#26 20-08-2012 19:22:51\nJohannale. Kui plaan linde ja loomi pildistada, siis on standardlahendusteks selles hinnaklassis 100-400 või 300 F4+1.4x konverter. Mõlemal variandil omad plussid ja miinused, kuid mõlemad on suht võrdväärselt head.\n200mm F2.8 II on väge hea, terav ja valge objektiiv ning temaga saaks teha ka häid keskonnakaadreid, kuid linnu-looma lähivõtete jaoks jääb ta lühikeseks. 2x konverteriga läheb asi aga uduseks ära võrreldes nii 100-400-ga (bit.ly/MGSplA) kui ka 300 F4+1.4 konverteriga (bit.ly/NbNw5w).\n#27 20-08-2012 19:41:12\nVeidi üldist konverterijuttu. Võrdlesin ükskord Canoni 2X II ja III konverterid 300mm F2.8 ees. Uuema konverteriga läksid küll ääred veidi paremaks, kuid keskosa isegi veidi hullemaks. Viimane võis tulla küll puudulikust kalibreerimisest, kuid tegin mitmeid pilte ja mingit väga märgatavat edasiminekut vanale objektiivile uue konverteri ette keeramisel näha ei olnud. Mõlemal juhul aitas pildi kvaliteedile palju rohkem kaasa ava kinni keeramine. Võimalusel katsungi 2x konverteri ette keerata siis kui valgust vähemalt f/8 avaga pildistamiseks. Kehvas valguses teen pigem 1.4 konverteriga või üldse ilma konverterita pilti ja üritan rohkem keskkonda sisse tuua.\n#28 20-08-2012 22:50:46\nMõtlesin 200/2.8 ja 2x konverteri peale seetõttu, kuna see kombinatsioon kaalub vähem. Aga eks tuleb siiski raskem objektiiv soetada.\n#29 21-08-2012 00:46:27\nErik! Urmas eespool kirjutas sellest juba. Kui võtta nt korralik 300mm+2x konverter ja sama korralik 600mm, siis kas usud esimene annab sama terava ning kontrastse joonise, kui teine? Jutt ei käi mitte lõikamisest arvutis vs konverter (muide, siin annab täitsa vaielda: mh sõltub tulemus sensori pikslitest/kvaliteedist ja konverteri kvaliteedi puudumisest), vaid kas "paljas" objektiiv või konverteriga, mis mõlemad annaksid sama fookuskauguse.\nJohanna - minu soovitus ja vastus on mu esimeses kirjes ülal kirjas.\nSeiraja, ehk püsiks rohkem teemas. Kes siin 300 + 2 TC vs 600mm optikat võrdleb või miks see peaks olema vajalik? Loomulikult ei anna ükski konverteriga ühendatud obje (ka profiseeria) sama tulemust, mis nt profiseeria 600mm f4. Minuarust see pole olnud teemapüstitaja huvi ega küsimus, ega ka seondu siinse aruteluga. Paraku kõigil ei ole võimalik endale nt 200mm 2.8, 300 2.8, 400 2.8, 500 f4, 600 f4 ja 800 f5.6 objesid igaks elu juhtumiks kokku osta, veelgi enam neid metsa kaasa tirida. Samas kui tahta optilist maksimumi, siis tuleks kõik need objed endaga kaasa võtta - sellist rändurit metsas tahaks aga oma silmaga täitsa kaeda! Ilmselt oled sellega nõus, et see ei ole eriti otstarbekas. Seega kompaktsuse ja säästu huvides, eriti neil, kelle jaoks fotograafia on hobi (aga paljudel juhtudel ka elukutselistel), tuleb kompromisse teha, mida konverter vaieldamatult on. Olin pikka aega 600mm f5.6 ja veelgi enam 500mm F4 kasutaja, seega mul on endalgi praktilisi võrdlusmomente täitsa olemas. Fakt on see, et väga paljud ka elukutselised fotograafid kasutavad kovertereid ja nt Nikon TC-20E III versioon on väga levinud elukutseliste fotograafide fotokotis. Ringi rännates ei ole paraku otstarbekas mitut suurt teleobjet kaelas tarida, seega nt 300 f2.8 koos konverteritega on väga optimaalne relv rändamiseks ja tulem ka konverteriga kombineerides igati arvestatav. Samas julgen ma iga kell kõrvutada nt 300 2.8 + 1.4TC -> 100-400mm varieeruva avaga zoom objega, julgen arvata et tulem on esimesel igast küljest parem.\nIse kasutan oma 300mm 2.8 obje ees peamiselt 1.4x ja 2.0x konvertereid. 1.4x istub tavaliselt kogu aeg obje küljes kui metsas käin ja kui pimedamaks kisub, siis võtan vahelt ära. 2.0x on obje vahel siis kui situatsioon seda nõuab, aga praegune praktika näitab, et üsna sageli, sest selle optiline kvaliteet on kahekordse suurenduse juures veel kuramuse hea. Kusjuures konvertereid kasutan ma paljudel juhtudel just kõige lahtisema avaga (valgust ei kipu mul kunagi liiast olema). Seejuures kui valgusolud võimaldavad, siis ava 1 astme võrra kinnipoole keeramisest piisab, et tulemit optimeerida (haruharva ma olen keeranud rohkem kui aste koomale). Igaljuhul paindlikumat lahendust kui 300 2.8 koos konverteritega annab otsida. Seejuures kui hind on määravaks, eelistaksin just paindlikkust ja lõpptulemit silmaspidades pruugitud 300mm 2.8 objet uuele 300 F4-le. 300 f4 on kindlasti hea obje, kuid 2.8 ava võimalus on ikka hämaramates oludes asendamatu ja muidugi konvertereid sööb see optika ka paremini.\nViimati muutnud Erik Mandre (21-08-2012 01:09:56)\n#30 21-08-2012 01:22:06\nErik, Sa sõidad pika jutuga lahtisest uksest sisse. Ehk Su jutt ühtib minu arvamusega. Minu jaoks oli probleemiks, et oma eelmises postituses näib väitsid nagu oleks konverter parem variant arvutis lõikamisest. Just selle väite tõttu viitasin, et Johanna huvi näib olevat mitte selle teema vastu, vaid kas 200/2,8+2x konverter on mõistlik lahend. Fookuskaugused iseenesest ei puutunud asja, 300+2 v 600 näide oli toodud ilmestamaks J teemapüstitust.\nKardan, et 300/2,8 isegi kasutatuna ei ole samas hinnas, mis uus 300/4, kui just totaalse "pastlaga" tegu ei ole.\n#31 21-08-2012 01:25:28\nAhjaa, veel varasemat lugedes: kuigi kasutan ka ise konvertereid, siis optilises plaanis ei muuda see fakti konverter sõi, sööb ja jääb sööma detaili/kontrastsust. See tuleneb juba füüsikast.\n#32 21-08-2012 14:50:50\nErik, Sa sõidad pika jutuga lahtisest uksest sisse. Ehk Su jutt ühtib minu arvamusega. Minu jaoks oli probleemiks, et oma eelmises postituses näib väitsid nagu oleks konverter parem variant arvutis lõikamisest.\nKusjuures konverter võib osutuda paremaks variandiks kui arvutis lõikamine, kõik sõltub asjaoludest. Kui nt teder kudrutab sinust miskit 40m peal, siis arvan, et 2x konverter annab lõppkokkuvõttes parema tulemuse kui 300mm ja suur crop. Aga kõik sõltub asjaoludest. Kui oleks võimalik, siis ma ei kasutaks üldse konvertereid, paraku on situatsioone, mis nõuavad rohkemat fookuskaugust.\n#33 21-08-2012 20:07:32\nEesti järelturult mõistagi üldjuhul ei leia. 300 f4 sarnase summa (võibolla tuleb sada või paar sada EUR juurde) eest saab 300mm 2.8 kätte küll ja seejuures superkorras, mitte "pastla". Kes otsib, see leiab\n#34 21-08-2012 20:46:59\nStabikata objektiivi saab vägaheal juhul selle raha eest. Pigem see manuaalse FD objektiivi hind;)\n#35 21-08-2012 21:57:47\nJah stabikata, kuid kiire autofookusega. Eks see muidugi igaühe individuaalotsus, aga mina eelistaksin stabikata 300mm 2.8 oma optilise kvaliteedi ja paindlikumate võimaluste poolest iga kell stabikaga 300m f4 objele. Ise saigi selline võetud, mis optiliselt ja kiiruselt identne viimase 300mm 2.8 stabikaga objega. Stabikas on hea asi, aga kui hind on määravaks, siis saab edukalt ka ilma hakkama. Mina käin metsas alati fototehnika statiivil, seega suurt võitu stabikast nii või teisiti ei saaks.\nViimati muutnud Erik Mandre (21-08-2012 22:00:00)\n#36 21-08-2012 22:32:53\nNõus. Kui keegi annaks hetkel valida 100-400, 300mm F4 ja vana kuid korraliku 300 F2.8 Non-IS vahel, siis võtaks tõesti viimase. Kahjuks jõuab tarkus viivitusega kohale. Oleks ma selle peale 3 aastat tagasi tulnud:)\nÜks konks siin muidugi on. Peaks Overallist (või Soomest Rajalast ja Jas Tekniikast) järgi küsima, kas nad seda vajadusel hooldada ja parandada oskavad. Ameerikamaal ei pidavat ametlikud teenindused seda objekiivi enam hooldusesse võtma kui mingi jama. Kolmada osapoole parandajad saavad siiski hakkama.\nViimati muutnud apelsinikaru (21-08-2012 22:35:31)\n#37 21-08-2012 23:33:29\nSeega kokkuvõttes ju pole probleemi kui on kolmas osapool, kes parandada oskab. Pealegi on need üsna töökindlad loomad ja kui lollusi pole tehtud, siis kestavad need päris hästi. Iga kasutatud asja ost on risk, ükskõik kui korralik see ka välja ei näeks, aga pigem riskin kui mossitan viletsama optika taga\n#38 23-08-2012 00:42:07\nKui veel huvi, siis mingidki võrdlused siin (nb! konverter vähendab oluliselt fokusseerimise kiirust):\n1. 200/2,8+2x vr 400/5,6 - http://www.the-digital-picture.com/Revi … ;APIComp=0\n2. 200/2,8+2x vr 300/4+1,4x - http://www.the-digital-picture.com/Revi … ;APIComp=1\n3. 200/2,8+2x vr 100-400@400/5,6 - http://www.the-digital-picture.com/Revi … ;APIComp=0\n#39 23-08-2012 00:44:01\nVõrdlemiseks liiguta kursorit üle pildi üleval keskel oleva noolekese.\n#40 23-08-2012 12:06:08\nOlen ise ka seda võrdlust vaadanud ja Nikoni puhul näitab see küll kohati sellist kräppi, et mul omadest kogemustest tingituna, puudub igasugune usk selle võrdluse objektiivsusesse, siiralt kohe. Olen ise teinud oma 300mm 2.8 kodus teste (numbrid, jooned paberil, samuti nt limonaadi purk jms objektid) ja ei ole selle konverteri vahelepanekuga olukord nii kardinaalselt muutunud. Muidugi kõik sõltub sellest kuidas testi teha - kas konverteri vahelepanekuga jäetakse vahekaugus pildistatava objektiga samaks või minnakse kaugemale, et objekti suurus jääks 100% juures samaks - mina olen mõlemaid variante proovinud, kuigi viimasel puudub praktiline väärtus. Võin kinnitada, et minu tulemused olid mõlemal juhul ilma eriti liialdamata 10x paremad kui viidatud lehel Nikoni 300mm 2.8 objel - ju mul siis on mingi ime toru kätte sattunud Oma testis pidin ikka nt 1.4x TC vahelepanekuga silma kohe väga pingutama, et vahet teha, eriti kui mõlemal juhul jätsin ava kõige lahtisemaks, 2x TC vahe on silmaga eristatav küll, aga siiski tulem eriti peale järelteravustamist väga ok. Seega selle pinnalt julgen küll öelda, et ärge kõike mida netist leiate uskuge, oma silm kipub siin ikka kuningas olema.\nViimati muutnud Erik Mandre (23-08-2012 12:08:39)\n#41 23-08-2012 17:13:50\nKui peaks nullist alustama, siis polegi kuskilt mujalt infi koguda, kui neti avarustest ja usudki seda, mida sulle sealt näidatakse. Olen isegi täheldanud, et palju testid pole kõige adekvaatsemad. Samas ongi hea, kui foorumis mõni sarnane teema üles võetakse, et saab pildimeeste otseseid kommentaare, kogemusi lugeda. Minu silmis on sellel tõesti palju suurem väärtus.\n#42 23-08-2012 17:25:25\nOlen ise ka seda võrdlust vaadanud ja Nikoni puhul näitab see küll kohati sellist kräppi, et mul omadest kogemustest tingituna, puudub igasugune usk selle võrdluse objektiivsusesse, siiralt kohe. Olen ise teinud oma 300mm 2.8 kodus teste (numbrid, jooned paberil, samuti nt limonaadi purk jms objektid) ja ei ole selle konverteri vahelepanekuga olukord nii kardinaalselt muutunud.\nMa ei näe, et seal saaks "Nikoni 300/2.8 non-VR" objektiivi valida. Mida ja millega sa seal võrdlesid?\n#43 23-08-2012 17:35:47\nKui sa Nikkori optikast midagi tead, siis tead ka seda, et Nikon 300/2.8 non VR on optiliselt identne VR versiooniga, seega vahet ei ole kummast jutt käib.\n#44 23-08-2012 18:12:17\nNikonimeeste "rõõmustamiseks": http://www.the-digital-picture.com/Revi … ;APIComp=0\nLoomulikult tuleb neid teste võtta reservatsioonidega, kuid eks ta mingi üldise pildi ikka annab. See esimene lõik on lihtsalt väikseks sõbralikuks aasimiseks.\n#45 23-08-2012 19:25:20\nJa jah, kindlasti on Nikoni optika vs Canon nii vilets Kusjuures see viidatud võrdlus andis mulle esmalt märku, et selles testis on ikka midagi väga mäda. Minu obje ei suuda 2.8 ava juures kohe kuidagi nii uduselt joonistada nagu sealsel testil Nikoni obje joonistab. Seega veelkord, see on totally bullsh*t leht!\n#46 23-08-2012 21:21:15\nInternet paljastab, et optiline valem on mõlemal tõesti sama. Kummagi toru toodetava pildi "optilise identsuse" üle ma aga ei lahmiks ilma, et oleks neid mõlemat ise identsetes tingimustes testinud. Sest praktikas kõiguvad objektiividel vahest juba sama mudeli erinevad eksemplarid. Mis siis rääkida veel erinevatel aastatel välja toodud erinevatest mudelitest.\n#47 23-08-2012 21:37:06\nViimati muutnud Erik Mandre (23-08-2012 21:39:53)\n#48 23-08-2012 21:39:58\nMingi jama seal Nikoni teledel koos konverteritega tõesti on. Ilma konverterita on testpildid väga okeid aga nii 1.4x kui 2x konverteriga muutuvad täisaval väga jubedaks.\nÜldiselt sõltub nende interneti testide adekvaatsus sellest, kui stabiilselt (ehk ühte moodi) neid tehtud on. Siis saab samades tingimustes tehtud testide alusel erinevaid objektiive ja kooslusi võrrelda ja teatud reservatsioonidega sellest midagi ka järeldada Enda kodustes tingimustes tehtud testi vast ei ole mõtet sealsega väga kõrvutada.\nAga jällegi näed "Canon 300/2.8 IS II" puhul olin ise kodus küll meeldivalt üllatunud kui selgus, et see sealsetes testidest vaat et veelgi teravam on\n#49 23-08-2012 21:43:45\nMargus, unusta ära, ilma konverterita testpildid 2.8 ava juures, millele Kilvar viimasena viitas, on Nikkori osas lausa jubedad, nii kehva joonist ei ole võimalik saada.\n#50 23-08-2012 23:01:38\nTegin kiirelt ühe koduse katse, mis iseloomustab hästi situatsiooni, kus pildistatava objekti kaugus on fikseeritud st lähemale minna ei saa ja valida on siis kas 300mm või 1.4xTC juurde või 2xTC juurde. Kõik pildid on tehtud üsna pika säriajaga ja kehvas tubases valgusolus - välistada ei saa kerget äravärisemist, seega detaili osas ei maksa suuri järeldusi teha, aga mingi aimu ja võrdlusmomendi see konverterite mõjust vast annab. Olen kunagi teinud paremates valgusoludes, madalama iso ja lühema säriajaga teste ja muidugi siis olid kõik joonised hoopis teravamad, aga kuna neid faile enam alles ei olnud, tegin nobedasti ühe kiire ja veidi lohaka testi. Kõik pildid on tehtud samalt kauguselt pildistatavast objektist ja on RAWst salvestatud JPEGks, ilma igasuguse töötluseta (sh järelteravustamiseta) ning tegemist on 100% cropiga pildistatud mahlapaki ühest väiksest osast, seega väga suur crop kui arvestada kogukaadri suurust, mis mahutas sisuliselt terve mahlapaki horisontaalkaadris sisse. Kindlasti veenduge, et te vaatate kõiki faile nende 100% suuruses ehk siit koorub ka välja mu väike point, mida olen varasemalt rõhutanud - jäägu see igaühe endi otsustada.\n300mm 2.8- f2.8, 1/320s, ISO 1000\n300mm 2.8 + 1.4xTC - f4, 1/160s, ISO 1000\n300mm 2.8 + 2xTC - f5.6, 1/80s, ISO 1000


