4. etapi lümfoom - Südameatakk Kaalulangus parandada lumfeemi\nKeemiaravi lümfoomi korral\nJust see tegur loob lümfoomi tekkeks soodsa keskkonna. Lümfoomi ravitakse teatud tüüpi kemoteraapiaga.\nVereanalüüs võib näidata ESR-i suurenemist, mis on omane lümfoomile, samuti võib veres leida kasvajamarkereid. Endoskoopilised uurimismeetodid on selle haiguse jaoks traditsioonilised, kuid nad ei suuda eristada gastriiti ega haavandit pahaloomulisest kasvajast, seetõttu tuleb neid täiendada biopsiaga.\nVõimalikud komplikatsioonid pärast lümfoomi keemiaravi Keemiaravi lümfoomi korral Vastunäidustused kemoteraapia kasutamisel lümfoomi korral Keemiaravi ravimid Dieet ja dieet lümfoomi keemiaravi jaoks Patsiendi ennustused Kuidas on lümfoomi keemiaravi Valdavas enamuses pahaloomulistest lümfoomidest või lümfosarkoomidest tehakse kemoteraapiat esimesele, teisele ja kolmandale, mõnes rakuvariandis lisatakse pärast esimest rida kiiritusraviga väheste annustega võrreldes vähiga.\nAlgeense vereloome skt kahe patsiendi jaoks pettumust valmistav tulemus - luuüdi siirdamine\nParem on teha mitu biopsiat kaalulangus parandada lumfeemi erinevatest osadest, see annab täpsema pildi. Oluline on eristada patoloogia esmast vormi sekundaarsest. Kompuutertomograafia abil kaalulangus parandada lumfeemi eristada hajusat kahjustust kasvajast, millel on tavaliselt selgelt määratletud servad. Ka CT aitab näha metastaase. Mao lümfoomi diagnostika Mao vähimgi häda on märge täiendavaks uuringuks, selleks on need ette nähtud: fluoroskoopia baariumkontrastiga, mis näitab valendiku muutusi, seina infiltreerumist ja jäikust, peristaltika rikkumist; fibrogastroduodenoskoopia - uurimine seestpoolt video sondiga võimega tuvastada lümfoidfolliikulid maos, seinte infiltreerumine, foto patoloogilisest piirkonnast, koeproovi võtmine histoloogia jaoks, materjal mikrobioloogiliseks uurimiseks Helicobacteri jaoks; ultraheliuuring - endosonograafia koos seadme anduri sisseviimisega sondi kaudu maosse, võimaldab teil määrata infiltraadi leviku sügavust mao seinas ja väljaspool seda; tomograafilised uuringud arvutatud, magnetresonants, positronemissioontomograafia - kasvajaprotsessi levimuse kindlaksmääramiseks mao ümbritsevatel kudedel ja elunditel.\nLaboratoorsed uuringud on kohustuslikud. Lisaks üldistele kliinilistele ja biokeemilistele analüüsidele tehakse kaasaegsed immunoloogilised testid, spetsiifiliste kasvajamarkerite olemasolu testid. Haiguse kirjeldus Lümfoidne ehk follikulaarne gastriit on eriline patoloogiatüüp, mis mõjutab mao.\nSeda haigusvormi iseloomustab folliikulite ilmnemine - moodustised mao limaskestal lümfotsüütide akumuleerumise tagajärjel. On üldtunnustatud, et seda tüüpi haigus esineb Helicobacter pylori bakteriga seotud kroonilise gastriidi taustal.\nSellisel juhul tungivad bakterid mao limaskesta epiteelirakkudesse, põhjustades nende kahjustusi. Kahjustatud rakud ei suuda oma funktsioone täielikult täita. Selle tagajärjel on seedetrakti normaalne aktiivsus häiritud, motoorika väheneb ja sekretoorsed näärmed talitlushäired. Keha immuunsüsteem, mis vastutab selle kaitsmise eest, hakkab lümfotsüütide rakke saatma infektsiooni fookusesse.\nLümfotsüüdid on rakud, mis toodavad antikehi, et kaitsta keha patogeensete mikroobide eest. Põletiku tekkimisel kogunevad lümfotsüüdid kahjustatud piirkonda ja põhjustavad folliikulite moodustumist. Folliikulid ümardatud koosseisud mullidena peavad neutraliseerima mikroorganismide kahjuliku mõju limaskestale.\nУНИВЕРСАЛЬНЫЙ ПРИЦЕП на ЭЛЕКТРОСКУТЕР CITYCOCO от SKYBOARD 2021 телега для электроскутера ситикоко\nSamal ajal takistavad need normaalseks seedimiseks rakke maomahla eritamast. Mao lümfoomi ravimeetodid Onkoloogias täheldatakse pahaloomuliste kasvajate kombineeritud ravi põhimõtet ja mao lümfoom pole erand.\nRaviprogramm sisaldab: Kompleksne anti-Helicobacter-ravi. Kasvaja kirurgiline eemaldamine. Helicobacter pylori teraapia on ette nähtud, kui folliikulid ei lähe limaskestast kaugemale, pahaloomulisuse aste ei ole kõrge ja metastaase pole tuvastatud.\nMäärake ravimi kombinatsioonid vastavalt erirežiimidele, mis hõlmavad laia toimespektriga antibiootikumi, metronidasooli, antatsiide. Reeglina ravitakse pseudolümfoome. Keemiaravi määratakse juhul, kui Helicobacteri-vastane kuur ei ole efektiivne, samuti kõigil muudel haigusjuhtumitel, alates 2. Tavaliselt viiakse läbi 2 kuuri: mitteadjuvant - enne operatsiooni kasvaja kasvu vähendamiseks ja adjuvant - pärast kirurgilist ravi, et mõjutada atüüpilisi lümfoidrakke, kaalulangus parandada lumfeemi võivad kudedesse jääda.\nKeemiaravi raviskeemid valitakse iga patsiendi jaoks eraldi.\nKiiresti pahaloomuliste vormide korral tehakse kiiritusravi koos keemiaraviga. Seda saab teha nii enne kui ka pärast operatsiooni. Kasutatakse ka uut intraoperatiivse kiiritamise tehnikat IntraBeamkui kiiritusotsak jäetakse mõnda aega haavasse pärast kasvaja eemaldamist ablastiks ülejäänud lümfoomirakkude hävitamine.\nLümfoom - tüübid, põhjused, sümptomid ja etapid - Tsirroos\nUued ravimid lümfoomi raviks - Köögiviljad May\nKirurgiline ravi on ette nähtud kõigil lümfoomi juhtudel, operatsiooni maht sõltub etapist - mao resektsioonist kuni selle täieliku eemaldamiseni. Erandiks on väike pseudolümfoom, mis on konservatiivne.\nOnkoloogiline ravi Onkoloogiline ravi viiakse läbi järgmiste meetoditega: Kiiritusravi. Mõju on suunatud vähirakkude hävitamisele.\nAllogeense vereloome SCT kahe EATL-i patsiendi pettumus\nMõju ei mõju mitte ainult kahjustatud lümfisõlmedele, vaid ka naaberorganitele, kuhu patoloogia oleks võinud levida. Ravi viiakse läbi spetsiaalsete ravimitega, mis kõrvaldavad vähirakud.\nMaksimaalse ravitoime saavutamiseks manustatakse ravimeid intravenoosselt. Sageli kasutatavad ravimid: tsüklofosfamiid; Vincristine; Immuunravi. Seda kasutatakse immuunsüsteemi stimuleerimiseks seoses onkoloogiliste protsessidega. Operatiivne sekkumine Operatsiooni käigus toimub kahjustuse osaline või täielik eemaldamine. Kirurgiline ravi viiakse läbi onkoloogia varases staadiumis.\nEnne operatsiooni tehakse diagnostiline laparotoomia, et veenduda metastaaside puudumises. Uuringu tulemuste põhjal tehakse otsus patsiendi operatiivsuse kohta.\nSelliseid kirurgilisi sekkumisi tehakse tõhusalt: mao resektsioon; laparotoomia. Mao lümfoomi toitumisomadused Dieedi eripära lümfoomi jaoks on see, et see peaks aitama taastada keha kaitsevõimet, suurendada immuunsust, võttes arvesse keemiaravi ja kiiritusravi.\nLümfoom - pahaloomulise haigusega lümfisüsteemi inimene.\nEATL diagnoosi kinnitasid biopsiad.\nSamal ajal ei tohiks toit magu ärritada ja üle koormata, mitte häirida seedeprotsessi. Dieedist tuleks välja jätta loomsed rasvad, vürtsikad, suitsutatud, konserveeritud, praetud toidud, gaseeritud joogid, alkohol. Soovitatav on keedetud valge liha, piimatooted, teraviljad, munad, kõik mereannid, värsked ja hautatud köögiviljad, ürdid, puuviljad ja marjad, kaalulangus parandada lumfeemi, mesi ja muud mesindussaadused. Mao resektsiooni või mao eemaldamise korral peaks raviarst andma üksikasjalikke nõuandeid toitumise kohta.\nKõhuhaiguse lümfoidne gastriidi kirjeldus Selle konkreetse patoloogia arengu täpne põhjus pole teada.\nUued ravimid lümfoomi raviks\nÜks on selge - lümfoidne gastriit tekib kroonilise taustal. Samuti selgub haigeid uurides, et igal patsiendil kasvab aktiivselt Helicobacter pylori, mis provotseerib limaskesta põletikku. Pärast maos sisenemist hakkab patogeenne mikroorganism eritama spetsiaalset ainet - ureaasi, mis ärritab tugevalt limaskesta. Selle konkreetse patoloogia arengu täpne põhjus pole teada, üks asi on kroonilise taustal selge lümfoidne gastriit Keha reageerib kaitsva reaktsiooniga - see suurendab pepsiini ja vesinikkloriidhappe sünteesi.\nHaruldast gastriidi vormi iseloomustavad eristavad kaalulangus parandada lumfeemi epiteeli ärrituse ja degeneratsiooni piirkonnas folliikulitega ühenduvate lümfotsüütide kogunemise näol. Suurtes kogustes uks nael aja jooksul kaalulangus lümfipõiekesed, mis on vajalikud Helicobacter pylori poolt mõjutatud piirkondade taastamiseks, segatakse sageli hüpertrofeerunud gastriidi või koe atroofiaga - see on diagnoosimise raskus.\nFormatsioonide ebaühtlane jaotumine, limaskesta voldikute paksenemine takistab tervete rakkude normaalset toimimist ja ensüümide tootmist. Haiguse haruldase vormi tekkimist soodustab limaskesta põletik, mida pikka aega ignoreeriti, samas puudus vajalik ravi ja ennetamine.\nHaiguse haruldane vorm ei põhjusta patsiendile tavaliselt palju kannatusi.


Idanemine – Vikipeedia\nõhku – idanemise alguseks ja hingamisprotsessi toimumiseks on vaja hapnikku.\nSageli on seemned idanemisvõimelised kohe pärast täisküpsuse saavutamist. Teatavatel juhtudel aga vajavad seemned nn idanemispuhkust – nad on võimelised idanema alles kindla aja möödudes. Seemnes asuvad inhibiitorid, mis lagunevad alles teatud aja möödudes, tagades sellega, et sügisel varisenud seeme hakkab idanema alles kevadel. Üldiselt idanemispuhkus katkeb, kui seeme on sattunud piisavalt niiskesse ja pimedasse keskkonda, kuid on ka erandeid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Idanemine&oldid=5735289"\nLehekülje viimane muutmine: 18. oktoober 2020, 23:54\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:54, 18. oktoober 2020.


