ADW: Apodidae: TEAVE - Linnud\nKiired on korras Apodiformes , alltellimusApodija pereApodidae. Kiireid alamperekondi on kaks: 13 liikiCypseloidinae(primitiivsed ameerika kärbsed) ja 79 liikiApodinae(kiiksud, spinatailid ja tüüpilised kiiksud). AlamperekondApodinaejaguneb kolmeks hõimuks: 28 liikiCollocaliini(swiftlets), 24 liikiChaeturini(spinatails) ja 27 liikiApodini(tüüpilised kiired). HõimChaeturinion mõnikord loetletud oma alamperekonnanaChaeturinae. Kiireid on 19 perekonda ja kokku 92 liiki.\nKiired on väga õhulised liigid ja veedavad suure osa oma elust tiival. Nende sirpikujulised tiivad on kiirlennuks hästi kohandatud. Nende nimenaApodidae(tähendab 'ilma jalgadeta') viitab sellele, et neil on pisikesed jalad ja nad ei suuda ahvenat. Kuid muudetud sabasuled aitavad kiiretel vertikaalsetel pindadel maanduda ja ringi liikuda. Nende sulestik on tuhmilt must või pruun; mõnel liigil on valged või hallid laigud ja mõnel heledam kastani-punakas kurgus. Mehed ja naised näevad välja sarnased ning mõlemad mängivad pesitsemisel ja noorte kasvatamisel võrdset rolli.\nPaljud kiired pesitsevad koobastes, kaljudel või surnud puude lohkudes. Pesade kooshoidmiseks ja aluspinnale kinnitamiseks kasutavad nad tihti liimina sülge. Söödavate pesakondade pesad ( Aerodramus fuciphagus ) on mõnes maailma piirkonnas delikatess ja neist valmistatakse linnupesasuppi.(Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999;)\nSwifts on kosmopoliitne perekond; neid leidub kõigil mandritel, välja arvatud Antarktika, ja need on levinud kogu Neotropical, Nearctic, Oriental, Etioopia, Austraalia ja Palearktika piirkondades.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler, 1999; Collins, 2001;)\nKiired on maismaaliigid, mis vajavad rohkelt õhuputukaid sisaldavat elupaika. Neid leidub praktiliselt igas parasvöötmes või troopilises piirkonnas, kus võib leida saaki. Kiire elupaik hõlmab kõrbe oaasi, Vahemere võsa, steppi, talu- või rohumaad, linnapiirkondi, metsa ja kanjoneid. Neid võib leida merepinnast kuni 4000 m. Kuna vesi on paljude liikide paljunemisbioloogia lahutamatu osa, leidub veekogu lähedal tavaliselt kiike.\nKiirte (traditsiooniliselt koopad või õõnsad puud, viimasel ajal ka inimtekkelised ehitised) nõuded kasvukohale ja pesitsuskohale nõuavad mõnikord erineva vahemaaga kulgemist kukkumis- ja toitumiskohtade vahel.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001;)\nSwiftid on väikesed linnud (9-25 cm), millel on tavaliselt must või pruun sulestik. Mõnel liigil on kurgu- või seljaosa piirkonnas valge ja vähestel liikidel heledam kastan või punakas kurgus. Mehed ja naised on monomorfsed (sarnanevad välimusega) ja on võimelised kiireks lennuks. Kiired toituvad tiibast ja nende suur lõhe võimaldab neil lennu ajal putukaid kätte saada. Nende pikad, kitsad primaarsuled ja lühikesed sekundaarsuled võimaldavad kiiret lendamist ja libisemist; kuna nad libisevad, on kiiretel väikeste rinnalihastega võrreldes teiste sarnase suurusega lindudega. Paljudel liikidel on kõvad sabasulged, millel on teravad otsad, mis aitavad kinnitada nende ööbimiskoha seinu.\nKõigil kiiksudel on lühikesed jalad ja pisikesed teravate, kumerate küünistega jalad; nad ei saa ahvenat, kuid nad on võimelised klammerduma vertikaalsete pindade külge, nagu kaljud ja koopaseinad, mis toimivad ööbimiskohana. Kuna kiired kasutavad pesamaterjali sidumiseks ja pesade vertikaalsetele pindadele kinnitamiseks sülge, on neil suured süljenäärmed, mille pesitsusperioodil suurus suureneb. Swiftidel on suled silme ees; arvatakse, et suled vähendavad pimestamist ja kaitsevad silmi. Enamik liike moltub pärast talvistumispaika jõudmist, kuigi mõned moltivad pesitsusajal või vahetult enne rännet.\nKiireid alamperekondi on kaks,CypseloidinaejaApodinae. Liigid piiridesCypseloidinaeärge kasutage pesa ehitamiseks sülge, teil on 2 unearti ja ürgne suulae. Liigid piiridesApodinaeneil on hästi arenenud transpalatiiniprotsess, üks unearter ja kõik peale ühe (nõelad) Hirundapus ) pesade ehitamiseks kasutage sülge.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001; Gill, 1995;)\nKiired on monogaamsed ning nii meestel kui naistel on pesitsus ja poegade kasvatamine võrdselt. Mõnes troopilises liigis püsivad paarid koos aastaringselt. Teistel liikidel moodustuvad igal aastal uued paarisidemed. Pesapaiku kaitseb pesapaar ja võitlus pesitsuspaikade pärast võib kesta mitu tundi. Mehed teevad õhust väljapanekuid ja on teatatud õhu kopulatsioonist, kuid kinnitatud vaatlusi pole. Paaritumine toimub tavaliselt pesas.\nVähemalt üks liik kiiretest korstnapööretest ( Chaetura pelagica ) on ühistulised kasvatajad. Aretuspaaridel võib pesas olla üks või mitu abistajat. Abistajad on tavaliselt esimese suve mittekasvatajad.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001; Gill, 1995;)\nKiire aretus langeb tavaliselt kokku putukate rohke perioodiga. Troopikas paljunevad märjal aastaajal kiiresti. Parasvöötmes toimub paljunemine suvel. Ekvaatori lähedal elavad kiired suudavad paljuneda aastaringselt. Pika pesitsusajaga piirkondades elavatel kiiretel võib olla kaks sidurit, lühikese aretusajaga piirkondadel aga ainult üks. Enamik kiireid on koloniaalkasvatajad, kuigi mõned on üksikud. Pesapaigad asuvad tavaliselt pimedates kohtades, nagu koopad või õõnsad puud (Vauxi Chaetura vauxi ) pesitsevad rähnide õõnsustes ( Dryocopus pileatus )). Paljud kiireliigid on kohanenud inimese muudetud maastikuga ja pesitsevad inimese loodud ehitistes, näiteks korstnates ja hoonete eelõhtul.\nSwifts on ainulaadne selle poolest, et nad kasutavad sülje abil pesamaterjali kokku liimimiseks ja pesade kinnitamiseks aluspinnale. Mõned kasutavad munade pesale liimimiseks isegi sülge. Pesad on ehitatud erinevatest materjalidest: sammal, maksarohi, suled ja oksad. Mõne kiivri pesad (Collocaliini) on valmistatud täielikult süljest.Tsüpseloidiinkiired ehitavad sambla ja samblikega pesasid jugade lähedale või taha ja kasutavad pesasid mõnikord uuesti. Nendel liikidel on siduri suurus tavaliselt üks.Chaeturiinkiired ehitavad okstest pesad ja kasutavad sülge pesa kooshoidmiseks ja pesaalusele kleepimiseks. Nende liikide siduri suurus võib olla 4 kuni 5.Apodinaekiired ehitavad taimsest materjalist ja sulgedest pesasid tavaliselt kaljudel olevatele pragudele, aga ka inimese loodud ehitistele. Tavaliselt on nad koloniaalpesitsejad; siduri suurus jääb vahemikku 1–7, kuid tavaliselt on see 2–3. Nagu paljude koloonias pesitsevate liikide puhul tavaline, võib pesaparasiite olla palju.\nSwiftid hakkavad paljunema tavaliselt teisel aastal. Siduri suurus varieerub sõltuvalt toidu kvaliteedist ja kättesaadavusest. Munad on tuhmvalged ja nende suurus jääb vahemikku 15,5–10 mm kuni 43 × 28,5 mm. Munade munemise intervall on igal teisel päeval. Haudumine toimub sünkroonselt ja inkubeerimine kestab 14 kuni 32 päeva. Pärast koorumist hauduvad altritaalsed pesakonnad olenevalt ilmast 1–2 nädalat.\nNii kiired munad kui ka pesakonnad on jahutamisele vastupidavad, noored kiired võivad külma ilmaga energiat säästa. Ilm mõjutab tohutult ka poegade kasvu, kuna söötmise sagedus sõltub täiskasvanute toidulaua edukusest, mis omakorda sõltub ilmast. Noortel kiiretel on suured rasvavarud ja nad saavad seetõttu pikka aega ellu jääda ilma toitmata.\nPesitsusperiood kestab 5 kuni 8 nädalat. See on pikem kui enamik sarnase suurusega linde, sest pesitsusperiood pikeneb, kui toidu arvukus on madal. Enne lendamist sooritavad noored kiired tiival harjutamiseks oma tiival harjutusi. Kui nad on välja kasvanud, on noored kiired inimesed täiesti iseseisvad ja vanemad neid enam ei toida. Alanud edu ulatub 26–96 protsendini.\nAustraalia swlettlets ( Aerodramus terraereginae ) on kaks ühe munaga sidurit aastas. Teine muna munetakse pärast esimese tibu koorumist ja seda inkubeerib vanim tibu. Tibul tekib isegi haudeplaat, mis on sarnane täiskasvanu haudlaiguga. Tavaliselt ei hakka teine tibu kooruma enne, kui esimene on põgenenud. See ainulaadne aretusstrateegia võib lühendada kahe siduri tootmiseks kuluvat aega umbes 3 nädala võrra.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999;; Gill, 1995; Sibley ja Ahlquist, 1990)\nMunade inkubeerimisel ja poegade toitmisel osalevad nii isased kui ka emased kiired. Inkubatsioon kestab 14 kuni 32 päeva. Swiftid on altritaalsed ja neid kasvatatakse 1-2 nädalat. Tibud viibivad pesas 5 kuni 8 nädalat; pesakonna kasv sõltub suuresti ilmast, kuna halbade ilmade korral on vanematel madalam toitu. Noori toidetakse putukate toidupallidega, mida hoitakse koos süljega; iga toidupall sisaldab umbes 500 putukat. Kui tibud on lennanud, ei saa nad enam vanemlikku hoolt.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001; Gill, 1995;)\nÜldiselt on kiire eluiga ja madal suremus. Aastane ellujäämine on hinnanguliselt 65–83 protsenti. Suremus on kõrgeim esimesel aastal. Kõige kauem elavad teadaolevad isikud on: Alpide kiire ( Tachymarptis melba ) 26 aastat, on ühine kiire ( Apus apus ) 21 aastat ja korstnapühkija ( Chaetura pelagica ) 14 aastat.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001;)\nKiired on enamasti sotsiaalsed liigid ning toituvad ja söövad suurtes segaliikides. Enamik on ka koloniaalkasvatajad, kuigi mõned on üksikud. Vauxi kiirkülade roostid ( Chaetura vauxi ) Oregonis on hinnanguliselt 20 000 kuni 30 000 inimest. Roostimispaigad on sageli traditsioonilised. Mõne liigi puhul on õhust ööbimine teada; nad hoiavad oma kõrgust tuule alla libisedes, aeg-ajalt tiibu lehvitades.\nKülma ilmaga kohevad kiired suled ja kobisevad koos; mõnikord pesitsevad paarid isegi üksteise peal. Pesapojad ja täiskasvanud võivad külmadel öödel tormata.\nEnamik kiired on krepuskulaarsed, ehkki öine ja ööpäevane toitumine toimub. Aktiivsed perioodid varieeruvad ilmastiku järgi ja langevad tavaliselt kokku putukate arvukusega. Jahedamatel päevadel lahkuvad swiftid hiljem või naasevad varem kui soojematel päevadel. Kui on eriti külm, siis nad ööbivad päeval.\nMõõdukates piirkondades elavate kiirete inimeste jaoks on ränne vajalik nad rändavad parvedena mõnikord öösiti ja tavaliselt suurtel kõrgustel. Kiired võivad enne rände alustamist suurendada nende kehakaalu 50 protsenti. Swifti rändevõimed on hõlbustanud nende levikut ja võimaldanud neil koloniseerida peaaegu igas maailma osas.