320 km/h Tokyo kiirteedel: Mis asi oli legendaarne Mid Night Club? | Autogeenius\n320 km/h Tokyo kiirteedel: Mis asi oli legendaarne Mid Night Club?\nTõenäoliselt kõige kuulsam pilt Mid Night Club autodest.\nAasta on 1991 ning kõik on nii hästi kui üldse olla saab. Pehmed tugitoolid sinu uhiuues Toyota Crestas paitavad selga, raadio mängib sahiseval toonil mõnusaid jaapani linnapopi hitte ning mõnus kesköine kruiis mööda Shuto Expressway’d mõjub lausa narkootikumina. Sa ei tea veel, et aasta pärast lõhkeb sinu koduriigi majandusmull.\n5. dets. 2019 kell&nbsp11:17\nAga lähenedes Yokohama Bay Sillale, märkad sa viivuks kõikides peeglites kiiret valgusmängu. Just viivuks, sest momendid hiljem mööduvad sinust vaid sähvatused. Autod mõistagi, ent nende kiirus on niivõrd peadpööritav, et mudeleid sa ei erista. Esitulede vihus löövad sekundiks läikima aga kurikuulsad kleepsud – sinust möödus legendaarne Mid Night Club.\nMis on Wangan?\nTänapäeval jumaldatud Jaapani streetracing-kultuur hakkas pead tõstma 1970ndate lõpus ja 1980ndate alguses, liikudes samas taktis riigi suureneva majandusimega. Kõiksugustest tänavaspordi subkultuuridest olid enim populaarsed aga mägedes touge-driftimine ning suurtel kiirteedel kihutamine.\nKõikidest kiirteedest-maanteedest oli kõige kuulsam National Route 357 , mida tunti laiemalt kui Shuto Expressway’d, Bayshore Route’i või kõige mugavamalt – Wanganit.\nWangan meelitas noobli kiirusspordi viljelejaid just tänu oma pikkusele ning laiadele, sujuvatele ja hästi valgustatud heas korras teedele. Trassi kogupikkuseks oli 70 kilomeetrit ning see oli mõlemas suunas kolmerealine.\nKõige kiiremad autod suutsid parimatel lõikudel rahulikult tabada kiiruseid üle 300 km/h, lisaks hõlmbas marsruut mitmeid parkimisalasid, millest tuntuimad on Tatsumi PA ning Daikoku PA. Viimane on sisuliselt Tokyo versioon Tallinna Coopi/Ülemiste parklatest, mis täitub tänaseni öösiti sadade tuuningupillidega.\nKesköö Klubi tegi veerevaid kaadreid enne kui need lahedad olid\nAga politsei? Nagu meile kõigile Han rääkis, siis olid tollal Jaapani patrullautod piiratud tõepoolest 180 kilomeetrise tunnikiiruse peale. Mid Night Clubiga ühinemiseks oli tingimus, et sõiduk pidi olema suuteline minimaalselt tabama 250 km/h ning soovituslikult 300 km/h kiirust, mistõttu olid mustvalged vilkuritega masinad nende vastu kasutud.\n“Drifting and autocross is for the weak, we only do maximum velocity”\nMid Night Club või siis eestipäraselt Kesköö Klubi on niivõrd müütilise staatuse saavutanud, et nende kohta leiduv info on muutunud üsna abstraktseks ning sarnaneb vaikselt muinasjuttudega. Endistele klubiliikmetele toimib see muidugi justkui kaitsekilbina, sest anonüümsusest peeti väga lugu.\nTiim asutati aastal 1982 (mõned andmed ütlevad 1987) ning selle esiisadeks peetaks mitmeid tuntud Jaapani tuuningufirmade omanikke, ärimehi, autoajakirjanikke ning autosportlasi. Et meeskonnaga ühineda, tuli esmalt läbida väga range aastane katseperiood, kus sõitjad pidid tõestama oma sõiduoskust, suutma pidada kinni väga tähtsast ohutusetiketist ning osalema kõikidel koosolekutel.\nKõrged standardid eraldasid nõrgemad maanteeässad tõeliselt kiiretest sõitjatest välja. See aitas omakorda meeskonna keskmist oskusetaset väga kõrgel hoida. Ohutusest peeti tohutult lugu, kehtis raudreegel et kui mõni Kesköö sõitjatest tekitab väga ohtliku olukorra kaasliiklejatele või põhjustab õnnetuse, siis lõpetab tiim tegevuse.\nLisaks ei tohtinud klubisisest informatsiooni levitada väljaspool tiimi tegevusi ning isikliku informatsiooni jagamine oli teiste klubilistega samuti keelatud. Saladuseloor lubas edukalt tegutseda peaaegu kuni sajandivahetuseni.\nEt politsei tähelepanu vältida, korraldati kogunemisi üsnagi unikaalsel meetodil. Nimelt lepiti kogunemisel kokku üks kindel teema, mille üks klubilistest enne järgmist kohtumist ajakirja kuulutuste hulka peitis. Seal võis kirjas olla näiteks, et härra Tomoyama müüb Daikoku parklas kell 9 õhtul raamatuid. Tegelikult müüs kiirust.\nKesköö Klubi autod on reeglina ära tuntavad Mid Night kleepsuga esiklaasil ning helkiva stangekleepsuga, kus seisab kirjas “Mid Night Car Speciall”. Sellega seoses levib ka üks müüt, et nende kleepsudega oma autosid ehtinud mitteklubiliste masinaid vandaliseeriti. Kuigi seda võis mõnel üksikul korral juhtuda, oleks selline teguviis klubi diskreetsuse ohtu seadnud.\nCaution! Wake Turbulence!\nKui sa oled siiani suutnud kaasas püsida, siis ootab sind ilmselt kõige maasikam ja põnevam osa – autod. Kas Re Amemiya ütleb sulle midagi? Või TRUST, HKS ning Top Secret? Või oled sa sattunud vaatama “Kiirete ja vihaste” eelkäijateks peetud Shuto Kousoku Trial filme ja Wangan Midnighti animasarja?\nKesköö autopark koosnes suuresti kas populaarsetest siseturul müüdavatest kodumaistest sportautodest (240Z, Supra, R32 GT-R, RX-7, NSX jne) või eksootilistest Euroopa importidest, eesotsas Porsche ning Ferrari toodanguga. Leidus ka unikaalsemaid masinaid, näiteks kei-auto Autozam AZ-1 (all galeriis, Bomexi kerelaienditega) või Lamborghini Countach.\nVäga paljud autod olid tuuningu poolest oma ajast tohutult ees. Sa võid ju vahtida päevast-päeva Youtubes neid moodsaid 1000-hobujõulisi Toyota Suprasid, kolme rootoriga Mazda RX’e ning jumal-teab mis ehitisi, ent kogu selle pärandi loomisel on väga suur osa olnud just Jaapani autokultuuril, sealhulgas ka Mid Night Clubil.\nNagu eelpool mainitud, kippus võidusõitude kiirus olema 310-320 km/h. Sa võid öelda ju, et ah-need numbrid pole ju midagi – aga 20-30 aastat tagasi olid sellised kiirused autode puhul kosmoseajastust!\nYoshida Specials 930 on pildil kõige vasakpoolsem Porsche\nTäpsemalt räägiksin ma kahest tuntumast autost: Yoshida Specials Porsche 930 Turbo ning ABR Hosoki Datsun S30 240Z. Tegu oli kiiruse poolest klubi ladvikusse kuuluvate autodega, mis on olnud aluseks ka Wangan Midnight manga-ja animasarja loomisel.\nYoshida-nimelise härrasmehe poolt omatud lilla Porsche 930 võis väliselt tunduda nagu iga tavaline rikka Tokyo ärimehe Porsche, kui väljaarvata TBK esistange ning peeglid. Auto tuunimisel oli suureks inspiratsiooniks RUF’i kuulsa Yellowbirdi 347-kilomeetrise rekordkiiruse ületamine.\nMootori jõunumbrite kohta leidub jällegi mitmeid andmeid, algselt ehitati kuuesilindriline mootor 500 hobujõuliseks ning siis hiljem 620 hobujõuliseks. Selle nimel katsetati masinat nii kuulsal Yatabe autodroomil (mis oli Jaapani ekvivalent Nardo testirajale) kui ka Wanganil ise. Paraku RUF’i tippkiirust Porsche ületada ei suutnud, ent üle-300 km/h kiirused tulid kätte hõlpsalt. Väike video samuti!\nMid Nighti seas oli ka üks tuuningufirma, mis oli teistest palju kurikuulsam – Air Breathing Reasearch (ABR) Hosoki, kelle vaieldamtuks ikoonautoks oli veripunane 1978. aasta Datsun 280ZX, hüüdnimega “Devil Z”. Klubi algusaegadeks oli tegu juba üsna vananenud platvormiga, ent auto ehitaja Masaru Hosoki armastas väljakutseid ning hoidis selle L28 mootorit viimse hetkeni elus.\nEt Porschedele kott pähe tõmmata, suurendati mootori kubatuuri 2,8-liitri pealt 3,1 liitri peale ning lisati kaks turbot. 80ndatel väideti auto jõunumbriteks olevat juba 400 hobujõudu, ent järgmise kümnendi lõpuks jäid need 600-700 vahele. Veermikus olid Bilsteini amordid ning TRD vedrud, pidama sai auto (kui tal see isu üldse tekkis) R32 GT-R ning Supra piduritega.\nVäliselt oli masin eristatav firma enda disainitud kerelaienditega ning Panasport C5R velgedega, mis istusid Bridgestone rehvidel. Nagu ka Porsche, olevat masin Wangani peal tabanud 320 km/h kiirust, olles juttude järgi kusjuures võimeline sõitma isegi kiiremini.\nABR ehitas ka masina, mida peetakse siiani üheks kõige kiiremaks Wanganil: Toyota Soarer, mis suutvat mitteametlikult tabada 350 kilomeetrit tunnis.\nIga hea asi saab ükskord lõpu\nSeadusesilmadele ja mitte-autoinimestele ei ole see loomulikult midagi head. Aga kui sind huvitavad autod, siis Mid Night Club sümboliseerib piiride lükkamist, Jaapani autokultuuri kuldaega ning aukartust tekitavat aurat kõige paremini. Kes teab, “Kiirete ja vihaste” film kinos või “Need for Speed” sinu Steami mängukogus ei pruugiks üldsegi ilma Kesköö-tänavalendurite või jaapanlaste tegudeta eksisteerida.\nÜhel 1999. aasta reede varahommikul asus klubi Wanganil võistlema Jaapani mootorrattagängi (Bosozoku) liikmega, kes oli klubiliikmete teadmata purjus. Kui kiirus kulmineerus 270 km/h, kaotas rattur tsikli üle kontrolli ning tappis kaasliikleja, saades sealjuures ise surma ning tekitades 8 vigastatuga ahelavarii.\nJärgides oma vana aukoodeksit, lõpetas klubi päevapealt tegevuse. Kuigi Mid Night Club enam ei tegutse, elavad Tokyot ümbritsevad maanteed jätkuvalt öösel oma elu. Politseipatrullid ning kiiruskaamerad on asjalood üsna raskeks teinud, et sõitjad suudavad ikka ja jälle leida viisi mismoodi allapoole radarit lennata.\nSuurem osa informatsiooni on väljakaevatud Jaapani ajakirjade tõlgetest, intervjuudest endiste liikmetega ning tunnustatud ajakirjade artiklitest. Mõistagi ei saa päris igale asjale 100% faktilist kinnitust anda (näiteks jõunumbrid), ent mitmeid allikaid arvestades peaks info üldjoontes õige olema.\nGalerii: Speedest Glassdrive Racing kiirendusvõistlus Tartus\nLõputult ettekirjutusi ja hoiatusi, kuid riik on kurikuulsa automüügiplatsi ees ikka võimetu\nAutojärelmaks24 juht annab esimest korda ka ise kommentaari\nValminud on omanäoline Ferrari "pirukakäru"\nMida teha, kui vastutuleva sõiduki katuselt lendab jäätükk ja tekitab kahjusid?\nMis on tagajärg, kui "vahtralehega" sõites eeskirju rikud?\n2021 Global 100: Neste on neljas kõige jätkusuutlikum suurettevõte maailmas\n27. jaanuar 2021 kell 15:37\nCityBee autodesse unustati eelmisel aastal nii koer kui segumasin\n27. jaanuar 2021 kell 15:17\n27. jaanuar 2021 kell 11:57\nLõputult ettekirjutusi ja hoiatusi, kuid riik on kurikuulsa automüügiplatsi ees ikka võimetu Autojärelmaks24 juht annab esimest korda ka ise kommentaari\n27. jaanuar 2021 kell 11:27\nTallinnas seiskub ligi kaheks kuuks Kadrioru suunaline trammiliiklus\n27. jaanuar 2021 kell 10:44\n"Great Scott!" Uus DeLorean on saabumas?\n27. jaanuar 2021 kell 10:31\nPildid: Saaremaal on hea hinnaga müüa haruldane talukoht ühes 25 hektari maaga\nSoomlased ostavad ära Eesti suure õlletehase, Virumaale tuleb baar ja õllepood\nSelgitame: kuidas käib pensionite pärimine ja mis maksud tasuda tuleb?\nViis vinget tööpakkumist, kuhu tasub kohe kandideerida