Sallihullu Päevaraamat: august 2017\nÕnnekiri ehk Harjumaa Liinide sall\nSuve (kui seda möödunut muidugi sobib selle nimega üldse nimetada) hakul avastasin enda jaoks kodulähedase liinibussi. Milleks rikkuda närve Haabersti ristmiku suurummikutes, kui on võimalik tekitada hoopis 40 minutit puhast kudumisaega. Sellega omakorda kaasnes väga elulisi situatsioone teemal Harjuma Liinide bussijuhid ja nende ebastabiilsed närvisüsteemid klienditeenindusel ja Tallinna liikluses. Liiklusest ma saan veel aru, see ongi Tallinnas jõhker ja jabur , aga sõitjaid sõimavad ja vähegi aeglasematel reisijatel rohelisi kaarte käest rebivad juhid on küll tiba liiast. Mõned olla koguni vahetusraha põrandale loopinud, sellistega mina õnneks ei ole kohtunud. Muidugi on ka meeldivaid juhte, hommikuti on nad enamasti kõik lahked ja sõbralikud, aga õhtuks on Haabersti ristmik oma töö teinud...\nÜhesõnaga, koon bussis mõnuga ja vaatan kaastundliku pilguga neid, kes seda ei tee, istuvad nagu mehed, käed kubemes ja passivad tühja. Kahjuks läheneb suure kiirusega pime aeg ja lõbu ning hõlptulu teenimine lõpeb.\nSiin ta nüüd on- suurelt jaolt bussides kootud "Õnnekiri" , Siiri Reimanni kolmnurkrättide raamatust\nTeadmiseks kõigile järgmistele selle koekirja kudujatele, et raamatusse on lipsanud trükiviga ridade numeratsioonis. Mina, kes ma reeglina usun kõike, mida raamatud ja ajakirjad kirjutavad, kunagi ei loenda oma ridu ega silmuseid, vaid järgin numbreid. Aga usaldama peab ka sisetunnet ja see ütles mulle salli lõpu lähenedes, et miski on mäda- nii pikk ei pea üks sall mitte olema. Ning toimetades juurdlust, saingi ma trükiveale jälile. Tagantjärele on huvitav, et kui ma oleks numbrite järgi pitsi välja arvutanud ja kudunud, kui suur oleks olnud viharavi arve, selgudes, et mitte miski ei klapi.\nPostitaja: Sallihullu Päevaraamat kell 15:28 Kommentaare ei ole:


Kuidas muuta termostaati WHA-s - Autode kaubamärgid - 2019\nTermostaadi vahetamine mootori jahutussüsteemis VAZ ei nõua kaptenilt erikoolitust. Selle protseduuriga toimetulekuks võib iga auto omanik.\nantifriisi tühjendamise võime.\nEnne töö alustamist VAZ auto mootori jahutussüsteemis asuva termostaadi vahetamiseks tuleb auto paigaldada tasasele pinnale. Kui jahutusvedeliku temperatuur on kõrge, siis oodake, kuni mootor jahub.\nSeejärel keerake radiaatori põhjas oleva äravoolukork maha ja tühjendage jahutusvedelik eelnevalt valmistatud mahutisse. Ärge unustage eemaldada paisupaagi kaant. Siis minge mootoriruumi paremale küljele ja lõdvendage kruvikeerajaga kolm krae, mis kinnitavad termostaadi kummitorud.\nEemaldage torud termostaadist. Eemaldage seade ise mittevajalikuks ja määrige torude sisepind väikese koguse silikoonmäärega. Pärast selle protseduuri lõpetamist asetage pihustid uude termostaati ja pingutage nende klambrid usaldusväärselt.\nKeerake radiaatori alumises osas korgi, täitke mootori jahutussüsteem antifriisiga ja käivitage mootor. Kui masin soojeneb, jälgige nii termostaadi kui ka ühenduste ühenduste tihedust.\ntermostaadi vahetamine 2019. aastal


Soode taastamisest Sirtsi ja Tudusoo looduskaitsealadel vol 2 | RMK\nProjekti raames taastati veerežiim kuue kaitseala soostikul: Alam-Pedja looduskaitsealal Soosaare soo kirdeosas, Tudusoo looduskaitsealal Tudu soostikus, Sirtsi looduskaitsealal Sirtsi soostikus ja Palasi jääksoos, Ohepalu looduskaitseala soodes, Agusalu looduskaitsealal Feodorisoos ning Lahemaa rahvuspargis Laukasoos. Kokku parandati ca 7000 ha ulatuses soode seisundit!\nRahalist tuge paisude ehitamiseks pakkus EL LIFE-programm ja KIK ning raietöödeks EL Ühtekuuluvusfond. Põhjalikumat lisainfot leiate projekti kodulehelt: https://soo.elfond.ee/\nSoode kaitse ja taastamise projekti vedas Eestimaa Looduse Fond (ELF) koostöös Tartu Ülikooli ja MTÜ-ga Arheovisioon. RMK-l oli projektis nii nõuandev kui ka praktiline funktsioon. Taastamisalad jäävad antud projektis vaid riigimaadele, mida haldab RMK ning seetõttu oli RMK rolliks just puistute raietööd (kuivenduse tulemusel kinnikasvanud lagedate sookoosluste taasavamine, tihenenud puistute hõrendamine) ning trassiraied (raie kraavitrassidel, et oleks võimalik taastamisalal liikuda ja hiljem kraave sulgeda). Lisaks andsid oma panuse projekti ka kõik kohalikud omavalitsused koos kohalike elanikega, Keskkonnaamet ning Keskkonnaministeerium.\nSirtsi looduskaitsealal alustati kraavitrasside raiega ning kujundusraietega 2019. aasta alguses ning lõpetati 2020. aastal. Projekti raames teostati kokku ligikaudu 60 hektarit trassiraiet ja 186 hektarit kujundusraiet. Kraavide sulgemiseks ehitati kokku 501 pinnaspaisu ja suleti kokku 88 km kraave.\nTudusoo looduskaitsealal alustati raietöödega samuti 2019. aasta alguses ja tööd lõpetati 2020. aastal. Projekti raames teostati kokku ligikaudu 42 hektarit trassiraiet ja 174 hektarit kujundusraiet. Kraavide sulgemiseks ehitati kokku 470 pinnaspaisu ja suleti kokku 70 km kraave.\nTänaseks on sisuliselt kõik taastamistööd lõppenud ning jäänud on veel mõned ELF-i poolt korraldatavad paisude ehitamise talgud ning juba teostatakse ka esimesi paisude parandustöid (tõstetakse paisude kõrgus või pikendatakse paise, et oleks tagatud vee laiali juhtimine ümbritsevale maapinnale jms).\nKõige parema ülevaate toimunud muutustest saab kindlasti tööde eelset ja tööde järgset ortofotot võrreldes või siis kaldaerofotosid võrreldes. Mina toon teieni mõned üksikud Maa-ameti kaldaerofotod taastamisaladest enne ja pärast töid (tööde kaartidel oranžiga märgitud kohtadest).\nKuivendatud ja metsastunud soo servaala enne ning pärast raietöid ja kraavide sulgemist:\nTudu järvest idasuunas jäävad alad enne ja pärast töid:\nKruusojast lõunasse jääv tööala enne ja pärast töid:\nKõigil, kes soovivad soode veerežiimi taastamistöödega lähemalt tutvuda ja tööalasid oma silmaga näha, soovitan sammud seada Tudusoo LKA Seljamäe loodusrajale ja Tudu õpperajale, sest mõlemad rajad läbivad taastamisalasid ning pakuvad mugavat varianti taastamistöödega tutvumiseks. Tudu õpperajal on soode taastamist tutvustavad põnevad infostendid, lai laudtee, mis sobib ka ratastooli ja lapsevankriga liikuvatele inimestele ning viib teid otse imekauni Tudu järve äärde.\nLoe uuemat: Matk Iru Linnamäele\nLoe vanemat: Praktika RMK-s


taasiseseisvus - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFTeisipäev, 25. aprill 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veasttaasiseseisvusInfoSeotud isikud Kalle Muuli Mart Laar Edgar Savisaar Arnold Rüütel Toomas Hendrik Ilves Heinz Valk Seotud kohad Eesti Tallinn Kadriorg Island Tartu Venemaataasiseseisvus - Viimased uudisedEluVideo: millisena näeb Eestit teadusportaal Seeker?Teadusportaali Seeker toimetaja Jules Suzdaltsev selgitab videos, milline on elu Põhja-Euroopas asuvas Eestis, mille naabriteks on Soome ja Venemaa.\n19.10.2016, Inna-Katrin HeinEluPaparatso! Presidendipaar Arnold ja Ingrid Rüütel austajate rõngas!Eile tähistati üle riigi Eesti Vabariigi 25 aastat taasisesevumisest.\n21.08.2016, Elu24.eePMVabadusesõnum võõral maal võõras keelesKas olete seisnud eresinise mere kaldal rannaliival, peas üksainus ahastav küsimus: kuidas ma siit minema pääsen!? Ei aita mind eemal siuglev puri ega silmapiiril paistev laevakorsten, sest ma pole merehädaline. Olen turist, puhkaja Bulgaarias Varna kuldsetel liivadel, tulnud siia täiesti vabatahtlikult, et veeta mõnenädalane puhkus koos üliõpilasest tütrega, maitstes kõiki kuulsa kuurordi pakutavaid mõnusid. Ent praegu painab mind vaid soov olla heitliku ilmaga Eestis koos kodustega. Oli 19. august 1991. aastal.\n20.08.2016, Ivi DrikkitPMLinnavolikogu arutas ka musta stsenaariumiTartus oli 20. augustil näiliselt rahulik: sõjaväekolonn oli linnast mööda läinud, tänavatel demonstratsioone ei toimunud ja ka sõjaväge ei liikunud. Kuid pinged olid üleval ja tegevus käis. Kell 14 algas Tartu linnavolikogu istung – loomulikult erakorraline. Traditsioonilise inseneride maja asemel oli seekord kogunemiskohaks raekoja saal. Alustasime 22 volinikuga, lõpetasime 28 inimesega.\n19.08.2016, Jüri SaarPMAbilinnapea ärkas suvilas hirmsa mürina pealeAugustiputšiaegne Tartu abilinnapea Väino Kull meenutab esimese asjana, et linnapea Toomas Mendelson sõitis 20. augustil Tallinna ja kui tagasi tuli, siis kirjeldas, kuidas Pihkva polgu sõjamasinaid oli iga natukese aja tagant tee ääres. Et no sellise sõjaväega küll nad kuhugi ei jõua. Tallinna venitasid siiski välja.\n19.08.2016, TPMPMMaavanemal läks hommikul mõte küüditamiseleEt olukord on ärev, oli teada ennegi, kui 19. augustil Moskvas putš toimus, juba pärast Leedu ja Läti sündmusi jaanuaris. Juba siis algas vaikne valmistumine kõige keerulisemateks olukordadeks. Tegutsemiseks kodanikuallumatuse olukorras tuli valmistada plaanid, tuli välja töötada kohaliku omavalitsuse tasandite varivalitsused – maakonnad olid tookord ka kohalikud omavalitsused.\n19.08.2016, Jüri SaarPMAnts Laaneotsa unetu öö lennuväe staabisAugustiputši päevadel Tartu sõjakomissari ametis olnud Ants Laaneots aitas ära hoida linnas komandanditunni kehtestamist, mis tähendas sõjaväe käsuliini tavatut eiramist.\n19.08.2016, Jüri SaarPMValgetähe teenetemärgi pälvinud Viive Kravinski: niisama logelemist ei ole ma kunagi armastanudPresidendilt Valgetähe V klassi teenetemärgi pälvinud Kiviõli keemiatööstuse ametiühingu peausaldusisik, elektrik Viive Kravinski (73) peab seda suureks tunnustuseks ning lisab, et ta on kogu oma elu väga aktiivne olnud ja pole kunagi armastanud niisama logelemist.\n04.02.2016, Piret LaksonRepVaata, kuidas Eesti uuesti vabaks sai!20.08.2015, Reporter.eePM+TagasivaadeLaupäeval õhtul, 16. jaanuaril 1993, jooksis Kopli poolsaare tipus, paarisaja meetri kaugusel rannast madalikule firma PKL tanker Kihnu. Laev oli teel Kopli põhjasadama kütuseterminalist Vanasadamasse, lastiks 1100 tonni kütust, sellest 700 tonni masuuti ja 400 tonni diislikütust.\n17.01.2015, Peeter LangovitsPM+TagasivaadeSpordiühingu Dünamo siseujulast lasti vesi lõplikult välja 26. novembril 1994. Nelja 25 meetri pikkuse võistlusrajaga basseini põhjas jäid maja vesist ajalugu meenutama lilled ja pärjad ning seismajäänud ajanäitaja.\n22.11.2014, Peeter LangovitsPM+TagasivaadePraeguste telekommunikatsiooni võimalustega harjunule tundub kauge kajana aeg, mil valitses telefonide põud, puudusid korralik telefonivõrk ja rahvusvahelised sidekanalid. Mobiilne side igamehe taskus oli kõrgelennuline fantaasia. Helistamiseks tuli ikka otsida telefoniputkat, et siis kahekopikaliste eest kõneleda. Väliskõne tuli tellida sidejaoskonnas või kaugekõnepunktis. Eesti taasiseseisvumise ajal oli riigis peaaegu 3000 telefoniautomaati, enamik neist aga amortiseerunud. Oli tavaline, et kõned katkesid, automaadid lihtsalt «sõid» münte või olid vandaalide rüüstatuna ilma numbriketta või kõnetoruta.\n15.11.2014, Peeter LangovitsPM+Kalle Muuli: Olev Silla kangelasteguNovembris 1989 sai selgeks, et vaidlus selle üle, kas Eestis taastatakse 1940. aastal okupeeritud vabariik või luuakse uus, ENSV elanikkonnast lähtuv riik, otsustatakse Rahvarinde ja kodanike komiteede omavahelise poliitilise jõukatsumisega hiljemalt järgmise aasta kevadel, kui valitakse kaks esinduskogu: Eesti Kongress ja uus ülemnõukogu.\n14.11.2014, Kalle MuuliPM+TagasivaadeNõmme asutaja, ettevõtlik baltisakslane Nikolai von Glehn püüdis oma eestimeelsust tõestada ka tegudes. 1908. aastal valmis Hiiu parki tema kavandite järgi kaheksameetrine Kalevipoja kiviskulptuur. Kuna kujul oli sarved, hakkas rahvasuu seda kohe Sarvikuks või Kuradiks kutsuma. Glehn olla jutu järgi lausa kivikuju jalamile lasknud kirjutada: «Kalevipoeg on su nimi ja hing, aga lollid hüüavad kuradiks sind.» Ju siis pidi Glehni kujutlustes meie vägilane, et vaenlastele südilt vastu seista, paras sarviline saatan olema.\n08.11.2014, Peeter LangovitsPM+Kalle Muuli: Rootsi häbiplekkTäna veerand sajandit tagasi saabus Eestisse visiidile Rootsi välisminister Sten Andersson. See oli suur sündmus mitte ainult Eesti, vaid ka Rootsi valitsusele. Viimati oli Rootsi välisminister käinud Eestis 1937. aastal ja ilmsesti oli Andersson üldse esimene lääneriigi välisminister, kes okupeeritud Eestisse tuli. Paraku kujunes see ka kõige skandaalsemaks Rootsi välisministri külaskäiguks Eestisse.