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001;; Zammuto ja Franks, 1981)\nKiired suhtlevad akustiliselt ja visuaalselt. Nad on väga häälekad; meestel ja naistel on erinevad kõned, mis koosnevad kiibidest ja ragisevatest või sumisevatest karjumistest. Mehed teevad õhust väljakutseid kaaslaste ligimeelitamiseks ja sissetungijate peletamiseks. Mõnikord tekitavad isaste tiivad õhust väljapaneku ajal heli, mis on põhjustatud vibreerivatest sulgedest.\nMõned swiftletid (Collocaliini) kasutage kajalokutseid. Kõnesid ei kasutata saaklooma püüdmisel, kuid need võimaldavad neil pimedates ööbimiskohtades orienteeruda.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler, 1999; Collins, 2001;)\nKiired on putuktoidulised, nad püüavad oma saaki lennu ajal (kullates) või korjavad putukaid lehestikust. Kiired joogid lendavad lahtise suuga veepinna lähedal. Nad on sageli krepuskulaarsed (söödavad koidikul või õhtuhämaruses) ja roiskuvad päeva kõige kuumemal ajal, siiski leidub mõningaid öiseid ja päevaseid liike.\nSwifts kasutab sageli ära sülemlevaid putukaid, näiteks maikärbseid ( Ephemeroptera ). Nad toituvad sageli Hymenoptera (mesilased, herilased ja sipelgad), Diptera (tõelised kärbsed), Hemiptera (tõelised vead) ja Coleoptera (mardikad). Ainuüksi Euroopas on registreeritud üle 500 saakliigi.\nOn võimalik leida segaliikide karju (sealhulgas pääsukesi ( Hirundinidae )) koos toitmine. Niššide eraldamist hõlbustavad kitsenduste suuruse erinevused, mis vastavad liigi suurusele ja piiravad saaklooma suurust, mida saab võtta. Kõrgus võib eraldada ka erinevate liikide toitumiskohad, kus suuremad liigid toituvad tavaliselt kõrgemal kui väiksemad liigid.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Collins, 2001;)\nMitu röövlit ( Falconiformes ) on sagedased röövloomad; teadaolevate liikide hulka kuuluvad: Falco ), Euraasia hobid ( Falco subbuteo ), tahmunud pistrik (Falco konhloor) ja nahkhiirekullid ( Macheiramphus alcinus ). Mõned teadaolevad pesakiskjad hõlmavad vähke ( Decapoda ), maod (Maod), punatiivalised tärnid (Onychognathus mario), konnakotkad ( Bubo africanus ), eelarvekärped ( Lanius collaris ) ja varesed (Corvisspp.). On olemas ka üks koobasritsika liik (Rhapidophora Ranitomeya) Borneos, mis toitub nii swiftletide poegadest kui ka munadest.\nKui karjale lähenevad, kolivad Swiftid sageli õhust röövloomi, näiteks röövleid. Kuna kiired on röövloomade suhtes haavatavad, kui nad lendamisel ei ole, valivad nad väga spetsiifilised pesapaigad, kuhu enamik maismaiseid kiskjaid ligi ei pääse (näiteks koskede taga või koobaste ja pragude sees).(Campbell ja Lack, 1985; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Cink, 1990; Collins, 2001; Gill, 1995)\nEuraasia hobid ( Falco subbuteo )\ntahmunud pistrikud (Falco konhloor)\nnahkhiirekullid ( Macheiramphus alcinus )\npunatiivalised tärnid (Onychognathus mario)\nkonnakotkad ( Bubo africanus )\nfiskaalne langus ( Lanius collaris )\nkoobaste ritsikad (Rhapidophora Ranitomeya)\nKiired on paljude parasiitide liikide peremehed, neid leidub üksikutel lindudel ja pesades. Aafrikas on parasiitide hulka kuuluvad: hipobossiidsed kärbsed (Gataerina, Pseudolünhia ja Ornithomya ), sulgede täid (DennyusjaEureum) ja puugid (Lelaptidae,Proktofülülodiad,AnalgesidaejaEustathiidae). Mõned parasiidid võivad olla arenenud koos spetsiifiliste liikide liikidega ja on neile endeemilised.\nPutuktoidulistena mõjutavad kiired putukate populatsioone kogu levialas.(Campbell ja Lack, 1985; Chantler, 1999)\nSwiftletide söödavad pesad (Collocaliini) kasutatakse linnupesasupis, mis on mõnes riigis delikatess. 1989. aastal kaubeldi ülemaailmselt 19 900 000 lühikese pesaga; neid müüakse koguni 1225 dollarit (USA) / kg. Kiire pesakaubandus on paljude Kagu-Aasias elavate inimeste jaoks oluline osa majandusest.\nArvatakse, et kiiret sülge võib AIDS-i ravi väljatöötamisel kasutada rakkude jagunemise soodustamiseks immuunsüsteemis.\nKuna nad on putuktoidulised, on kiired ka kahjuritõrjes olulised ained.('Söödavate linnupesakoobaste haldamine Sabahis', 1987; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001;)\nMõned kiirliigid on õppinud inimese loodud struktuure pesakohtadena ära kasutama. Näiteks korstnapöörded ( Chaetura pelagica ) nagu nende nimigi ütleb, pesitsevad sageli korstnate sees. See tekitab probleeme neile, kes soovivad kiireid eemal hoida, ja on pannud mõned korstnaid katma, et linde tõrjuda. Üldiselt ei kahjusta kiirus konstruktsioone, kuid seal, kus need pole soovitud, tuleb nende eemalhoidmiseks kulutada aega ja raha.(Collins, 2001;)\nIUCN ei loetle ühtegi kriitiliselt ohustatud kiiret, üks liik ohustatud (Guami kiiverCollocalia bartschija 5 liiki haavatavatena. Muude liikide populatsioonid, näiteks korstnapühkijad ( Chaetura pelagica ), valge-kõri kiired ( Aeronautes saxatalis ) ja mustad kiired ( Cypseloides niger ) vähenevad. Enamik Põhja-Ameerika liike on kaitstud rändlindude lepingu seaduse alusel. CITESi ja ühe liigi (Mariam hallAerodramus vanilrorensis bartschi) on ESA loetletud.\nKiired ohud hõlmavad järgmist: inimeste häirimine, elupaikade kadumine, pesade koristamine, kokkupõrked telefonijuhtmete, lennukite ja ehitistega, pestitsiidid (nii need, mis kahjustavad otseselt linde kui ka teised, mis põhjustavad saaklooma vähenemist), sissetoodud liikide röövloomad (näiteks kassid) või maod) ja inimeste põhjustatud kliimamuutused (kuna ilmastikul on nii suur mõju aretusele ja söödale).\nKuna nende looduslik elupaik kaob, võivad mõned liigid kasutada inimese loodud struktuure pesitsus- ja ööbimiskohtadena. Nende saitide kasutamine võib suurendada pesade edukust ja hõlbustada leviala laiendamist. Kuid nüüd, kui mõned liigid toetuvad inimese loodud roostmis- ja pesitsuskohtadele, on neil raskusi toimetulekuga inimeste reageerimisega nende esinemisele (näiteks korstnapitsid, mis on mõeldud korstnapöörete eemal hoidmiseks). Mõne liigi jaoks on võimalik ehitada täiendavaid ööbimis- ja pesitsuspaiku, selleks on võimalik ehitada ka kunstlikud magamiskohad.(„Söödavate linnupesakoobaste haldamine Sabahis”, 1987; „UNEP-WCMC liikide andmebaas: CITESi loetletud liigid”, 2003; Chantler ja Driessens, 2000; Chantler, 1999; Collins, 2001; IUCN, 2002; Kyle ja Kyle, 2003;; Ohustatud ja ohustatud liikide süsteem, 2003; USA kala- ja metsloomade talitus, kuupäev teadmata)\nKuni 1943. aastani ei olnud teada, kus korstnad vahetuvad ( Chaetura pelagica ) üle talvinud. Sihtkoht avastati, kui Peruus avastaja märkas India hõimu, kes kandis linnu säärevöödest kaelakeesid.(Robie Tuftsi looduskeskus, 2003)\nHippotragus equinusroan antiloop\nLoe Hippotragus equinusest (roan antiloop) loomaagentide kohta\nkarpmeduusid, kus nad elavad\nlõunapoolse lendorava eluiga\nsinine ecline roheline meri


Muistsete maiade templite radadel – Traveller’s blog\nPosted byMaris\t February 13, 2011\n4 Comments on Muistsete maiade templite radadel\nDžungliküla niiskest rohelusest umbes pooletunnise jalutuskäigu kaugusel asub Palenque, üks tuntumaid muistseid maiade linnu Mehhikos, mille kuldajastu jääb 7. sajandisse. Püramiidjas Templo de las Inscripciones oli lähemaks inspekteerimiseks küll suletud, ent enamus kohtadesse sai üles ronida, vaadet nautida ja teistest turistidest pisut eemalduda. Oleksin bareljeefe ja skulptuure rohkem koha peal mitte muuseumieksponaatidena näha soovinud, aga võimas eksemplar maiade kultuurist on see sellegipoolest.\nIndiaani päritolu maiadel oli hämmastav kirjakeel, mis koosnes pehmete nurkadega ruudukujulistest glüüfidest, mille tähendust näib olevat võimatu niisama ära arvata. Lisaks arhitektuurile ja kunstile on maiad tuntud oma astronoomiaalaste teadmiste poolest. Maiade kalendris, mida väidetavalt mõnel pool veel tänaseni kasutatakse, on 260 päeva, mis jagunevad omakorda 13. ja 20. tsükliks. Populaarse versiooni kohaselt ennustavat maiad meile järgmiseks aastaks maailma lõppu, ent tegelikult tähistavat 21.12.2012 viimsepäeva asemel hoopis uue perioodi algust ja pigem positiivse tähendusega suursündmust.\nPalenquest sõitsime linna nimega Ocosingo ja lõpuks ometi oli mul tunne, et olen jõudnud tõelisesse Mehhikosse. Ma ei oska öelda, miks see koht mulle meeldis. Võibolla sellepärast, et seal linnas ei olnud ühtegi välismaalast, et kogu elu keerles mehhiklaste endi igapäevatoimetuste ümber, et iga teine asutus oli kingapood, et meie õhtut sisustas karnevalirongkäik lassot viskavatest kauboidest auto katusel tantsivate koolitüdrukuteni, või et seal oli põnev hommikune turg, kus värvikirevates rahvariietes tänapäeva maiad vilkalt ringi askeldasid.\nVõtsin turult collectivo ja sõitsin lähedalasuvasse 6.-9. sajandist pärit Toniná templisse, mis kujunes mu lemmikuks sellest osast maiade arhitektuurist, mida ma tänaseks näinud olen. Keset karjamaid ja metsatukkadega kaetud künkaid laius umbes 70 meetri kõrgune tohutu tempel ja uskumatul moel olin ma seal peaaegu üksi. Ilmselt oleks see Palenquele suurt rivaali pakkunud kunagine maiade linn ka minul vahele jäänud, kui Tom, kes Toninás enne käinud oli, mulle seda soovitanud ei oleks.\nÜles ronides kohtasin templi valvurit – kauboimütsiga vanahärrat, kellega rääkides selgus, et nooremas eas oli ta arheoloog, kes osales paarkümmend aastat nende samade varemete väljakaevamises. Eriti lahe tundus see, et säärane tohutu kompleks avastati alles 30 aastat tagasi. Istusin templi otsas ja kujutasin ette, kuidas maiad seal kunagi ümberkaudsel piirkonnal silma peal hoidsid. Ümberringi oli hästi vaikne. Ainult kotkad lendasid paarikümne meetri kauguselt mööda.\nSan Cristóbal de las Casas on üks neid kohti, kuhu paljud kodumaa jalge alt tolmu pühkinud välismaalased end mõnusalt sisse on seadnud, et teiste gringode pealt raha teenida. Värviliste majadega palistatud maakivitänavad peidavad endas toredaid kohvikuid-baare, pagariärisid ja käsitööpoekesi. Kuigi läbi ja lõhki turistimaiguline, on see siiski meeldiv koht aja maha võtmiseks ja ümberkaudse piirkonna külastamiseks. Ainus asi, mis mulle üldse ei istunud oli temperatuur – kuna San Cristóbal asub ca 2 km kõrgusel mere pinnast, läheb seal õhtuti räigelt külmaks. Mul oli peas suusamüts ja peaaegu kõik soojad riided ning ikka oli jahe.\nÜhel päeval rentisime mootorratta ja sõitsime ümberkaudseid maiade külasid vaatama. Tundus, et väga paljud seda ette ei võta, sest enamasti jäid nii inimesed kui ka tee ääres einestanud mustad koheva villaga lambad meile üllatunult järele vaatama. Hea, et võtsime mootorratta, kuna rolleriga oleks seda kurvilist, üles-alla kulgevat maanteed väga keeruline läbida olnud. Kohati olid tulvaveed osa teest minema pühkinud ja märgistamata “lamavad politseinikud” ei teinud sõitu just palju lihtsamaks, ent vaated, mis meile sõites avanesid olid hunnitud.