Mis on Ben Carsoni religioon? Seitsmenda päeva adventkogudus usub, et Jeesus on tulemas - Uudised\nSelle vabariiklaste presidendikandidaadi ja endise neurokirurgi kohta on palju spekuleeritud Ben Carsoni usk on eriti tema religiooni osas . Kaaslane GOPi esireket Donald Trump on isegi Carsoni usu kahtluse alla seadnud, öeldes, et ta lihtsalt ei tea sellest kampaaniarallil. Mis on Carsoni usk? Ta on seitsmenda päeva adventkoguduse - vähem tuntud protestantliku usu - liige, mis asutati Michiganis 1863. aastal. Neil on umbes 18 miljonit liiget ja nad on maailmas suuruselt 12. usuorganisatsioon, kuid ainult umbes 7 protsenti selle kogudusest. on Ameerika Ühendriikides.\nCarsoni pühendumine usule algas noorelt, olles tol ajal kõigest 12-aastane. Ta palus oma pastoril teda teist korda ristida, sest ta ütles, et ei saanud tegelikult aru, mida see tähendab, kui ta oli kaheksa-aastaselt rituaali läbinud. Kuid 14-aastaselt tal oli veelgi sisukam kogemus Jumala ja palvega. 2008. aasta intervjuus Kim LawtonileReligiooni- ja eetikauudiste nädalaleht,iganädalane PBS-i programm, mis vaatleb religiooni, ütles Carson, et tal oli varem kange meel ja ta oli teiste laste suhtes vägivaldne. Ühel päeval kulmineerus tema sõnul see, et ta üritas klassikaaslast suure matkanuga kõhtu torkida. Lapse vöö lukk päästis ta. (See lugu on nüüd kahtluse alla seatud tema presidendikampaania valguses.)\nCarson ütles, et oli sel hetkel hirmunud, sest tappis peaaegu kellegi, ja mõistis, et kui jätkab, ei täida ta unistust saada arstiks. 'Ma ei saa seda temperamenti kontrollida,' ütles Carson PBS-ile. 'Olen alati hädas. Ma lihtsalt kukkusin põlvili ja hakkasin palvetama. Ma lihtsalt ütlesin: Issand, peab olema midagi paremat, ma ei saa seda kontrollida. ' Ta ütles, et veetis järgmised kolm tundi piiblit lugedes ja palvetades ning lahkus vannitoast teise inimesena - ilma temperamendita.\nSeitsmenda päeva adventistid on mõned uskumused mis eristab neid USA peamistest protestantlikest konfessioonidest. Peamiselt tähistavad nad laupäeva püha, mitte pühapäevana ja usuvad, et Jeesus tuleb peagi tagasi. Sealt tuleb ka kiriku nimi. Laupäev on seitsmes päev ja tulek on veel üks viis öelda Jeesuse Kristuse teist tulemist. Teised unikaalsed omadused religiooni kohta hõlmavad selle veendumust oma keha eest hoolitsemine toitumise ja treeningu kaudu on vaimne harjutus. Kirik toetab taimetoidu, mis sisaldab head vitamiin B-12. Tubakas, alkohol ja narkootikumid on ei-ei.\nKirik sai alguse liikumisest, mida juhtis baptisti jutlustaja William Miller, kes väitis teadvat Jeesuse Maale naasmise täpset kuupäeva. Kuupäevad tulid ja läksid ning enamik järgijaid hülgas ta. Palju jäi sellest kinni ja jagunes alagruppidesse. Seitsmenda päeva adventistid on tänapäeval suurim alarühm. Jeesuse peatselt tagasitulek jääb konfessiooni üheks suurimaks õpetuseks, mis tähendaks aegade lõppu. Sellest hoolimata on see religioon rajanud koole ja ülikoole kogu maailmas.\nCarson vastas Trumpile intervjuuga Fox Newsis oktoobris. Ta ütles, et ei taha mudaauku sattuda, sest ei tema ega Trump ei muutu. Ta ütles siiski, et peamine erinevus tema ja Trumpi vahel on 'olen aru saanud, kust minu edu on tulnud, ja ei eita mingil viisil oma usku Jumalasse'.\nKas tema edu jätkub, näitab aeg. Valijatel on sama palju sõnaõigust kui Jumalal nendel valimistel.\nKaugsuhe? See laul on teie jaoks\n12 märki, miks te pole oma suhtes õnnelik


Kuhu jõuab pöördlaval tiireldes? — Sirp\nKeerlemine on Toompere „Kolme õe” läbivaid kujundeid, seda nii pöördlava kui ka mootorratta kujul. Eesti Draamateatri „Kolm õde”, autor Anton Tšehhov, lavastaja Hendrik Toompere, kunstnik Ervin Õunapuu, muusikaline kujundaja Liisa Hirsch. Mängivad Mait Malmsten, Liis Haab, Kersti Heinloo, Merle Palmiste, Marta Laan, Taavi Teplenkov, Jan Uuspõld, Hendrik Toompere jr, Rein Oja, Raimo Pass, Jüri Tiidus, Mihkel Kabel, Tõnu Aav, Ester Pajusoo. Esietendus 12. II Eesti Draamateatri suures saalis. Tšehhovi näidendite lavastamine on juba metatasandil ehk lavastusväliselt kasulik, sest lavastaja ja teised asjaosalised võivad jäädvustuda teatrilukku ka ilma (võimsa) lavastuseta. Hoolimata sellest, et Tšehhovi seljas ratsutamine jääb vahel lühikeseks ja/või lõpeb kukkumisega, tasub see galopp ära, sest lavastaja biograafias ilutseb aegade lõpuni märge tundlikust ettevõtmisest ning Olgat, Veršininit või Lopahhinit mänginud näitleja on vaikimisi tõsine tegija. Teatriuurija vaatab paarikümne aasta pärast tänasele loomingulisele ebaõnnele heatahtliku pilguga, hindab eelkõige lavastaja julgust ja otsustavust võtta ette riskigruppi kuuluv tekst ning tunneb kaasa näitlejale, kui eeldatud suurroll jäi sündimata. Öeldu ei käi otseselt Eesti Draamateatris Hendrik Toompere lavastatud „Kolme õe” ega ka kaks aastat tagasi sealsamas esietendunud „Kirsiaia” kohta, kuigi see kasulikkuse ja kaalukuse teema kargas pähe just neid töid vaadates. Seda enam, et jõuline lavastusväline suhe tekitati „Kolme õega” juba linnapildis reklaamplakatitega, mida oli raske mitte märgata. Reklaami tundva inimesena lavastaja Toompere kindlasti teab, mida enamik inimesi mõtleb, kui reklaam neid näeb. Kaudselt võime näha lavastust reklaamivates plakatites lavastaja kunstikasvatuslikku tegevust, sest kuigi Tšehhov ja „Kolm õde” tooksid mingi osa inimesi saali ka ilma igasuguse reklaamita, on neidki, kes just nende tõttu hoiavad teatrist eemale. Tänu plakatile, kus tumepunasel külgkorviga vintage-Jawal kihutavad päikeseloojangu taustal kolm noort glamuurset naist, pole võimatu, et teatrisse satuvad ka need, kes pole kunagi midagi kuulnud ei Tšehhovist ega Heinloost või kes on seni olnud seisukohal, et nad ei taha kunagi midagi kuulda ei Tšehhovist ega Heinloost. Mõni eriti vilunud elukunstnik näeb võib-olla plakati vampides koguni ühisosa möödunud aastavahetusel ET Vs filosofeerinud kolme õe ehk killertšikkidega või kolme õega telesarjast „Pilvede all”.\nOn öeldud, et Tšehhovi maailm asub kahe ajastu piiril: vana, inimväärne, romantiline aeg libiseb näppude vahelt, asemele tuleb hirm uue (aja, olukorra, mõtte jne) saabumise ees. Olga (Kersti Heinloo), Maša (Merle Palmiste) ja Irina (Marta Laan) on kaunid tänapäevased naised, kes võiksid koos Natalja Ivanovnaga (Liis Haab) raskusteta sulanduda kas või pealinna (Tallinna, Moskva) peentesse ööklubidesse. Kolm õde (kas nad on õed, ei olegi nii tähtis), vanuselt kolmekümnendast eluaastast pisut all- või ülalpool, on elanud justkui ringi mööda tiirutaval rattal, mis küll liigub, aga ei vii kuhugi. Keerlemine ongi lavastuse üks läbivaid kujundeid, seda nii pöördlava kui ka mootorratta kujul. Õdedel, kes elavad otsekui hotellis, kust igaüks võib läbi astuda ja mõneks ajaks peatuda, pöörleb elu tüütus üksluises tempos, ehkki pidu käiks justkui seitse päeva nädalas. See on see pidev eksalteeritud olek enne kaua oodatud lõunamaareisi. Ehmatus tuleb siis, kui „elu enam ei kee”, kui lava enam ei pöörle, kui tuleb vaikuses endale otsa vaadata … Eelekspressiivsust põgenemiseks, valmisolekut liikumiseks märgib ka mootorratas, mis oma liikumatusega rõhutab aga just paigalseisu. Punast läikivat ratast eksponeeritakse, sellel istutakse ja vedeletakse, kuid ei õdede elus ega ka laval pole sellest kasu. Õdede põhiprobleem paistab olevat mitte kuhugi viivalt rattalt mahasaamine, ent nad teadvustavad endale, et liigutakse täistuuridel hoopis suuremal rattal, vaatamata sellele, kas seisad parajasti paigal või sõidad rattaga.


Vasemast ülevalt nurgast allapoole - 60+\nVasemast ülevalt nurgast allapoole\n15. detsember 2019, 9:23\n„Ristsõna lahendamine on vaimule sama mis kepikõnd kehale – mõõdukas regulaarne koormus hoiab vormis,” ütleb Eesti ühe pikema ajalooga ristsõnaajakirja Nuti ristsõnade peatoimetaja Tarmo Tuule.\nRistsõnade lahendamine pole vaid ruutude täitmine, see avardab ka üldisemalt meie maailmapilti. Näiteks käisime toimetusega ristsõnapealinna tiitlit üle andmas legendaarses Aa külas, mille rand on ristsõnades tihe külaline. Selgus, et lisaks rannale on see pindalalt üsna suur küla, kus asub mõis, hooldekodu, endine pirakas pioneerilaager ning see rand on tõepoolest imeilus – tahaks sinna juba tagasi!”\nRistsõnakirega nakatasid Tarmot isa ja tädi. „Esimest ristsõnalahendamise kogemust mäletan aga nii, et vanaisa täitis ajakirja Aja Pulss keerulise ristsõna ruute ning nii mõnigi jäi tühjaks. Mina, kuueaastane, ei näinud mingit probleemi ja kirjutasin kastikestesse ilusad suured A-tähed!”\nEsimest ristsõnalahendamise kogemust mäletan aga nii, et vanaisa täitis ajakirja Aja Pulss keerulise ristsõna ruute ning nii mõnigi jäi tühjaks. Mina, kuueaastane, ei näinud mingit probleemi ja kirjutasin kastikestesse ilusad suured A-tähed!\nKa mäletab ta lapsepõlvest laudlinasuuruseid Pähklipureja ristsõnu. „Need olid toona üllatavalt defitsiitsed, ristsõnade soetamiseks seisti ajaleheputkade juures järjekorras,” meenutab ta. „Spetsiaalseid ristsõna-ajakirju nõukaajal minu teada eriti ei ilmunud, koos vabaduse lähenemisega 1980ndate lõpus saabus ristsõnabuum.”\nMaailma parim töö\nTarmo hakkas ise ristsõnu koostama põhikooli lõpus ja tema esimene ristsõna ilmus 1994. aastal kunagises ajalehes Post. 2002. aastal käivitas ta Ajakirjade Kirjastuses Ristiku ristsõnaperekonna ja 2019. aastast on tema juhtida Nuti Grupi ristsõnad.\n„Ristsõnakoostaja amet on maailma parim: töötad kus tahes maailma otsas ja pigem intelligentsete inimestega ning kannad suuremat osa tööks vajalikku oma pea sees kaasas. Mina loon ristsõnatoorikud pigem paberil, töövahenditeks harilik pliiats ja kustukumm. Ristsõnu saab kokku panna igal pool ja igal ajal – bussis, trammis, lennukis. Mina koostan ühte leheküljesuurust ristsõna kokku umbes neli tundi ja algtöö teen tihtipeale bussis teel kodukohast pealinna. Õnneks ristsõnatööd väga paljud inimesed ei oska,” lisab ta muigega.


Tippmoelooja kinnitab: aastad on naise rikkus! - Ilu & mood - Sõbranna\n7. oktoober 2021, 0:25\n06.09.2021, Tallinn. Oksana Tanditi uue kollektsiooni esitlus. Foto Remo Tõnismäe, Postimees FOTO: Remo Tõnismäe FOTO: Remo Tõnismäe\nKüpsuse triumf. Aitab noorusekultusest ja vanuse pärast ahistamisest. «Naine 40 pluss on kõige kaunim,» ütleb äsja tuliuut kollektsiooni esitlenud Eesti moelooja Oksana Tandit.\nSõda selle üle, et modellid moelaval enam haiglaselt kõhnad poleks, hakkab võiduka lõpuni jõudma. Muidugi tervise kasuks! Nüüd on ette võetud uus asi – noorusekultus. Naise parimad aastad ei lõppe kahekümnendate keskel, mis rumal jutt see on?\nAina enam moeloojaid kutsub lavale küpsemaad kaunitarid. Eesti tippdisainer Oksana Tandit seilab selle värske ja inimlikult mõistliku mõttelaine harjal – tema modellid laval ja moeseerias on neljakümnendates.\nOksana Tanditi šokiroosa finaalikleit. FOTO: Remo Tõnismäe\nUljas uus kollektsioon ehmatab šokiroosa ja suudlustega ning on inspireeritud maailmakuulsast sürrealistlikust moeloojast Elsa Schiaparellist.\nPaljud naised just tunnevad, et neid ahistatakse vanuse pärast, ja naistelt nõutakse igavest noorust. Kas vanusel saab olla eeliseid?\nVanus annab ainult eeliseid! Naisterahva puhul – minu aastad on minu rikkus. Isegi kui see ei tundu nii, siis süvene ja näed, see on tõesti tõsi! Elukogemus annab naisele trumbid ja oskused, mida noorus kunagi ega kuidagi kompenseerida ei suuda. Noorus võib-olla loeb nendele, kelle jaoks naine on objekt. Kui naine on isiksus – siis see ei loe!\nKui naisel on aastaid, siis ta oskab ennast välja kanda, on endaga sõbraks saanud ja ei muretse enam selle pärast, mida teised arvavad. Ta oskab elada!