\n08.11.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Sorose õhulendVeerand sajandit tagasi maandus Tartus väliskülalistega lennuk, mis pani kihama kogu linna. Mitte sellepärast, et Tartu oli Nõukogude pommituslennukite üksuse tõttu olnud ligi pool sajandit välismaalastele suletud linn. 1989. aasta sügisel käis Tartus turiste juba palju ja Ülenurme lennuväli oli isegi juba paari välismaist transpordilennukit näinud.\n01.11.2014, Kalle MuuliPM+TagasivaadeEesti Reklaamfilmi ja ülipopulaarse «Reklaamiklubi» eestvedajale, ärimees Peedu Ojamaale oli 26. oktoober 1991 üks tipphetki. Tal oli võimalus võõrustada Tallinnas ajakirjandusmagnaat Rupert Murdochi koos abikaasaga, meest, kelle impeerium tegutses neljal mandril ning kontrollis poolt maailma pressist.\n01.11.2014, Peeter LangovitsPM+Kalle Muuli: kullapalavik Juveelipoed olid 1989. aasta sügisel Eestis ühed vähesed asutused, mis veel partei plaane täita suutsid.\n25.10.2014, Kalle MuuliPM+Tagasivaadelmasõja eel oli Agfa oma fototoodetega Eestis hästi tuntud. Pärast pikka vaheaega Eesti turule tagasituleku eest hoolitses Tallinna kaubamaja koostöös Agfat Baltimaades esindava firmaga Baltic Foto Trading (BFT). Uue fotopoe avamisele 26. mail 1992 Narva maantee 18 kaasnes massiivne eelreklaam ning kaubamaja juurest poeni rahvast kaasav rongkäik. Tõeline eelmäng praegustele osturallidele ja hulludele päevadele.\n25.10.2014, Peeter LangovitsPM+TagasivaadeKakskümmend kolm aastat tagasi oktoobris saabusid Tallinna põgenikud Rumeeniast. Olukord Rumeenias oli keeruline, tööpuudus kasvas. Kui Rumeenia infokanalid rääkisid võimalusest saada viisavabalt Eestist Soome, võtsidki paljud ette teekonna läbi viisavaba Nõukogude Liidu, et hiljem jõuda vabasse maailma.\n18.10.2014, Peeter LangovitsPM+Kalle Muuli: POK PindiKui Eesti Ekspress ja Äripäev sündisid 1989. aasta sügisel ägeda reklaamikampaaniaga, siis Tartus hakati samal ajal ilma suurema kärata tegema ajalehte, mis raputas tervet Nõukogude Liitu. 18.10.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: isemajandamise ärilehtÜleeile 25. sünnipäeva tähistanud Äripäev asutati tänu Rahvarindele ja Edgar Savisaarele. Ehk siis tänu mehele, keda Äripäev on aegade jooksul ilmselt kõige rohkem nüpeldanud. Nagu teisedki lehed.\n11.10.2014, Kalle MuuliPMIseseisvuslaste sügis: kas katalaanid on järgmisedBalti riikidel on ootamatult kujunenud oma roll Kataloonia iseseisvuspüüdluste draamas. Oleme nõrgim lüli nii Madridist kui ka Barcelonast vaadates. 05.10.2014, Andres KasekampPMMiks Eesti 1939. aastal nii kiiresti alistusKarl Selteri ja August Rei ülestähendused 1939. aasta septembris Moskvas baaside lepingu üle peetud läbirääkimistest erinevad ühe pisikese, kuid erakordselt tähtsa detaili poolest. Millega ikkagi lõppes Selteri esimene kohtumine Vjatšeslav Molotoviga, arutleb ajaloolane Allan Käro.\n04.10.2014, Allan KäroPM+Miks Eesti 1939. aastal nii kiiresti alistusKarl Selteri ja August Rei ülestähendused 1939. aasta septembris Moskvas baaside lepingu üle peetud läbirääkimistest erinevad ühe pisikese, kuid erakordselt tähtsa detaili poolest. Millega ikkagi lõppes Selteri esimene kohtumine Vjatšeslav Molotoviga, arutleb ajaloolane Allan Käro.\n04.10.2014, Allan KäroPM+Iseseisvuslaste sügis: kas katalaanid on järgmisedBalti riikidel on ootamatult kujunenud oma roll Kataloonia iseseisvuspüüdluste draamas. Oleme nõrgim lüli nii Madridist kui ka Barcelonast vaadates. 04.10.2014, Andres KasekampPM+Kalle Muuli: ostutähe sähvatus Täna 25 aastat tagasi jäi vähem kui kolm kuud päevani, mil Eesti NSV pidi üle minema kauaoodatud isemajandamisele. Mida iganes see võis tähendada, aga ENSV pidi 1. jaanuarist 1990 olema majanduslikult iseseisev. Ülemnõukogu oli sellekohase otsuse langetanud 1989. aasta mais.\n04.10.2014, Kalle MuuliPM+TagasivaadePäevalehed teavitasid 25. augustil 1988 oma lugejaid uudisega: esmakordselt Eestis on toimumas fotoaktsioon «Päev Tallinnas». Linna ühispildistamisega on seotud 80 fotograafi nii Eestist kui naaberliiduvabariikidest – olgem mõistvad ja vajadusel neile ka abiks.\n04.10.2014, Peeter LangovitsPMKalle Muuli: kompartei lõpu algus«ENSV Ülemnõukogul ei kulunud poolt tundigi, et oma augustikuised otsused farsiks muuta. Ilma igasuguse arupidamiseta loobuti valija paiksustsensuse rakendamisest eelseisvatel kohalike nõukogude valimistel. Nüüd on igal tambovlasel, kes hiljemalt 9. detsembriks suvatseb siiapoole Peipsit kolida, võõrandamatu õigus otsustada, kes hakkab Eesti külades ja linnades elu korraldama.»\n30.09.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: kompartei lõpu algus«ENSV Ülemnõukogul ei kulunud poolt tundigi, et oma augustikuised otsused farsiks muuta. Ilma igasuguse arupidamiseta loobuti valija paiksustsensuse rakendamisest eelseisvatel kohalike nõukogude valimistel. Nüüd on igal tambovlasel, kes hiljemalt 9. detsembriks suvatseb siiapoole Peipsit kolida, võõrandamatu õigus otsustada, kes hakkab Eesti külades ja linnades elu korraldama.»\n27.09.2014, Kalle MuuliPMIndrek Lepik: vabadus vastutadaSel aastal taasiseseisvumispäeva tähistades oli tunne varasemast kuidagi erinev. Venemaa agressiivne välispoliitika on mõjutamas meid rohkem, kui seda ehk kuus aastat tagasi Gruusia sõja aegu veel päriselt tunnetasime. See on pannud muu hulgas vaatama teise pilguga ka 1991. aastal saavutatut.\n22.08.2014, Indrek LepikPM+Indrek Lepik: vabadus vastutadaSel aastal taasiseseisvumispäeva tähistades oli tunne varasemast kuidagi erinev. Venemaa agressiivne välispoliitika on mõjutamas meid rohkem, kui seda ehk kuus aastat tagasi Gruusia sõja aegu veel päriselt tunnetasime. See on pannud muu hulgas vaatama teise pilguga ka 1991. aastal saavutatut.\n22.08.2014, Indrek LepikPMJuhtkiri: mul on minu oma Eesti Vabariik«Võin ometi kord rahulikumalt hingata. Vastu pidasin. Olen ikka elujõus. Mul on minu oma Eesti Vabariik!» Need read seisavad kirjanik Heino Kiige 2007. aastal ilmunud päeviku vormis dokumentaalromaanis «Vabanemise rõõmud». Kirja on need pandud 20. augustil 1991 ehk täpselt 23 aastat tagasi.\n21.08.2014, PMPM+Toomas Hendrik Ilves: iseenesestmõistetavusestTäna, nagu viimase seitsme aasta jooksul igal 20. augustil, kogunevad siia Kadrioru roosiaeda Eesti kirjanikud, heliloojad, ajakirjanikud ja arhitektid. Ja paljud teised loojad. Ja kunagised teisitimõtlejad. Ja toonase ülemnõukogu liikmed ning Rahvarinde ja Eesti Kongressi tegijad, keda täna nimetaksime vabakonnaks. 21.08.2014, Toomas Hendrik IlvesPM+Juhtkiri: mul on minu oma Eesti Vabariik«Võin ometi kord rahulikumalt hingata. Vastu pidasin. Olen ikka elujõus. Mul on minu oma Eesti Vabariik!» Need read seisavad kirjanik Heino Kiige 2007. aastal ilmunud päeviku vormis dokumentaalromaanis «Vabanemise rõõmud». Kirja on need pandud 20. augustil 1991 ehk täpselt 23 aastat tagasi.\n21.08.2014, PMPM+Iseseisvuse taastamise päev EestisEile tähistati paljudes kohtades 23 aasta möödumist Eesti riigi iseseisvuse taastamisest. 20. augustil 1991 võttis parlamendi kohuseid täitev Eesti Vabariigi ülemnõukogu vastu otsuse, et Eesti ei kuulu enam NSV Liitu ja on iseseisev vabariik.\n21.08.2014, PMPM+Kalle Muuli: palverännak\nVeerand sajandit tagasi algas kohe pärast jaanipäeva Eestis justkui palverännak. Tallinna-Riia maantee, mida ei nimetatud veel Via Balticaks, oli ummistunud sadadest autodest. Tahkuranda, president Konstantin Pätsi sünnipaika, kogunes pühapäeval, 25. juunil 1989 umbes 30 000 inimest, et avada seal taas ausammas, mille okupandid olid 1940. aastal purustanud.\n21.06.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: vatti ei ole!\n14.06.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: kombinaat nr 7\nTäna 25 aastat tagasi andis Moskva korralduse lõpetada Eestis uraanitootmine. Järgmisest aastast tuli Tšehhoslovakkiast ja Ida-Saksamaalt imporditud tuumatooraine vedada Sillamäe asemel Ukrainasse, Dneprodžeržinski keemiakombinaati.\n07.06.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Eesti delegatsiooni suurpäev\nKõlab klišeena, aga täna 25 aastat tagasi olid kogu rahva pilgud pööratud Moskvale. Küsitluste kohaselt jälgis 25. mail 1989 Kremlis kongresside palees alanud NSV Liidu rahvasaadikute kongressi esimese istungjärgu otseülekannet Kesktelevisioonist ka töö ajal 70 protsenti pealinna elanikest.\n31.05.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: üle piiri\nKuigi kaubanappus läks päev-päevalt hullemaks, ei vongelnud täna 25 aastat tagasi pikimad sabad enam poeuste taga, vaid hoopis riigipiiril ja passijaoskondades.\n24.05.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Balti tee\nMoskvas valmistuti esimeseks NSV Liidu rahvasaadikute kongressiks, mis algas 25. mail 1989. See 2250 inimesest koosnev monstrum oli NSV Liidu kõrgeim võimuorgan. NLKP peasekretär Mihhail Gorbatšov tahtis kongressi kokku kutsudes kindlustada oma võimu ja harjutada rahvast demokraatiaga kompartei taktikepi all. 17.05.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: nelja peaga hüdra\nVõibolla juhtus see pisut rohkem, võibolla pisut vähem kui veerand sajandit tagasi – seda ei mäleta täpselt enam keegi. Igatahes oli see kena kevadhommik aastal 1989, kui Sulo Muldia, üks Cross Development F.S.P neljast direktorist, ringutas ja ütles: «Täna kulus jälle kõikide lehtede läbilugemiseks ainult kolm minutit. Kõik kirjutasid ühte ja sama ja uudist õieti polnudki. Kas keegi oskab mulle öelda põhjust, miks meil ei ole oma ajalehte?»\n10.05.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: ajakirjanduspäev\nVeerand sajandit tagasi tähistati Eestiski veel üleliidulist ajakirjanduspäeva. Seda tehti 5. mail, Pravda esimese numbri ilmumise aastapäeval, mis ühtlasi oli Karl Marxi sünniaastapäev.\n03.05.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Viitna kõrts tuleroaks\nArturi šašlõkibaar Viitnal pole muidugi mingi arhitektuurimälestis. Vähemalt praegu veel mitte. Aga möödunud laupäeval seal puhkenud tulekahju tõi isegi veerand sajandit hiljem paljudele inimestele meelde Viitna kõrtsi salapärase süttimise. Šašlõkibaari päästetööde uudisedki lõppesid lausega: «Ka Viitna kõrts on maha põlenud, see juhtus 1989. aastal.»\n26.04.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: lõuad pidada ja edasi teenida!\nVeerand sajandit tagasi kinnitas ajakirja Kultuur ja Elu nooruke toimetaja Madis Jürgen oma kodu uksele sildi: «Härrased ohvitserid! Ma ei ole kodus. Läksin jänesele heina niitma. Madis.» Tegelikult oli asi naljast kaugel. Õnneks või kahjuks pole enam ühelgi Eesti ajakirjanikul võimalik kogeda seda, mida 26-aastane Madis Jürgen 1989. aasta kevadel üle elama pidi. Ühelegi kirjatööle pole juba aastakümneid järgnenud ligilähedaseltki säärast reaktsiooni kui Noorte Hääles ilmunud Madis Jürgeni artiklile «Lõuad pidada ja edasi teenida!».\n19.04.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: 10. aprilli liikumine Kuigi punalipp oli Pika Hermanni tornist juba kadunud, õpetati Eesti kõrgkoolides 1989. aasta kevadel punaaineid ikka veel nagu hallil stagnaajal. Ülikooli ideoloogiline kursus koosnes kompartei ajaloost, dialektilisest ja ajaloolisest materialismist, kapitalismi ja sotsialismi poliitökonoomiast, filosoofia ajaloost ja teaduslikust kommunismist.\n12.04.2014, Kalle MuuliPMKalle Muuli: Valdo Randpere Tallinnas\nVeidi rohkem kui veerand sajandit tagasi rabas ajaleht Noorte Hääl oma lugejaid pommuudisega: «Valdo Randpere Tallinnas? See ei ole ju võimalik!»\n08.04.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Valdo Randpere Tallinnas\n05.04.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: esimesed valimised\nVeerand sajandit tagasi täitsid leheveerge NSV Liidu rahvasaadikute kongressi valimiste järelkajad – Rahvarinne ja kompartei tähistasid võitu, Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei istus solvunult nurgas ja kinnitas, et eestlastel pole vaja oma esindajaid Moskvasse saata.\n29.03.