\nMäe nõlvadel kasvatati puuvilju ja kohvi ning äsja korjatud rohelised oad olid pea iga maja ees päikese kätte kuivama laotatud. Mehed jalutasid kõplad üle õla põllult koju ja naised lastega tassisid küttepuid, kandes kotti sarnaselt hõimudele Aasias lauba peal. Inimesed tundusid pisut häbelikud, aga sõbralikumad kui linnas. Pidasime mäe otsas piknikku, kui seal lähedal elav farmer meid endale külla kutsus ning oma aiast pärit kohvi juua pakkus.\nKülanaised, laps salliga kaelas rippumas, kannavad avaraid värviliste tikanditega pluuse ning tumedaid seelikuid, mis on vööga piha ümbert tihedalt kokku tõmmatud. Mõne piirkonna seelikud nägid välja nii paksud nagu oleks nende tegemiseks terve lammas kulunud. Isegi mehi võis rahvariietes ringi liikumas näha. Nt lühikeses valges hõlstis, mida täiendasid kõik kauboile kohased aksessuaarid. Naiste pikad läikivad mustad juuksed olid värvilise paelaga kahte patsi punutud nagu meil omal ajal algkooli esimestes klassides. Kahju ainult, et kogu seda ilu jäädvustada ei saanud. Nimelt olid Chiapase maiad kategooriliselt pildistamise vastu, kuna nad usuvad, et kaamera võtab neilt hinge. Mul ei jäänud muud üle, kui seda austada.\nArvestades selle vähemusrahva ajalugu, siis on ka mõistetav, miks maiad võõraste suhtes pisut skeptilised on. Chiapas on üks vaesemaid piirkondi Mehhikos ja kohalikel ei ole olnud väga palju sõnaõigust selle edendamisel. Umbes 17 aastat tagasi kulmineerus pahameel valitsuse ükskõiksuse vastu relvastatud konfliktiks. Subcomandante Marcose juhtimisel tekkis revolutsiooniline zapatistide liikumine, mis võitles vähemusrahvaste õiguste eest. San Cristóbalis ja selle ümbruskonnas ringi käies võib kõikjal maja seintel liikumise initsiaale EZLN, temaatilist grafitit ja mõne küla ees isegi maskides inimesi näha. Käisime ka Actealis, kus toimus üks Mehhiko valitsuse ja zapatistide verisemaid kokkupõrkeid, mille käigus said surma põhiliselt naised ja lapsed.\nPraegu on zapatistidel oma autonoomsed piirkonnad ja olukord on näiliselt rahulik. Ometi võib Chiapasesse sisenedes koheselt tajuda sõjaväe kohaolekut ja valmisolekut võimalikke rahutusi maha suruda. Tee peal on kontrollpunktid, kus peetakse busse kinni ja korraldatakse läbiotsimisi. Mõnikord seisavad sõdurid püssid õlal tänavanurgal või mööduvad autod meestega laskevalmis tulirelvade taga.\nSan Cristóbalist liikusime edasi Comitáni, mis oli ühe keskmise Mehhiko linna kohta kuidagi harjumatult puhas ja tundus, et millegipärast olid kõik seal elavad kohalikud oluliselt parema järje peal. Sealt sõitsime külakesse nimega Tziscao eesmärgiga ületada piir Frontera Corozalis ja liikuda Floresesse Guatemalas. Tziscao asub Lagunas de Montebello järvede piirkonnas. Turiste praktiliselt ei olnud ja loodus oli peaaegu äravahetamiseni sarnane Euroopale.\nJalutasime ringi ja mingil hetkel olime ümbritsetud kamba külapoiste poolt, kes tahtsid meid kangesti mäe otsas asuva valge „monumendini“ viia. Pärast 20 minutit jalutamist jõudsimegi kohale ja selgus, et tegemist on riigipiiriga. Astusime edasi ja olimegi Guatemalas. Kohe, kui see juhtunud oli, ilmusid ei tea kust välja koerad ja paar meest, kellest üks, kes kandis päevinäinud nokatsit, millele oli Guatemala kirjutatud, ning püssi üle õla, asus meile küsimusi esitama. Aimasime, et tegemist on piirivalvuritega ning õnneks arvasid nad, et oleme ainult rumalad turistid, kes ei tea, kuhu nad sattunud on ning meie kohtumine möödus üllatavalt rahumeelselt. Ööbisime majakeses järve ääres ja tegime õhtul lõket.\nFrontera Corozalist rentisime paadi ja sõitsime mööda ilusat Usumacinta jõge ühte vähem tuntud maiade linna nimega Yaxchilan. See kujunes samaväärseks elamuseks nagu Toniná. Mulle meeldis see, et templid asusid džunglis, ja et hommikul ei olnud seal peale möiraahvide ja mõne turisti suurt kedagi kuulda-näha. Muuhulgas oli seal lahe labürint, kus võis taskulambiga suuri ämblikke ja nahkhiiri näha.\nPiiri ületasime samuti paadiga. Ma ei kujuta ette, millised teised Mehhiko piiripunktid on, aga Frontera Corozal oli küll väga pingevaba. Teisel pool jõge, Guatemala kaldal saime pisikese valge bussi peale. Peale lühidat vaidlust maksime 40 quetzali ja asusime Florese poole teele. Vahepeal tegi buss külas peatuse ja majas, mis meenutas õige ähmaselt piirikontrolli, saime 10 quetzali eest templi passi. Mehhiko pesod vahetasime piiril, saades ühe peso eest 0,64 quetzali ja tagantjärele võib öelda, et see oli õige otsus, kuna mujal Guatemalas teistest valuutadest peale dollarite suurt ei hoolita ja ametlik kurss oli oluliselt madalam.\nPärast paari tundi tolmusel kruusateel kihutamist jõudsime Floresesse, kuhu kõik tulevad peaasjalikult ühel eesmärgil, milleks on Kesk-Ameerika üks kuulsamaid ja võimsamaid maiade linnu – Tikal. Flores asub saarel Petén Itzá järves ja on Guatemala kohta üllatavalt arenenud koht. Tundus, et kõik turistid ööbivad ühes hipilikus võõrastemajas nimega Los Amigos ja pärast esimest päeva ei olnud see saar meile millegipärast enam eriti meele järgi.\nJõudsime Tikali varahommikul. Sarnaselt Yaxchilanile asub Tikal keset džunglit (täpsemalt Tikali rahvuspargis) ja lisaks suurele hulgale templitele võib seal märgata ka omajagu linde ja loomi. Võrreldes Mehhikos nähtuga on Tikal natukene erinev. Templid on palju järsemad, kõrgemate astangutega ja nende otsast puuduvad maiade arhitektuurile iseloomulikud ruudustikku meenutavad ornamendid. Kuigi Tikali õitsenguaeg oli umbes 2.-9. sajand, pärinevad osad varemed ka mitu sajandit meie ajale eelnevast perioodist. Tikali sümbol, tempel 1 ehk Suure Jaaguari tempel oli küll võimas, aga ausalt öeldes tundusid Acrópolis del Sur ja vaade 4. templi otsast mulle muljetavaldavamad.\nPärast neljatunnist ringi kõmpimist jõudsime aga äratundmisele, et nüüd meile templitest mõneks ajaks aitab ja nii otsustasime sõita nädalakeseks Belize’i.\nPosted byMaris February 13, 2011 Posted inGuatemala, Ladina-Ameerikas, Mehhiko, Reisid\nMaris, kas sul on hispaania keel täitsa suus ja seetõttu seal ringi seiklemine lihtne?\nÜks mõte rännuteede illustreerimise osas – vahva oleks su radu kaardil näha, kuna ise otsida ei viitsi, siis jääb natuke häguseks, et mis teid kaudu liikusid jne, millalgi ise sealkandis rännakuid planeerides oleks päris mõnus vaadata. Aga see on ilmselt teel olijalt palju küsitud ka, tont teab, palju sul viitsimist netis istuda 🙂\nHei! Hispaania keel täitsa suus veel ei ole, aga suhelda saan juba päris hästi. Ilmselt suuresti selle tõttu, et ma kunagi ligi pool aastat Itaalias elasin ja itaalia keelt õppisin, mis on väga sarnane.\nJah, kaart on iseenesest väga hea mõte. Ma olen praegu läbitud kohti küll väikse hilinemisega oma Google Mapsile märkinud, aga täpset marsruuti see siiski ei näita: http://blog.marisheinaru.com/reisid/.\nMathura raamat “Guatemala, Maa hing” annab ka aimu neist paikadest ja annab olulise taustainfo.\nAitäh vihje eest! Ja jõudu läheb ikka vaja, sest reisimine on ju raske töö 🙂


Blue Print uudised\nBlue Print varuosad – Aasia tootjate sõiduautodele\nAD Baltic teatab rõõmuga, et alates novembrist pakume oma klientidele erakordse kvaliteediga Blue Print kaubamärgiga varuosade valikut, mis on mõeldud Aasia tootjate sõiduautodele.\nBlue Printi tootemark, mis võeti kasutusele 1994. aastal, pakub täisvalikus lahendusi Aasia ja Ameerika sõidukitele, sealhulgas paralleelimporti (hall import) valitud Ameerika sõidukite ning rebadged ekvivalentide importimist.\nBlue Print tegutseb tarnijana rohkem kui 30 Euroopa riigis.\nBlue Printi tootevalik jätkab laienemist ja arenemist, tuginedes põhjalikule uurimistegevusele, autopargi täpsele analüüsile ning loomulikult Teilt, meie kliendilt, saadud informatsioonile. Me saame reaalajas kasutatava kataloogi Blue Print LIVE! kaudu igas kuus peaaegu 2000 uue toote päringut; praeguseks on 40% kõigist neist päringutest läbi uuritud, kataloogi kantud ja saadaval kohaletoimetamiseks järgmisel päeval.\nIsegi siis, kui arvate, et konkreetne osa on saadaval ainult kohaliku müügiesinduse kaudu, kontrollige alati kõigepealt kataloogi Blue Print LIVE!. Te üllatute, kui näete neid müügivõimalusi, mida Blue Print võib pakkuda. Kui meil hetkel puudub Teile vajalik varuosa, siis ainult teatage meile sellest ning Te võite olla kindel, et asume Teie päringuga kohe tegutsema.\nBlue Printil on üle 25 aasta pikkune kogemus varuosade tarnimises Aasia sõidukitele. Praegusesse tootevalikusse kuulub üle 22 000 varuosa, mis hõlmavad rohkem kui 160 tootegruppi, mis kõik on kaetud 3-aastase piiramatu läbisõiduga garantiiga ning mis vastavad originaalseadmete varuosade tehnilistele nõuetele. See tähendab, et remonditöökojad võivad olla kindlad selles, et suudavad tagada paigalduse „kohe alguses õigesti".\nBlue Printi tootevalikus on filtrid, piduri ja siduri komponendid, ülekanded, roolimehhanism ja vedrustus, mootori juhtimissüsteem ning elektri- ja jahutussüsteemi komponendid, hammasrihmad ja nukkvõlliketid. Peale selle kuuluvad Blue Printi tootevalikusse ka sellised tooted, mille puhul sageli arvatakse, et neid on võimalik saada ainult müügiesindusest, nagu näiteks diisli tahmaosakeste filter (DPF), hübriid-klaasipuhastajad, survevardad, sisselaskeklapid ja EGR-klapid – seega, kui tegemist on Jaapani või Korea sõidukiga, siis ongi just õige aeg mõelda Blue Printile.\nAlates novembri lõpust täiendatakse AD Balticu detailide pakkumist Aasia sõiduautodele 400 artikli võrra, mis on mõeldud meie turul populaarsete sõiduautode mudelitele.\nMITSUBISHI (MONTERO/PAJERO 2000-06 LANCER 2008> COLT 2004> MONTERO/PAJERO2006);\nHYUNDAI (ACCENT/PONY X3/ERA 2006);