Õppekavad | Autokool Testudo | Sõiduõpe, sõidutunnid | Autokool Tallinnas\nB-KATEGOORIA JA B1-ALAMKATEGOORIA MOOTORSÕIDUKI JUHI ETTEVALMISTAMISE ÕPPEKAVA\nKinnitatud 31.01.2020. a Tallinnas\nTestudo OÜ autokooli Õppekavaga (edaspidi Õppekava) kehtestatakse B-kategooria ja B1-alamkategoo- ria mootorsõidukijuhi (edaspidi juht või õpilane) ettevalmistamine Testudo autokoolis (edaspidi Kooli- taja), milles sisalduvad nõuded liiklusalasele teadmisele, oskusele ja käitumisele.\nAlgastme õpingute alustaja peab omama B-kategooria mootorsõiduki tervisenõuetele vastavat kehtivat tervisetõendit ning peab olema vähemalt 15,5-aastane. Lõppastme õpingute alustaja peab omama B- kategooria mootorsõiduki tervisenõuetele vastavat kehtivat tervisetõendit. Lisaks peab õpingute alus- tajal olema B-kategooria juhtimisõigus, mis võib olla peatunud kuni 1 aastaks\nÕppetöö korralduslikud alused\n1. B-kategooria mootorsõidukijuhi koolitus koosneb teoorialoengutest ja õppesõitudest vastavuses kooli- taja õppekavale. Lisaks peab algastmes läbima mootorsõidukijuhi esmaabikoolituse. Teoorialoengud viiakse läbi auditoorses õppevormis või auditoorse, elektroonilise ja praktikumi õpete kombineeritud vormis.\nÕppeainete läbimise ajaline plaan\nAlgastme koolituskursuse pikkus on vähemalt 4 nädalat;\nLõppastme koolituskursuse pikkus on vähemalt 1 päev.\nAlgastme teooriakursuse maht on vähemalt 30 tundi. Elektroonilise õppevormi puhul peab õpilane os- alema vähemalt 6 tundi auditoorsetes loengutes. Õppesõite tuleb läbida vähemalt 30 sõidutundi. Es- maabikoolituse maht on teooriaõppes 16 tundi, millest 6 tundi on praktikumi vormis.\nLõppastme koolitus kombineeritud õppel: koolituse maht on vähemalt 4 teooriatundi, millest elek- troonilise õppevormi puhul peab koolitatav osalema vähemalt 1 tunni auditoorses loengus ja libedasõidu riskivältimise teooriaõppe 1 tunni praktikumina õppekohas, ning õppesõitu peab läbima vähemalt 2 sõidutundi.\nTegevused ja meetodid õpiväljundite saavutamiseks\nAine näitlikustamiseks kasutatakse pilte, skeeme, videoklippe jm. Aine õpiväljundite saavutamiseks kasutatakse teooriatundides arutelusid ja grupitööd.\nSõiduõppel harjutatakse sõidutunni ainekaardi lühikirjelduses toodut.\nÕpilast suunatakse võtma vastutust oma õpingute eest. Õpetaja suunamisel jõuab õpilane ise õigete järelduste ja otsusteni.\nÕpilast suunatakse leidma lahendusi, kuidas ainega seotud õpiväljundeid saavutada. Õpetaja poolt esitatud küsimuste abil suunatakse õpilast tegema ise järeldusi ja otsuseid.\nÕpiiväljundid ja nende saavutamine\n1. Teooriaõppes - pärast algastme koolituskursuse läbimist peab õpilane teadma:\n2) juhile vajalikke omadusi;\n3) teega seonduvat;\n4) teisi liiklejaid arvestavaid spetsiifilisi ohutegureid;\n5) üldeeskirju ja muid küsimusi;\n6) sõiduki, veose ja sõitjatega seotud ohutustegureid;\n7) liiklusohutusega seotud mehhaanilisi aspekte;\n8) sõiduki turvavarustuse otstarvet;\n9) kasutatava sõiduki lisa- ja mugavusseadmete mõju liiklusohutusele ja sõiduki juhitavusele; 10) keskkonnaga seonduvaid nõudeid sõiduki kasutamisel;\n11)säästliku sõidustiili põhimõtteid ja keskkonnasäästliku juhtimise seost.\nSõiduõppes - pärast algastme koolituskursuse läbimist peab õpilane oskama:\n1) sõitu kavandades hinnata ja arvesse võtta tegureid, mis võivad avaldada mõju tema käitumisele juhina;\n2) suurema ohu allika valdajana arvestada teiste liiklejate ja sõitjatega, eelkõige vähem kaitstud liik- lejatega, ja tagama oma käitumisega nende ohutuse;\n3) kasutada sõidukit keskkonda säästvalt; 572_M_31.01.2020 2\n5) hinnata võimaliku liiklusohtliku olukorra tõsidust ja reageerima kohaselt;\n6) juhtida oma sõidukit viisil, mis välistab ohtlikke olukordade tekitamist;\n7) järgida liiklusreegleid ja neid praktikas kasutada; 8) aru saada, kui sõiduki kasutamine on liiklusele ohtlik, ja käituma olukorra kohaselt;\n9) Ohutult sõidukisse siseneda ja sõidukist väljuda;\n10) valmistada sõidukit ette ohutuks sõiduks;\n11) alustada sõitu tõusul;\n12) tagurdada otse või pöördega paremale või vasakule, jäädes õigele sõidurajale;\n13) pöörata tagasi, kasutades edasi- ja tagasikäiku;\n14) parkida sõidukit ja lahkuda parkimiskohalt;\n15) pidurdada täpselt kuni seisma jäämiseni, vajadusel äkkpidurdada.iga teooriaõppe aine lõppedes test e-koolis;\nPärast lõppastme koolituse läbimist peab õpilane olema süvendanud algastmes saadud teadmisi ja os- kusi ning saavutanud iseseisva juhina piisava liiklemise vilumuse, mis annab valmiduse juhiloa saamiseks.\nHindamiskriteeriumid, õpiväljundite saavutamine ning õpingute kajastamine.\nAuditoorse teooriaõppe kirjaliku testi ja vahearvestuse sooritamiseks vajalik õigete vastuste arv minimaalselt 90%.\nkombineeritud õppevormi korral e-koolis elektroonilise testi ja koolitaja juures vahearves- tuse sooritamiseks vajalik õigete vastuste arv minimaalselt 90%;\nteooriaeksami sooritamiseks vajalik õigete vastuste arv minimaalselt 90% ning liiklusohutuse osas lubatud eksida ühes küsimuses.\n2. Algastme sõiduõpe:\nõpetaja kannab õpingukaardile tunni alguses tunni teema ja tunni lõpus hinde lahtrisse hin- nangu teema läbimise kohta;\naine õpiväljundid loetakse saavutatuks, kui õpetaja ja õpilase hinnangud õpilase sõidutunniga seonduva aine õpiväljundite saavutamisest, langevad kokku;\nõpingukaardile sisestavate tundide teemad on märgitud käesolevas õppekavas. 1. ja 2. mooduli viimane tund tähistatakse teemana VA millele lisatakse teema number. 3.mooduli viimane tund tähistatakse SE32 so 1 sõidutund, mille teema on “Sõidukijuhtimine planeeri- tud teekonnal”.\nõpetaja kannab õpingukaardile puudutud tunni teema miinusega või tähekombinatsiooniga ET kuna tunni teemat ei läbitud ja hinde lahtris märgib õpilase tunnis mitteosalemise.\npärast õpetaja positiivse hinnangu andmist õpilase ettevalmistuse tasemele, mis lubab tal alustada sõiduõpet teeliikluses, teeb õpetaja õpilase õpingukaardile sellekohase märke;\npoolte kokkuleppel lõpeb sõiduõpe koolieksamiga. Eksam loetakse sooritatuks, kui sõiduki iseseisval juhtimisel õpilase oskused vastavad mootorsõidukijuhi kvalifikatsiooninõuetele. Eksamil määratakse eksamimarsruut õpetaja poolt. Koolieksam tähistatakse õpingukaardil teema lahtris SE.\nIseseisva töö sisu:\nliiklusalase seadusandluse läbitöötamine;\ne-koolis olevate õppematerjalide läbitöötamine ja liiklusülesannete lahendamine e-koolis.\nKohustusliku kirjanduse loetelu\nLiiklusseadus, Liikluskindlustuse seadus, mootorsõidukijuhi kvalifikatsiooninõuded.\n1. Juhendaja saab osaleda sõidutundides ning seejärel harjutada koos õpilasega õpitut kuni tasemeni, mis võimaldavad õpilasel jätkata sõidu õppimist raskemates liiklussituatsioonides.\n2. Lisasõite juhendajaga ei arvestata kooli õppekavas ettenähtud sõidutundide läbimisena.\nT11. Ülevaade õppetöö korraldusest ja eesmärkidest.\n11 Juhi tööasend ja turvavarustus.\nT12. Iseseisvaks õppimiseks juhendamine.\n12. Sõiduki käsitsemine.\nT13. Liiklus kui süsteem.\nT14. Ohutu liiklemise põhimõtted.\nT15. Teiste liiklejatega arvestamine.\nT16. Sõiduki turvalisus.\nT17. Inimene sõidukijuhina.\nT21. Sõidu alustamine ja sõiduki asukoht sõites.\n21. Sõiduki juhtimine vähese liiklusega teedel.\nT22. Sõidujärjekord sõites.\n22. Sõiduki juhtimine erinevates liiklus- situatsioonides.\nT23. Sõidu eripära, asulavälisel teel, kiir- teel ja tunnelis.\n24. Sõidu lõpetamine ja parkimine\n25. Sõiduki iseseisev juhtimine ettean- tud teekonnal\nT24. Sõiduki peatumine ja sõidu lõpeta- mine.\nT25 .Käitumine liiklusõnnetuse korral.\nT31. Möödasõit, möödumine ja ümber- põige.\n31. Möödasõit, möödumine ja ümber- põige.\nT32. Sõidu planeerimine riski vältimise eesmärgil.\n32. Sõiduki juhtimine planeeritud teekonnal.\nT33. Keskkonda säästev auto kasutamine.\n33. Keskkonda säästev sõiduki juh-\nT34. Sõiduki juhtimine rasketes tee- ja ilmastikuoludes.\nSE 32. Sõiduki juhtimine planeeritud teekonnal.\nPT Pimeda ajal sõiduki juhtimine\nPS Pimeda ajal sõiduki juhtimine\nRT Peatamisteekonna pikkust mõjutavad tegurid\nRS Algastme libedasõidu harjutuste sooritamine\nTE Kooli teooriaeksam\nSE Kooli sõidueksam\nAlgastme koolituse liiklusteooria- ja sõidueksam Maanteeametis\nKeskkonda säästev, ohutu ja teisi liikle- jaid arvestav mõtteviis. Käitumine libedates teeoludes\nKeskkonda säästva, riske vältiva ja teisi liiklejaid arvestava sõiduviisi süvendamine.\nLibedasõidu riskivältimise praktikum.\nLibedasõidu riskivältimise harjutuste sooritamine.\nÕppekavad, Autokool autokoolid autosõit B-kategooria juhiluba juhiload algaste e-õpe lõppaste lõppastme koolitus lisasõit libedasõit pimeda ajal sõitmine mootorratta esmaabikoolitus täiendõpe A-kategooria jätkukoolitus BE-kategooria autokool Tallinnas jalgratturite koolitus driving school B-category teooriaeksam sõidueksam sõidutund õppesõit automaatkäigukast Toyota Corolla driving lessons theory A-category, Õppekavad


Maris jahub: Turku ja Tall Ships' Race\nLoviisas käidud ja väikesed purjekad nähtud, võtsime ette pisut suurema ürituse. Tall Ships' Race külastab Läänemerd iga nelja aasta tagant, nii et suhteliselt harv värk. Laevad on sel suvel purjetanud juba Poolast Peterburi ja olid nüüd viimaks Turus.\nTurusse sõitmiseks kulub praegu vaid paar tundi, ent seda ei teadnud ainsana meie navigaator. Nimelt on kevadel saadud valmis viimane lõik Turu kiirteed, mida navi vanal kaardil ei eksisteeri. Osa sõidust viibisime siis GPS-i arust keset põlde, kihutades 120km/h ja ta muudkui üritas meile soovitada, et tuleks lähima tee peale pöörata. Kohale me siiski jõudsime.\nKui Turu linna läbiva Aurajoki kaldale jõudsime, olid massid juba kohal. Inimesed imetlesid laevu, ostlesid putkamajanduses, tinistasid terrassidel õlut/siidrit või sebisid niisama ringi. Ründasime samuti rahva sekka ja muidugi esimese asjana avastasime, et nälg on. Mida aga polnud, oli sularaha ja paraku ürituse alal pangakaart oli väärtusetu valuuta. Kuna meil esmalt oli eriarvamus selles suhtes, et mis suunas asub kesklinn, siis natuke tiirutasime lihtsalt pea laiali otsas ringi. Kuuma ilmaga väsisid jalad kiirelt, ent lõpuks jõudsime imekombel mingi poekeseni, kust rebisime ahjusooja pikka saia, singiviile, juustu ja joodavat ning maandusime pingil jõerannal, et seda pintslisse pista. Järgmiseks korraks seega õpetus - võta kaasa sularaha või veelgi parem - omad söögid!\nNatuke jõudu kogunud, suundusime suuri purjelaevu imetlema. Neid oli jõe mõlemil kaldail hulgaliselt, kaugemalt paistsid aina mastid ja mastid. Mõnede alustega sai ka rahvas tasuta tutvuda. Käisime näiteks Vene Sedovi pardal, mis oma grandioossuses võttis üsna tummaks. Tegemist oligi Turus olevatest laevadest suurimaga. Muidugi Sedov ei olnud enam mingi puust purjekas, nagu paljud muud, vaid ikka täismetallist. Oleks suurepärane näha neid purjelaevu merel täispurjeis.\nNüüd aga muidugi pisut muljeid piltide kujul:\nSee, kui ma ei eksi, oli Mir\nMast oli kõrge\nPosted by Maris at 10:31


SALLIVUS - ÜHISKOND - 2020\nPõhiline - Ühiskond - Sallivus\nSelgitame teile, mis on sallivus ja kuidas seda väärtust ajaloos arendati, kuni see jõuab täna sallivuse mõisteni.\nSallivus tähendab enda ja siis teiste aktsepteerimist ja austamist.\nSallivus on teiste arvamuste, uskumuste, tunnete või ideede austamine ja aktsepteerimine, isegi kui need erinevad või on nende oma suhtes vastuolulised.\nSel põhjusel on sallivus lai mõiste, mis tähendab enda ja siis teiste aktsepteerimist ja austamist, sõltumata sotsiaalsest staatusest, religioonist, millega ta järgib või rahvus, kuhu ta kuulub. Sallivuse harjutamiseks on vaja kuulata neid, kes mõtlevad ja tunnevad teisiti, hinnates nende vaatenurka.\nSallivust peetakse ühiskonnas moraali ja elu küsimuseks, kuna elame pluralistlikes ühiskondades. Seetõttu peetakse sallivust suureks vooruseks ja kodanikuvastutuseks .\nMõne jaoks on sallivus tõelise demokraatliku kultuuri alustala , kuna see võimaldab suuremat integreerumist ja hõlbustab aluse ehitamist tõelise identiteedi jaoks. linnad\nVt ka: Kooseksisteerimise reeglid.\nFreud käsitles ka sallivuse mõistet.\nSallivuse mõiste on asi, millest on räägitud juba iidsetest kreeklastest, roomlastest alates ja mis püsib tänapäevalgi. Arvatakse, et iidsed tsivilisatsioonid üritasid mitmekesisust suuremate probleemideta aktsepteerida .\nRoomlaste puhul kultuste mitmekesisust ei sanktsioneeritud ning lisaks sai täielikke vabadusi arutada senati poliitiliste küsimuste üle.\nValgustusajal oli väga oluline teema ka sallivus. Entsüklopeedia esimese väljaandega avaldatakse sallivusele pühendatud täielik osa .\nUsuti, et sallivus on ettevaatlikkuse küsimus , kuna sallimatus tähendab pidevat võitlust arvamuste vastu. Seetõttu mõisteti selles peatükis hukka fanatism, muu hulgas kodumaa või usu pärast.\nFreud käsitles ka sallivuse mõistet . Psühhoanalüütik määratleb sallimatust kui " nartsissistlikku refleksi ", mida tuleb käsitleda sotsiaalse küsimusena ja mitte mingil konkreetsel viisil, kuna see on küsimus, mis mõjutab ühiskonda.\nTolerants peab toimingutes kajastuma.\nSallivus lakkab olemast vaid eetikaga seotud teema, millel on ka põhiline õiguslik väärtus, kui esimeste liberaalsete riikide moodustamisest alates olid neid toetanud õiguspõhimõtted põhiprintsiibiks vabadus ja austus.\nTäna on sallivus poliitilistes ja eetilistes aspektides fundamentaalne, et aktsepteerida ja austada näiteks meie maa põliselanikke ja anda neile vajalikud väljendusvahendid.\nSallivus nõuab mõnede seisukohtade järgi vahet õige ja vale, hea ja kurja vahel. Kurjust, valet või valet ei saa lubada.\nSallivus peab püüdma saavutada ülima hüve, kuid õigesti, seetõttu ei aktsepteerita selles positsioonis fraasi " lõpp õigustab vahendeid ". Lisaks väidavad selle seisukoha kaitsjad, et sallivus ei saa olla pelgalt teoreetiline fakt, vaid see peab toimingutes kajastuma .