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Moskva aja lõpp\nVeerand sajandit tagasi tegi Postimehe eelkäija Edasi oma kujunduses pealtnäha tühise muudatuse, mida paljud lugejad esimese hooga isegi tähele ei pannud, kuid mis mõjus ajakirjanike enesetundele samamoodi nagu lippude vahetus Toompeal kogu ühiskonnale. Vahetult enne märtsiküüditamise aastapäeva, 24. märtsil 1989 kadus Edasi päisest ühtäkki kommunistide lipukiri «Kõigi maade proletaarlased, ühinege!».\n22.03.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: kodanike komiteed\nMuinsuskaitse seltsi juht Trivimi Velliste oli üleskutse kodanike komiteede loomiseks ja Eesti Kongressi kokkukutsumiseks ette lugenud juba 24. veebruari miitingul Raekoja platsil, kuid see jäi hüüdjaks hääleks kõrbes. Muinsuskaitse selts, kristlik liit ja ERSP tahtsid registreerida kõik okupeeritud Eesti riigi kodanikud ja nende järglased. Ainult kodanike esindajad pidid otsustama, kuidas taastada iseseisvus. Ettevõtmise mõte oli jätta okupatsiooni ajal Eestisse elama asunud venelased hääleõiguseta.\n15.03.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: orjatar Isaura\nVeerand sajandit tagasi tähistati Eestis rahvusvahelist naistepäeva veel tões ja vaimus. Lilli kulus 8. märtsil nii palju, et kohalikud kooperatiivid vedasid neid lennukitega kohale isegi vennalikust Armeeniast.\n08.03.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: õuduste aeg\n01.03.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: ja saabus päev\nJa siis on korraga kõik nii vaikne, et tundub, nagu oleks kuulda kajakate lendu Toompea kohal, kõigi pilgud on suunatud Pika Hermanni torni. Jällegi kõlavad fanfaarid – «Mu isamaa, mu õnn ja rõõm ...». Aeglaselt tõuseb lipuvardasse sinimustvalge lipp, tugev tuul lööb selle kohe lehvima. Lossiaias, kogu Toompeal, Lindamäel ja tänavail kostab hurraa, kõlavad ovatsioonid. Inimestel on silmad märjad ja sugugi mitte ainult vingest tuulest...»\n22.02.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Toomas Sildami meistriklass\nTäna 25 aastat tagasi lahkus Afganistanist viimane Nõukogude sõdur. Lõppes kümme aastat kestnud sõda, milles oli tapetud üle miljoni inimese. Eestist oli sundkorras viidud Afganistani sõdima 1652 noort meest, neist 36 toodi koju tinakirstus.\n15.02.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: sinimustvalge pesupulber\nAastal 1989, veebruari algul puhkesid leheveergudel ja eetris vihased vaidlused selle üle, kas ENSV valitsus võiks heisata sinimustvalge lipu ka Pika Hermanni torni ja kellel üldse on õigus rahvuslippu kasutada.\n08.02.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Kaido Kama tulek\nLaulva revolutsiooni hoog sumbus 1989. aasta algul sisepoliitiliseks nägeluseks selle üle, kelle tee on õigem. Suur läbimurre ja lõplik vabanemine, mis 1988. aasta suvel paistis juba nii lähedal olevat, nihkus ebamäärasesse tulevikku.\n01.02.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: keeleseadus\nVeerand sajandit tagasi ei teinud eestlastele muret veel väljaränne, vaid hoopis sisseränne. Tulevane president, kirjanik Lennart Meri ennustas, et kui migratsiooni ei suudeta pidurdada, on eestlased juba aastal 2005 oma kodumaal vähemuses.\n25.01.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Carl Bildti memorandum\nAasta 1989 esimestel päevadel külastas Eestit mees, kellest hiljem sai üks suuremaid Eesti toetajaid, kuid tema nädalane ringreis ei pälvinud siin õieti mingit tähelepanu. Ajaleht Edasi pühendas talle esiküljel viis lõiku, muu trükisõna ei teinud teda märkamagi.\n18.01.2014, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: esimesed jõulud\nVeerand sajandit valmistus Eesti esimesteks avalikeks jõuludeks pärast sõda. Täna 25 aastat tagasi, 21. detsembril 1988 võeti Tallinnas Raekoja platsil talv vastu juba jõuluvana ja jõulumuusikaga. Erakordse sündmuse puhul oli kohal ka Soome jõuluvana, kes sõitis sadamast raekoja ette saaniga. Tallinna vanalinnapäevadel lõi 24.–26. detsembrini kaasa jõuluvana ja 27.–30. detsembrini näärivana, kusjuures mõlemad olid äravahetamiseni sarnased.\n21.12.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: EVEA\nKui Hannes Tamme pani veerand sajandit tagasi tervet Edasi esikülge katva laupäevareportaaži pealkirjaks üheainsa sõna «Tühjus», siis enam-vähem nii oligi. 1988. aastal lubati ENSVs esimest korda avalikult tähistada jõule, kuid nõukogude majandus varises säärase kiirusega, et poeletid jäid tühjaks isegi pühade eel. «Korraga on kättesaamatud nii paljud esmatarbekaubad, et nende nimekiri võtaks enda alla Edasi kõik kaheksa lehekülge,» kirjutas Tamme.\n14.12.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Eesti Üliõpilaste Selts\nEesti Üliõpilaste Seltsi kogunesid 1988. aasta jõulukuu esimesel päeval taastama ainult väga vanad ja väga noored mehed. Vähemasti üks põlvkond oli vahelt justkui kadunud. See kuldsete kuuekümnendate nime all tuntuks saanud komsomolipõlvkond paistis ühiskonnas silma kõikjal, ka Rahvarindes ja komparteis, kuid vanimasse üliõpilasseltsi, kes oli kinkinud Eestile rahvuslipu, ei mahtunud sealt suurt kedagi.\n07.12.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: lähme, Ülo!\nVeerand sajandit tagasi räsis Eestit valjem sügisraju kui täna. Eelmisel õhtul Helsingisse väljuma pidanud reisilaev Georg Ots seisis ikka veel Tallinnas tormivarjus. Töö oli katkenud ka kaubasadamas, kuid mitte sadama tööliskomitees, kus valmistuti suursündmuseks – Töökollektiivide Ühendnõukogu asutamiseks. Enam kui 120 000 vene töölist pidid selles organisatsioonis koonduma ühtseks löögirusikaks separatistide ja IME vastu, mis ähvardas lahutada Moskvast ja allutada kohalikule võimule kõik üleliidulise alluvusega ettevõtted.\n30.11.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Arnold Rüütli sirge selg\n23.11.2013, Kalle MuuliPMJuhtkiri: julguse taassünd\n25 aasta tagune suveräänsusdeklaratsioon oli samm iseseisva riigi suunas\n16.11.2013, PMPM+Kalle Muuli: eriväljaanne\nTäna 25 aastat tagasi võttis ENSV ülemnõukogu vastu suveräänsusdeklaratsiooni ja otsustas, et Eestis kehtivad üksnes need üleliidulised seadused, mille on heaks kiitnud kohalik võim. Sellist jultumust polnud Moskva enne näinud, tekkinud oli uskumatu olukord: okupatsioonivõimu esindajad olid kuulutanud end kõiki seadusi järgides okupatsioonivõimust sõltumatuks.\n16.11.2013, Kalle MuuliPM+Juhtkiri: julguse taassünd\n16.11.2013, PMPM+Süsteemi vastu tema enda kätega\nNõukogude võim teadis aastakümnete kogemuse najal hästi, kuidas tulla toime süsteemivälise opositsiooniga. Keda ära hirmutada ei õnnestunud, võis saata vangilaagrisse, siseeksiili nagu akadeemik Sahharovi või Nõukogude Liidust välja.\n15.11.2013, Argo IdeonPM+Advig Kiris: ka Gorbatšovile võiks autahvli panna\nTallinna Ülikooli õppejõud Advig Kiris oli 1988. aastal ENSV justiitsminister ja kandis ülemnõukogus ette NSVLi konstitutsiooni parandusettepanekud.\n15.11.2013, Argo IdeonPM+Kalle Muuli: Miss Estonia\nKui Heinz Valk poleks 1988. aasta sündmusi ristinud laulvaks revolutsiooniks, võiks toda aega nimetada ehk ka ilurevolutsiooniks. Veerandsada aastat tagasi taas alanud missivõistlustel oli algul peaaegu poliitiline tähendus. 09.11.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: punapühad\nTäna 25 aastat tagasi protestisid eestlased NSV Liidu konstitutsiooniparanduste projekti vastu ja venelased Eesti NSV keeleseaduse projekti vastu. Rääkida ja nõuda võis kõike, sõna- ja koosolekuvabadus oli peaaegu täielik. Munamäe tornis lehvis sinimustvalge lipp, juba kaaluti selle heiskamist ka Pika Hermanni torni, aga 1917. aastal Petrogradis toime pandud relvastatud riigipööret tähistati Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni aastapäevana 7. novembril Eestis ikka veel punalippude all sama vankumatult nagu Brežnevi ajal.\n02.11.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Vello Salumi elutöö\nHingedepäeval, 2. novembril 1988 oli terves Eestis kole koerailm. Päev läbi lõõtsus vinge tormituul ja vastu õhtut hakkas veel lund tuiskama. Mööda Pilistveret, Viljandimaa kunagist kihelkonnakeskust, mis nõukogude ajal oli ääremaana hääbumisele määratud, liikus tol sügispimedal õhtul elav tuledemeri. Kümnete tõrvikute valgel avati seal pidulikult stalinismiohvrite mälestuseks kivikangur, mille keskele püstitati suur puust rist.\n26.10.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: presidendi haud\nVeerand sajandit tagasi, 19. oktoobril 1988 rabas Edasi oma lugejaid uudisega «Konstantin Pätsi surmapaik ja -aeg teada». Loo autor, kirjanik Teet Kallas andis teada:\n«Ööl vastu teisipäeva teatasid Valter Timusk ja Henn Latt mulle telefoni teel Kalininist, et Konstantin Päts toimetati 1. jaanuaril 1955. a. ühte psühhoneuroloogiahaiglasse Kalinini lähistel, kus ta suri maksavähki 18. jaanuaril 1956. a. kell 20.00. Kohalike elanike ja haigla personali abiga on õnnestunud leida surnuaed, kuhu Konstantin Päts on maetud.»\n19.10.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Taagepera toomine Aasta 1988 polnud ainult laulva revolutsiooni aasta. See oli ka eesti rahva taasühinemise aasta. Berliini müüri lammutamise võrdkujuks Tallinnas võib pidada ENSV Ministrite Nõukogu ja EKP Keskkomitee 14. oktoobri ühismäärust nr 504, mis käskis «rajada suhted väliseestlastega üldinimlike printsiipide alusel, arendada igakülgselt kultuuri- ja majandussidemeid, mis soodustaks murrangut väliseestlaste teadvuses ning aitaks kaasa usalduse tekkimisele Eesti oleviku ja tuleviku suhtes NSV Liidu koosseisus».\n12.10.2013, Kalle MuuliPMKalle Muuli: California raha\nPerestroika näis 1988. aasta oktoobris liikuvat täie hooga komparteile meelepärases suunas. Baltimaade rahvarinded nõudsid rahvuslippude lehvides liidulepingute sõlmimist, et elada edasi nõukogude rahvaste ühtses ja vennalikus peres. Suveräänsus on võimalik ka omariikluseta, seletati uhkelt. 06.10.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: California raha\nPerestroika näis 1988. aasta oktoobris liikuvat täie hooga komparteile meelepärases suunas. Baltimaade rahvarinded nõudsid rahvuslippude lehvides liidulepingute sõlmimist, et elada edasi nõukogude rahvaste ühtses ja vennalikus peres. Suveräänsus on võimalik ka omariikluseta, seletati uhkelt. 05.10.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: rahvakongress\nNii paljude osavõtjatega, nii paljude kõnelejatega ja nii paljude külalistega pole Eestis kunagi ühtki kongressi peetud. Rahvarinde asutamiskongressil Tallinna linnahallis oli kohal 3267 hääleõigusega inimest, üle 500 külalise ja umbes 300 ajakirjanikku, neist sadakond välismaalt. Kahe päeva jooksul, 1.–2. oktoobril 1988, tuli neil lisaks ettekannetele, kõnedele ja tervitustele ära kuulata kokku 48 sõnavõttu.\n28.09.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: esimene kommertspank Eesti esimese kommertspanga ajalugu algab samamoodi kui Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) asutamise lugu – kolme mehe seiklusrikka autosõiduga Moskvasse. ERSP asutajad läksid sinna välisajakirjanikele pressikonverentsi andma, Tartu Kommertspanga (TKP) asutajad aga tegevusluba paluma.\n21.09.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: parteipesu\nNicaraguast NSV Liidu saatkonnast 1988. aasta juunis kiirkorras Karl Vaino asemele EKP juhiks lennutatud Vaino Väljase esimesed sammud kodumaal olid ettevaatlikud. Vihatud venestaja poolt pagendusse saadetuna oli ta naastes rahva seas küll populaarne, kuid temast ei õhkunud revolutsioonilist energiat. Pigem jäi mulje, justkui kobaks ta lambilülitit otsides käsikaudu pimeduses. Rahvas hakkas isegi rääkima, et Väljas põeb troopikast kaasa toodud ravimatut tõbe ja on väga haige.\n14.09.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: rahvuslipp\nSinimustvalge seadustamine rahvuslipuna otsustati juba 7. juunil 1988, kui ülemnõukogu presiidiumi esimees Arnold Rüütel kutsus kiirkorras Kadrioru lossi kokku riikliku sümboolika töörühma eesotsas välisminister Arnold Greeniga.\n22.06.