78444 posts • Page 2352 of 2615 • 1 ... 2349, 2350, 2351, 2352, 2353, 2354, 2355 ... 2615\nby spl » 15 Mar 2021 19:41\nby pop » 15 Mar 2021 20:15\nRr009 wrote: /.../Ja siis on vaid vähesed plussis, aga maht 2-3 triljonit tuleb kuidagi teist moodi katta./.../\nMa ise panustaks riikidele (tehingutele riikide (residentide) vahel) kus nt kinnisturegistrid pole riiklikult ja tsentraalselt korraldatud vaid eraregistripidajate kaustades (või siis ka mitmed muud omandit kinnitavad toimingud - nagu pole ka tsentraalset registrit selle kohta kellel ja kui palju hetkel keelatud aineid on). Meie e-riigis seevastu jääks suuremate varaühikute omanikuvahetus (nagu ka kahe erineva rahamaailma vahelise värava läbimine) üsna koheselt radarile. Hiinlased ilmselt otsivad ka võimalusi oma papi parkimiseks mingi reaalväärtusena, osad maksed Hiina pankade kaudu jääksid ilmselt soovimatult radarile. (jne jne)\nTundub et praegu on üleüldine rahaparkimise ajastu reaalväärtustesse (kuna pappi ju külvatakse) - ja milleks seda kõike maksuametiga jagada või siis tülikatele lisaküsimustele vastata.\nby Rr009 » 15 Mar 2021 20:27\nPagan, ma tahaks küll seda hullu näha kes BC eest oma põllu või metsa ära annaks.. Mingi keskpanga stablecoini eest palun väga, asi on tavaline ots müük ju, aga mingi kaevatud omapära eest igavesti tootvat väärtust jagada, selleks peaks ikka haige olema..\nby pop » 15 Mar 2021 21:14\nRr009 wrote: Pagan, ma tahaks küll seda hullu näha kes BC eest oma põllu või metsa ära annaks.. Mingi keskpanga stablecoini eest palun väga\nOsades islamimaades on nähtus nimega Hawala banking. Selle veidi moodsam versioon käib BTC abil.\nHedge fondid jms otseselt metsa/põldu ei oma (oma tegevusprofiilist tulenevalt), pigem vahendavad hologramme sellest kümnest erinevast kihist mille sisse sisse see mets-põllutükk pakendatud on. Stablecoini aga just üritataksegi vältida, kui on vaja hämarat tulu heledamaks muuta. Kuldreegel (osade jaoks) on see et raha ei haise (ja vahet pole mida vahendada, peaasi kui komisjonitasu on normaalne).\nviidatud artiklist (2. lõik) panin ise kõrva taha väga huvitava fakti et faktooring oli Rooma õiguses keelatud.\nby hh » 15 Mar 2021 22:15\nKuulsin esimest korda eesti keeles prognoosi, et inflatsioon tulemas. Seda ütles eelmine rahandusminister. Järelikult meil ka ikka.\nIngliskeeles on see USA analüütikute jutus täiesti kindel asi, millest räägitakse -- eesliitega "hüper".\nby hh » 15 Mar 2021 22:27\nHuvitavat Soomemaalt kah, 4-5 kuu vanused andmed.\nKas nii, et nakkuse eest saab raha? Keegi elab väga hästi ja kosub tänu pragusele olukorrale? Huvitav kuidas meiega lood on?\nHS: Varkaus saa 880 000 euroa per koronatartunta – Helsinki saa 32 000 euroa\n18.11.2020 klo 12:39\nKuuden koronatartunnan Varkaus on saanut valtiolta 5,3 miljoonaa euroa.\nhttps://www.iltalehti.fi/politiikka/a/6 ... 5PQ9KLT8Sc\nby hh » 15 Mar 2021 23:19\nKA MIDAGI POSITIIVSET -- TÄIESTI HEAD KUULAMIST täiesti eesti keeles!\nRaadio dialoog 55 min. + sama tekst loetavana:\nhttps://edasi.org/76082/viljar-arakase- ... _Y4CsC99FE\nby projekteerija » 16 Mar 2021 02:21\nHoolimata rahatrükist jms. või siis selle mingitest kõrvalmõjudest aga meediassegi on hakanud tilkuma üha valjemalt tõdemus, et kohe-kohe on suuremad jamad on ventikasse lendamas.... Ka tootmisettevõttetel (hoolimata isegi kasvanud käivetest jms.) kellel nagu on asjad enamvähem hästi läinud, on tekkinud probleemid. Kõik on kõigile võlgu või kohe jäämas...\nhttps://www.aripaev.ee/uudised/2021/03/ ... gile-volgu?\nSelle taustal on täiesti arusaamatu soov ehitada Tartu haljasalale mingi uus kultuuritempel. Milleks... (meenutab liigselt ENSV rööbastelt lendamise aega, kus ka kõigil olid suured ehitusplaanid ja soovid. ) Kogu riik on täis nüüd riigi ja omavalitsuste aga ka eraettevõtjatel kivina kaelas rippuvaid tühje kontserdimaju, meelelahutusasutusi, ostukeskuseid, puhkekomplekse jms. suurel osal neist ei ole mingit lootust jamadest väljatulekuks ka ime korral, kui sügisel endine normaalsus osaliseltki taastuks...\nby td » 16 Mar 2021 10:03\nIslandil on huviobjektiks saanud surnud vaal. Asjamehed hoiatavad plahvatuse eest, aga see ei sega külastajaid\nhttps://www.svt.se/nyheter/utrikes/upps ... osionsrisk\nby pop » 16 Mar 2021 11:59\nNetflixis tabasin ühe hea dokumentaali ühe hiliseima "laulva revolutsiooni" ehk Maidani kohta (Winter on Fire) - https://www.youtube.com/watch?v=RibAQHeDia8\n(dokumentaal läheb väga hästi kokku kohalike jutuga, st on objektiivne). Natuke kõhe oli vaadata asju millest osad toimusid elukohast vaid mõnesaja meetri kaugusel.\nJanukovitsh oli tegelikult süüdi mõistetud ja jõstunud kohtuotsusega kurjategija, aga kõike saab korraldada kui konkreetne isik kellelegi väga sobib.\nby spl » 16 Mar 2021 14:53\nJa tuletame meelde, et Briti tüve puhul oli AstraXeneca vaktsiini efektiivsus tunduvalt väiksem.\nby spl » 16 Mar 2021 14:57\nKas ei meenuta eelmist kv krahhi, jookske enne kui pole hilja sõnumitega. Üks natuke targem inimene valgustas mind, et kv turul on palju turumoonutust põhjustanud investorid, kes kortereid üürimiseks ostavad ja ka, pagan tuletage meelde, mis Eesti ükssarvik see ära müüdigi. Sealt tuli väga palju kv tehinguid, suht kõrgete hindadega, sest inimesed said seda lubada.\nTavainimene ei saa omale enam hetkel uusi arendusi lubada, need läinud üle terve mõistuse piiri.\nby td » 16 Mar 2021 16:46\nkoroonahaigetel veenitrombide (venous thrombembolism, VTE) esinemine intensiivravi patsientidel\nThe pooled incidence of total VTE according to the pharmacologic thromboprophylaxis received were as follows:\nno prophylaxis 41.9% (95% CI: 28.1–57.2, I 2 = 76%),\nstandard-dose prophylaxis 19.8% (95% CI: 13.2–28.6, I 2 = 95%),\nintermediate-dose prophylaxis 11.9% (95% CI: 4.3–28.6, I 2 = 91%), and\ntherapeutic-dose anticoagulants 10.5% (95% CI: 4.2–23.8, I 2 = 82%) ( p -value for between-group heterogeneity = 0.003;\nkoroonahaigetel arterite trombide esinemine intensiivravi patsientidel\nThe pooled incidence rates of arterial thrombosis according to the pharmacologic thromboprophylaxis received were as follows:\nno prophylaxis 11.3% (95% CI: 5.2–23.0, I 2 = 0%),\nstandard-dose prophylaxis 2.5% (95% CI: 1.4–4.3, I 2 = 45%),\nintermediate-dose prophylaxis 2.1% (95% CI: 0.5–7.7, I 2 = 45%), and\ntherapeutic-dose anticoagulants 1.3% (95% CI: 0.2–8.8, I 2 = 0) ( p -value for between-group heterogeneity = 0.009;\nProovisin uurida täpsemat trombide tekkemehhanismi, aga seal on hüpoteesid vaid. Seega, jääb selgusetuks, kas vaktsiini poolt toodetud ogavalk võiks kuidagi olla otseseks põhjuseks trombidele (vähemasti neil, kellel eelsoodumus trombideks). Trombide/verehüübe tekkimine on väga keeruline süsteem paljude vahe-etappide ja mõjutajatega!\nby td » 16 Mar 2021 17:14\nkuidas varakult ära tunda tsütokiinide tormi? Paraku vaid laborianalüüsidega. Lümfotsüütide arvu vähenemine pluss kaks lisasümptoomi tähendab suurenenud tõenäosust sattuda hingamisaparaadi alla keskm. 1-2 päeva pärast\nvt. sealt Figure2\nhttps://www.ncbi.nlm.nih.gov/core/lw/2. ... 7-g002.jpg\nkui need kriteeriumid olid täidetud ja alustati spets. raviga selle tormi vastu, olid tulemused paremad.\nby td » 16 Mar 2021 17:34\nCurrent evidence suggests COVID-19 associated coagulopathy is a combination of low-grade DIC and pulmonary thrombotic microangiopathy, which could have a significant impact on organ dysfunction in most patients with severe disease.14\nThe presence of coagulopathy as part of the systemic inflammatory response syndrome is a common feature of severe COVID-19. Approximately 20%-50% of hospitalized patients with COVID-19 have hematologic changes in coagulation tests (elevated D-dimer, prolonged PT, thrombocytopenia, and/or low fibrinogen levels). This condition is characterized by more thrombotic than hemorrhagic events that are associated with coagulopathy (specifically venous thromboembolism [VTE]). On the other hand, endothelial dysfunction results in high levels of D-dimer, thrombin and fibrin degradation products, thrombocytopenia and prolonged clotting times, which leads to hypoxia and pulmonary congestion mediated by thrombosis and microvascular occlusion, in addition to thrombosis of central lines and catheters and vascular occlusive events (cerebrovascular events, limb ischemia, etc) that generally occur in the intensive care units.6 , 10 , 15 , 17, 18, 19\nFibrin and thrombin deposition occurs mainly in the pulmonary microvasculature, being a factor that contributes to acute respiratory distress syndrome and coagulopathy in patients who die from COVID-19. Furthermore, the hypoxia that occurs in severe COVID-19 can aggravate thrombosis not only by increasing the viscosity of the blood, but also through the hypoxia-inducible transcription factor-dependent signaling pathway.10 , 17 , 20\nSimilar to the endothelial dysfunction of sepsis induced coagulopathy (SIC), in which there is excessive thrombin generation and impaired fibrinolysis, there is a type of endotheliopathy that appears to contribute to the pathophysiology of microcirculatory changes in SARS-CoV-2 infection. The receptor for viral adhesion is an angiotensin-converting enzyme-2 receptor on endothelial cells, and viral replication causes inflammatory cell infiltration, endothelial apoptosis, and microvascular prothrombotic events. Viral inclusions within endothelial cells and mononuclear and polymorphonuclear cell infiltration have been observed, with evidence of endothelial apoptosis in postmortem analysis of SARS-Cov-2 infection. As a result of this, microcirculatory dysfunction contributes to the clinical sequelae of COVID-19 patients.6 , 10 Other abnormalities that may be relevant in the context of coagulopathy are decreased fibrinogen, elevated Lactate dehydrogenase (LDH), and, in some patients, markedly elevated serum ferritin values.20\nAnother important characteristic of COVID-19 infection is the procoagulant response in its acute phase, where acute phase reactants (such as Factor VIII, Von Willebrand Factor, and fibrinogen) are associated with an increased risk of thrombosis directly related to elevated levels of fibrinogen. In severe stages of the disease, there is an increase in inflammatory cytokines (tumor necrosis factor and interleukins, including interleukin 1 and interleukin 6). IL-6 induces expression of tissue factor in macrophages, which initiates the activation of coagulation and generation of thrombin. Tumor necrosis factor and IL-1 are the main mediators of the suppression of the endogenous coagulation cascade. In a group of severely compromised COVID-10 patients, a cytokine storm characterized by high concentrations of proinflammatory cytokines and chemokines may be found.12 , 14\nby spl » 16 Mar 2021 17:40\nMa tean, mis selle tulemus on, kas Hispaania riik ka\nKorterid antakse vähekindlustatud peredele, nende seas immigrantidele\nby td » 16 Mar 2021 17:51\nTrombe leitakse sageli koroonaviirusesse surnutelt, eriti kopsudest. Üheks vallandavaks faktoriks võiks olla veresooni vooderdava sisekihi ehk endoteeli kahjustus (selle üks funktsioonidest ongi välistada vere hüübimist veresoontes). Kuna selle sisekihi rakkudel on samuti ACE-2 retseptorid, siis viirus meeleldi kinnitub ka sinna, seetõttu nende normaalne hüübimist takistav funktsioon väheneb (endoteeli rakud surevad, surnud rakke ründavad põletikurakud, mis toodavad hüübimise algatajaid jne). Erinevalt tavalistest trombidest tekkivad siis trombid kohapeal, seega ka kapillaarides ehk mikroveresoontes (veenitromboosi ja arterite tromboosi tavaline mehhanism on selline, et kuskilt suuremast veresoonest pääsevad trombitüklid liikuma ning liiguvad edasi, kuni jõuavad väiksemasse veresoonde, kust enam edasi ei pääse ning ummistavad selle). Seega, koroonaviiruse puhul on haaratud ka väikesed veresooned, kus moodustuvad trombid kohapeal.