toidufoto Archives - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb\nKarbist välja: Wacom Intuos Pro L graafikalaud\nCES 2016: Garmini peakomplekt võimaldab jalgratturil jälgida seljatagust liiklust\nNutitelefon ja endlikepp on asendamas professionaalsete uudistetoimetuste võttegruppe\nPhotopointi ajaveeb > toidufoto\nSee foto pärineb Angeelika Kangi küpsetamisraamatust “Ahjusoe”. Pildistasime seda raamatut paar aastat tagasi läbi terve suve – jah, vastlakuklite pildistamine augustikuus on toidufotograafias täitsa tavaline nähtus. Tänases toidufotoloos avangi loomuliku valgusega toidu pildistamise tagamaid – kuidas see konkreetne foto on sündinud, millised otsused on tulnud teha ning missugused vahendid on töö käigus vajalikud ning põhjendan... Loe edasi...\nMarju Randmer-Nellis 30.04.2018 Kommentaarid:\nPäev toidublogijana - koos Olympus OM-D E-M5 Mark II hübriidkaameraga\nFotograaf Katrin Press kirjutab ühest toidufotopildistamisi täis päevast ja natuke ka hübriidkaamerast, mida ta vahelduseks tavapäraselt kasutatavale peegelkaamerale proovis. Kõik fotod artiklis on pildistatud Olympus OM-D E-M5 Mark II hübriidkaameraga Täna testisin, mitu kaamerat ja objektiivi mahub fotokotti ja kus on inimvõimete piirid erineva tehnika kasutamisel. Viimases küsimuses jään vastuse võlgu. Küll aga saad siit üksikasjalikult teada, mis ma täna... Loe edasi...\nKatrin Press 21.09.2015 Kommentaarid:\nUus veebipõhine fotokursus annab teadmised imeilusate toidufotode pildistamiseks\nKuidas pildistada nii maitsvaid fotosid, et need keele alla viiksid? Fotograaf Marju Randmer-Nellis teab seda ja näitab nüüd ka sinule. Oma uhiuues fotokoolituses “ Toidufotograafia “. Professionaalse toidufotograafina teeb Marju kaastööd paljude ajakirjade ja kokaraamatute tarbeks. Nüüd toob ta enda olulisimad teadmised ja oskused veebipõhise fotokursuse abil kõikide huvilisteni. See toidufoto koolitus koosneb 14 peatükist ja enam kui... Loe edasi...\nLauri Veerde 27.05.2014 Kommentaarid:


Himmastes avatakse laupäeval uus hüppepark Himmaste Dirt Park - Põlvamaa Noorteportaal\nHimmastes avatakse laupäeval uus hüppepark Himmaste Dirt Park\nPõlva külje all Himmastes on noortele avanemas uus võimalus aktiivselt aega veeta. Laupäeval kell 11.00 toimub Himmaste Dirt Pargi avamine ja 11.00st on park avatud kõigile kuni kella 13.00-ni. Sellel ajal toimub ka võistlejate registreerimine. Võistlejate osalustasu on sel päeval 2 EUROT!\nKella 13.15-st alustavad ekstreemratturid Dirt Jump võistlusega ning võistlevad neljal erineval alal:\nKõige pikem lend ehk kaugushüpe!\nVõisteldakse kahes erinevas grupis. Algajad (kes pole kunagi varem ühelgi Dirt Jump või Pargi üritusel osalenud) ja edasijõudnud (sõitjad, kellel on juba kogemusi rattaga hüppamisel ja kes on varem võistelnud).\nSeega kõik, kellel vähegi tahtmist on ja kes leiavad kiivri, kvalifitseeruvad võistlejaks!\nKõik võistlejad on kohustatud kandma turvavarustusena KIIVRIT! Põlve-, küünarnuki- ja käte kaitsmed on soovituslikud! Ka parimatel juhtub õnnetusi!\nÜritusega plaanime lõpetada kell 17.00. Detailsem ajakava täpsustub jooksvalt. Hoia silma peal Facebook’i lehel https://www.facebook.com/HimmasteDirt\nKohapeal on ka toitlustusvõimalus. Meelt lahutab ja tuju hoiab üleval BiGWIG Exclusive! Samuti on kohal päevajuht! Soovitav on kaasa võtta matkatoolid, et parematel kohtadel istudes oleks hea võistlust jälgida!


Majandussuhete areng toob paratamatult kaasa majandussuhetes osalejate sissetulekute taseme tõusu. See on tingitud koondumise ja spetsialiseerumise protsesside pidevast arengust, tootmissuhete parandamisest, kõikide tööstusharude järkjärgulisest arengust.\nPärast raha saamist sularahas või sularahata kujul küsib saaja küsimuse: "Kust raha saata?". Enne kui raha omanik avab mitu võimalust: kasutage raha tarbimiseks või säästmiseks. Need kategooriad on väga erinevad ja neil on tihedad suhted. Võib öelda, et säästmine ei ole midagi muud kui edasilükatud tarbimine. Need on kaks tihedalt seotud kogust. Kui te võtate tuludest maha kulutused, saate kokkuhoidu.\nPraeguse tarbimise ja sissetulekute erinevuse näitamiseks tuleks neid mõisteid üksikasjalikumalt kaaluda.\nTulu. Määratlus, põhiomadused ja tüübid\nMajanduslikust vaatepunktist on sissetulek raha, mis jääb pärast kaupade või teenuste müügist saadava tulu mahaarvamist nende maksumusest . Üldisemas tõlgenduses on tegemist rahalise või materiaalse varaga, mis on saadud mis tahes tasustatava tegevuse teostamiseks. See võib olla palk, intress, dividendid, rent või mõni muu majanduslik kasu. Nende näitajate põhjal moodustavad kõik leibkonnad nõudluse kaupade ja teenuste järele. Need on kõige olulisemad komponendid, mis moodustavad riigi tugeva ja stabiilse majandusliku aluse.\nPeamised majanduslikult olulised funktsioonid:\nSee on elanikkonna materiaalse heaolu määrav tegur.\nSee näitaja määrab kõigi leibkonnaliikmete reprodutseerimise taseme.\nSee tegur mõjutab elanikkonna elu taset ja kestust.\nElanikkonna vaimse arengu võimaluste laiendamine.\nRahvastiku ja riigi sissetulekute muutuste arvutamiseks on tavaline, et eraldatakse reaal-, nominaalsed ja faktilised sissetulekud. On palju muid klassifikaatoreid. Näiteks eraldage: riik, bruto-, isiklik, kokku, aktiivne ja passiivne tüüp. Nominaalne - need on rahalised laekumised teatud aja jooksul, mida saab tulevikus kasutada kaupade ostmiseks sellel perioodil tüüpilistel hindadel. Reaalsissetulek - need on erisoodustused, mida saab osta nimiväärtuse alusel. See on ostujõud. Faktoritulu on sissetulek tööjõust - palgad, maa - rent ja kapital - intressid.\nVoolutarve. Omadused ja tüübid\nPärast teatud rahasumma saamist peaksite valima, kuidas neid raha käsutada. Esiteks kulutatakse raha jooksvale tarbimisele. Tarbimine on toote kasutamine majanduslike vajaduste rahuldamisel, st erinevate kaupade ja teenuste soetamisel. Seda funktsiooni saab realiseerida ainult sissetulekute või säästude raiskamise tõttu.\nJooksev tarbimine on kingade, rõivaste ja toiduainete ostmise kulud, st regulaarselt või perioodiliselt ostetud kaupade ja teenuste maksumus.\nJaotage järgmised tarbijat või osalejad:\nTarbija on isik, kes ostab kaupu või teenuseid üksnes isiklike või perekondlike vajaduste rahuldamiseks, mitte ettevõtlusliku tegevuse eesmärgil.\nTöövõtja või tootja - kaupade või teenuste tootmisega tegelevad isikud või organisatsioonid, mille eesmärk on müüa neid tarbijatele tagastataval alusel.\nMüüja - toodete müügiks spetsialiseerunud teemad müügilepingute alusel.\nMeie poolt kaalutavat kategooriat mõjutavad mitmed tegurid: turu hinnatasemed, laenude intressimäärad, maksumäärad, tarbijate võlg jne.\nMajandusteadlased arvutavad keskmise tarbimiskalde, jagades kulutustele eraldatud rahalised vahendid kogutulu. See näitaja on dünaamikas huvitav, sest see näitab muutusi tarbimise ja säästude väärtustes sissetulekuväärtuse muutumise ajal.\nTulude ja jooksva tarbimise võrdlus. Üldised omadused ja eripära\nLoomulikult on need kaks mõistet omavahel seotud . Jooksev tarbimine on vaid osa väikeste vajaduste eest saadud tulu kasutamisest. Esimese näitaja tõusuga reeglina suureneb teise näitaja väärtus. Aga kuni teatud ajani. Sel ajal, kui finantsressursid muutuvad liiga suureks, kaotavad jooksva tarbimise kulud kasv ja säästude tase hakkab tõusma. Säästude vähenemine toimub siis, kui hinnatõus on kiirenenud sissetulekute kasvu puudumise tõttu. Ja vastupidi, kui sissetulek väheneb, vähenevad kulud teatud miinimumnäitajani, mis on väiksem kui see, mida nad ei suuda langeda, sest see langus on võimatu isegi kõige minimaalsete inimeste vajaduste rahuldamiseks. Sellist olukorda iseloomustab säästude puudumine.\nÜlalkirjeldatud koostoimet majandusteaduses tõlgendatakse sageli ükskõiksuskõverate graafikutes. Need graafikud illustreerivad muutusi teatud hüvitiste tarbimises, kui eelarve suurust muudetakse.


Matkarajad - VisitParnu\nPenijõe matkarada (3,2-7 km),\nKilingi-Nõmme metsarada (3 km),\nRae järve matkarada (1,7 km),\nSalevere Salumäe matkarada (1,5 km),\nSandra matkarada (400 m),\nSuitsu õpperada (1,3 km),\nTammiste metsarada (2,8 km),\nTuhu matkarada (1 km),\nTolkuse raba matkarada (2,2 km),\nRiisa õpperada (4,8 km),\nNigula raba matkarada (6 km),\nKolga looduse õpperada (1,5 km ja 3,5 km),\nLaiksaare loodusrada (2 km) ,\nKabli looduse õpperada (1,8 km),\nPärnu rannaniidu matkarada (600 m),\nPärnu muuli laudtee ja muul (400 m ja 2,5 km),\nTõstamaa matkarada (5,5 km),\nKõveri matkarada (6 km),\nKaisma Suurjärve matkarada (6 km).\nPärnus asub üle 18 matka- ja õpperaja, mis pakuvad mitmekülgseid võimalusi looduses puhkamiseks. Matkaradade eesmärgiks on loodusega tutvumine seda rikkumata. Lisaks kulgeb läbi Pärnumaa Ranniku matkarada, mis on osa Euroopa pikamaamatkarajast E9.\nMatkaradadel on turvaline ning lihtne seigelda – tee toob enamasti turvaliselt algusesse tagasi. Metsaradadel võib kohata erinevaid väikseid ja suuri metsaelanikke, kes oma elupaigas parajasti tegutsevad. Pärnumaa matkarajad viivad nii rahvusparkidesse (Matsalu ja Soomaa), rabadesse, küladesse kui ka rannaniitudele. Paljudel matkaradadel on ka vaatlustornid, mis pakuvad oma imelise vaatega silmailu nii suurele kui ka väiksele.\nPopulaarsemad matkarajad Pärnus on Tolkuse ja Riisa. Soomaal asuva Riisa raba matkaraja teeb eriliseks lai laudtee ning lihtne ligipääsetavus nii lapsevankri kui ka ratastooliga.\nKabli looduse õpperajale minnes on võimalik külastada Kabli külastuskeskust mereäärses männitukas. Lähedal asub ka Kabli linnujaam ning Priivitsa lõkkekoht, kus saab teha lõket ja kinnitada keha.\nKilingi-Nõmme metsarajale minnes on võimalik ööbida RMK metsamajas, mis mahutab 6 inimest.\nKolga looduse õpperada on ideaalne koht, kus läbi viia lühimatku ja õpperetki.\nLaiksaare loodusrajal on võimalik end proovile panna nutimängus ning nautida Eestis harva esinevat lammimetsa.\nMatsalu rahvuspargi külastuskeskuse juurest algav Penijõe matkarada pakub erinevaid läbimisvõimalusi ning vaatetorn annab võimaluse jälgida Euroopa üht linnurikkamat paika. Mitte kaugel Penijõelt leiad lisaks mitmeid teisi RMK matkaradu.\nNigula looduskaitsealal asub Nigula raba õpperada, kus vaatetornis on hea jälgida rabaelanike toimetamisi. Mitte kaugel Läti piirist asuval Sookuninga looduskaitsealal asub Sandra matkarada, kus saab puhata metsaonnis.\nRannametsa-Tolkuse õpperaja läbimiseks kulub umbes 1,5-2 tundi ning külastada saab 18 meetri kõrgust vaatetorni, kust avaneb suurepärane vaade Häädemeeste rannaniidule ja Pärnu lahele ning Tolkuse rabale.\nRiisa õpperada pakub võimalust nautida rabavaikust, ronida vaatetorni ning mängida interaktiivset nutimängu.\nKa linnas on võimalik külastada matkaradu: Pärnu rannaniit pakub võimalust külastada vaatetorni ning kõndida üleujutatud niitude kohal, Tammiste metsarada sobib hästi jalutus- ja terviserajaks. Mööda Pärnu jõeäärt lookleb Pärnu muuli laudtee.\nPaljud matkarajad asuvad rabades ning võimalus on liikuda nii laudteedel kui ka räätsadel. Giidi juhendamisel saab avastada imelist Eesti loodust ning õppida Pärnumaa looduslike eripärade kohta. Räätsamatkad on hea viis rabas liikumiseks loodust kahjustamata.\nPea meeles, et 15. aprill – 15. juuni kehtib metsades raierahu, mis kehtib alates 2002. aastast. Raierahu ajal peatatakse kevadised raietööd, mis segavad lindude ja loomade pesitsusaega. Samal ajavahemikul kehtib ka Soomaalt alguse saanud “räätsarahu”, mille vältel on räätsadega kaitsealustes soodes liikumine mittesoovituslik.\nKuidas matkarajal käituda?\nMõtle läbi, kuhu lähed ja mida teed\nTutvu eelnevalt piirkonnaga internetis\nPea kinni avaliku korra eeskirjadest\nLiigu olemasolevatel teedel ja radadel\nÄra häiri teisi matkajaid ega metsaelanikke\nVõta tekkinud prügi alati kaasa\nTelgi ning tee lõket selleks ettenähtud aladel


