 2019 väga töökas. Kokku tulime välja 7 uue versiooniga.\nPanime kokku 6 kõige tähtsamat uuendust, mis kõigi kasutajate elu on teinud oluliselt mugavamaks.\n1. Otseühendused Swedbanki ja LHV maksekorralduste saatmiseks panka\nEi mingit failide importimist enam! Programmist saadetakse automaatselt maksekorraldused panka kinnitamise ootele. Otseühenduste kasutamine on Merit Palga kasutajatele tasuta.\n2. Ingliskeelne kasutajaliides\nIdeaalne uuendus e-residentidele. Kui firma lisatakse ingliskeelset kasutajaliidest kasutades, on ka kõik vaikimisi nimekirjad (tasuliikide ja kinnipidamiste ning kontode nimetused) inglise keeles.\n3. Põhipuhkuse katkestamine\nTänu sellele uuendusele on Merit Palgas võimalus katkestada eelnevalt väljamakstud põhipuhkust, kas osaliselt või täies ulatuses ning programm tasaarveldab automaatselt katkestatud päevade osas puhkusetasu.\n4. Võimalus lisada lõpetamata töövõimetuslehti\nSelle katkestuse tüübiga saab sisestada töötaja töövõimetuse alguse, kui lõpukuupäev pole veel teada. Seda tüüpi katkestus kandub edasi seni kuni seda pole lõpetatud.\n5. PRO pakett\nPRO pakett sobib hästi neile, kes soovivad kõigist programmi funktsioonidest osa saada. Näiteks, on PRO paketi kasutajatel võimalik API liidesega vahetada andmeid teiste tarkvaradega. Ikka selleks, et teie väärtuslikku aega kokku hoida.\n6. Abikeskus programmis\nAbikeskus annab võimaluse lugeda juhendmaterjale programmist väljumata. Abikeskusesse oleme mahutanud kogu praktilise elutarkuse, mida Merit Palga kohta võib vaja minna.\nUsume, et need uuendused teevad teie elu palju mugavaks. Aastal 2020 jätkame samas vaimus. Plaanis on täiendada automaatikat, eelkõige riigiasutustega, kuid keskendume ka täiendavate personalihaldamise võimaluste loomisele.


Mäng Monster last rinnaga Online. Mängi tasuta\nMäng Monster last rinnaga\nMängi mängu Monster last rinnaga Online:\nMängu kirjeldus Monster last rinnaga\nKas Drakulaury haigele tüdrukule. Arstid kahtlustavad, et see on lihtsalt külm, kuid see laps kiiresti tagasi saada, tema vajadus hoolitseda päeval ja öösel. Kas Drakulaury juba oli raske päev tööl, kuna ta ei suuda hoolitseda lapse ise. Feed imiku piimasegu, mängida, ja siis lasta end eksitada tütar Drakulaury. . Mängi mängu Monster last rinnaga online.\nTehnilised omadused mäng Monster last rinnaga\nMäng Monster last rinnaga lisas: 09.09.2014\nSuurus mängu: 3.37 MB\nMängitakse: 15806 korda\nGame Rating: 4.27 välja 5 (189 hinnangute)\nMängud nagu mäng Monster last rinnaga\nMonster kõrge Naughty Word\nFrankie Stein Nina Doctor\nBaby koletis. Kõrva arsti\nSophie laste poest\nTütred Ema Book of Adventure\nLae mäng Monster last rinnaga\nEmbed mäng Monster last rinnaga oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Monster last rinnaga oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Monster last rinnaga, kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Monster last rinnaga, samuti mänginud mängu:


Alexandra | HIViga elamine, muutuste hetked - seropositiivne. Org\nHIV - on elu HIV\n"Soft Voices Die" por Apparat (Google Play • eMusic • iTunes)\nOlin net uurides mõned asjad ja leitud täiendavaid andmeid Alexandra, et hämmastavalt siis tuli päästa valik vaktsiinid, sest see ei Portugal, liiga palju maksma.\nLoe link siin\nsoovitan seda PÕHJUSED saapad HILL räägib NETWORK MEDA liikuda loevad ning abi LADY\nDigiproved: oktoober 17 2014 02: 20: 50 UTC sertifitseeritud P556891\ntags: Viver com hiv\nRafael Sampa ütles:\n14 14America / Sao_Paulo juuli 14America / Sao_Paulo 2016 et 02: 18\nAbivalmidus kõigile! Ole oma kogemusi jagavad, kas kuulata või isegi levitada uudiseid käsitlevaid uuringuid areng tervendav, kas funktsionaalne või steriliseerimiseks.