\nTeiseks vallandvaks faktoriks on tsütokiinide torm, kus vabaneb hulgaliselt põletikku moduleerivaid aineid, mis ise võivad anda käsu trombide moodustamiseks.\nDIC ehk dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon on selline karm asi, kus süsteemselt üle kogu keha toimub trombide moodustumine. Enamasti veremürgituse tüsistusena, aga nüüd siis ka koroonaviiruse raske kulu käigus. Tulemuseks on kõigepealt see, et veresooned täituvad kõikjal trombidega. Aga teiseseks tulemuseks on ka see, et veri enam ei hüübu, sest hüübimissüsteem on välja kurnatud - materjalid lihtsalt said otsa (paljusid neist sünteesitakse maksas, aga mitte väga kiiresti, maksapuudulikkus on omaette teema) => verejooksud.\nKuna trombid tähendavad vastava piirkonna verevarustuse puudulikkust, siis võib oodata organkahjustusi igas organis. Eeskätt siis kopsus, aga miks mitte ka ajus, südames, lihastes, sooles, silmades jne. Sellega võiks seletada mitmekülgset haiguspilti osadel haigetel.\nLõhnataju kadu on omaette teema, hüpotees, et viirusele meeldivad need närvirakud, mis lõhna eest hoolitsevad (küllap see on ka praktiliselt ainuke osa närvirakkudest, mis ulatuvad limaskesta pinnale, kust on otsene ligipääs aju *närvirakkudeni, mujal on seljaaju või ganglionid vahepeal).\nHaiguspilt võib olla erinev ka sellest - olenevalt kas kahjustus on arteris või veenis. Arteri trombi puhul verd sattub vähem, veeni trombil veri ei pääse välja (turse ja vedeliku väljumine kudedest, näiteks kopsudesse; aju puhul aga mikroverevalumid ajukoes) Mõlema puhul on aga hapnikuvarustuse häired. Seda siis lokaalse trombi puhul. Kui on jalaveenide tromboos, siis trombitükid lähevad kopsudesse ja takistavad kopsudesse vere saabumist (parema südamepoole ülekoormus, kopsude ebapiisav verevarustus ummistuse tõttu, raskel juhul äkksurm hapnikupuuduse tõttu)\n*Huvitav ääremärkus marutõve kohta. Seal toimub viiruse levik ajukoesse otseselt närvikiudude mööda - alates infitseerunud kehaosast. Marutõve vastu kiirvaktsineerimisel toimub võidujooks: kumb jõuab enne kohale, kas viirus või vaktsiini kaitsev mõju. Kuskil lõunamaade vetes elab ka amööb, mis ronib ajju ninna sattunud vee kaudu, justnimelt lõhnanärvide kaudu.\nby spl » 16 Mar 2021 19:05\nsee Sul väärt postitus ehk paned ka Parimad/harivad postitused (bookmark) alla selle viite.\nby pop » 16 Mar 2021 19:48\nspl wrote: https://majandus24.postimees.ee/7202920/hispaania-sundvoorandab-ja-jagab-tuhjalt-seisvad-korterid-vaestele\nOmamoodi geniaalne. Ma olen kuulnud et ka nt Ahvenamaal on midagi sarnast, st pead ise kohapeal elama. Londoni ilusad linnaosad juba on araablaste omanduses arhitektuurisurnuaiad (Tallinna vanalinn sarane, ja mitte ainult koroona pärast).\nValitsus on/saaks olla eeldatavalt vaktsineeritud (kuna seda on vaja töö tegemiseks), samas korraldatakse pressikaid zuumis - kui päris aus olla siis minu jaoks on see natuke puhas "virtue-signalling" reitingute taustal (või kui siis võiks juba ka zuumis maskiga rääkida).\nVõi siis vastupidine küsimus - miks juba ammu ainult zuumis ei tehta.\nPressikalt aga tajun PR konsultantide mõningast suunamuutust, a la"räägi midagi positiivset, tujutõstvat", "tunneli lõpus on valgus", "kevad tuleb" (vähemalt Kiige jutt mingit uut infot minu jaoks ei sisaldanud), selle asemel et näidata tehtud otsuste ja nende tagajärgede põhjuslik seos, kasvõi selleks et samalaadsete otsuste vältimiseks oleks üldsuse laialdane vastuseis (mh ka ärilistele huvigruppidele-parteisponsoritele nende otsuste taga).\nKiigele eelenud Pauer-Pointi näitamine oli muidugi omaette tase (võiks siis juba kettalt juhuslikke ekkkseli-tabeleid ka näidata).\nKuna mul on tihti kiusatus musta huumori suunas siis paratamatult kangastus vaimusilmas mulle selle pauwer-pointti taustal (ja ühtlasi ka praeguste surnute taustal, kellest viimase 11 hulka kuulub ka nt ema töökaaslane, ja üks sugulane läks mõni nädal varem) kirikuõpetaja kes esitab matuselistele kadunukese nekroloogi kabelis slaididena.\nVõi siis noormees kes väljavalitule oma tundeid avaldab ... samuti slaididena, kusagilt ai-päädilt.\nVõi siis nagu viitas kunagi üks kolleeg ühele nekroloogilugeja naljale - "Seoses käesoleva lahkunuga tahaksin ma keskenduda eeskätt alljärgnevatele aspektidele, ...."\nby Rr009 » 16 Mar 2021 20:02\nHispaania on hullult sotsialistlik, kohutavalt aeglased kohtud ja samas ka inimlik (jamadest hoidumiseks pead kogu aeg kellegiga suhtlema ja täpselt aru saama mis teed). Eesti on röövkapitalismi vormis veel, kuid juba piisavalt tsiviliseeritud. Vanamehed pargipingil on tegelikult väga vajalikud, räägid nendega paar kuud ja teed poole vähem vigu. Meie vanadekodudesse toppimine on neile mingi SSi alavorm.\nSee kuidas siin võõraid beebisid hellitatakse ja alati paar hea sõna öeldakse on parim näide igapäevasest inimlikusest. Jne....\nby Rr009 » 16 Mar 2021 20:24\nTd, kui kunagi hakkab silma kes esimesena tableti või ninasprei vormis vaktsiini valmis teeb, siis teata.. Kuna mäng on pikaajaline, siis kasutusmugavus maksab...\nMa olen aeg ajalt nuputanud veel selle üle, kas praeguses kriisis raha satub ikka loovate isikute kätte. Musk on küll gigahaip, kuid tema Spacelink tundub nagu progress olevat. Ta pole küll hullult odavam kui teised, kuid sellist tarnekiirust kosmosesse teistel pole. Kuna kogu ta ärid on olnud teenimine juristide abil, siis eks seal saab vist ka sama olema, kuigi seal võib isegi olla ka reaalne tehniline eelis. Autoturu kaotamine tõelistele tegijatele pole siis ju ka enam mure.\nSee krüpto kaudu raha jagamine on ka omalaadne, programmistid on veidi viisakamad ja andekamad nohikud kui võimumängurid. Kuigi selle turu otsustab ka hiljem hedgefondide võrk, aga eks ta ole... Kelle käes on raha, see otsustab ka käitumismudeli, pilvemaailm nagu polekski paha. (toitumisharjumused on neil muidugi jubedad, maailm ei koosne pitsast). Ökolahing on ka tegelikult tore, see et CO on üle puhutud ei vähenda päiksepaneelide lahedust. Võrkudega kohanemine peaks ka nõudma oskust üldpilti suurendada...\nby td » 16 Mar 2021 20:29\ntd wrote: Lipiide korrigeerivat ravimit ma ei võta: arst tahab elada, apteeker tahab elada ja mina tahan ka elada.\nHahaa, seda üritab minu perearst mulle alati pähe määrida. Ma kutsun juba oma perearsti Tädi Kolesterool. Küsisin, noh kaua siis seda ravimit peab võtma....eluaeg\nSee meenutab tarkvaramudelit, kui varem ostsid tarkvara ja said seda igavesti kasutada. Siis nüüd ostad ja maksad end oinaks, sisuliselt pead igavesti "rentima" tarkvara.\nhea video minu arvamuse kinnituseks\nja kolesteroolist, samas esituses\nby hh » 16 Mar 2021 20:57\nKuna peavoolumeediast teada ei saa, mis maailmas toimub, siis kuulan Sanyat Floridast ja teisi. Mida nad siis on rääkinud?\n- Seda, et USA piirid on täielikult avatud Mehhiko suunas ja sealt voolab palju rahvast riiki, selle üle rõõmustavad n-a-rko-kaupmehed ja muud kriminaalid.\n- Sõna "illegaalne immigrant" on aga keelustatud!\n- Palju arreteeritakse lihtsaid ameeriklasi, kes julgesid käia 6. jaanuaril pealinnas toonast presidenti austamas.\n- Üldüldiselt käib praegu aga Ameerika ja Kanada riigi maha lõhkumine, toimub palju jaburust, mille peale isegi Nõukogude Liidu lõpupäevil ei tuldud.\n- Et kui varem oli Ameerika segregeerunud -- rikkad elasid omaette ja vaesed omaette -- siis nüüd on rikaste linnaosad sama räpased kui vaeste linnaosad.\n- Kodutuid on absoluutselt kõikjal juba, ka glamuurse Bevery Hill'i kaubamaja ees oma telkidega.\n- Kõik kinnitavad ühest suust: hüperinflatsioon tulemas, riik tahab ära põletada võlad, aga lihtinimene pangu see enda kasuks tööle, saab oma võlga põletada (a la kui on 100 tuhhi võlgu, tasub praegu osta 5 untsi au-d ja õigel ajahetkel saab sellega võlast lahti, sic nii soovitas interneti rock-staar, vanaema Lynette).\n- See on kindel, et dollar lastakse põhja teadlikult. Ja siis tuuakse välja digidollar ja kogu see uus süsteem. Aga uued süsteemid peavad siis ju ootel olema (praegu pole).\n- Et mingid jube tähtsad sündmused on Basel III (juunis 2021) ja Basel IB (2023. a.), mil tehakse otsus au hinna suhtes.\n- Aga üks tarkpea andis edasi kollektiivset kihelust, et väidetavalt 29. märts on see päev, kui au hakkab tõusma, aga võib-olla ei hakka ka, keegi ei tea.\nSiis Saksamaal valmistatakse ette uut Nürnbergi protsessi:\nhttps://tapnewswire.com/2021/03/the-gre ... om-german/\n- Üldse oli paljudes Saksamaa linnades sel nädalavahetusel massirahutused ja politsei kiskus juustest vanemaid prouasid ja noori, vahet polnud, et viia aresti.\n- AZ on Saksamaal keelatud süstida, nagu PALJUDES Euroopa ja isegi Aasia maades. Seevastu eesrindlik Eesti dr prof tegi ettepaneku nende seismajäänud doosid kõik meile tuua. Ja üldse eesti eliit tahab kevade nimelist diili teha -- teie käest süstitav ja meie poolt eesti rahva tervise andmed, et teie saaksite teadust teha. Eesti Ekspress nimetab seda pakutavat PRÄÄNIKUKS suurele farmale.\nby td » 16 Mar 2021 22:03\ntd wrote: Trombe leitakse sageli koroonaviirusesse surnutelt, eriti kopsudest. Üheks vallandavaks faktoriks võiks olla veresooni vooderdava sisekihi ehk endoteeli kahjustus (selle üks funktsioonidest ongi välistada vere hüübimist veresoontes). Kuna selle sisekihi rakkudel on samuti ACE-2 retseptorid, siis viirus meeleldi kinnitub ka sinna, seetõttu nende normaalne hüübimist takistav funktsioon väheneb (endoteeli rakud surevad, surnud rakke ründavad põletikurakud, mis toodavad hüübimise algatajaid jne). Erinevalt tavalistest trombidest tekkivad siis trombid kohapeal, seega ka kapillaarides ehk mikroveresoontes (veenitromboosi ja arterite tromboosi tavaline mehhanism on selline, et kuskilt suuremast veresoonest pääsevad trombitüklid liikuma ning liiguvad edasi, kuni jõuavad väiksemasse veresoonde, kust enam edasi ei pääse ning ummistavad selle). Seega, koroonaviiruse puhul on haaratud ka väikesed veresooned, kus moodustuvad trombid kohapeal.