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: minek\nRahulolematus Karl Vainoga, EKP venemeelse juhiga, hakkas kompartei ladvikus kanda kinnitama 1988. aasta algul, kui Rein Ristlaane asemel sai ideoloogiasekretäriks Indrek Toome. Ent Vainol oli peaaegu oma ametiaja lõpuni keskkomitees siiski kindel toetus. Vastasleer oli väike ja ebalev, kõige söakamalt pruukis suud muidu sõnaaher põllumajandussekretär Artur-Bernhard Upsi. Tema oli ka esimene tippkommunist, kes Vainole otse näkku ütles: «Minu arvates on teie aeg ümber saanud, meie vead algavad kahjuks teist.»\n15.06.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: laulev revolutsioon\nKunstnik Heinz Valk oli terve öö lauluväljakul hõisanud ja koiduvalgel koju jõudnuna kõigest paar tundi maganud, kui ta 1988. aasta 12. juuni hommikul laua taha istus ja kirjutas: «Sellel peol osalemiseks tasus aastakümneid kannatada alandusi ja enesesalgamisi. See oli suurejoonelisim meeleavaldus, mida pole näinud ei filmis, televisioonis, unes ega ilmsi. Laulev ja rütmiliselt liikuv õnnelik rahvahulk, kümned ja kümned lehvivad rahvuslipud, naerul näod, üksmeel, ei tigedust, ei vaenu, südames vaid üks sõna: Eestimaa! /---/ Rahvas, kes lauldes ja naerdes revolutsiooni teeb, peaks olema õilsaks eeskujuks kõigile. Sellist rahvast ei tohi halvustada, mõnitada või kõige hullem – teda uuesti diktatuuriorjusse suruda! Sellist rahvast ei tohi enam kunagi näoli mudasse lüüa! Ta on oma tegudega võitnud vääramatu õiguse olla oma sinise taeva all omal põlisel isamaal. Ma olen uhke, et olen sellise rahva liige!»\n08.06.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: noortefoorum\nEerik-Niiles Kross ja Edgar Savisaar, kes sel sügisel pistavad rinda Tallinna linnapeakandidaatidena kohalikel valimistel, võtsid teineteiselt esmakordselt mõõtu juba veerand sajandit tagasi esimesel Noortefoorumil Kosmose kinos.\n01.06.2013, Kalle MuuliPMKalle Muuli: potšemu eerevil?\nRahvarinde esimeseks proovikiviks ja EKP juhi Karl Vaino viimaseks kirstunaelaks sai delegaatide valimine NLKP 19. parteikonverentsile.\n25.05.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: potšemu eerevil?\n25.05.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: suur Pauk\nRahvarinde sünd meenutas Suurt Pauku. See oli plahvatus, mis järgnes 13. aprilli telesaatele «Mõtleme veel». Rahvarinne sündis kogu maal nii kiiresti, et aastakümnete tagant vaadates näivad selle energilised eestvedajad uimaste sabassörkijatena. Seepärast on ka mõttetu arutada, kes tegelikult asutas Rahvarinde ja milline kolmetäheline organisatsioon seda juhtis. Rahvarinde juhtkonnas oli palju kommuniste ja küllap ka KGB mõjuagente, aga sel pole erilist tähtsust. Vähemasti 1988. aasta kevadel ja suvel ei juhtinud Rahvarinnet keegi. Ka mitte 14. mail asutatud algatuskeskus.\n18.05.2013, Kalle MuuliRepKes olid need julged, kes võtsid esimesena välja sini-must-valge lipu?12.05.2013, Reporter.eePM+Kalle Muuli: kaunimad laulud\nLaulval revolutsioonil polnud algust ega lõppu. Aga kui pidepunktiks siiski mingit kuupäeva otsida, sobib selleks kõige paremini 14. mai 1988.\n11.05.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: töörahva püha\nVist esimest korda kogu oma ajaloo jooksul ei valetanud Rahva Hääl sõnagi, kui pani 1988. aasta maiparaadi reportaažile pealkirjaks «Looduses ja ühiskonnas on saabunud kevad». Lugu ise oli muidugi vana joru sellest, kuidas «rongkäigu kolonnides sammudes väljendasid tallinlased jälle oma kindlat tahet sammuda raskustest hoolimata edasi partei kavandatud muudatuste rada mööda», kuid pealkiri rääkis sulatõtt.\n04.05.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Boris Kummi haual\nNagu 14. aprilli öösel telemaja seitsmendal korrusel Rahvarinde algatuskoosolekul kokku lepitud, viis ETV saatejuht Hagi Šein kohe hommikul Rahvarinde algatusrühma deklaratsiooni Lenini puiesteele Valgesse Majja ja Kadriorgu ülemnõukogu presiidiumile. Kuna Eesti NSVs polnud ühtki organisatsiooni, liiati veel poliitilist organisatsiooni võimalik ametlikult asutada kompartei loata, siis oli deklaratsioonis selge sõnaga kirjas: Rahvarinde eesmärk on «realiseerida aktiivselt NLKP Keskkomitee kurssi».\n27.04.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: värvid\nLaulva revolutsiooni esimene lipp ei olnud siidist, nagu see iludus, mis kõigi sinimustvalgete emana valmis 1884. aasta kevadel Karl August Hermanni abikaasa Paula Hermanni, õe Miina Hermanni (Härma) ja Emilie Beermanni näputööna.\n20.04.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: perestroika toetuseks\nKeset 1988. aasta küünlakuud hakkas Edgar Savisaare autol, moodsal VAZ 2108-l tõrkuma ukselukk. Kuna teha oli vaja muidki remonditöid, viis ta 3. märtsil oma sõiduriista Tallinnas Kadaka tee töökotta.\n13.04.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: rahvarinde häll\nENSV Plaanikomitee osakonnajuhataja Edgar Savisaar korraldas pärast IME-ettepaneku avaldamist 1987. aasta septembris mõnepäevaste vahedega veel kaks nelja mehe kohtumist, kus arutati, mida edasi teha. Viimane kokkusaamine toimus 30. septembril 1987. Seal teatas Savisaar kaaslastele, et läheb mõneks ajaks ülemuste pilgu alt ära puhkusele.\n06.04.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: tulgu või surm\nNLKP peasekretär Mihhail Gorbatšov oli parajasti välisvisiidil, kui üleliidulises ajalehes Sovetskaja Rossija ilmus 13. veebruaril 1988 artikkel «Ma ei saa loobuda põhimõtetest». Selles nõuti ei vähemat ega rohkemat kui perestroika ja avalikustamise lõpetamist. Artikli autoriks oli Leningradi tehnoloogiainstituudi dotsent Nina Andrejeva.\n30.03.2013, Kalle MuuliPMKalle Muuli: viimane punamonument\nVeerand sajandit tagasi saabus Eestisse koos kevadega ka monumentide taastamise vaimustus. Otsa tegi siingi lahti rühmitus MRP-AEG, mis oli juba 1987. aasta sügisel, kohe pärast Hirvepargi miitingut hakanud koguma allkirju stalinismiohvrite mälestusmärgi rajamiseks Tallinna. Okupatsioonivõim mõistis selle algatuse küll hukka, kuid peagi oli asi niikaugel, et isegi kommunistid koostasid pikki nimekirju iseseisvusaegsetest sammastest, ilma milleta enam elada ei saanud.\n23.03.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: viimane punamonument\n23.03.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: seitse sekundit\nTäna 25 aastat tagasi naasis Kanada miljonilinnast Calgaryst kodumaale kahevõistleja Allar Levandi, kaelas üks kõige säravamaid medaleid, mille Eesti sportlased olümpiamängudelt võitnud. Ei olnud see kuld ega isegi mitte hõbe, ometi võeti Levandit vastu kui rahvuskangelast.\n02.03.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: hirmu kadumise päev\nTäna 25 aastat tagasi tähistas kuuendik planeedist Nõukogude armee ja sõjalaevastiku 70. sünnipäeva. ENSVs nimetati seda ka meestepäevaks. Koolides pidid tüdrukud tol päeval poistele kingitusi tegema. Eesrindlikes töökollektiivides kinkisid naised meestele lilli ja mehed jõid viina. Päev enne Eesti Vabariigi aastapäeva oli säärane okupatsiooniväge ülistav «praasdnik» eriti võigas.\n23.02.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: võitlus ekstremistidega\nVeerand sajandit tagasi hakkasid kommunistid Eesti Vabariigi aastapäevaks valmistuma märksa varem kui vabadusvõitlejad. EKP keskkomitee büroo võttis juba 12. jaanuaril 1988 vastu otsuse «Vastutegutsemisest 24. veebruariks ettevalmistatavaile natsionalistlikele väljaastumistele vabariigis».\n16.02.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: liikumatu eskalaator\nLaulva revolutsiooni künnisel, talvel 1988, lammutati Tallinna Postimajas üks nõukoguliku potjomkinluse absurdsemaid sümboleid, ENSV esimene ja ainus eskalaator, mis oli vihastanud ja naerutanud rahvast juba aastaid.\n09.02.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Tartu rahu Täna 25 aastat tagasi saatis kompartei Tartus meeleavaldajate vastu kilpide ja kumminuiadega miilitsapataljoni. See oli esimene ja õnneks ka viimane okupatsioonivõimu perestroikaaegne katse rahvast jõuga maha suruda.\n02.02.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: kolm meest Moskvas\nÜlehomme möödub 25 aastat päevast, mil Tallinnast asus autoga Moskva poole teele üks isevärki seltskond, kelle eesmärk oli maailmale teada anda ettepanekust asutada Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei – esimene mittekommunistlik partei Nõukogude Liidus.\n26.01.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: ristlaane lahkumine\nEestimaa kommunistliku partei juht Karl Vaino tegi 16. jaanuaril 1988 ootamatu käigu. Rahva suureks imestuseks laskis ta ideoloogiasekretäri ametist lahti oma kuuleka kannupoisi Rein Ristlaane ja pani asemele eestimeelse Indrek Toome.\n19.01.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: külaliskaart\nVeerand sajandit tagasi ei kurtnud keegi suure väljarände ja vähese sündimuse üle. Inimesi tundus olevat hoopis liiga palju. Kauplustes oli veel esmaseid toidukaupu hädapärast saada, kuid juba juurutati ka esimesi kaardisüsteeme. Paljudesse restoranidesse ja kohvikutesse pääsemiseks tuli seista mitte ainult järjekorras, vaid osta ka pilet. Sissepääs maksab 2 rubla, kuulutas ajalehes Noorte Hääl moodsa Mere kohviku asedirektor Alar Tamming, praegune valuutaärimees.\n12.01.2013, Kalle MuuliPMKalle Muuli: kõige ilusam aasta\nKui ma peaksin valima üheainsa aasta, mida veel kord läbi elada, siis on selleks kahtlemata laulva revolutsiooni esimene aasta, kõige ilusam aeg meie ajaloos.\n05.01.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: kõige ilusam aasta\n05.01.2013, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: ots ja algus\n29.12.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: rublatehing\n1992. aasta jõulureedel sadas Tallinnas lund ja ilm oli sompus, kuid Latavio kogenud lendurile Ivars Dudelisele ei valmistanud see vähimatki muret. Ta maandas oma transpordilennuki AN-26 Ülemiste lennuväljal täpselt kell 14.10.\n22.12.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Iisraeli relvad\n1992. aasta oktoobris, nädal-paar enne Tiit Vähi valitsuse lahkumist, juhtus kummaline lugu: kaitseminister Ülo Uluots avastas ühel hommikul tööle tulles, et tema asetäitja Toomas Puura on kadunud nagu tina tuhka. Pärast pikka otsimist kuulis Uluots lõpuks riigikantseleist, et Puura on koos peastaabi ülema Ants Laaneotsaga ja valitsuse nõuniku Leonid Apananskiga Iisraelis.\n15.12.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: esimene eelarve\nRiigikogu lakkamatute ööistungite aegu tasuks meenutada, et täna 20 aastat tagasi polnud riigieelarve eelnõu veel üldse riigikogussegi jõudnud. Eesti esimese aastaeelarve teine lugemine algas 20. jaanuaril ja seaduseks sai see alles 9. veebruaril 1993.\n08.12.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: valitsuse pesamuna\nPraegune Eesti suursaadik Moskvas, Tartu ülikoolist ajakirjanikuhariduse saanud Jüri Luik oli napilt kahekümne kuue aastane, kui tema õlule langes vastutus kõige tähtsamate läbirääkimiste eest, mida Eesti valitsus pärast Tartu rahu sõlmimist iial on pidanud. See juhtus täpselt 20 aastat tagasi, 1. detsembril 1992. Jüri Luigest sai sel päeval Mart Laari valitsuse portfellita minister, kes võttis eelmise valitsuse riigisekretärilt Uno Veeringult Venemaaga peetavate läbirääkimiste delegatsiooni juhi koha üle ajal, mil läbirääkimised olid sisuliselt ummikusse jooksnud.\n01.12.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: esimene erastamisvoor\nKohe pärast kogu maad vapustanud pangakrahhi kärgatas Toompeal taas äike. 26. novembril 1992 vallandas valitsus erastamisettevõte nõukogu eesotsas asemajandusminister Andres Bergmanniga.\n24.11.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: pangakrahh\nTäna 20 aastat tagasi vapustas Eestit riigi ajaloo suurim pangakrahh. Keskpank pani 17. novembril 1992 moratooriumi alla korraga kolm suurt panka: Tartu Kommertspanga, Balti Ühispanga (UBB) ja Põhja-Eesti Aktsiapanga (PEAP).\n17.11.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Baltijetsi vallutamine\nPeaminister Mart Laar sõitis 11. novembril 1992 kaheks päevaks Ida-Virumaale. Streigid, miitingud, meeleavaldused ja piketid olid seal kestnud juba mitu kuud. Ida-Virumaa linnade olukord oli pärast suurte ettevõtete seiskumist masendav. Inimesed olid tööta, elada polnud millestki. Umbkeelsetena olid nad ära lõigatud ka riigikeelsest infost ja kohalikel juhtidel oli neid lihtne valitsuse vastu üles ässitada.