\nSuurepärane video Aleksander liikus mulle palju ja see on suurepärane, et aidata paljusid noori selles olukorras. Miski ei saa õõnestada tugevust neile, kes lähevad läbi.\nMärkus: See on olnud paar päeva, et saata teile sõnum whatsapp? Sa tuled saad neid?\nClaudio Souza ütles:\n14 14America / Sao_Paulo juuli 14America / Sao_Paulo 2016 et 07: 48\nAitäh. Aga ma creii ei ole, sest minu telefon ara hooldus täna või homme ja on ebatõenäoline, et naasta enne 20 päeva. Just mõtlemine käib mulle närvidele\nlessa kaori ütles:\n10 10America / Sao_Paulo august 10America / Sao_Paulo 2017 et 22: 47\nÕnnitleme, ingel! U pole aimugi aidata, et me anname postide kohas. Mina, leiate siit vastuseid, mis seni ei olnud vastas kas mu nakkushaigus, kohad ja inimesed, kes teadis selle haiguse. Ma olen tänulik sõnad mugavust teavet, kiindumust, lühikese, teades q q on alati küsimus ja siia kui ma leida vastuseid. Vc on valgustatud inimene. Tänan kõike! Ta-46\nClaudio Santos ütles:\n10 10America / Sao_Paulo august 10America / Sao_Paulo 2017 et 22: 54\nMa ei tea, mida öelda. tänan teid väga\nVabatahtlik AIDSi vastases võitluses Võite selles võitluses osaleda,\nJesús Damietta - 05 / 12 / 2014 Vastavalt American avaldatud uuringu


Nii taimestiku, loomastiku kui ka inimese levikuala on Põhja-Euroopas viimase 40 000 aasta jooksul nihkunud korduvalt edasi-tagasi põhja-lõuna suunas. Eriti külmades tingimustes säilis elusloodus koos inimesega Euroopas praktiliselt ainult niinimetatud jääpagupaikades ehk refuugiumites, kust siis taimed, loomad ja inimene taganeva mannerjää kannul jälle põhja poole levisid. Uuemad uurimused kinnitavad, et igati tõenäoliselt oli karu ja inimese teekond jääjätumaale ühine.\nTalvehakul 2002 ilmus Soomes keeleteaduse emeriitprofessori Kalevi Wiiki pooletuhandeleheküljeline soomekeelne raamat “Eurooplaste juured”(Kalevi Wiik, "Eurooppalaisten juuret", Jyväskylä: Atena Kustannus Oy.). Kui raamat esitati peagi Info-Finlandia aastaauhinna kuue kandidaadi hulka, puhkes selle ümber meediakära.\nKalevi Wiik ja umbluu\nJõulureedel avaldas 19 filoloogi, kellest 14 on Euroopa ja Põhja-Ameerika ülikoolide valdavalt soomlastest professorid, Soome suurimas päevalehes Helsingin Sanomat ühise protestiartikli, nimetades Wiiki raamatut pseudoteaduslikuks umbluuks. Järgnesid poolt- ja vastukirjutised Soome ajakirjanduses, avalik väitlus Wiikiga Soome teaduspäevade publiku ees ja televisioonis, raadiosaated. Jaanuari keskpaigast 2003 hakkas Soomes toimunut ja raamatut käsitlema ka Eesti meedia. Millega on siis õieti tegemist? Kui kavatsus raamat ka eesti keeles välja anda on teostunud, võib meie lugeja ise selles selgusele jõuda. Siinkohal tuleb aga juttu mõnest asjast, mis võiksid huvi pakkuda ka eestikeelse tõlke olemasolu korral.\nKõigepealt Wiiki raamatu multidistsiplinaarsusest. Wiiki raamatu näol on tegemist keeleteaduse uusima innovaatilise suuna omamoodi käsiraamatuga, võiks isegi öelda, et õpikuga. See on suund, mis toimib viljakas sümbioosis teiste teadustega, eeldab keeleajaloos keelte omavahelise konvergentsi ehk ligistumise domineerimist divergentsi ehk lahknemise üle, huvitub põhjalikult keelekontaktidest ja opereerib vahendajakeele, lingua franca mõistega. Raamat koondab endasse paljuski ka mitteformaalse üleeuroopalise multidistsiplinaarse töörühma “Põhja-Euraasia rahvaste ja keelte juured” uurimistulemusi. Sellesse töörühma kuulub umbes kolmkümmend teadlast – lingviste, arheolooge, geneetikuid, ajaloolasi jt. Eestist võib nimetada näiteks Eesti Keele Instituudi direktorit doktor Urmas Sutropit, Tartu Ülikooli arheoloogiaprofessorit Valter Langi ja evolutsioonilise bioloogia professorit populatsioonigeneetik akadeemik Richard Villemsit, ning sellesse kuulub ka käesolevate ridade kirjutaja.