\nKordan igaks juhuks üle, et vaktsineerimise puhul on trombide esinemissagedus väiksem kui ilma vaktsineerimata rahvahulgas varem on olnud. Aga eelnevast jutust üks julge spekulatsioon:\nKas vaktsiini käigus sünteesitud ogavalk võib iseseisvalt (s.t. ilma kaasneva viiruseta) kinnituda endoteeli rakule ja seepeale endoteeli rakk kuidagi reageerida sellele ainele (normaalselt kinnitub sinna ACE2, mitte ogavalk) ning esile kutsuda mingi trombimehhanismi käivituse??????\nby hh » 16 Mar 2021 22:25\nTänased rahvusvahelised uudised --\nM-tähega ollust hakati TESTIMISEKS süstima beebidele alates 6. elukuust kuni 11-aastaste lasteni.\nby hh » 16 Mar 2021 22:29\nHästi tore Ringvaate klipp maalikunsti saladustest, 10 minutit:\nMarten Esko: maalidel peituvad salasõnumid on sageli paljudele huvitavamad kui teos ise\nhttps://menu.err.ee/1608144334/marten-e ... i-teos-ise\nby hh » 16 Mar 2021 22:31\nJa eelneva jätkuks -- ÜLIVÕIMSA resolutsiooniga (saab hästi tugevalt suurendada)\nLeonardo da Vinci "Viimane õhtusöömaaeg", fresko, asub Milanos\nhttps://artsandculture.google.com/asset ... Swj5Pus85w\nby td » 16 Mar 2021 22:32\nLahti seletamist vajaks ka ACE2 funktsioon normaalses organismis. Ehk siis reniin-angiotensiini süsteem (RAAS).\nRAAS on üks mitmest süsteemist organismist, mis reguleerib vedeliku ja elektrolüütide hulka organismis ning sellega koos ka vererõhku.\na) kui neerudes verevool väheneb, siis sünteesitakse seal reniin, mis läheb vereringesse (reniini eellast aga sünteesitakse maksas).\nb) reniin on olemuselt ensüüm, mis muudab angiotensinogeeni angiotensiiniks I\nc) angiotensiin I muudetakse angiotensiiniks II spetsiaalse ensüümi ACE ehk angiotensin converting enzyme abil.\nd) angiotensiin II on tugeva veresooni ahendava toimega - selle tõttu perifeerne takistus suureneb ja vererõhk tõuseb => neerude verevarustus paraneb. Paralleelselt stimuleerib ka aldosterooni sünteesi neerupealistes. Aldosteroon annab käsu neerudele hoida kokku naatriumi (ja vabastada kaaliumi). Sellega vere osmolaarsus suureneb ja omakorda suureneb vereplasma (vedelik ilma rakkudeta) ning rakkudevahelise vedeliku maht kogu organismis (vere koguse suurenemine tähendab omakorda vererõhu tõusu). Angiotensiin II stimuleerib ka ADH (antidiureetiline hormoon ehk kuseeritust vähendav hormoon) sünteesi hüpotaalamuses.\ne) angiotensiin II lammutatakse ensüümi ACE-2 toimel, moodustub angiotensiin (1-7). Vastav ensüüm on kinnitunud rakuseina vastava ACE-2 retseptori külge. Seega ACE-2 lagundab aktiivset angiotensiin II-te. Kuna ogavalgul on ühes kohas sarnane 3D konfiguratsioon, siis ka tema kinnitub meeleldi sellele retseptorile, mida on kõige rohkem kopsudes, sooltes, veresoonte sisepinnal, aga ka närvirakkudel ning silelihasrakkudel (nn. aeglased lihased veresoontes ja sooltes).\nf) angiotensin (1-7) on omakorda aga veresooni laiendav ehk vererõhku alandav.\nSeega, negatiivne tagasiside neerudes langenud verevarustusele (mille põhjuseks on enamasti langenud vererõhk ja/või vähenenud verehulk) toimub üle mitme kaskaadi angiotensiin II abil, mida omakorda lagundab ensüüm ACE-2, mis asub raku pinnal omanimelises retseptoris ning mida armastab ka pärjaviirus kasutada rakku sisenemiseks ja paljunemiseks.\nKuidas toimub angiotensiin II lagundamine (ehk vererõhu langetamine, osmolaarsuse vähendamine ja kuseerituse suurendamine) siis, kui ACE-2 retseptor on hõivatud ogavalguga ja ACE-2 ei pääse rakupinnale, võib vaid spekuleerida.\nLevinud ravim vererõhu langetamiseks on ACE inhibiitor ehk ravim, mis takistab angiotensiin I muundumist angiotensiin II-ks. Kuna tavaliselt looduses tekib rakuretseptroite vähenemine, kui kinnituvat ainet on liiga palju ja vastupidi, siis võiks omakorda spekuleerida, et ravimina ACE inhibiitorit kasutavatel (kõrge vererõhuga) inimestel on angiotensiin II hulk vähenenud ja seega vajamineva ACE2 ensüümi hulk on väiksem (vähem ainet, mida lammutada) ja seega ACE2 retseptoreid on rohkem (s.t. viirusel on rohkem kohti, kuhu kinnituda). Juhul, kui angiotensiin II hulk on tavalisest suurem, siis aga võiks eeldada, et ACE2 retseptorite hullk on väiksem.\nby td » 16 Mar 2021 23:36\nhh wrote: Hästi tore Ringvaate klipp maalikunsti saladustest, 10 minutit:\nVanas Testamendis on kirjas, et peale Veeuputust oli taevas vikerkaar, millega Jumal andis märku, et veeuputust enam ei tule. Minu vana-vanaema olevat alati öelnud, kui nägi vikerkaart: "Veeuputust ei tule".\nby td » 16 Mar 2021 23:41\nhh wrote: Ja eelneva jätkuks -- ÜLIVÕIMSA resolutsiooniga (saab hästi tugevalt suurendada)\nkas vasakult teine on Uskumatu Toomas ehk Kaksik, keda sageli Jeesusega segi aeti oma sarnase välimuse poolest?\nPüha Õhtusöömaaeg toimus selleks üüritud ruumis, mis asus 2. korrusel - mingi juhuslik maja.\nVasakult neljanda mehe suurvarvas meenutab veidi nagu tal oleks podagra:\nP6SA.jpg (47.99 KiB) Viewed 2928 times


Bordoo dogi | Purina\nSellel hiiglaslikul koeral on suur, lai ja ümar pea paljude voltidega. Nende kael on tugev ja lihaseline ning rinnakorv sügav ja lai. Bordoo dogi kasukas on lühike ja katsudes üsna soe ning esineb kõigis kollakaspruuni varjundites. Täiskasvanud isase turjakõrgus on 60–68 cm ja kaal vähemalt 50 kg, emaste turjakõrgus on 58–66 cm ja kaaluvad vähemalt 45 kg.\nBordoo dogi on väga vana Prantsuse tõug, keda peetakse Rooma molossi otseseks järglaseks. Neid kasutati 12. sajandil Prantsuse mõisates sigade, metssigade, huntide ja karude jahiks. Keskajal karjatati nendega veiseid. Neid on kasutatud isegi sõjas, karja valvamisel ja võitluskoerana. Tõu populaarsus langes 20. sajandil, kuid nende arvukus paistab nüüd suurenevat.\nBordoo dogi on oma perega väga lähedane ja ei taha neist kaua eemal olla. Kui tema pere või territooriumi ohustada, kaitseb ta neid. Kui neid hästi aretada, sotsialiseerida ja koolitada, saavad nad lastega hästi hakkama ning lepivad ka teiste lemmikloomadega, kui neid varakult harjutada. Neile meeldib heameelt valmistada ja neid tuleb koolitada järjepidevalt ning kannatlikult.\nNagu paljude teiste tõugude puhul, võib ka Bordoo dogidel esineda puusaliigese düsplaasia (seisund, mis võib tekitada liikumisprobleeme). Enne aretamist on oluline hinnata koerte puusaliigeseid. Lisaks võib nende nahavoltide vahele tekkida põletik.\nVastupidiselt ootustele ei vaja nad väga palju tegevust – täiskasvanud koerale peaks piisama tunnist päevas. Päevas peaks piisama paarist jalutuskäigust, lastes koeral lühikest aega ka vabalt joosta ja mängida. Liigne treening varases eas võib viia hilisemate luu- ja liigeseprobleemideni.\nHiigelkasvu koeratõud on suurema isuga ning vajavad väiksemate koertega võrreldes teistsuguses vahekorras vitamiine ja mineraalaineid, mis toetavad nende liigeseid ja kõhri. Bordoo dogil on eelsoodumus puhituste ja maoprobleemide tekkeks. Riski aitavad vähendada tihedamad toidukorrad ja väiksemad portsjonid.\nNende karva hooldamine on üsna lihtne. Piisab, kui neid kord nädalas kummist harjamiskindaga harjata, et eemaldada lahtised ja surnud karvad. Koera näovolte tuleks regulaarselt puhastada vältimaks nahapõletiku teket.


Valu tuharatel ja tuharatel - Lülisammas - Vanni valu all tuhara all\nVanni valu all tuhara all. Miks tuharale naha alla võib ilmneda valulik muhk? - Melanoom\nRadikulopaatiast tulenev valu on pigem lõikav ja terav, kuid seda saab hõlpsasti segi ajada müofastsiaalse valuga. Moodustub mädane fistul, sageli korratakse suppuratsiooni ägenemisi. Hingamiselundite nakkushaiguste ja muude infektsioonidega kaasneb sageli reaktiivne artriit.\nArdo Kaljuvee 1 Oh, kuidas mu selg valutab! Kui te pole kunagi seda kurtnud, siis Sumamed haige liigend küll üks vähestest õnnelikest, keda on säästetud.\nTegelikult võite enamikul juhtudel ise oma selja eest hoolt kanda. Nipp on selles, et teate, mida ette võtta, ja tunnete ära sümptomid, mille Vanni valu all tuhara all on tõepoolest vaja erakorralisi uuringuid ja ravi. Normaalne selg Selg nagu iga teinegi inimese kehaosa on keeruka ehitusega.\nSamuti on tuharate ja alaselja valu põhjustatud seedetrakti ja teiste siseorganite patoloogiatest. Ebamugavuse põhjuseks võivad olla vigastused, nihestused ja verevalumid. Ebamugavustunne nimmepiirkonnas võib põhjustada puusaliigese artroosi ja artriiti.\nRühm vastupidavaid kõõluseid hoiab lülikehasid paigal ja tugevad lihased jooksevad mööda lülisamba külgi, toetades seda Vanni valu all tuhara all ning aidates selga painutada, keerata ja sirutada. Ei tohi unustada ka kõhu- vaagna- ja puusapiirkonna lihaseid, mis aitavad säilitada selja loomulikku kõverust ja annavad omapoolse panuse keharaskuse toetamisele. Pingeseisundid Selg peab tegema rasket tööd.\nMõned saavad viidata ühele valu vallandajale, näiteks raskuse tõstmisele või järsule liigutusele. Sagedamini on aga valu vallandav sündmus palju lihtsam — tavaline aevastus, kummardumine kingapaelte sidumiseks Eemaldage valu liigeste liigestes pliiatsi maast tõstmiseks ning tualetipotilt tõusmine on vaid mõned paljudest igapäevategevustest, mis võivad vallandada seljavaluhood.\nOhumärkide nimekiri on pikk ja kuigi kõik seljahaiged peaksid neid teadma, kogevad neid vaid vähesed. Seejuures asjad, mis panevad patsiente kõige rohkem muret tundma, ei kuulu samasse nimekirja, mis paneb arste muretsema. Valu tugevus ei ole seotud probleemi tõsidusega — kohutava valu käes vaevlevate patsientide puhul ei ole tüsistused Vanni valu all tuhara all kui nende puhul, kelle valu on nõrk või mõõduka tugevusega. Samamoodi ei ole võimetus sirutada ja normaalselt seista või kõndida häiresümptom, kuigi see põhjustab kindlasti olulist ebamugavust.\nLoomulikult tahavad nad selgitada, mis on valesti. Meie hi-tech-ühiskonnas eeldavad paljud, et neile Mida teha jalgsi liigeste poletikuga tagatud MRT-uuring.\nKõige sagedasemad põhjused on vähene liikumine ja sundasendid, millega kaasneb ülekaal ja halb rüht. Vanni valu all tuhara all on põhjusteks teadaolev kunagine trauma või värske kukkumine, avarii, löök, ealine muutus, luude hõrenemine ja artriitilised muutused lülisambas. Enamikul patsientidel on suur töökoormus ja unehäired. Nad ei oska lõõgastuda ega puhata ning neid vaevab stress.\nIII grupi patsiente vaevab krooniline valu, aga uuringutest valu põhjus ei selgu ja ära on kasutatud kõik ravimeetodid. Ometi valu ei leevene. IV grupp on valuta patsiendid, kellel on uuringutega leitud ulatuslikud lüli-samba muutused, mis Arthroosi homoopaatia ravi valu tegema, ent ei tee.\nMõni on väga rahul, et röntgen oli korras, aga teine haige muutub ärevaks, miks röntgenipilt valu põhjust ei näita.