\n10.11.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Maagide salaplaan\n03.11.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: lahing Kibuvitsa baaris\nVaevalt oli Laar 22. oktoobril esimest korda peaministrina üle oma kabineti läve astunud, kui kohe läks mahtra lahti. Väärika riigiameti asemel ootas teda ees katastroofikolle, kus tuli käigult hakata tegelema asjadega, milleks ta üldse valmis polnud.\n27.10.2012, Kalle MuuliPMJuhtkiri: ühe 32-aastase peaministri ja Eesti lugu Esmaspäeval saab täis 20 aastat hetkest, mil toona kõigest 32-aastane mees, kes oma viimaste kirjutiste juures on ennast tituleerinud haigeks eurooplaseks, astus sisse uksest, mille kõrval ilutses silt «Eesti Vabariigi peaminister Mart Laar».\n22.10.2012, PMPM+Kalle Muuli: Mardi talveporgandid\n20.10.2012, Kalle MuuliPM+Laar kaalus «surmaeskadroni» loomist\n20.10.2012, Alo RaunPM+Juhtkiri: ühe 32-aastase peaministri ja Eesti lugu Esmaspäeval saab täis 20 aastat hetkest, mil toona kõigest 32-aastane mees, kes oma viimaste kirjutiste juures on ennast tituleerinud haigeks eurooplaseks, astus sisse uksest, mille kõrval ilutses silt «Eesti Vabariigi peaminister Mart Laar».\n20.10.2012, PMPM+Kalle Muuli: viimane istung\nTäna 20 aastat tagasi pidas viimase istungi Tiit Vähi esimene valitsus, mis oli ametis vähem kui üheksa kuud. Selle lühikese aja jooksul lasti Eestis vabaks hinnad, võeti kasutusele kroon, kiideti heaks põhiseadus ja korraldati esimesed põhiseaduslikud valimised. Kui Vähi tahaks hoobelda, võiks ta öelda, et just tema valitsusajal taastati Eestis nii turumajandus kui ka põhiseaduslik riigikord.\n13.10.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: Rüütli tänamine\n06.10.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: esimene koosolek\nRiigikogu valimised võitnud Isamaa saadikurühma esimene koosolek peeti 1992. aasta 25. septembri keskpäeval ilma erilise pidulikkuseta. Selleks ei kogunetud isegi mitte lossi, vaid Rahukohtu tänavale saadikute majja.\n29.09.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: võidupidu\nIsamaa valimispeol Tallinnas Kinoliidu baaris oli 20. septembril 1992 kohal korraga kolm tulevast presidenti. Lennart Meri oli äsja lõpetanud võimsa presidendikampaania. Ta oli täitnud eesmärgi, kogunud 29,5 protsenti häältest ja pääsenud koos Arnold Rüütliga (41,8) riigikogu ette teise vooru.\n22.09.2012, Kalle MuuliPMTäna 20 aastat tagasi valis Eesti endale parlamenti ja presidenti\nUutes demokraatiates ongi üks põlvkond, kes peab oma naha turule viima. Siis ei olnud mahti kaalutleda, kuidas otsused pärast pressiteates välja paistavad, vaid tuli mõelda, välja öelda ja tegutseda. See oli taastatud Eesti Vabariigi esimene poliitikute põlvkond, riigikogu VII koosseis.\n20.09.2012, Tuuli KochPMJuhtkiri: miks nad ometi nii palju vaidlevad?\n20.09.2012, PMPM+Juhtkiri: miks nad ometi nii palju vaidlevad?\n20.09.2012, PMPM+Kahe kuuga sündinud parlament\n20.09.2012, Tuuli KochPM+Kalle Muuli: operetiohvitseride padespann\nTäna möödub 20 aastat päevast, mil Haapsalus loodi Kalle Elleri eestvedamisel rahvuslike relvajõudude ühtne juhtimiskeskus.\n15.09.2012, Kalle MuuliRepMida tegi Hardi Volmer viimati riigi heaks?20.08.2012, Reporter.eeRep20. augusti klubi külastas Toompeal mälestuskivi20.08.2012, Reporter.eeRepOtepääl mängiti maha jõuline näidislahing20.08.2012, Reporter.eeRepKuidas mäletate Teie 20. augustit 1991?20.08.2012, Reporter.eeRepRein Taagepera teeks taasiseseisvumise nimekuju lihtsamaks20.08.2012, Reporter.eeRep1991. aastal kaitses olnud mehed taaskülastasid Teletorni20.08.2012, Reporter.eePM+Kalle Muuli: Kadrioru rookimine\n21.07.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: dekreet nr 035\n07.07.2012, Kalle MuuliRepTäna 20 aastat tagasi võeti kasutusele Eesti kroon!20.06.2012, Reporter.eePM+Kalle Muuli: Kuperjanovlaste mäss\n02.06.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: me ei lükka edasi!\nTäna 20 aastat tagasi oli Eesti teist päeva rahvusvahelise valuutafondi (IMF) liige ja Eesti Panga president Siim Kallas sättis end juba Ameerikast tagasi koduteele.\n26.05.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: põhiseadus rahvahääletusele\n19.05.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: uue elu sümbol\nTäna 20 aastat tagasi tuli Tallinnas müügile esimene uue aja õlu Saku Reval Luksus, millega Saku õlletehas tähistas uue keedumaja valmimist.\n12.05.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: õhtusöök Sub Montes\nTäna 20 aastat tagasi leidis ühes Tallinna peenemas restoranis Sub Monte aset pidulik õhtusöök, mille tragikoomilisel kulminatsioonil oli pikk ja oluline mõju Eesti poliitikale.\n05.05.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: elu võimalikkusest kaitseväes\nTäna 20 aastat tagasi võttis Eesti kaitseväe staabikompanii venelastelt jõuga üle ajaloolise allveelaeva Lembit ja heiskas sellel taas sinimustvalge lipu. Balti sõjalaevastiku muuseumi filiaalina tegutsenud Lembitu kapten oli automaaditorude ees sunnitud laeva avama, vastasel korral ähvardasid eestlased lukud lõhkuda.\n28.04.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: kuninga külaskäik\nTäna 20 aastat tagasi harjutas kaitsejõudude staabiülem Ants Laaneots Tallinna linnahalli kail rivisammu ja sõdurid õppisid sujuvalt lahti rullima kaheksa meetri pikkust vaipa, mille keskel ülemnõukogu esimees Arnold Rüütel pidi koos abikaasa Ingrid Rüütliga 22. aprilli hommikul Rootsi kuningapaari tervitama.\n21.04.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: esimees Laar Täna 20 aastat tagasi oli Mart Laar esimest päeva valimisliidu Isamaa esimees.\n14.04.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: raskes deliiriumis\nIsegi kui ma oleksin raskes deliiriumis ja vihkaksin eesti rahvast, ei suudaks ma isikuti sellist riigikogu pakkuda!\n07.04.2012, Kalle MuuliPM+Kalle Muuli: sinu äri eduks!\n10.03.2012, Kalle MuuliRepIvo Linna: oleksin Vabaduse laulul ka ilma rahata laulnud!26.08.2011, Reporter.eeRepIslandi päeva toiduturul sai tutvuda saareriigi kokakunstiga21.08.2011, Reporter.eeRepSuurkontserti Vabaduse laul tabasid kriitikanooled21.08.2011, Reporter.eeRepLauluväljakule kogunes pidupäeval tuhandeid inimesi20.08.2011, Reporter.eeRepHarjumäel avati 20. augusti väljak20.08.2011, Reporter.eeRepIlves kohtus Islandi presidendiga20.08.2011, Reporter.eeRepRootsi välisminister: järgnevad 20 aastat esitavad uusi väljakutseid20.08.2011, Reporter.eeRepPresident Ilves kutsus tähtsad kultuuritegelased külla19.08.2011, Reporter.eeRepHomme heisatakse Eesti lipud19.08.2011, Reporter.eeRepJaak Johanson pakub võimalust end homme ajalukku laulda19.08.2011, Reporter.eeRepSõjamuuseumis näidatakse salajase sidekeskuse tehnikat18.08.2011, Reporter.eeRepSavisaar teeb Harju mäest 20. augusti väljaku02.08.2011, Reporter.eeRepÜhtelaulmisest võib saada väärikas taasiseseisvumispäeva traditsioon21.08.2010, Reporter.eeRepTartu koorid vaatasid ühtelaulmise ülekannet lodja purjelt21.08.2010, Reporter.eeTaasiseseisvumise juubelipäev päädib tasuta hiigelkontserdiga\nJärgmise aasta 20. augustil, mil Eesti taasiseseisvumisest möödub 20 aastat, korraldatakse lauluväljakul suur kontsert «Vabaduse laul», kuhu oodatakse muusikuid ja külalisi nii Eestist kui välismaalt.\n12.06.2010, Madis FilippovPM+Juubelipidu päädib suure kontserdiga\n12.06.2010, Madis FilippovPMEnn Soosaar: oodates Nõukogude ajupesust vaba põlvkondaKa mõtlevate inimeste mõttemaailma risustavad endiselt Nõukogude aja retsidiivid ja reliktid. Need inimesed annavad tänapäeva Eestis tooni, kirjutab kolumnist Enn Soosaar.21.11.2009, Enn SoosaarPM+Enn Soosaar: oodates Nõukogude ajupesust vaba põlvkondaKa mõtlevate inimeste mõttemaailma risustavad endiselt Nõukogude aja retsidiivid ja reliktid. Need inimesed annavad tänapäeva Eestis tooni, kirjutab kolumnist Enn Soosaar.21.11.2009, Enn SoosaarRepTaasiseseisvuspäev möödus Rakveres keskaja vaimus23.08.2009, Reporter.eeRepTaasiseseisvumise ajal hoidis riigikogu esimees hõlma all UZI automaati20.08.2009, Reporter.ee Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaVarsti18:0025Apr Jalgpalli otsepilt: suures mängus kohtuvad Levadia ja Kalju>Viimased uudised17:30Sõjamäng Call of Duty: WWII lekib rohkem, kui madala enesehinnanguga sõel 17:29Mis on peidus maailma võimsaima mängukonsooli sees? 17:23Levira puhaskasum kasvas aastaga pea poole miljoni euroni 17:21Austraalia filmide festival tuleb taas Tartusse 17:16Kümme märki, mis näitavad, et te tõesti sobite kokku 17:13Lauri Pedaja, siin on Sulle vastus, miks Instagramis naised paljad 17:13Ebaõnnesõdur Gareth Bale jääb Meistrite liiga poolfinaalidest eemale 17:11Odav versus kallis: kas saad pildi järgi aru, kumb tool on kallim? 16:58Video: McDonalds tegi oma töötajatest «Tähesõdade» kurjamid 16:51Kohus mõistis joomakaaslase tapnud mehe seitsmeks aastaks vangi 16:51Venemaa hakkab Luganskit elektriga varustama 16:51Politsei sõitis eest kihutanud autole tagant sisse (3)16:50Komisjon kahtlustab Rootsi telekome konkurentsireeglite rikkumises 16:46Tambet Tuisk: kui mul peaks tekkima vajadus ära kaduda, siis läheksin Laose autopesulasse tööle 16:42Veidraid lapsekasvatamispraktikaid üle terve maailma 16:36Häkkerid õõnestasid Macroni kampaaniat 16:30Tuul Sepp: kas vähk on inimeste tekitatud haigus? 16:24Jalgpalli otsepilt: suures mängus kohtuvad Levadia ja Kalju 16:23Reinsalu: Eesti soovib tõenäoliselt Gazpromi trahvimist 16:226 söödavat taime, mida saab ka kortermajas kasvatada Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikLühinumbrilt 1818 kimbutati inimesi pahavaragaEmor: kümnendik Eesti alkoholiostudest on pärit LätistKuus kuldreeglit tervislikuks grillihooajaks16:08Tasub teada: avalikud häbipostid ja võõrastest piltide lisamine on keelatud 14:31Tallink lõpetas ühel liinil lärmavate reisijate tõttu ajutiselt alkoholimüügi (1)10:46Toidud su külmikus, mis aeguvad kiiremini kui karta oskad 09:00Miks Statoilid värvi vahetavad? (3)VideoKõikVideo: Lõuna-Koreasse saabus USA tuumaallveelaev (2)Raport: lennukist välja kistud arst käitus agressiivseltVideo: 60 bandiiti röövis Paraguay turvafirma peakontorist miljoneidTehnikaKõikWikipedia asutaja raputab maailma täiesti uut tüüpi meediaväljaandegaElisa pani Starmani juhatusele täies koosseisus sule sappa (7)Videomängude GTA V ja Red Dead Redemptioni maailmade ühinemine jääb olemata!MajandusKõikTallink lõpetas ühel liinil lärmavate reisijate tõttu ajutiselt alkoholimüügi (1)Reinsalu: Eesti soovib tõenäoliselt Gazpromi trahvimistSester soovib Sõõrumaa Eesti Raudtee nõukogust tagasi kutsuda (1)17:23Levira puhaskasum kasvas aastaga pea poole miljoni euroni 16:50Komisjon kahtlustab Rootsi telekome konkurentsireeglite rikkumises 16:04Eesti leibkondade kulutused tarbekaupadele märtsis kasvasid 14:05 Raasuke: minu olulisim küsimus juhina on praegu see, kas meeskond tuleb kaasa MaailmKõikHäkkerid õõnestasid Macroni kampaaniatBriti leiboristid lubavad võidu korral Brexiti-kõnelustest loobudaJean-Marie Le Penil jagub tütre kampaania osas vaid kriitikat16:51Venemaa hakkab Luganskit elektriga varustama 14:35Angela Merkel ja Ivanka Trump rääkisid Berliinis naiste ettevõtlikkusest 13:51Serbia kaalub osalemist Süüria demineerimisel koos Venemaaga 13:29Macron kandis Kremli hääletoru musta nimekirja (24)SportKõikVideomeenutus Argentina rallilt: Märtini peadpööritav avarii ja kuhjaga ebaõnneTänak Argentina rallist: see on üks ralli, kus tõesti ei tea, mida oodataRakvere Tarvas: Balti liiga tšempion 2022? 17:13Ebaõnnesõdur Gareth Bale jääb Meistrite liiga poolfinaalidest eemale 16:24Jalgpalli otsepilt: suures mängus kohtuvad Levadia ja Kalju 16:09Kontaveit alistas Stuttgardis maailma 34. reketi ja pääses teise ringi! (3)15:30Eesti korvpallitalendi karjäär jätkub Hispaanias NaineKõikVeidraid lapsekasvatamispraktikaid üle terve maailmaEpp Petrone: kräpisõda ja hirmutav ajupesuMures ema: laps on pärast lahutust muutunud telefonis kõneldes tõrjuvaks17:16Kümme märki, mis näitavad, et te tõesti sobite kokku 15:46Toitumisnõustaja ja treener Heikki Mägi: arvad ka, et kaal ei lange? Arva uuesti! 