\nLingvist Wiiki raamat käsitleb eurooplaste algupära mitte ainult keeleteaduslikust aspektist, vaid arvesse on võetud ka arheoloogia ja populatsioonigeneetika, lisaks füüsilise antropoloogia, geoloogia, klimatoloogia ja mitmete teiste teadusalade uusimad andmed. Autor ise kirjutab, et ta liigub uurimisalal, mille nimi võiks olla eelkõige lingva-arheo-geneetika. Sellist lähenemisviisi pean ma tänapäeval ainuõigeks, sest keelte kaugema mineviku vaatlemisel pole meil ju kasutada dokumenteeritud andmeid. On olemas küll tolle kauge aja arheoloogilised leiud, kuid nende tõlgendamine on seotud mitmes mõttes suurte raskustega. Nimelt võisid materiaalse kultuuri artefaktid levida koos vastava kultuuri kandjate endi levikuga, aga ka ilma selleta: neid võidi õppida ise valmistama või neid sai hankida naabritelt. Seevastu geenid levisid ainult koos inimesega, mistõttu populatsioonigeneetika andmed loovad kõige usaldatavama pildi inimrühmade kunagisest paiknemisest ja liikumisest. Ja geneetikute poolt rekonstrueeritavad fülogeneetilised puud võimaldavad ka teatud täpsusastmega ajamääratlusi.\nNiisuguse lähenemisviisi eurooplaste juurtele, nagu me leiame Wiiki raamatust, on teinud võimalikuks ja vajalikuks suured muutused terves reas inimesega tegelevates teadustes. Kõige tähelepanuväärsemaiks neist on olnud geneetika ülikiire areng ja eriti populatsioonigeneetikute uusimad uurimistulemused. Arheoloogias on loobutud seostamast kultuuride vahetust eelkõige elanikkonna massilise migratsiooniga. Lingvistikas on hakatud rõhutama keeltevaheliste kontaktide suurt tähtsust nii üksikkeelte kui keelerühmade kujunemisel vastukaaluks nende tekkele algkeelte jagunemise teel. Olen tähele pannud ka seda, et teadusfilosoofid tuletavad meile praegu üha sagedamini meelde: teaduse kohustuslikuks tunnusjooneks on kõige saavutatu viivitamatult kahtluse alla panemine. Kõiki neid asjaolusid ei taha Wiiki raamatu kriitikud endale lõpuni teadvustada, kuid see on juba nende, mitte teaduse arengu viga. Nad loodavad asjatult, et keelte ajalugu on tänapäeval võimalik tulemusrikkalt uurida pelgalt keeleteaduslike vahenditega. Teistsugune, mitme teaduse sümbioosil põhinev uurimisviis, mis paneb nende poolt saavutatu pealegi kahtluse alla, ajab nad vihale, sõna otseses mõttes endast välja, mis nähtub selgesti ka kõneks olnud 19 autori artiklist.\nKarugi oli kütt-kalur-korilane\nNiipalju üldtaustast. Nüüd aga lähemalt ühest näitest eri teaduste tulemuste rakendamisest Wiiki raamatus. Raamatus endas on karuga seotud episood küllalt marginaalne, kuid usun, et see väärib veidi ulatuslikumat käsitlust.\nAjakirja Nature 2000. aasta juuninumbris (405) avaldas inglise uurija Godfrey Hewitt artikli kvaternaari jääaegade geneetilisest pärandist eelistähelepanuga Euroopal ja viimasel jääajal. Asi on selles, et lisaks inimesele on nüüdisajal geneetiliselt küllalt ulatuslikult uuritud ka muud elusloodust. Tänapäevane inimene Homo sapiens sapiens jõudis oma Aafrikast alanud leviku käigus Euroopasse umbes 40 000 aasta eest. Seega saabus ta siia viimasel jääajal. 40 000 aasta jooksul vaheldusid külmemad perioodid soojematega kümmekond korda. See tähendab, et taimestiku, loomastiku ja inimeste levikuala Põhja-Euroopas nihkus korduvalt edasi-tagasi põhja-lõuna suunas. Seejuures varasemad taimestiku, loomastiku ja inimeste põhjapoolsed jäljed pühkis mannerjäälaam iga kord minema.