Esmaabi lämbumiseks - Bronhiit April\nAsfüksia on hapnikuvaegus kudede liigse süsinikdioksiidi taustal, mis sageli põhjustab surma. Üks levinumaid lämbumise põhjuseid on lämbumine. Lämbumisjärgse surma vältimiseks peate hästi teadma kiirabi algoritmi, sest sellistel juhtudel on tulemus minutites.\nKui tuleb lämbumine\nLämbumine toimub siis, kui hingamisteede välise kokkusurumise tõttu on rikutud keha hapnikuvarustust. See olukord tuleneb:\nEnesetapid või tapmised rippumisega;\nTahtlik mõrv, kui ohvrit kägistatakse noa ja kätega;\nHingamisteede juhuslik või tahtlik takistamine padja või muu õhukindla eseme poolt.\nViimase olukorra võib seostada unenäos oleva beebi tahtmatu kägistamisega, kui vanemate voodipesu, käsi või keha blokeerivad tema hingamisteed.\nImiku äkksurma vältimiseks ei tohiks täiskasvanud esimestel elukuudel magada väikelastega, kes ei suuda veel iseseisvalt hingamist segavat eset eemaldada.\nLastel on tavaliselt lämbumisoht. Nad võivad puude ronimisel takerduda võrevoodi ribade vahele või okstesse asetatud kahvlisse, kägistada end rihmadest, helmedest, hälli kohale riputatud mänguasjadest koosnevate elastsete ribadega. Enesepoomist leidub sageli vormistamata meelega ja ebastabiilse psühho-emotsionaalse seisundiga noorukite seas..\nMõnevõrra eemal on kägistamine polüetüleenist või muust pea kohal kulunud õhukindlast materjalist. Sel juhul ei pigistata ja surm toimub seetõttu, et ümbritsevas õhus hapnik lõpeb.\nVideo - kägistamise ärahoidmine lastel. Kiireloomuline hooldus. Arst Komarovsky kool\nLämbumisega kaasneb korraga mitme kehasüsteemi struktuuri ja funktsiooni rikkumine. Selle põhjuseks on selliste patsientide tõsine seisund, isegi eduka tulemuse korral..\nKui lämbumisobjekt asub hüoidi luu ja kõri vahel, liigub viimane, tõstab keele juuri üles ja tagasi. Seega on hingamisteede obstruktsioon häiritud ja hapnik ei sisene vereringesse.\nVagusnärvi harude pigistamine provotseerib mõnel juhul südame refleksi refleksi ja hingamist.\nVerevoolu takistamine unearterite ja kägiveenide kaudu põhjustab insuldi, venoossete ummikute, peaaju turse arengut. Ödeemi tõttu nihutatakse ajutüve, milles asuvad elutähtsad keskused, ja pigistatakse seda kolju suure kuklaluu forameni servade kaudu. See põhjustab hingamisraskusi ja südamelihase funktsiooni..\nEmakakaela selgroolülide luumurrud ja nihestused põhjustavad sageli seljaaju vigastusi. Kui motoorsed rajad on katkenud, siis täheldatakse käte ja jalgade halvatust, tundlike kiudude kahjustus põhjustab keha anesteesiat. Rasketel juhtudel kannatavad hingamisteede lihased, asfüksia seisund halveneb.\nKõri lahtise luumurru korral on suur oht hingamisteede sisemiseks verejooksuks, mis kutsub esile ka lämbumist ja vähendab elustamise efektiivsust.\nVahetu surma põhjused\nSurma põhjused sõltuvad kägistamise mehhanismist, silmuse asukohast riputamisel, keha individuaalsetest omadustest. Lämbumise tagajärjel on surma 4 peamist põhjust:\nHapniku nälg hingamisteede obstruktsiooni tõttu;\nAju massiline hemorraagia;\nAjutüve turse ja selle kiilumine kolju kuklaluus;\nNärvipõimike kokkusurumisest tingitud reflektoorne hingamise seiskumine ja südame aktiivsus.\nViimasel juhul saab surm kõige kiiremini - mõne sekundi jooksul. Hapnikuvaeguse tõttu võib inimene surra 3–8 minutiga. Kui surma põhjuseks oli otsene lämbumine, omandab ohvri nahk sinise varjundi, kui refleksimehhanismil oli esmatähtis roll, siis muutub see valgeks.\nSurm saabub kiiremini, kui seda kasutatakse kõvast materjalist köie kägistamiseks. Sel juhul on hingamisteede ümbritsevad kuded tõsiselt kahjustatud..\nRiputatud või kägistatud inimesel on kaelal nurgist iseloomulik märk hemorraagiaga soone kujul (nn kägistamisvagu). Turse, selgroolülide ja kõri luumurdude tõttu on kael deformeerunud. Venoosse väljavoolu rikkumine põhjustab väikeste punktidega hemorraagia tekkimist peas ja silmamunades.\nKui inimene oli kätega lämbunud, võib kaelal olla vähe väliseid jälgi: muljeid küüntelt, verevalumeid sõrmedelt. Kuid sisemised vigastused on sellistel juhtudel tavaliselt tõsised: kõri luumurd, hüoidne luu, söögitoru mitu hemorraagiat, hingetoru, kõri.\nPadjaga kägistamise korral võib kannatanul olla vigastatud (lapik) nina. Samuti on suu limaskesta mikrotrauma, mis on tingitud hammaste surumisest huulte sisepinnale.\nTavaliselt on ohver teadvuseta. Kui teadvus on säilinud, võib tekkida kähedus, köha, pearinglus, kaelavalu, mida süvendab neelamine. Köha, mõnikord verega.\nSageli rippudes on kraniaalnärvid vigastatud. Selle taustal vajub pehme suulae, neelamine on häiritud, hääl muutub nasaalseks, inimene lämbub, kui proovib sülge neelata.\nKaelalihaste pisarad ja muud vigastused, lülisamba kaelalülisid ja luumurrud avalduvad intensiivse valu, pea liikuvuse halvenemisega. Kui seljaaju on vigastatud, on olemas pagasiruumi ja jäsemete lihaste halvatus, ulatuslikud tundlikkuse häired. Rasketel juhtudel ilmneb hingeldus hingamislihaste nõrkuse tõttu.\nAju vars on kahjustatud, patsient on koomas, ei reageeri stiimulitele, hingamine on ebaregulaarne, ebaregulaarne. Pulss on sagedane, ebaühtlane. Südame aktiivsus võib mõnda aega pärast hingamisteede liikumise lõpetamist jätkuda.\nKui ohvril on pikka aega hapnikku võetud, on tal kooma, krambid, tahtmatu roojamine ja urineerimine.\nEsmaabi kägistamiseks, riputamiseks: mida teha\nKõigepealt peate ohvri vabastama lämmatavast esemest (köis, kilekott, padi). Kui lõikate riputamise korral köie lahti, veenduge, et ohver ei kukuks põrandale. Püüdke seda hoida. Kukkumine suurendab kaela ja siseorganite kahjustusi.\nHelistage võimalikult kiiresti kiirabibrigaadile. Kui sündmuskohal viibib kaks inimest, peaks üks neist kutsuma kiirabi ja teine pakkuma elustamist. Teatage kiirabi operaatorile kahjustuse olemusest (rippumine, padjaga kägistamine, polüetüleen) ja patsiendi seisundist: teadvusel või mitte, hingamine, pulss, hingamisteede veritsuse nähtavad nähud.\nKiirabi on kõige tõhusam, kui hakkate seda osutama mitte hiljem kui 4 minutit pärast kägistamist. Tulevikus algavad kehas pöördumatud muutused ja alati pole võimalik südame ja kopsude tööd omapäi normaliseerida.\nEsmaabi tõhususe määrab suuresti kahju suurus. Kui lämbumissilm asus kõri all, arenevad elutähtsa aktiivsuse häired aeglasemalt, kui suuremad, siis surm saabub kiiresti. Raskemaid häireid täheldatakse, kui sõlm on kaela tagaküljel pingutatud.\nVideo - esmaabi lämbumiseks\nAbitegevused peaksid hõlmama\nElustamishüvitiste ettevalmistamine: patsient pööratakse seljale, tema pea visatakse veidi tagasi ja alalõug on ettepoole suunatud. Pea selja alla on keelatud midagi panna, et mitte nihutada kaela konstruktsiooni. Hinnake kindlasti keele positsiooni. Kui ta on uppunud, mähivad nad ta salvrätikuga ja tõmbavad teda edasi.\nKaudne südamemassaaž ja kunstlik hingamine südamepekslemise ja hingamisliigutuste puudumisel. Üks õhu süstimine ohvri suu kaudu kopsudesse vaheldub viisteist teravat survet rinnale.\nKaela immobiliseerimine improviseeritud papist rehviga (kiirabibrigaadil peaksid olema spetsiaalsed kinnitusrehvid).\nPatsientide ohutuse tagamine. Arstiabi oodates peate tagama, et patsient ei liigu, ei pööra pead. Krambihoogude korral veenduge, et see ei satuks ümbritsevatele esemetele. Kõri verejooksu korral ei saa te oma pead tagasi visata.\nPaljudes olukordades vajab patsient erakorralist arstiabi. Näiteks kõhre luumurdude ja lihaste kahjustuste korral on kunstliku hingamise enesejuhtimine tavaliselt ebaefektiivne, kuna ümberasustatud struktuurid blokeerivad hingamisteid. Selline patsient nõuab hingetoru intubatsiooni, trahheostoomiat, mehaanilist ventilatsiooni.\nIsegi kui kägistamine oli lühiajalist, kui patsient on teadvusel ja tunneb end rahuldavana, peate ikkagi pöörduma arsti poole, sest tegemist võib olla varjatud vigastusega.\nLisaks elustamismeetmetele hõlmab kvalifitseeritud arstiabi ka hapniku sissehingamist ja vigastuste kirurgilist ravi. Neuroloogid, traumatoloogid, neurokirurgid on kutsutud konsulteerima.\nSamuti manustatakse vajadusel järgmisi ravimeid:\nKrambivastased ained (diasepaam, sibasoon) - krampide leevendamiseks;\nHepariin subkutaanselt - tromboosi ennetamiseks;\nSoda intravenoosselt - vere pH normaliseerimiseks;\nMannitool, furosemiid, prednisoon, aminofülliin - aju turse raskuse vähendamiseks.\nKas inimene jääb kägistamisest ellu ja kui täielik taastumine saab, sõltub muu hulgas vältimatu abi kiirusest ja piisavusest. Kuid mõnel juhul saab patsienti tõhusalt aidata ainult arst, kellel on olemas vajalikud seadmed. Seetõttu on ka kiirabi kutsumisega viivitamine võimatu.\nTorpeda-teenus ›Blogi› Padjad töötasid! Mida teha? Kuidas eemaldada töötatud padjad ?\n- Mis töötas, milleks valmistuda, mida muuta?\n- Remont või uued turvapadjapadjad? Hinnad, võimalused, eelised !\n➨ Turvapadjad töötasid! ➨ Kuidas eemaldada SRS-ist välja pandud turvapadi ?\n❶►Kuidas kott kokku voltida nii, et see ei segaks juhtimist (ärge lõigake ära) !\n❷►Mida pistmist lukustatud turvavöödega ?\n❸►Mida teha armatuurlaual oleva kotiga (ärge lõigake ära)?\n❹► Armatuurlauale ilmus turvapadja viga (kontroll)!\n☜❶☞ Kuidas kotti kokku voltida nii, et see ei segaks ?