15:02Maarja Kupits: andis jumal tsikli... (2)14:29Suu magusaks: brownie Tsiistre moodi TervisKõikKolm videot: mida käib perearst patsiendi kodus tegemasArst: vaktsineerimisest keeldujate karistamine tekitaks vihaPerearst loobus tööst: kui sul on ka 40-kraadine palavik, pead ikka tööle tulemaMaa EluKõikFotokonkursi võitja tegeleb igapäevaselt hobusekasvatusegaVaata pildigaleriid Maamessi esimesest päevastMaamessi teine päev: videodTallinnKõikFotod: Kopli trollibusside asemikud rivistusid Vabaduse väljakuleSarapuu umbusaldamine kukkus ettearvatult läbi (1)Pankrotimenetlus tulekul? Inglise Kolledži sihtasutus on ehitusfirmale võlgu ligi pool miljonit eurotTartu PostimeesKõikKohus mõistis joomakaaslase tapnud mehe seitsmeks aastaks vangiVenelaste ilmaennustus lubab järgmise nädala lõpuks suvesooja (1)Galerii: tudengid laovad enda alla kaste48h populaarsemad teemaddonald trumpEestiEuroopaEuroopa Liitev100HiinainimesedkoduKorvpallMuusikaNATOPolitseiPrantsusmaapresidentPõhja-KoreaSaksamaaSoomeSuurbritanniaSüüriaTrumpTürgiAmeerika ÜhendriigidVabariigi ValitsusVenemaavideoVäikesed hiiglasedTänane lehtKõikKeskerakond kaotas toetust oma turvahällis Tallinnas (10)Reidi tee teine etapp sai ehitusloaTsikliga kihutanul pole mootorratta juhtimise õigustArvamusKõikMario Ojalo: politsei, tänan, et aitate mind tappa (132)Margo Saaremets: miks vaktsineerimine on vajalik? Ühe levinud nakkushaiguse näitelJuhtkiri: jõu kasutamine ei tee õigusriigist politseiriiki (23)KultuurKõikOtseülekanne: EMTA rektorikandidaatide debattTagasivaatepeeglist võib kumendada tulevik?Vaata: Vanamehel jälle uus multikas ReisKõikRaport: lennukist välja kistud arst käitus agressiivseltPilootide koodsõnad, millest reisijad tavaliselt aru ei saaParimad Eesti toidufestivalid, mida sel aastal kindlasti külastadaKoduKõikFotod: pealtnäha väljapeetud kodu peidab endas midagi väga üllatavat8 punkti, millele lastega pere enne koduostu kindlasti mõtlema peaks5 nippi, kuidas luua iluaed, mis kastmist ei vajaLemmikKõikÜheksa ainulaadset saart maailmas, mida valitsevad ainult loomadPäevakäpp: kaunis Stella ei saa aru, miks keegi teda ei taha Nunnu galerii: pehmed kassi- ja koerakõhud altvaates (1)VIIMASED GALERIIDAvarii PiritalTartu tudengipäevade kastironimise eelvoorSarapuu umbusaldamineGalerii: Must toss Paide linna kohalKollektiivleppe allkirjastamineVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!76Aili VintmaalikunstnikPeeter Urm, 68arst ja kirjanikJaak Lõhmus, 62filmitegelaneJaak Sooäär, 45kitarristHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikSelgusid Seto Folgi laste ja noorte jutukonkursi "Metsa poole" võitjad Peaminister Jüri Ratas: Seto vald on õige mõte (1)Seto Folk on „Metsa poole“: piletid müügil60 PLUSSKõikMiks ei tohi magada moest läinud ööriietega?Hind ja mudaravile kuluv aeg peletab klienteKarm statistika: Eesti tööandjad panustavad töötajate pensionitesse vähem kui lõunanaabridArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Mirjam MäekiviTelefon:666 2289E-postiga:mirjam.maekivi(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Kuidas seletada pilte surnud põllumehest – Peramõtsa Press\nStseen NO83 etendusest “Kuidas seletada pilte surnud jänesele” (Foto: NO99)\nKuupäev: november 25, 2017Autor: peramotsa 0 Kommentaarid\nNojah. Eesti põllumees on selline tubli keskmine soomeugri juurikas. Maa sool. Teeb ühe hooga palju, aga tihtilugu laseb uutel tekkinud võimalustel lihtsalt minna. Näiteks siis kui on võimalus miskit kuskil kõvasti nõuda või keskit kuhugi pehmesse saata. Pole Eesti põllumehe moodi emotsioone välja näidata. Tõsi küll, käivad jutud ühest Pärnumaa põllumehest, kes armastanud oma naist kohe niiväga palju, et olevat seda talle ükskord peaaegu et välja öelnud… Aga muidu põllumehed Eestis väga ei rapsi, nii pole lihtsalt kombeks. Juba aastasadu. Kõige rahulikum ja harjunum kogukond Eestis.\nVahel siiski läheb põllumees närvi…\nNäiteks siis kui teda liigselt kotitakse. Põllumees on tegelikult täitsa tavaline Eesti inimene ja talle ei meeldi kottimine. Eesti põllumees läheb üldiselt harva närvi. Viimati läks põllumees närvi siis kui talle uus müts liiga silmini pähe tõmmati ja öeldi et see on õiglane ja ilus müts. Põllumees algul uskus, aga siis lõi oma tulud ja kulud kokku ning sai aru, et tema üle tehakse vist nalja. Lolli nalja põllumees vihkab.\nPõllumehed Toompeal (Foto: Põllumajandus.ee)\nAga mida see põllumees kobiseb? Lapski teab, et põllumehed saavad üüratus koguses toetusi. Laps teab ka seda, et Eesti kuulub Euroopa Liitu, aga enamasti ei tea ta, et Euroopa Liit on iidamast-aadamast kuulutanud põllumajandustooted, ehk toidu, strateegiliseks varuks, mille hind tuleb igal juhul kunstlikult madalal hoida, konkureerimaks sise- ja välisturgudel ning loomaks muljet, et toit on midagi, mida me endale 24/7 lubada saame, olgu teiste hüvedega parasjagu nii kuidas on. Sest kui tavaline inimene odavalt süüa ei saa, läheb omakorda tema närvi. Ja seda, et tavaline inimene närvi läheb, seda ükski riik või riikide ühendus endale lubada ei saa. Sestap ongi tehtud kokkulepe, et toiduhinnad hoitakse madalal, aga põllumeestele makstakse toetusi. Need toetused erinevad Euroopa Liidu siseselt mõnevõrra ja bürokraadid on varmad ära seletama miks see nii on. Nii nagu me väga hästi teame seda, et bussijuht Helsingis teeb palju tähtsamat ja raskemat tööd kui bussijuht Tallinnas, mistõttu peab ta ka oma töö eest rohkem tasu saama, väärib ka põllumees Eestis vähemat toetust kui põllumees näituseks Prantsusmaal.\nLisaks EL „põhitoetustele“ jääb igale riigile võimalus jagada välja täiendavaid lisatoetusi, mis aitaksid põllumehi kehvas turusituatsioonis või ikalduste puhul. Viimaste aastate „piimakrahhi“ ajal kasutasidki Eesti naabrid seda võimalust ning jagasid piimasektorile pea täies mahus välja kõik võimalikud lisatoetused (nn top-up). Eesti riik ja üks tema ministeerium käitus siin aga nagu ühe teise riigi üks teine ministeerium Janno Põldma raamatus ja telelavastuses „Džuudopoisid“.\n“Džuudopoisid”, ETV 1987 (Ekraanitõmmis: ERR)\nMeetmed spordi edendamiseks maapiirkondades\nVilgumäe kooli spordi edendamiseks ja tõhustamiseks ettenähtud erinevad spordivahendid ei tahtnud kuidagi kooli jõuda, sestap korraldas kehalise kasvatuse õpetaja Martin poistele džuudotrenni. See nörritas aga direktori kohustes õppealajuhatajat, kes ei saanud kuidagi aru, miks kolleegid teevad nii suure numbri saamatajäänud 20 malelauast: „Ministeeriumis leiti, et need malelauad saadetakse Märjamaale, sealse spordi edendamiseks ja tõhustamiseks. Aga hea tahtmise juures oleks ju saanud ka ilma malenditeta… kursused käima panna. Oleks võinud rääkida lastele… noh… kuulsatest maletajatest… Meil on ju see… noh… Keres!“\nMeil on Eesti põllumajandusajaloos olemas… see… noh… Carl Robert Jakobson ja 1930-ndate aastate edulugu Eesti või ja peekoni jõudmisest Suurbritannia turgudele. Sellest kõigest jääb aga väheks. Eesti riik jagas hiljutistel „piimakriisi“- aastatel võimalikest lisatoetusest piimatootjatele, erinevalt lähinaabritest, laiali vaid osa, olles samas eelnevatel aastatel üheselt julgustanud piimatootjaid võtma suuri riske ja omi karju suurendama. Siinkohal olnukski madalaim aktsepteeritav latt, millest Eesti riik oleks kriisiajal pidanud üle hüppama, nendesamade top-up toetuste väljamaksmine maksimaalses mahus. Selle asemel aga loobuti naaberriikides rakendatud võimaliku maksimaalse top-up’i maksmisest, tekitades sellega regiooni piimandussektoris ebavõrdse olukorra. No ju läks seda raha mujal rohkem vaja, ega ta jagamata jäänud, mis parata. Eesti piimatootjad pidid katkestama suurel hulgal „maletreeninguid“ ning loobuma juba käegakatsutavatest võidukatest malelahingutest nimekate vastastega. Selle asemel organiseeriti ülepeakaela erinevaid „džuudotrenne“ — kes müüs maad ja metsa, kes karja, et vähegi spordipildis püsida. Aga malelauad läksid ja jäidki Märjamaale.\nPaul Kerese monument (Foto: VisitEstonia)\nToetustest. Hästi üldiselt\nKuna piimatootjad said eelmises klipis oma 20 sekundit kuulsust, siis keskendume siinkohal üksnes põllumaadele. Ka piimakarja või lihakarja pidajatel on reeglina siin „käpp sees“, sest kuskilt peab see õnnetu loom ju oma söögi saama. Otse loomulikult toetuste eest! Kui jätame siinkohal kõrvale ka „noore taluniku toetused“ (hästi loogiline toetus, et maapiirkondades üleüldse elu säiliks) ja erinevad üleminekutoetused (tavapõllumajanduselt mahepõllumajandusele jms), jagunevad toetused HÄSTI laias laastus järgmiselt:\nühtne pindalatoetus (ÜPT), mida saavad taotleda kõik põllumajandusmaadel tegutsevad ettevõtted\nkeskkonnasõbraliku majandamise toetus (KSM) neile, kes on nõus rakendama teatavaid keskkonnaalaseid põllumajanduspiiranguid\nmahepõllumajandusliku tootmise toetus (MAH), neile kes toodavad põllumajandussaadusi mahepõllumajandusele kehtestatud piiranguid järgides.\nPõllumeestel on voli valida, milliste „pottidega“ liituda. Võimalus on olla „mahe“ kõigi võimalike toetustega või nii vähe „mahe“ kui võimalik, aga saada ka sellevõrra vähem toetustega toetatud. Põllumees valib oma „poti“ ja hakkab selle piires vaikselt tegutsema.\nSiin liituvad sellesama valitud „potiga“ aga erinevad nõuded, näiteks „rohestamisnõue“.\nRohestamine on keskkonnaalane meede, mille ülim eesmärk võiks ideaalis olla põllumajanduspindadelt väljaleostuvate veekogude eutrofeerumist põhjustavate elementide (eeskätt lämmastik ja fosfor) mittesattumine veekogudesse. Selle tarvis on tarvilik põllumassiivide ümber ja ka sisse (kivihunnikud, põllunduseks ebaatraktiivsed kraavitatud-võsastunud piirkonnad) rajada rohealad, mis lisaks põllumassiividelt irduvatele elementidele aitaks tagada ka bioloogilist mitmekesisust põldude ökosüsteemidele kui… nojah, süsteemidele.\nRohestamine? Päriselt ka?\nÜks rohestamismeede on mustkesa. Hea lugeja, kas tead, mis on mustkesa? See on põllumehepoolne kohustus lasta põllul ühel viljelusperioodil „puhata“, aga hoida põld stabiilselt „mustana“ — kogu „viljelusperioodil“ tuleb põld mõned korrad üle randaalida, künda või muul moel „töödelda“, peaasi, et seal midagi suuremat kasvama ei puhkeks ja muld saaks rahus „puhata“. Mis elu elavad need „kaitstavad“ „ökosüsteemid“ mullaelustiku näol ja mis elu elab muld ise selles „puhkusfaasis“?! ROHEstamine läbi MUSTkesa – hõissa!\nMustkesa (Foto: Vikipeedia)\nKa mõnemeetrised „erosioonipuhvrid“ põldude servades on üks omamoodi nali ja potjomkinlus. Bioloogilise mitmekesisusega on nagu on, aga mullaerosiooni tulva eest ei kaitse need ribakesed meie veekogusid mitte sugugi. Kui küntud, randaalitud, külvatud mitmekümnehektariline põld tahab värske kevadvihma toel merre joosta, ei peata teda ükski roheriba ega kraav. Paberil ilus, muidu kole.\nKevadine mullaerosioon (Foto: Peramõtsa Press)\nPigem võiks küsida, et MIKS ühe ökosüsteemi pidev kloppimine ja erodeerimine mulla näitel üleüldse nii väga roheline ja öko on? Umbrohtude vastu võideldakse künniga. Rohelised pahandavad, et Läänemerre satub ENDISELT liialt palju põllumajandusest pärit erosiooniartikleid (fosfor, lämmastik jm), samas nähakse nende endi poolt kündi põllumajanduses endiselt ainuvõimaliku lahendusena umbrohuvastases võitluses.\nEestis ja Euroopa Liidus valitseb hetkel üleüldine rohehäma võidukäik. Vaibumise märke see ei näita, pigem eskaleerub see juba otsapidi hüsteeriana. Taimekaitsevahendite padupüüdlik nimetamine “mürkideks” kõigil võimalikel teemakäsitlustasemetel (süübimata vähimalgi määral sellesse, mis on mürk ja mis teeb ühest suvalisest keemilisest ühendist mürgi), rohenatsidest umbluumeistrite esitlemine põllumajandusekspertidena, mesilinnud, vähk, mürk, mürgiprits, mürgitajad… See on see kollaaž, mis paiskub põllumehele näkku igal hommikul kui ta hommikukohvi kõrvale veebilehitseja või ajalehe avab.\nTeadjate tarkus on suur, põllumees aga sinna „prohvessorite“ kilda ei sobi. „Prohvessorid“ otsustavad, mis on õige ja hea. Põllumehe osaks jääb, lisaks ohvri rollile, rohkem selline vahva isemõtlemine ja vastupunnimine isevoolulisele paratamatule protsessile, kus keegi teine hakkab tulevikus seletama huvilistele põnevaid retrospektiive temast endast: „Žiili-bõõli põllumees…“\nPeramõtsa blogi „Kes on Süüdi?“\nPeramõtsa blogi „Giljotiiniga peavalu vastu“\nPeramõtsa blogi „Teistmoodi kevad“\nEelmine Eelmine postitus: Kes on süüdi?\nJärgmine Järgmine postitus: Mahepõllumajandus – t6lke$ kaduma l@1nud