Toidust, kodu- ja lennukogemustest - lifeplaneship\nAsjadest üldiselt / July 31, 2019\nToidust, kodu- ja lennukogemustest\nVahepeal on toimunud suured muutused – me ei ole enam Markoga Gruusias ning 50% meist on Eestis. Markol on Eestis ettevõtte suvepäevad ja õde, kes Kanadast külla tuleb. Mina jäin seekord Lõuna-Euroopaga tutvust tegema – praeguseks olen juba Madridiga sinapeale saanud ning avastan Portugali. Juba vähem kui kolme nädala pärast kohtume Markoga Peniches ning jätkame koos rändamist.\nPärast kanjoneerimist me Gruusias enam palju teha ei jõudnudki, sest viimasel nädalavahetusel olin ma külmetusega kodus. Ühte oma lemmikutest lauamängudest, 7 Wonders, sain üle pika aja Tbilisi Telliskivi rajoonis mängida. Ja viimasel õhtul käisime lihtsalt linnas jalutamas ning köisraudteega sõitmas.\nMõnes elumajas Tbilisis töötavad liftid raha eest. See tähendab, et kõik majaelanikud, kes tahavad liftiga sõita, kannavad 10-sendiseid kaasas ja topivad neid lifti käivitamiseks siia samasse masinasse. Mõte on selles, et remondikulusid eraldi maksma ei pea, sest lifti hoolduse eest tasuvad reaalselt inimesed, kes sellega sõidavad.\nKodudega seoses veel.. ühe kuu jooksul mis me Tbilisis viibisime:\noli meil 3+ korda vesi ära;\noli gaas vähemalt korra ära, mis tähendas, et sooja sööki ega dušši ei saanud (pliit ei töötanud ja gaas ei soojendanud vett);\noli elekter vähemalt korra ära (tegelikult kaks kuid üks kattus õnneks meie nädalavahetuse tripiga).\nMa ei tea, kas tegu on riigi, ainult Tbilisi või meie Vera piirkonna probleemiga, aga nelja nädala jooksul 5+ katkestust on täitsa palju. Muidu jäime ellu, kui välja arvata üks õhtu, kus ma megajanusena koju jõudsin ja meil kõik kraanid ja pudelid veest tilgatult tühjad olid.\nVeelkord Gruusia toidust\nAvastasin, et mul on blogis vahele jäänud seik, kuidas me kohalike kodus “kokakoolis” käisime. Jutumärgid on kasutuses, sest ainus, mis me tegime oli ühe roa kokku voltimine (kõik koostisosad olid valmis pandud), veini joomine ja jutustamine. Aga väga meeldiv oli. Targemaks saime ka – õppisime, et Gruusia oli väidetavalt esimene riik, kus veini tehti ning nende valmistusprotsess toimub maa all savipottides.\nEnne sööma hakkamist pakuti meile lisaks kodukootud Chachat. Tegemist on sama joogiga, mida ma Pasanauris kogemata hajameelselt veini pähe tellisin kuid juua ei julgenud. Gruusialaste jaoks on tegemist energiat andva tavapärase joogiga, mida enne sööki tarbida. Kuigi kanget kraami me Markoga kumbki ei armasta, siis nii kohutav see ka ei olnud. Sellel oli üllatavalt kergem / vähem kange maitse kui lõhnast arvata võis.\nPaarike, kelle juures kodus käisime, töötasid mõlemad giididena ning kutsusid vabast ajast enda koju ka turiste sööma. Kuna tüdruk sai meiega alles magustoidu ajal ühineda, käis “kokkamine” meil algselt kuti ja emaga. Tööd me Markoga palju ei teinud, kuid kogu selle ürituse võlu oligi imelise toidu degusteerimine ning kohalikega jutustamine. Tegemist oli hea võimalusega kõiksugu põnevatest teemade (poliitika, religioon ja muu aktuaalne) ja arvamuste kohta uurida.\nToitu oli nii palju! Kuigi see ei näinud väga atraktiivne välja (eriti all vasakul mannaputru võikäntsakaga meenutav), maitses viimne kui üks asi siin laual imeliselt!\nMenüü, millest soovitan täpselt kõike proovida, oli järgmine:\nGhomi – Gruusia polenta ehk see mannapudru sarnane asi ülemisel pildil;\nBaje – kreeka pähkli kaste;\nShkmeruli – praetud kanarind küüslaugukastmega;\nChakapuli – veiselihahautis erinevate ürtidega;\nAdjapsandali – baklažaani raguu;\nNadughi – värsked juusturullid, mida me ise kokku voltisime. Ülemisel pildil leiab need keskelt-ülevalt.\nKurgi-tomatisalat – see on neil väga teemas ning toidupoes on täpselt ühe salati koostisosad (1 kurk, 2 tomatit, pipar) isegi eraldi kokku pakendatud.\nVein & Chacha.\nLahkusime täis kõhtude, veinise pea ja suurte naeratustega. 2/3-st on siin pildil juba saavutatud.\nKokkuvõtvalt jääme ka kuu aega hiljem samale arvamusele, et Gruusia oli meie jaoks üks väga äge ja positiivne üllatus. Tasub küll vahest mugavusstsoonist ja tavapärastest reisisihtkohtadest välja astuda!\nKolmapäeva varahommikul / hilisõhtul, kell 1:45 võtsime Markoga suuna Tbilisi lennujaama. Olime suutnud oma lennud mõnusalt vaid pooletunniste vahedega samale ajale paigutada. Kahjuks oli see aeg lihtsalt 4-5 vahel hommikul. 😀\nLendasin marsruudil Tbilisi – Bucharest – Madrid. Teisel lennul avanesid aknast imelised vaated mägedele.\nMadridi kohale jõudes sain “meeldiva” üllatuse osaliseks – mu kohver oli kadunud.. jälle! Ei teagi, kas asi oli minu viibimises Euroopa Liidus, käsipagasisse igaks juhuks pandud tagavara riidekomplektis või Balil juba kogemuse võrra rikkamaks saamises, kuid seekord võtsin kõike palju tšillimalt kui viimati. Läinud, siis läinud.. mis seal ikka. Küll ta loodetavasti ikkagi järgi tuleb, onju? Ma küll lootsin, et järgmisel päeval, kuid reaalsuses juhtus see alles laupäeval! Kohver oli lennujaamas juba reede lõunal valmis, kuid lennufirma lihtsalt ei suvatsenud seda mulle hotelli tuua. Või minuga normaalselt suhelda ja mulle infot anda selle kohta, et millal asjad liikuma hakkavad.\nMul ei ole just tihti väga negatiivseid kogemusi, mida jagada, kuid selle saaga ja megapuuduliku suhtluse põhjal soovitaksin kindlasti TAROM lennufirmat vältida. Ma kahjuks pean veel nendega jagelemist jätkama, et kadunud pagasi tõttu soetatud pesuasjade ja riiete eest hüvitist saada. Eks näis, hetkel on nad väga altid mind lihtsalt ignoreerima.\nÕnneks ei lasknud ma ennast pagasijamadel väga häirida ja Madridis veedetud paar päeva olid megatoredad.\nJärgmises postituses juba huvitavaid fakte Madridist, järjekordsest väga juhuslikust kuid toredast kokkusattumusest ning üllatuslikust ilmast Cotoses.\nkokandustund lendamine pagas\n< Hirmsalt äge päev\nMaagiline Madrid >


Fix Exceli külmutamine või aeglane - atmet.org\nFix Exceli külmutamine või aeglane\nMicrosoft Excel on võimas programm. Nii võimas, et see on tõenäoliselt kõige tundlikum probleem. Mul on probleeme Exceliga külmutamisega ja Windowsis „Ei reageeri”. Selle põhjus võib olla väga erinev. Siin on kõige levinumad probleemid probleemi lahendamiseks.\nEsmalt kontrollige, kas Excel on rohkem kui ühes tabelis. Kui Excel peatub avatud failis, on see tõenäoliselt seotud programmiga. Kui see juhtub ainult ühes failis, peate täpselt kindlaks tegema, mis probleemi selles failis põhjustab.\nExcel külmutab iga kasutatud aja\nKui Excel peatub igas failis. Proovige neid samme.\nSulgege Excelist täielikult.\nHoidke Windowsi klahvi ja vajutage „ R ”, et avada dialoogiaken Run.\nSisestage excel -safe ja vajutage seejärel „ Enter “.\nKui Excel avaneb ülaltoodud sammudega, on tõenäoline, et installitakse plugin või muu tarkvara, mis häirib tarkvara. Probleemi lahendamiseks jätkake 4. sammuga. Kui teil on ikka veel probleeme Exceliga, mis algas turvarežiimis, proovige järgmist juhist.\nValige “ File ”> “ Options ”.\nValige „ Lisandmoodulid “.\nValige rippmenüüst „ Halda “ „ Exceli lisandmoodulid “, seejärel valige „ Go… “.\nKui mõni üksus on märgitud, proovige neid eemaldada, seejärel valige „ OK “. See blokeerib lisandmoodulid, mis võivad põhjustada külmutamist.\nSulge Excel, seejärel käivitage see tavaliselt, et näha, kas see trikk tegi. Kui ei, siis korrake samme 3 kuni 7, proovige punktis 6 ainult teist valikut. Minge loendis rippmenüüs „ COM-lisandmoodulite “, „ Toimingute “ ja „ XML-laienduspakettide “ alla ja vaadake, kas üksuste keelamine nendes valikutes tee trikk.\nParemklõpsake nupul „ Start ”, seejärel valige “ Control Panel ”.\nValige „ Programs “.\nValige „ Uninstall a program “.\nLeidke loendist „ Microsoft Office ”. Paremklõpsake seda, seejärel valige „ Muuda “.\nValige „ Quick Repair “, seejärel klõpsake „ Repair “.\nKui remont on lõpetatud. Proovige käivitada Exceli ja vaadake, kas teil on külmumisprobleem. Kui probleem püsib, proovige valikut „ Online Repair ”.\nExcel külmub ainult ühes arvutustabelis\nKui probleem ilmneb ainult siis, kui ainult üks arvutustabeli fail on avatud, on probleemi põhjustavas failis midagi. Proovige neid samme.\nTühjendage tingimuslik vormindamine\nKui teil on probleemne fail Excelis avatud, valige „ Kodu “> „ Tingimuslik vormindamine “> „ Tühjenda reeglid ”> „ Tühjenda reeglid kogu lehelt “.\nValige lehe allosas mis tahes täiendavad vahekaardid ja korrake igaühe 1. sammu.\nValige “ File ”> “ Save as ” ja tehke arvutustabeli uus nimi teise nimega. Vana on olemas, kui peate selle kaotatud andmete tõttu selle juurde tagasi pöörduma.\nKui teil ei ole failis enam külmutamis- või aeglustusprobleeme, peate kitsendama, milline osa probleemi põhjustab, ja rakendage tingimuslik vormindamine uuesti.\nLaadige alla Stiilide eemaldamine, seejärel käivitage fail. Seejärel avaneb vahekaardil „ Kodu “ nupp wlll, mis ütleb “ Eemalda stiilid ”. Valige see ja vaadake, kas asjad kiirenevad veidi.\nObjektide (kujundite) kustutamine\nOlge selle lahendusega ettevaatlik, kui soovite objekte hoida.\nHoidke CTRL ja vajutage " G ", et avada kast " Go To ".\nValige nupp „ Special… ”.\nEkraanil “ Go To Special ” valige „ Objects “, seejärel valige „ OK “.\nTänu PeterSile selle lahenduse eest.


Päev liikluses: Tartus toimus liiklusõnnetus päästeautoga, Rae vallas jäi 13-aastane jalgrattur auto alla - DELFI\nPäev liikluses: Tartus toimus liiklusõnnetus päästeautoga, Rae vallas jäi 13-aastane jalgrattur auto alla\nEilne päev liikluses oli päris sündmusterohke, toimus mitu suuremat liiklusavariid.\nEile kella 08.07 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Koidu tn ja Väike-Ameerika tn ristmikul, kus 46-aastane mees sõitis sõiduautoga Dacia Duster kõrvalteelt otsa jalgrattaga sõitnu 23-aastasele mehele. Jalgrattur toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\nKella 08.29 ajal toimus aga liiklusõnnetus Harjumaal Rae vallas Rae bussipeatuse juures, kus 77-aastane naine sõitis sõiduautoga Nissan ja põrkas kokku reguleerimata ülekäigurada jalgrattaga ületanud 13-aastase poisiga. Jalgrattur toimetati hiljem kodust Tallinna Lastehaiglasse. Politsei palub õnnetuse pealtnägijatel helistada politsei kliendiinfo telefonil 612 3000 või saata e-kiri aadressile pohja.lmt@politsei.ee\nKella 11.33 ajal toimus liiklusõnnetus Tartus Sõpruse pst ja Anne tn ristmikul, kus 53-aastane mees sõitis alarmsõitu teinud päästesõidukiga Iveco ristmikule ja põrkas kokku sõiduautoga Audi A6, mida juhtis 62-aastane mees. Audi juht toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\nKella 14.19 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Gonsiori tn 2 juures, kus 37-aastane naine sooritas sõiduautoga Porsche tagasipööret selleks mitte ettenähtud kohas ja põrkas kokku sõiduautoga BMW 530D, mida juhtis 49-aastane naine. BMW juht toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\nEKSPRESSI ARHIIVIST | “Ma ise olen surnuks sõitnud viis inimest” 09.04.2019\nMust päev liikluses: hukkus üks, vigastada sai neli inimest 09.04.2019\nKella 15.15 ajal toimus liiklusõnnetus Jõgevamaal Mustvee vallas Palamuse-Veia-Otsa tee 16. kilomeetril, kus juhtimisõigust mitteomav 24-aastane mees kaotas vasakkurvis mootorratta Suzuki üle juhitavuse ja paiskus teelt välja kraavi. Mootorrattur toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\nKella 16.19 ajal toimus liiklusõnnetus Tartumaal Nõo vallas Jõhvi-Tartu-Valga maantee ja Nõo-Keeri tee ristmikul, kus 53-aastase mehe juhitud sõiduautole Volkswagen Jetta, sõitis paremalt poolt ette neljarattaline mopeed, mida juhtis alkoholijoobes 61-aastane mees. Mopeedi kaasreisija, 61-aastane naine, toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\nÕhtupoolikul, kella 16.20 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Vabaduse väljakul, kus 56-aastane mees pidurdas bussiga Scania ja bussis kukkus 72-aastane naine. Reisija toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nSel aastal on liikluses viga saanud üle 80 jalakäija, neljandik kannatanuist on lapsed ja kuni 16-aastased noored. Auto ja jalakäija kokkupõrkes jääb kaotajaks alati inimene, mistõttu palub politsei autojuhtidel olla tähelepanelikud, märgata inimesi ja vähendada ülekäigurajale lähenedes kiirust. Jalakäijatel palutakse aga enne ülekäigurajale astumist tõsta pilk oma telefonilt ning veenduda selles, et autojuht on sind märganud ja annab sulle teed.\nPäev liikluses: Sillamäel jäi 10-aastane tüdruk auto alla


Soomaa elanikud protestivad raieplaanide vastu - Maaleht\nSoomaa elanikud protestivad raieplaanide vastu\nKohalike elanike protest sundis RMKd oma raieplaanidega rahvuspargis ootama seni, kuni tehakse looduslike elupaikade inventuur.\nSoomaa elanik Rene Valner juhib tähelepanu, et RMK plaanitav harvendusraie kahjustab rahvuspargis asuva Karuskose lammimetsade väärtust ja lindude elupaiku. Foto: Raivo Tasso, MAALEHT/RAIVO TASSO\n“Eile nägin kaht merikotkast. Kaljukotkas lendab korra nädalas siit üle. Kohal on juba ka konnakotkad, ükspäev aga lendas üle hiireviu.”\nArhitekt ning kanuumatkade korraldaja Rene Valner istub oma talu köögis Soomaal Raudna jõe ääres ning kirjeldab ümbritseva looduse imesid. “Siin Soomaal elavad ka kõik Eesti rähniliigid,” jätkab ta.