\nLõplik kliima soojenemine algas alles 18 000 aasta eest. Eelnenud eriti külmades tingimustes säilis elusloodus koos inimesega Euroopas praktiliselt ainult niinimetatud jääpagupaikades ehk refuugiumites, mis asusid Ibeerias, Balkanil ja Lõuna-Ukrainas. Sealt levisid taimed, loomad ja inimene taganeva mannerjää kannul nüüd jälle põhja poole. Seekord püsimaks seal tänaseni. Levik polnud küll takistusteta: varasemaist küll vähem külmad, ent siiski tugevasti tuntavad külmenemisperioodid olid vahemikes 16 000–14 000, 12 300–11 800 ja 11 000-10 000 aastat tagasi. Lõpuks levis inimene ikkagi kogu Põhja-Euroopasse. Wiik on olemasolevate arheoloogia- ja geneetikaandmete põhjal koostanud kaardi, kus ovaalidega on tähistatud kolm refuugiumit ja lehvikutega levik refuugiumitest jääjätumaale (vt kaart 1). Tulemus on paraku küllaltki skemaatiline, kuid olemasolevad lähteandmed ei luba täpsemat pilti saada. Wiik on tähele pannud ka seda, et tema inimese refuugiumitest laialilevimise kaart on väga sarnane pruunkaru Ursus arctose vastava levikukaardiga Hewittil (vt kaart 2). Wiik osutab ka võimalusele, et inimene järgnes kütina karule kui olulisele saakloomale.\nInimese ja karu rännuteede olulist ühtelangemist võib oletada loomulikult veel ka selle põhjal, et mõlemad on segatoidulised ja oma toiduhankimisviisilt sisuliselt kütid-kalurid-korilased. Me kujutleme karu sageli eelkõige loomamurdja-kütina, kuid ei tohi unustada, et karu on ka väga osav ja innukas kalapüüdja. Lisaks moodustavad taimed uskumatult suure osa karu toiduratsioonist. Pole seega midagi loomulikumat kui see, et nii inimesele kui karule sobisid ühesuguste elamistingimustega uued alad. Kütile-kalurile-korilasele iseloomulikul viisil ei püüdnud ei inimene ega karu tungida oma liigikaaslaste poolt juba asustatud aladele. Hewitt peab võimalikuks, et Balkani refuugiumi karude väljaränne on jäänud geograafiliselt tugevasti piiratuks selle tõttu, et teise refuugiumi karud võisid neist lihtsalt ette jõuda (vt kaart 2). Sama seletus oleks mõeldav ka Balkani refuugiumi inimeste väljarändeala piiratuse korral (vt kaart 1). Karu jääajajärgsed rännuteed võivad seega vägagi hästi kinnitada inimese vastavaid oletuslikke rännuteid Euroopas. Ärgu nüüd muidugi keegi ainult mõelgu, et Wiik ja Künnap peavad esimese kaardi idapoolseima ovaali ja lehviku ala soomeugrikeelseiks karu põhjal – keelelised oletused põhinevad ikka hoopis muul ning selle lahtiseletamine nõuaks omaette käsitlust.\nKaru, siil ja rohutirts, aga ka vöötjänes ja teised\nMillel põhineb Hewitti esitatud järeldus karu rännuteede kohta Euroopas? See põhineb karu lääne- ja idapoolse populatsiooni vahelistel geneetilistel erinevustel. Lisaks on karukaardil (vt kaart 2) kogu Euroopat poolitava jämeda halli joone kohal jälgitav karu lääne- ja idapoolse populatsiooni segunemine – joon tähistab hübriidala. Hewitt osutab, et sama asupaigaga hübriidala on Euroopas olemas ka mitme teise liigi korral. Pruunkaru on praegu üks kolmest rände mudelliigist Euroopas: tema jääajajärgsed levikuteed on geneetiliste uuringute põhjal suhteliselt hästi teada. Kaks ülejäänud mudelliiki on rohutirts ja siil (vt kolmikkaart 3). Kuigi ka nemad liikusid lõunast põhja, tegid nad seda teineteisest ja karust tunduvalt erinevaid reite kasutades. Kõnealused geneetilised erinevused ei tekkinud kolmel liigil küll ajal, mil nad elasid inimesega koos refuugiumites, vaid hoopis varem: karul 350 000–850 000, rohutirtsul 300 000–500 000, siilil aga koguni 3–6 miljonit aastat tagasi. Kuid see asjaolu ei mõjusta õnneks nende jääajajärgsete rännuteede määratlemist. Võrdluseks osutatagu, kui palju peamurdmist põhjustab uurijatele Sumatra vöötjänes Nesolagus, kes erineb oma hiljaaegu avastatud liigikaaslasest Laoses geneetiliselt, kusjuures on raske mõista, miks kaks populatsiooni ei hübridiseerunud paljude maasildade kaudu, mis tekkisid nende vahele maailmamere taseme jääaegse tugeva alanemise tõttu.