Tänapäeva maailmas, kus tehnoloogiliselt arenenud piirkondade keskmine Interneti-kiirus ületab 10 Mbps, pole ime, et CDN-teenused arenevad. Ja et veelgi kiirendada, saavad mõned õnnelikud lugejad nautida kiirust kuni 1 Gbps – jah, üks gigabitt sekundis, tänu sellistele teenustele nagu Google Fiber, Cox Gigablast või Centurylink Gigabit. Selle kiirema biti võidujooksu varjukülg on meie tähelepanuulatus ja kannatlikkus, muutuvad heitlikuks.\nAlati on hea, kui teie saiti toidab sisu edastamise võrk. CDN mitte ainult ei säästa teie hostiteenuse pakkuja ribalaiuse kulusid, vaid ka teie sait muutub meeletult kiireks ja kipub otsimootorites kõrgemale tõusma. Võib-olla olete kuulnud seda ütlust:\nMõni inimene väidab, et miski siin maailmas pole tasuta,\nMa ütlen, et peate lihtsalt teadma, kust otsida!\n1 Mis on CDN – sisu edastamise võrk?\n2 CDN-loendiga alustamine\n3 WordPressi tasuta CDN-id, millel on igavesti vaba plaan\n3.3 3. Jotpacki foton\n3.4 4. sülemitsege\n4 Proovige CDN-teenuseid, mis on sama head kui tasuta:\n4.1.1 Kuidas alustada??\n4.4 8. Pilvekujundus\n4.6 10. Tasuta pilvesäilitusettevõtted\n5 Hostitud raamatukogude jaoks tasuta avatud lähtekoodiga CDN\n5.1 11. Google’i hostitud raamatukogud\n6 Austatud meelsused (lühiajalised tasuta prooviversioonid)\n7.1 Millal peaksin vahetama korraliku CDN-i vastu?\nMis on CDN – sisu edastamise võrk?\nEnne kui uurime teie WordPressi veebisaidi jaoks tasuta CDN-e, käsitleme põhitõdesid. Lihtsamalt öeldes – sisu edastamise võrk või CDN on kogu maailmas asuv serverite kogum, mis on loodud teie veebisaidi failide edastamiseks saidi külastajale kiireima aja jooksul. Kolm punkti:\nAsub üle maailma.\nUuel veebisaidil on tavaliselt üks päritoluallikas. Ja see on korras, kui alustate, ja kui teil pole palju külastajaid. Teie veebisaidi kasvades (st teie liiklus suureneb) suureneb ka teie saidi laadimiseks kuluv aeg.\nInimestele üldiselt ei meeldi ootamine veebisaidi jaoks. Efekt on kõige võimsam veebipoodide veebisaitidel, kus laadimisaja ühesekundiline langus suurendas 6 000 000 USD (see on 6 miljonit) tulu. Selle valisin CachePointi hiilgavast artiklist – Väga reaalne tulemuslikkuse mõju tuludele.\nSellepärast on meil CDN. See kiirendab sisu edastamist, edastades sisu serverile, mis on külastajale kõige lähemal. Teie laadimisaeg lüheneb ja võite lõpuks võita. Kui soovite CDN-sid paremini mõista, Incapsula CDN-i juhend on suurepärane koht alustamiseks.\nStruktureerime selle artikli nelja rühma:\nGrupp üks on täiesti tasuta CDN-teenused, millel on a igavesti vaba plaan.\nCDN-id rühma all kaks on need, mis pakuvad helded katseajad (mõelge kaksteist kuud) – sellest piisab oma ajaveebi suurendamiseks.\nGrupp kolm sisaldab CDN-sid, mis on jälle absoluutselt olemas tavaliste skriptide majutamiseks tasuta nagu jQuery, Bootstrap jne.\nGrupp neli sisaldab austatud mainib mis pole enam aktiivsed, kuid olid selle artikli algselt postitamise ajal elus (see on tagasi 2016. aastal).\nWordPressi tasuta CDN-id, millel on igavesti vaba plaan\nArvestades, et olete sellel lehel mahtunud tasuta WordPressi CDN-ile, sukeldugem artiklisse.\nCloudFlare on rahva seas tuntud kui parim tasuta CDN WordPressi kasutajatele. See on üks väheseid valdkonnas juhtivaid tegijaid, kes tegelikult pakub tasuta paketti. Powered by oma 115 andmekeskust, CloudFlare pakub kiirust, töökindlust ja kaitset põhiliste DDoS-rünnakute eest. Ja selle WordPressi pistikprogramm kasutatakse enam kui 100 000 aktiivsel veebisaidil.\nIncapsula pakub rakenduste kohaletoimetamist pilve kaudu: globaalne CDN, veebisaidi turvalisus, DDoS-kaitse, koormuse tasakaalustamine ja tõrkesiirde. Teenuse aktiveerimiseks kulub 5 minutit ja neil on tore vaba kava ja a WordPressi pistikprogramm saidile postitatud kommentaaride õige IP-aadressi teabe saamiseks.\nNii CloudFlare kui ka Incapsula pakutavad funktsioonid:\nLühidalt öeldes teeb seda Incapsula ja CloudFlare:\nSuunab kogu teie veebisaidi liikluse nende ülemaailmselt levinud tipptasemel serverite võrgu kaudu (see saavutatakse väikese DNS-i muudatusega)\nSissetuleva liikluse ohu analüüs reaalajas ja uusimate veebiohtude, sealhulgas mitme Gigabaidise kiirusega DDoS-rünnakute blokeerimine\nVäljaminevat liiklust kiirendatakse nende globaalselt töötava sisu edastamise võrgu kaudu\n3. Jotpacki foton\nKõigile WordPressi kasutajatele – Jetpack ei vaja tutvustamist. Oma hiljutises suurepärasuse paranemises on nad hõlmanud tasuta CDN-teenust (nn Foton), mis teenindab teie saidi pilte nende globaalselt töötava WordPress.com-i ruudustiku kaudu. Selle teenuse aktiveerimiseks peate vaid alla laadima ja installima Jetpack ja aktiveerige selle fotonimoodul.\nWordPressi kasutajad ei vaja Jetpacki tutvustamist. Üks lahedamaid funktsioone, mida Jetpack pakub, on nende tasuta CDN-teenus, mida nimetatakse Foton. Parim osa? Te ei pea midagi konfigureerima! Installige lihtsalt pistikprogramm, logige sisse oma WordPress.com kontoga ja aktiveerige footonimoodul. See selleks. Kõik teie pildid laaditakse alla WordPressi võrku, mis haldab sadu tuhandeid veebisaite kogu maailmas.\nSwarmify (endise nimega SwarmCDN) on võrdõigusvõrgul (P2P) põhinev sisu edastamise võrk, mis pakub oma tasuta kavas 10 GB ribalaiust (ainult piltide jaoks). Selle proovimiseks laadige alla WordPressi pistikprogramm ja anna see minna. Huvitav on tõdeda, et Swarmify töötab pisut teisiti:\nOletame, et grupp inimesi sirvib teie saiti. Mõelge neile kui esimesele P2P-s kaaslasele. Uue külastaja (eakaaslase) saabumisel pakutakse pilte juba olemasolevast kasutajarühmast (eelmine eakaaslane). See säästab teie serveri ribalaiust ja parandab laadimisaegu, kuna eakaaslased on tavaliselt üksteisele lähemal. Swarmify pakub ka video CDN-i, mis on vaid osa nende tasulisest kavast.\nProovige CDN-teenuseid, mis on sama head kui tasuta:\nSelles jaotises uurime mõnda premium-pilve CDN-i pakkujat, kes pakuvad helde katseaja pikkust. Arvan, et prooviperiood on teenuse testimiseks ja tasulisele plaanile üleminekuks piisav\nMõne konteksti saamiseks on veebi tulevik pilves. Olgu see teie WordPressi saidi sisu edastamine või NASA suure jõudlusega andmetöötlus – pilv on kõikjal. Oleme katnud paar artiklit WordPressi pilve installimise kohta. Täna vaatame samu teenuseid, mis pakuvad ka CDN-i. Vaatame Amazon Web Services ja Google Cloud.\nAmazoni veebiteenused (AWS) on teerajaja kõrgjõudlusega pilvandmetöötluse toomiseks massidele taskukohase hinnaga. Üks nende teenustest on Amazon CloudFront tööstuses juhtiv sisu edastamise võrk, mida kasutavad näiteks Slack ja Spotify!\nKõigele lisaks on neil a tasuta kasutustasand ühest täisaastast. Ja kvoot? 50 GB väljaminekut prooviperioodil. See on kindlasti kohustuslik proovimiseks kõigile WordPressi harrastajatele.\nOleme alustajateks, võite kasutada WP mahalaadimine S3 Lite plugin, mis võimaldab teil integreerida oma Amazon S3 (salvestusruum) ja Amazon CloudFront (CDN) teenused oma WordPressi saidiga. Samuti saate vaadata meie artiklit WordPressi AWS-i installimise kohta.\nSarnaselt AWS-ga pakub Google Cloud ühe aasta jooksul 300-dollariseid krediite, millele on juurdepääs ka nende jaoks Pilve CDN-platvorm. Varem oleme arutanud, kuidas WordPressi Google Cloudisse installida. Tänapäeval on olemas ühe klõpsuga lahendused WordPressi (ja muude juhtivate CMS-ide) juurutamiseks mitmele pilveteenuse pakkujale.\nMicrosoft Azure praegu (s.o juuli 2017) pakub a 30-päevane kohtuprotsess oma teenustest krediiti 200 USD väärtuses. Azure CDN on saadaval mitmes andmekeskuses kogu maailmas.\nKui haldate veebisaiti, mis sõltub suuresti piltidest (mõelge fotograafia- / disainiteenuste portfellidele), oleks hea mõte oma piltide laadimine teise serverisse. Lõppkokkuvõttes säästate palju väärtuslikku ribalaiust. Pilvine on vastupidav pildihalduslahendus, mis suudab teie pilte majutada, muuta nende suurust lennul ja tonni muid lahedaid funktsioone. Oma igavesti tasuta plaanis pakuvad nad 2 GB salvestusruumi 5 GB ribalaiusega.\nMetsikult populaarne piltide majutamise sait, imgur on kiire, usaldusväärne ja täiuslik alustajatele. Kui alles alustate ja otsite lihtsat viisi serveri ribalaiuse säästmiseks, lisage pilti koos teiste populaarsete piltide majutamise saitidega, näiteks PhotoBucket ja Flickr peaks teie eesmärke täiel määral teenima.\n10. Tasuta pilvesäilitusettevõtted\nTeine suurepärane viis serveri ribalaiuse säästmiseks on tasuta pilvesalvestusteenuste kasutamine. Oletame, et teil on paar allalaaditavat PDF-i või videot. Nende serverisse majutamine kulutaks ribalaiust nagu hullumeelne. Nutikas lahendus oleks mitmesuguste tasuta pilvesalvestusteenuste kasutamine. Faili avalikul jagamisel saate lihtsalt luua faili avaliku URL-i ja kleepida see oma saidile. Siin on paar tasuta pilvesalvestuslahendust:\nDropbox – 2 GB tasuta, saate soovituste kaudu tekitada kuni 18 GB\nGoogle Drive – 15 GB tasuta\nSkyDrive – 7 GB tasuta\nKopeeri – 15 GB tasuta, 5 GB saatekirja kohta\nKast – 5 GB tasuta\nHostitud raamatukogude jaoks tasuta avatud lähtekoodiga CDN\nVaatame nüüd mõnda avatud lähtekoodiga raamatukogu, mida haldavad esmaklassilised sisu edastamise võrgud.\n11. Google’i hostitud raamatukogud\nGoogle pakub mõnedele neist tasuta hostimist populaarseimad raamatukogud nende ülikiire infrastruktuuris. See on WordPressi arendajatele äärmiselt kasulik oma teemades ja pistikprogrammides kasutamiseks.\nCdnjs on kogukonna toega CDN, mida kasutab üle 320 000 veebisaidi. Sponsoreeritud CloudFlare, UserApp ja Algolia, cdnjs hostid 1000 raamatukogud.\njsDelivr on a avalikult kättesaadav CDN kus iga veebiarendaja saab oma faile üles laadida ja hostida. See sobib kõige paremini selle raamatukogu majutamiseks ei ole haldab Google. Võite kasutada nende WordPressi pistikprogramm (kuigi seda pole paar aastat värskendatud), et oma teenuseid teie saidile integreerida.\nBootstrap on üks populaarsemaid raamistikke, mis toidab miljoneid veebisaite kogu maailmas. StackPath uhkelt võõrustajad Bootstrap CDN teegid.\nAustatud meelsused (lühiajalised tasuta prooviversioonid)\nJärgmised CDN-teenused pakuvad prooviperioodi, kuid turvalisuse huvides peate nendega ühenduse saamiseks kasutama kontaktvormi. Kui olete saanud tasuta prooviversiooni, nõuab selle täpsustamine põhjalikku oskusteavet, millest on kasu saada see vinge artikkel.\nMetaCDN – 7-päevase prooviperioodi pakkumine piiramatu juurdepääsuga kõikidele teenustele ja krediitkaardile registreerumist pole vaja – MetaCDN on hea valik prooviversiooni CDN-i jaoks.\nCDN77 – Nad pakuvad 14-päevast prooviversiooni, millel on juurdepääs kõigile premium-paketis pakutavatele funktsioonidele ja kus pole vaja krediitkaarti esitada. Kui otsustate nende teenuse kasutamist jätkata, võetakse teilt tasu ainult selle eest, mida kasutate baiti kohta (pro-rated).\nKeyCDN – Nad pakuvad tasuta prooviperioodi, ilma et peaksite registreerumisel krediitkaarti esitama. Näib, et nad pakuvad teile prooviperioodil 250 GB tasuta ülekannet.\nLühidalt öeldes tahaksin teile meelde tuletada, et kõik head asjad peavad lõppema. On olnud juhtumeid, kus tasuta CDN-firmad lõpetavad oma teenuse tasuta pakkumise (Exabytes) või on täielikult tegevuse lõpetanud (SpeedyMirror, CoBlitz) – see viib meid olulise järelduseni:\nMillal peaksin vahetama korraliku CDN-i vastu?\nTasuta CDN-teenus kestab ainult nii kaua. Kui teie liiklus on hakanud suurenema, siis saate lõpuks prooviribalaiuse otsa ja / või võivad külastajad hakata aeglase veebisaidi pärast irvitama. See on teie roheline tuli lülitub üle korralikule CDN-teenusele, näiteks CDN77 või Amazon CloudFront. Õnnelikud suusarajad, Roadrunner!\nVeebisaidi loomine on lõbus kogemus, kui asjad laabuvad. Kui WordPressi veebisaidil ilmneb probleem, võib