Uuring: kinnisvaraekspertide hinnangul jäävad korterite hinnad püsima - Kasulik.ee\nDroonipildid Tallinna magalatestFoto: Andres Putting\n1Partner Kinnisvara viis Eesti suuremate kinnisvarabüroode ekspertide hulgas käbi uuringu, mille kohaselt prognoosib 85 protsenti vastanutest, et Tallinna korterite hinnad on selle aasta lõpus mullusega samal tasemel või alla kümne protsendi madalamad.\nÜheksa kinnisvarabüroo ekspertidest 51,5 protsenti prognoosis, et Tallinna korteri keskmine ruutmeeter maksab aasta lõpus alla 2000 euro ning 48,5%, et hind on 2000 eurost kõrgem.\n1Partner Kinnisvara juhi Martin Vahteri sõnul on tehinguarvud kevadest järk-järgult tõusnud, kuid päris koroonaeelsele tasemele jõudmine võtab veel aega. “Ostjaid on küll turul praegu vähem, aga ei mina, ega ka teised Eesti eksperdid üldiselt kinnisvaras musti stsenaariume ei näe. Vähemalt suuremates tõmbekeskustes tuleb täielik taastumine eelmistest kriisidest märksa kiiremini,” ütles Vahter.\nUuringus osalenud kinnisvarabüroo ekspertidest 36 protsenti arvas, et tehinguarvud taastuvad järgmise aasta ning sama palju, et mahud on taastunud 2022. aasta lõpuks. 15 protsendi vastanute hinnangul taastub tehingute arv juba käesoleva aasta lõpuks.\nUuringu kohaselt arvas 55 protsenti kinnisvarasektori töötajatest, et võrreldes eelmise aasta detsembriga langeb Tallinna korteri ruutmeetri keskmine hind käesoleva aasta lõpuks kuni kümme protsenti. 30 protsenti arvas, et hinnad jäävad mullu detsembriga (2153 eurot ruutmeeter) samale tasemele.\nNüüdsest saab korterelamute korrastamiseks erakorralist toetust küsida (3) 24.07.2020\nKodulaenu saab pärast kriisi kätte raskemalt, ent huvilisi on mullusest rohkem (48) 22.07.2020\nEksperdid prognoosivad, et Tallinna linnaosadest võivad hinnad langeda tõenäolisemalt Lasnamäel (24% vastanutest) ning Vanalinnas (15% vastanutest). Piirkondadest ennustatakse aga võimalikku tõusu kõige rohkem Koplisse (18,2% vastanutest).\n2020. aasta juulis läbiviidud küsitluses osales 33 eksperti Eesti suurematest kinnisvarafirmadest 1Partner, Laam, Arco Vara, Pindi, Ober Haus, CKE, LVM, Domus, Remax, Uus Maa.\nPank vastab: kas maksepuhkus takistab tulevikus uue laenu võtmist?\nÜürihinnad on kriisis langenud kuni 25 protsenti\nLugeja küsib: mida pidada silmas koolis töö korraldamisel, kui õpetaja kardab rahvarohkes...\nKoroona tõi innovatsiooni: kinnisvara hakati tutvustama virtuaaltuuridena


Maalehe ankrunaine läheb rajale memmerätiga\n12. veebruar 2012 10:11\nTäna kell 10 algaval Tartu I Teatemaratonil on Maaleht stardiprotokolli põhjal esindatud seitsme võistkonnaga. Ära võib neid tunda rinnanumbrite 40-46 järgi, mitmed võistkonnad on ka teada andnud, et lähevad rajale Maalehe mütsid peas.\nKindel plaan kingiks saadud mütse kasutada on võistkonnal Reilender, kinnitas selle ankrutüdruk Kadri Aia.Aia sõnul on neil himu rajale minna suur, kuigi üks võistkonna meesliikmeist sai alles eile esimest korda sel hooajal suusad alla. "Harjutada on vähe saanud ka seetõttu, et ilmad on olnud nii külmad," lausus ta.\nKülm on ka tänane päev. Kui Aia Põlvamaalt Veriora vallast Otepääle sõitma hakkas, näitas termomeeter 25 kraadi külma.Läbi külma Eestimaa sõitis võistlustele ka Maalehe nn pärisvõistkond. Kogenud suusamehe Ingmar Muusikuse sõnul näitas bussi kraadiklaas vahepeal ka 27 külmakraadi.Pool tundi enne võistluse algust näitas staadioni termomeeter Tehvandil 16, Maalehe bussi kraadiklaas aga 18 kraadi külma."Panin selga kaks paari sooja pesu," teatas Maalehe võistkonna ankrunaine, Maaleht.ee aiatark Astrid Lepik.Lepiku varustusse kuulus vähemalt enne starti ka puff ehk nn memmerätik. "Kas ma sellega ka üle lõpujoone tulen, on iseasi," lausus ta. "Võibolla hakkab vahepeal palav."\nTuuli Roosma: eakate kommuun on justkui paradiisi eeskoda!\nSuurte lootuste järel tuli Sadukülla surm\nTuust heina ja mõned õunad täidavad kõhu kogu päevaks\nKuidas lahendada 7 Eesti suurimat muret?\nTomskist Tapale ja tagasi ehk Lugusid raudteeinsener Karl Vainost\nKuidas teouputusest jagu saada?


Loomasõbrad saavad kokku, et arutada tundlikku teemat: läbipõlemist - Lemmik\nLoomasõbrad saavad kokku, et arutada tundlikku teemat: läbipõlemist\nEesti Loomakaitse Selts (ELS) ja Tallinna keskkonna- ja kommunaalamet korraldavad 2.-3. oktoobril Tallinnas rahvusvahelise loomakaitse konverentsi, vahendab BNS.\n«Kahepäevase konverentsi pühendame loomade kaitsmisele ja päästmisele ning neile inimestele, kes igapäevaselt loomade aitamisega tegelevad,» kommenteeris ELS-i juhatuse liige Geit Karurahu.\nKonverentsi teise päeva sisustab Helen Woodward Animal Center seminariga The Business of Saving Lives. Tegu on 1972. aastal asutatud mittetulundusühinguga, mille eesmärgiks on aidata loomi ja inimesi. Samuti korraldavad nad üle maailma koolitusi eesmärgiga õpetada loomi kaitsvaid MTÜ-sid juhtima oma organisatsiooni kui äri. Kursus on loodud loomi abistavatele organisatsioonidele, kes soovivad areneda kasutades juba proovitud ja toimivaid meetodeid. Seminar sobib kõigile neile, kes soovivad tõsta inimeste teadlikkust, suurendada annetusi või soovitakse korraldada heategevuslikku tuluüritust. The Business of Saving Lives aitab kindlasti leida uusi ja erinevaid lähenemisi, kuidas oma eesmärkideni jõuda.\nKonverentsile on oodatud osalema kõik, kes tegelevad loomade aitamise ja kaitsmisega. Tegu on hea võimalusega tutvuda Eestis kui ka mujal tegutsevate organisatsioonidega. Loomakaitse Konverentsile registreerumine on avatud ja varasematele regiteerujatele kehtib soodsam hind.


Kõik uued Ruby Fortune mängud järjestatud ja sorteeritud 2022 [Updated]\nMängige oma lemmikmänge Ruby Fortuneis\nRubiini varandus; Ainulaadne, lõbus ja põnev!\nRuby Fortune on lõbus veebipõhine hasartmängude sait, kus tarbija saab kasiinosse reisimise asemel kogeda hasartmänge oma kodu mugavusest. Ruby Fortune asutati 2003. aastal ja see on üks kuuest kasiinodest, mis moodustavad The Palace Groupi kaubamärgi. Ettevõtte enda sait väidab, et nad kuuluvad ühed õiglasematest, lihtsaimatest, turvalisematest ja neil on võrgumängude puhul kõige lõbusamad nimed. Hasartmängusait on rahvusvaheline ja sellel on live-vestlus, seega on kogemus põnevam ja interaktiivsem. Ruby Fortune on avatud raamat, mis avaldab tarbijale igakuiseid aruandeid, et vaadata nende mängude väljamaksete protsenti. Neil on sõltumatud spetsialistid, kes vaatavad aruandeid üle, seega on nad täpsed ja ausad. Ruby Fortune on vastutustundlik veebikasiino, kuna see reklaamib vastutustundlikku hasartmänge, kontrollib enne saidile lubamist, et inimene on täisealine, ning julgustab vanemaid kasutama filtreerimistarkvara ja hoolikat järelevalvet, kui alaealised kasutavad sama arvutit, mida maja täiskasvanu. kasutab. Nad pakuvad vanematele näpunäiteid oma konto reguleerimiseks, nii et alaealine sellele ei pääseks, kehtestades Ruby Fortune'i kontoga limiidid hoiustele, panustele ja kaotustele. Hasartmängusõltuvuse või muu tüüpi sõltuvusega isikutele soovitab Ruby Fortune nende teenuseid mitte kasutada ning pakub telefoninumbreid / veebiaadresse nii Suurbritannias kui ka rahvusvaheliselt. Tarbijad võivad taotleda päevast järelemõtlemisaega kuni kuus kuud.\nRuby Fortune võtab oma kaubamärki tõsiselt ja seisab neljal põhiväärtusel, mis muudavad Ruby Fortune'i parimaks leitud veebi- ja mobiilikasiinoks: o „Õiglane - Ruby Fortune'i ainus mäng on õiglane ja nende väljamakse on 97%. suhe, mis tõestab, et Ruby Fortune usub õiglasesse mängu. o Lihtne - Ruby Fortune'i võrgumängude kogemus on lihtne. Mängijad pääsevad hõlpsalt juurde mängudele, väljamaksetele, sissemaksetele ja muule. Mängijad näevad Ruby Fortune'i saidilt, kui lihtne see on, ja saavad 24-tunnise klienditeeninduse veebivestluse kaudu kellegagi suhelda. o Ohutu - Ruby Fortune võtab mängija teabe turvalisust tõsiselt. Kõik pangatehingud on kaitstud ja mängija teave on konfidentsiaalne. Ükskõik, millist pangandusmeetodit mängija kasutab, võivad nad olla kindlad, et nende pangandus on turvaline. o Lõbus - sadade mängude vahel, mängude mängimise viiside vahel, olgu see siis kasiino Live, mobiilne seade või arvuti abil, pakub Ruby Fortune palju põnevust. Ruby Fortune'il on reaalajas kasiinokogemus, kus mängijad saavad tunda end tõelises kasiinos koos edasimüüja ja lauaga. Mäng on Live Casino Hold 'Em ja lihtsalt lehe nägemine paneb selle välja nägema, nagu see oleks mängijatele väga lõbus ja interaktiivne. Ükskõik, millist tüüpi mängu või kogemust mängija soovib, on mängijatel kindlasti suurepärane kogemus. Registreerida on lihtne; Mängijad saavad mängida külalisena ega pea kunagi raha maksma, kui nad ei taha mängukogemust veelgi kaugemale viia. Pärast registreerimisvormi täitmist ja konto numbriga kinnitava e-kirja saamist saavad mängijad mängudele pääseda. Kui mängijad tahavad rahaga mängida, on krediidi minimaalne summa, mis tuleb deponeerida, kakskümmend. Kui mängija soovib mängude krediidi saamiseks rohkem sissemakseid teha, saavad nad seda teha. Ruby Fortune abil on võrgus mängimine lihtne ja lõbus, olgu siis krediidi saamine või tasuta mängimine. Turvaliste ja usaldusväärsete pangatehingute ning kiirete väljamaksetega saavad mängijad olla kindlad, et nende mängukogemus on nauditav ja teave hoitakse privaatsena. Paljude hoiuste ja väljamaksete pangaarvestuse meetodite puhul pole aimugi ja mängijad ei pea tehingute pärast muretsema. Ruby Fortune pakub reaalajas tuge 24 tundi päevas, seitse päeva nädalas, nii et kui mängijal on mõni küsimus tehingute, konto värskenduste, privaatsusprobleemide ja muu kohta, ei pea nad ootama. Ruby Fortune'i veebisaidil on kõik, mida mängija võib paljudes mängudes soovida, mida nad pakuvad. Võimalusega mängida võrgus, mobiilseadmega ja elada kasiinos, on mängijatel juurdepääs Ruby Fortune mängudele igal ajal ja igas kohas. Laadides alla veelgi rohkem mänge, saavad mängijad spetsiaalse juurdepääsu veelgi rohkematele mängudele, mis pole tegelikul saidil. Kiirete väljamaksete, mitmekesisuse ja mängude vahel võivad mängijad oodata, et Ruby Fortune'i kogemus on ainulaadne, lõbus ja ainulaadne. Kõik, mida mängija peab Ruby Fortune'i kogemiseks tegema, on registreerimine.