\nVeel hallist joonest – hübriidalast – karukaardil (vt kaart 2). Miks paikneb see joon just seal, kus see paikneb? Tegemist on põhiliselt mannerjää viimaste riismete asukohaga Skandinaavias ja Alpides, mis takistasid karu edasiliikumist. Nende riismete lõpliku sulamise järel lääne- ja idapopulatsiooni esindajad kohtusid ning segunesid, tulemuseks hübriidpopulatsioon. Kesk-Euroopas võisid hübriidistumist edendada ka vulkaanipursked 13 000 (Laach) ja 11 000 (Ulm) aasta eest, mis sundisid korduvalt nii loomi kui ka inimesi katastroofipiirkonnast lahkuma, millele järgnes iga kord selle ala taasasustamine (vt lähemalt Ago Künnap, Laachi vulkaanipurse segas keeled ja geenid, Horisont 5/2002).\nKaru ja inimene jõuavad Läänemere kanti\nFennoskandias rändasid karuga sarnaselt teineteisele vastu kaks geneetiliselt erinevat inimpopulatsiooni (vt kaart 4). Mööda Golfi hoovuse mõjul varakult jäävaba Norra rannikut liikusid ilmselt saamide esivanemad. Taanduva mannerjää lõunapoolele Läänemere kallastele saabusid aga läänemeresoomlaste – praeguste eestlaste, soomlaste, karjalaste ja teiste – eelkäijad. Nad puutusid omavahel kokku siis, kui mannerjäätõke nende vahelt kadus.\n7500 aasta eest aset leidnud Musta mere suuruputus (vt lähemalt Ago Künnap, Piibli veeuputus ja soomeugrilased, Horisont 3/2001), mis võis põhjustada põldurite ilmumise Kesk-Euroopasse, ei mõjustanud karude elu-olu – vulkaanipursetest erinevalt – muul viisil, kui tihenenud inimasustus metsloomade elu ikka mõjustab.\nLoomulikult pole karu jääajajärgse rände andmed Euroopas midagi sellist, mis oluliselt määraksid ära eurooplaste päritolu käsitluse. Kuid nad pakuvad tuge teiste teadusalade andmete põhjal tehtud järeldustele inimese jääajajärgsetest rännuteedest. Igati tõenäoliselt oli karu ja inimese teekond jääjätumaale ühine.\nAGO KÜNNAP (1941) on Tartu Ülikooli uurali keelte professor.


Mugavad lahendused | Renate blogi\nMeil oli varasemast olemas jalgrattatool, aga kuna meie pere suurenes sel kevadel ühe liikme võrra ning rattatooli reeglina alla aastast panna ei saa, siis oli vaja nuputada välja mingi uus lahendus, kuna suvi ees terendas tulla ilus ning rattasõit on minu lemmik! Olin varem tänavatel näinud ringi vuramas jalgrattakärusid ning need tõmbasid mu pilku. Tekkisid aga ka küsimused, et “huvitav kas seda raske vedada pole” ning “mis laps(ed) sellest ka arvaks”. Kõik kahtlused olid asjata, sest see käru täidab igati oma eesmärki ning vanemale lapsele igatahes väga-väga meeldib (noorem ei oska veel arvamust avaldada 😀 aga kuna karjuma ei pista, ju siis on temagi päri).\nSelle käru kandevõime on 45 kg, ehk siis kannatab see vabalt ära kaks mõne aastast last või ühe juba päris suurema lapse. Meie suurem tüdruk kaalub näiteks veidi alla 16kg ning pisitüdruk 7kg, seega kasvuruumi on veel kõvasti. Turvavööd on mõnusad korralikud – lapsed püsivad kenasti paigal ning kui suurele maanteele sõitma lähete, siis kandke kindlasti ka kiivreid 🙂\nThis entry was posted in Toodete esitlused and tagged autoekspert, chariot 2, jalgrattakäru, jalutuskäru, kahekohaline jalgrattakäru, kaksikutele, kgk, lastega matkale, lastega matkama, tandemkäru, thule käru, väike beebi.\n← Suve lõpp 2018\nEsinemine Lohkva külas →