to leho kes siis täpsemalt?\n02/27/2006 - to: Leho\nVäga armas, kui konsultatsiooni vajavad, siis olen alati valmis aitama.\nPiibu Pille - mitu raha tahad siis? To Urmas: sarjas Naabrist parem teevad ühed idamaa stiilis piibutuba muideks.\nSellisel juhul peab olema roostevaba piip, muidu läheb koledaks.\nKas vesipiip võib seista ka veidi niiskes ja jahedas kohas? Põhline tõmbamine toimub saunas ja ei viitsi eriti seda piipu kaasas tassida koguaeg.\nPiletiraha võid minu kätte maksta, siis saad ukse koodi :)\n02/23/2006 - Tahan ka tulla.\nPalun millal toimub järgmine piibutamine Kadrioru lossis ja kas sinna saab piletiga või kuidas.\nHarju läheb vaja kui puhastamata piip on pikemalt seisnud.\n02/19/2006 - kas ainult vesi?\net kas sellest ainult piisab, kui loputada veega?...mingit harjasüsteemi ei oleks vaja?\nSoe vesi on abiks.\n02/17/2006 - KUIDAS PUHASTADA???\nniisiis...mismoodi neid puhastada saab..ilma, et see väga rooste läheks???\n02/14/2006 - .\nolen täiesti nõus .. :D kui sa oma sõppra niipaljugi ei usalda et ei julge temaga koos vesipiipu tõmmata siis oleks targem üldse kodus istuda ;D\n02/13/2006 - nakkus\nkasuta ühekordsethuulikut siis kui kardad nakkusi saada, need maksavad siin 1kr/tk. aga tegelt näitab elukogemus, et need kes igasugu pisikuid ja haigusi kardavad jubedalt, need ka kõigerohkem haigeks jäävad, ükskõik kui hügeeniliselt nad elada püüavad :) Ps. mis seltskonnaga üldse piipu plaanid teha, balti jaama asotsiaalidega ve?\nKui hügieeniline see on?? Meil plaan sõpradega vesipiibu õhtu teha ja kellegi tuttav pidi piibu kaasa tooma..Kindlasti on see õudsalt lahe, kuid kuna ma kardan igasuguseid pisikuid, siis kuidas selle hügieeniline pool on??\nLihtne ju, võtad sidruni, eetrit ja natuke õli ja saadki.\n02/12/2006 - triki kohta küsimus.\nno ja vastust ei saand ma ikkagi. kust saada " sidruni eeterlikku õli "\n02/11/2006 - nohu\nMidagi sarnast siin vist juba kuskil mainiti, aga tahaks ise kah sõna sekka öelda. Sain piibu abil poole tunniga lahti surmavast nohust - pihustasin tubaka sekka Vipise ninatilkasid (miski astelpaju jms möks, mis muidu suurt ei aita). Ennäe imet!\n02/11/2006 - triki kohta küsimus.\ntere , lugesin " trikkide " alt sellise triki : Hea on vesipiibu kasutamisel lisada tilk või kaks sidruni eeterlikku õli vee hulka. Eriti hea mõte on see kui oled külmetanud või viiruste möllamise aegu. ja tekkis küsimus , et kust neid "eeterlikke õlisid" saada ?\nLiiga õhuke hõbepaber.\n02/08/2006 - miks tubakas kõrbeb?\nsooviskin kõigilt,kel tubakas piibus kõrbeb ning kas ja kuidas on sellest veast lahti saadud!? picasso@hot.ee\nKuigi ka enne olid meie piibud parima hinna-kvaliteedi suhtega Eestis, siis otsustasime oma klientidele veelgi enam vastu tulla ja langetasime neid veelgi. NB. Käesolevad hinnad on eksperiment, ning kui nõudlus hakkab ületama meie pakkumisvõimet (mis ilmselt lähiajal nendest hindadest tulenevalt ka juhtub), siis lähevad hinnad uuesti vanale tasemele. Seega kel huvi, soovitame kiirustada!\nTundub et piipude hinnad on langenud, mis on meeldiv :)\n01/26/2006 - Tervist\nMul oleks selline küsimus, et kas te lähitulevikus hakkate pakkuma ka soex herbal vesipiibutubakat. Ma arvan, et väga paljud oleksid huvitatud.\nMõnel pool müüakse nii ebakvaliteetseid piipe kui ka voolikuid. Võin garanteerida et siit ostetud piipudega selliseid probleeme ei ole esinenud.\n01/24/2006 - voolik\npiip kõige muuga on u 5 kuud vana. Ja see mis sealt seest välja tuli oli tahm, mis oli kogunenud spiraalse vooliku seintele. Vähemalt mina arvan nii, aga see on ka jah võimalus, et tuleb uus soetada\n01/23/2006 - voolik\nSelle kirjelduse järgi võib julgelt öelda et vajalik on osta uus voolik. Voolik on piibu juures ainuke kuluv osa ja tema eluiga on sõltuvalt kasutamistihedusest umbes 2 aastat. Peale seda hakkab ta seest murenema ja igasugu tükikesi eraldama.\naga kuidas voolikut täiesti puhtaks saada? Asi on selles et iga kord kui ma piipu pesen saab voolik nö puhtaks,aga kui ma tõmbama hakkan tuleb tahma suhu. Võtsin siis ette suurpuhastuse, painutasin ja väänasin voolikut igat pidi ja välja tuli selline saast ja tahm et jube lausa. Kordasin protsessi 2 korda ja ikka tuli tahma ja mustust. Ei tea kas on olemas mingisuguna hari ka vooliku puhastamiseks? Oleks tore seda omada =) Ja kui keegi oskab aidata siis laske tulla...\n01/21/2006 - voolik\nloog et võib ju...millega siis sa puhastad seda üldse\nKas voolikut võib puhastada veega? ega see halba ei tee?\nSee ei sobi sinna.\n01/20/2006 - Kombineerimine\nKas nii saaks et ma tahan osta 36cm piibu ja tahaksin kõige suuremat vaasi ja kas see vaas sobib ka sinna otsa või jääb see liiga suureks ning kas see mõjutab hinda ehk läheb see rohkem maksma..?Ette tänades Kristjan\n01/20/2006 - süsi\nKasutan ka neid colden coal süsisid, need kestavad ikka 45-60 minti no nii kaua kui tubakas on ka juba ära põlenud ja rohkem tõmmata ei sa\nSel teemal on varem siin juttu olnud, otsi natuke!\n01/14/2006 - Rõngad\nOskab keegi kirjeldada kuidas neid puhuda tuleb. Tänud ette!\n01/12/2006 - ajaloost\n9 aastat. Koolis seda ei õpetata :) Kogemused ja teadmised on tulnud kümnetest reisidest tugeva vesipiibukultuuriga maadesse, nagu Egiptus, Tuneesia, Jordaania, Süüria, Türgi jne.\nSaatis Ammune piibusõber\nKui kaua on Urmas piibundusega tegelenud ja kas ta on seda kuskilt õppinud?Kas teed seda kõike tõesti üksi?Soovin edu.\n01/11/2006 - yhinen vesipiip.ee arvamusega.\nTuleks viia mõnes Eesti laboris läbi uuring nii vesipiibusuitsu kui sigaretisuitsu keemilise koostise kohta, ning avalikustada kokkuvõttev tulemuste kokkuvõte (kui palju ja mida siis organismi jõuab)... Siis oleks mõtetutel faktidel lõpp ja oleks sott selge... :) Jätsin suitsu maha aasta tagasi (pole kavatsustki uuesti algust teha sellega) ning kavatsen segamatult edasi piibutada... Suurt kopsumahtu teistelegi piibutajatele :P\nMa pakun et nood sigarettide maaletoojad sellest mitte vaimustatud ei oleks :) Selle uuringu tulemused oleks ju siililegi selged - et vesipiip on kordades kahjutum ja nii läheksid ka viimased allesjäänud sigaretisuitsetajad selle peale üle, sest olgem ausad, vesipiip on ka maitsvam ja selle suitsetamine üks mõnus tegevus, erinevalt tavasuitsust.\n01/09/2006 - seisukoht\nVesipiip.ee seisukoht antud küsimuses on järgmine: Selle asemel et ajakirjanduses ja netikommentaarides lõpmatuseni tulutult vaielda teemal, mis on kahjutum - kahjulikum, viia mõnes Eesti laboris läbi uuring nii vesipiibusuitsu kui sigaretisuitsu keemilise koostise kohta, ning kui palju ja mida siis organismi jõuab. Kohal võiksid olla nii sigarettide kui vesipiipude maaletoojate ja sotsiaalministeeriumi esindajad. Jääksid ära faktidega mitte kooskõlas olevad sõnavõtud.\nKui keegi nüüd selle antud artikli tegelikust eesmärgist aru ei saanud, siis eelmisel aastal vähenes sigarettide läbimüük eestis dramaatiliselt, ja suurelt osalt just vesipiibu, kui oluliselt meeldivama ja kahjutuma asja populaarsemaks muutumise tõttu. Lugematu hulk inimesi on sigarettidest loobunud just vesipiibu kasuks ja seetõttu tuli sigarettide maaletoojal midagi selle vastu ette võtta. Ja nii sündiski see demagoogiast nõretav artikkel. PS. Olen kindel et kui vastavad instantsid võtaksid vaevaks uurida seoseid Bankendi ja ühe teatud sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna töötaja vahel, selguks mõndagi huvitavat. Kits on kärneriks seal :(\n01/09/2006 - juba naeran\nUskumatu et keegi ministeeriumis töötav isand võib endale lubada nii rumala jutu suust välja ajamist 8-) Iga aju omav inimene saab aru, et kui teha lihtne katse ja lasta ühel vennikesel tunniga ära tõmmata 100 sigaretti ja kõrval oleval vennal tund vesipiipu teha siis tulemus on see, et esimene vend on tublisti enne 100-da sigaretini jõudmist väga surnud ja teisel pole häda midagi, isegi köhima ei ajanud. (kui ta just kõrvalistuva katsealuse sigaretisuitsu sisse ei lämbunud)\n01/09/2006 - Naerge mehed\nSaatis DELFIS ON HEA artikkel\nwww.delfi.ee lugege kommentaare ka kindlasti!\nÜks on valmistatud puust, teine metallist.\nmis vahe on puu ja metall otsikul\nSuurele piibule ei ole vaja suuremaid süsasi :DDD Kust sellised veidrad ideed üldse et oleks vaja...\n01/05/2006 - Söed\nTere, olen siin igast asju söe kohta lugenud, kuid nüüd tekkis selline küsimus, et kui osta suur vesipiip, siis talle on ju mõeldud tegelikult suuremad söed ka? aga neid ei saa niisama vist igaltpoolt kätte?kui saab siis mis hinnaga? ja kas tõmbamisel vahet ka on suurel ja väiksel söel?\nTõmbamise juures erilist vahet ei ole, kuigi suurem on pisut mahedama suitsuga. Välimuses on vahe ikka suur, suur piip on kodus ka lihtsalt ilus vaadata.\nMis vahe on 55 cm ja 85-90cm piibul (peale suuruse)? Kas ainult välimuse vahe või on ka mingi kvaliteedi vahe vms?


Politsei leidis Jõgevamaal kadunud 57-aastase Andrese surnukeha - Tartu Postimees\nPolitsei leidis Jõgevamaal kadunud 57-aastase Andrese surnukeha\n30. jaanuar 2020, 15:03\nKüünal, foto on illustratiivne.\nPolitsei leidis 25. jaanuaril kadunuks jäänud 57-aastase Andrese täna oma kodu lähedalt surnult.\nJõgevamaa piirkonnapolitseinik Andrus Väits rääkis, et täna hommikul võttis otsingumeeskond taas suuna Mustvee valda Putu külla, kus ühes piirivalve teenistuskoertega kammiti sealne maastik, mets ja kadunud mehe kodukant uuesti läbi.\n«Metsas liikudes haistsid otsingule kaasatud piirivalvekoerad midagi ning juhatasid otsingumeeskonna mehe kodust umbes pooleteise kilomeetri kaugusele tihnikusse, kust leiti kodust lahkunud ja kadunuks jäänud 57-aastase mehe surnukeha. Seni kogutud teave ei anna mehe surmas põhjust kuritegu kahtlustada, kuid kõik täpsemad üksikasjad selgitatakse edasises ekspertiisis,» kirjeldas piirkonnapolitseinik.\nEsmaspäeval, 27. jaanuaril sai politsei teate, et laupäevast saati polnud koju Mustvee valda Putu külla ilmunud 57-aastane Andres. Mehel oli telefon küll kaasas, ent see oli välja lülitatud. Lähedaste sõnul oli mees varemgi perele sõna jätmata mõneks ajaks kodust lahkunud ning päevi sõprade juures mööda saanud, ent siis alati ise tagasi koju tulnud või endast mingil moel märku andnud.


Alba Moda siidist seelik, 40 (121855816) - Osta.ee\nKampsunid ja kudumid (2965)\nJoped, jakid (3292)\nH&M ilus seelik s.40.(M/L).\nIlus voltide ja voodriga sinine seelik, s. 40\nTeksaseelik M 38-40\nStiilne seelik, 40 PROMOD (RK1)\nAlba Moda siidist seelik, 40\nEseme ID: 121855816\nEseme ID: 121855816 Seisukord: kasutatud\nK 17.04.2019 10:00:00\nsassis68100% / 1632 / Vaata müüja teisi esemeid\nPakkumisel armas siid seelik s40\nVöö 80cm , puus avar , üldpikkus 61cm\nHuvi korral küsi lisa:)\nKüsimustele vastan meeledi , meil ei suitsetata ega pole lemmikuid.\nKõik minu oksjonid on privaatsed!\nMaksta saab/võib nii osta.ee kontole kui a/a Luminor panka.\nMakset ootan 7p jooksul peale oksjonilõppu kui pole kokkuleppinud teisiti!\n#Deposiitmakse puhul aksepteerin kas tähtsaadetist või Itellaga saatmist.


XXII Viljandi pärimusmuusika festivali kontsertide üksikpiletid müügil — Sirp\nXXII Viljandi pärimusmuusika festivali kontsertide üksikpiletid müügil\nAlates eelmisest nädalast saab lisaks festivalipassidele soetada ka üksikkontsertide pääsmeid. Festivali põhiprogramm on paigas ja www.folk.ee kodulehelt saab informatsiooni nii esinemispaikade kui toimumisaegade kohta.\nFestivali programmipealiku Tarmo Noormaa sõnul on kava taaskord koostatud nii, et peaesinejad astuvad nelja päeva jooksul üles kaks korda, et kõigil huvilistel oleks võimalus nende kontsertidest osa saada. Festival algab neljapäeval, 24. juulil, traditsioonilise avamisetendusega ja lõppeb pühapäeva öösel vastu esmaspäeva, pärimusmuusika aidas toimuva suure lõpupeoga.\nTavapäraselt on kontserdipaikadena esindatud Kaevu- ja Kirsimägi, Jaani kirik, pärimusmuusika ait ja Viljandi muuseumi hoov. Uue esinemispaigana lisandus tänavu Viljandi vastvalminud lauluväljakul paiknema hakkav A. Le Coq’i lava.\nKäimas on ka ajakirjanike akrediteerimine XXII Viljandi pärimusmuusika festivalile. Kuni 16. juulini saavad tänavust pärimuspidu kajastada soovivad ajakirjanikud, fotograafid ja blogijad festivali kodulehel täita vastava akrediteerimisvormi. Selle aasta festival ootab sarnaselt varasematele ligi 200 ajakirjanikku. Enamus neist saab olema Eestist kuid loomulikult on oodatud kajastajad ka mujalt maailmast. Eelmistel aastatel on esindatud olnud nii Baltimaad, Skandinaavia kui Kesk-Euroopa riigid. Lisainfo ja akrediteerimisvorm on leitavad siit: http://www.folk.ee/festival/pressituba\nViljandi pärimusmuusika festival toimub tänavu 24.-27. juulini. Festivalil astub üles kokku ligi 300 esinejat 80 kontserdiga. Põhiprogrammi esinejate hulka kuuluvad Etran Finatawa (Niger), Canzoniere Grecanico Salentino (Itaalia), Cedric Watson (Ameerika Ühendriigid), Feten Feten (Hispaania) jpt. Kõigi üles astuvate artistide lugusid saab kuulata siit: www.folk.ee/ festival/folgiraadio. Lisaks põhiprogrammile saab tavapäraselt osa õpitubadest, regilaulupesast, muinasjututoast, PÖFF filmiprogrammist ja öistest sussisahistamistest.