\n☒ Ärge mingil juhul lõigake! Koti parandamisel ja vahetamisel säästate kuni 2 000r\n✔ Pöörake kott kokku ja lükake see tagasi kaane sisse, see ei tööta täielikult, kuid rooli jääb vaba ruumi\n✔ Ostke kleeplint (ükskõik milline), keerake kott tihedamalt kinni ja liimige peal kleeplindiga (vajadusel)\n☜❷☞Mida pistmist lukustatud vöödega? (turvavööd blokeeritakse pärast õnnetust, mida teha)\nÄrge lõigake, ärge proovige neid ise rüübata!\n✔ Kui võimalik, siis keerake need pardale minemiseks ja sealt väljumiseks nii, et need ei segaks\n✔ Rihmad tuleb remontida! Tavapärane mehhanismi lukust vabastamine on võimalik, lõigates ora lahti või asendades ora sarnasega\n☜❸☞Mida teha armatuurlaual oleva kotiga (ära lõika ära)?\n✔ Pööra kott kokku ja suru see torpeedo sisse! Täielikult või mitte, see sõltub teie visadusest\n✔ Ostke kleeplint (ükskõik milline), keerake kott tihedamalt kokku ja liimige peal kleeplindiga (kuid üldiselt teeb iga võimalus)\nLõdvestu ja lõbutse: 7 poseeri köite ja jalgadega\nKellegi sidumine või kellegi enda sidumise lubamine on suure enesekindluse ilming. See on loovus, suhtlemine ja „pipar”, kui ainult läheneme küsimusele arukalt. Ja me oleme teile kogunud seitse näpunäidet, kuidas neid krussis asju rakendada.\nEt end sellises ebamugavas olukorras nagu ühenduvus mugavalt tunda (ebamugavus pole sel juhul viga, vaid omadus), proovige seista. Kasutage turvaukseid, mida kantakse uksele. Ja saate ukse lengi reguleerida.\nPositsiooni saate valida nii, et seljaosa on ukse ees või selle poole. Esimesel juhul näete kõike, mida peate, teisel juhul jääb see saladuseks. Kuidas sulle rohkem meeldib?\nNižni Novgorodi lastekodu õpilane kägistas seitsmeaastase tüdruku\nTäna vapustasid riiki Nižni Novgorodi rehabilitatsioonikeskuse seintes toimunud jõhkra mõrva üksikasjad. Keskkooliõpilased vaidlesid selle üle, milline neist võib inimese tappa. Selle tulemusel otsustas Julia kuriteo kasuks. Öösel kägistas ta seitsmeaastast tüdrukut padjaga.\nLaste rehabilitatsioonikeskus "Pelican" asub täna piiramise all. Sees töötab uurimisrühm. Külastajad ja töötajad liiguvad territooriumil ringi lühikeste kriipsudega, püüdes mitte ühegi kõrvalise inimesega suhelda. Korrakaitseametnike tähelepanu köetakse töötajatele, keda huvitab eelkõige see, kuidas suletud asutuses võis toimuda jõhker mõrv.\nSelgituste andmise asemel kasutavad rehabilitatsioonikeskuse töötajad aga rusikad. Surnud Arina vanemad ei osanud isegi ette kujutada, et mõne kuu pärast, mille tütar veedab lastekodus, kutsutakse nad tema keha tuvastamise protseduurile. Siis õppisid nad kohutava tõe. Väidetavalt vaidlesid kaks õpilast, kumb neist võiks noorematest kõige ilusama tappa. Selle tulemusel ei libisenud Julia käsi. Uurijate sõnul hiilis ta magama jäänud Arina juurde, kattis näo padjaga ja hoidis, kuni tüdruk kaotas teadvuse.\nNagu uurijad leidsid, viibis mõrva öösel keskuses vaid neli last. Ja töötajate üksi jätmine oli tavaline.\nMaja, kus surnud laps elas, ja rehabilitatsioonikeskus, kus kõik juhtus, ?? naabertänavatel. Tüdruk tuvastati siin ajutiselt, kuni tema vanaema lahendab formaalsused eestkoste korras. Ja kinnitas, et selle aja jooksul ei juhtu midagi.\nNüüd küsitlevad uurijad Julia mõrvas kahtlustatavat. Kohtu otsusega jääb ta vahi alla kogu kohtuprotsessi ajaks. Lähitulevikus määratakse talle eksam.\nUurijad avasid kriminaalasja artikli “Mõrv” all, kuid on täiesti võimalik, et kui personali süü tuvastatakse, lisatakse artikkel “Hooletus”. Prokuratuur rääkis ka lasteasutuse võimalikust sulgemisest. Järelevalveasutus on juba auditi algatanud, teatas NTV korrespondent Andrei Shamin.\nTveris mõistis hukka naise, kes kägistas tütart padjaga\nTveris mõisteti 31-aastane naine süüdi tema neljakuuse tütre mõrvas. Seda teatab CC RF RF piirkonnas.\nUurijate sõnul toimus kohutav kuritegu eelmise aasta 9. – 10. Novembril. Magamistoas olles pööras noor ema beebi pea külje poole ja surus näo padja poole. Naine ei lasknud beebit enne, kui ta hingamise lõpetas.\n"Kohtuekspertiisi meditsiinilise uuringu tulemuste kohaselt oli alaealise surma põhjustajaks kaela kokkusurumisest tulenev mehaaniline asfüksia," teatas ministeerium..\nKohus leidis, et uurijate kogutud tõendid on süüdimõistmiseks piisavad. Naine tunnistati süüdi artikli 2 osa c alapunktis c nimetatud süüteos Kriminaalkoodeksi artikkel 105 ("Alaealise mõrv"). Talle määrati karistuseks 11 aastat vanglakaristust..\nProovisin patja lämmatada\nKui tunnete viha, pole vaja kellegi peale viha suunata; lihtsalt vihasta. Kas see võib muutuda meditatsiooniks. Sulgege end toas ja laske vihal avalduda nii palju kui võimalik. Kui tunnete, et peksite kedagi, pekske padi.\nTee mida tahad; padi ei protesti kunagi. Kui soovite patja tappa, siis haarake nuga ja tapage see ära! See aitab, see aitab palju. On võimatu ette kujutada, kuidas padi aitab. Lihtsalt peksa teda, hammusta, viska.\nÄrge proovige kahe mehe korraga rasestuda\nPehme, sõbralik õhkkond, lahked naeratused, Taaveti täht, kuhjaga mehed, meloodilised laulud ja palved heebrea ja vene keeles, Piiblist pärit tekstid on tavaline rituaal tuhandetele usulistele organisatsioonidele. See on väga omapärane seltskond inimesi, kes nimetavad end messianlasteks juutideks, kes erinevalt kaasinimestest hõimlastest peavad Naatsaretist Jeesust Kristuseks, inimkonna päästjaks..\nAustades kõiki religioone, kummardades süütuid lihtsaid usklikke, püüan lühidalt esile tuua.\nMärgid, et hing üritab teiega ühendust võtta\nPeame oma hinge eest olema universumile tänulikud. Lõppude lõpuks teavad nad kõike. Nad teavad, mis meie südames toimub, ja saavad aru, mille poole me tegelikult püüdleme. Me võime peita palju mitte ainult teiste, vaid isegi enda eest, kuid me ei saa midagi hinge eest varjata.\nMeie hinged üritavad pidevalt meiega kontakti luua ja meid õigele teele suunata. Kuid nad ei saa meile otse öelda, nende viisid meiega suhelda on kaudsed ja halvad..\nNiisiis, siin on need seitse salapärast kasutusviisi.\nKägistas padjaga ja lõpetas triikrauaga. ATO hävitaja suri oma eksabikaasa käes\nUkraina Zhytomõri piirkonnas tapeti koduse tüli tagajärjel Donbassis sõjaväelisel operatsioonil osaleja kutsungi Akela abil. ATO veterani endine naine tulistas teda neli korda, misjärel lämbus padjaga ja lõpetas triikrauaga.\nMõrv leidis aset Zarichany külas 26. novembril. Õiguskaitseorganite teatel puhkes konflikt vara jagamise tõttu. Lahingu tagajärjel sai Akela mitu vigastatut ja ta viidi haiglasse, kuid arstid ei suutnud sõjaväge päästa - ta suri teadvust taastamata..\nElu andmetel registreerisid kohtueksperdid traumaatilist ajukahjustust, verevalumeid, peahaavandeid ning rindkere ja õla kuulihaavu.\nTerrorismivastase operatsiooni veterani endine naine on kuriteopaigast kadunud. Ukraina seaduste kohaselt ootab teda 7–15-aastane vanglakaristus.\n“Ta kägistas mind padjaga, et verevalumeid ei oleks.”: Perevägivalla ohvrite monoloogid\n80% koduste peksmiste ohvritest ei pöördu politseisse. Nii ütleb vägivalla ennetamise riikliku keskuse “Anna” statistika. 95% kõigist art. Kriminaalkoodeksi 116 artikkel (peksmine) lõpeb karistusega ilma vangistuseta ja iga sekund - kohtuasja lõpetamisega poolte meeleparanduse või lepituse tõttu. See on Vene Föderatsiooni ülemkohtu statistika. Kuid suurem osa avaldustest põhimõtteliselt kohtusse ei jõua..\nKuzbassis pole olukord parem. Kemerovo infotelefoni spetsialistide teabe kohaselt on umbes 2% naistest, kes abi kutsuvad, vägivalla ohvriks. Lisaks on tegelikud numbrid palju suuremad - 10–15% kõigist kõnedest. Just seetõttu, et meile pole kombeks kaebusi esitada.\nSiin on kaks lugu perevägivalla ohvritest, kes seda aasta-aastalt kannatasid. Nende sõnul teadsid sugulased ja naabrid sellest, kuid ei teinud midagi, sest "ta lööb - see tähendab, et ta armastab". Ei tähenda.\nJelena, 46-aastane: "Ta karjus, et laps pole tema juurest, ja viskas mulle kõhu täis"\nMe kohtusime, kui olin 18-aastane, abiellusime peaaegu kohe - kuus kuud hiljem. Ta oli viisakas ja naljakas, tundus mulle täiuslik. Varsti pärast pulmi jäin rasedaks. Ja siis algasid esimesed kellad. Ta töötas tehases, raske füüsiline töö kurnas teda.\nTa hakkas jooma. Siis ainult nädalavahetustel - pärast peaaegu iga vahetust. Ta ei joonud meeletu olekusse ja naljatas pidevalt, et kas viina või mulgikotti - ja kuna viimaseks pole kangust jäänud, tuleb juua. Ma ei teadnud, kuidas muul viisil stressi leevendada. Püüdsin temaga rääkida, oma vanemate kaudu mõjutada, kuid selgus, et tema isa oli joodik, peksis kogu oma ema ja ajas teda kirvega mööda maja ringi. Isegi paljajalu külma käes. Ta kannatas alati.\nAlkohol võttis võimust, ta hakkas üha raskemini purjus olema. Ja kui ta purjus oli, sai temast hoopis teine inimene. Ta karjus mõne nähtamatu vaenlase üle, urises, käitus agressiivselt. Kuid ta ei puudutanud mind. Praeguseks.\nElasime eramajas. Olin seitsmendat raseduskuud. Ta tuli töölt koju uskumatult purjus, karjudes, et laps pole tema juurest, et ma olin teda petnud ja nüüd teab ta kõike. Ja viskas mulle kõhu täis. Valu ei olnud, hämmeldusest istusin ma põrandal ja surusin käed lihtsalt kõhule. Ta torkas pead. Siis viskas ta uuesti - aga seekord näkku. Kukkusin köögis pliidi lähedal, ei saanud aru, mis toimub, ja alles verd sülitades tundsin, kui valus mul on. Kuidagi jooksis minema naabrite juurde. Nad jootsid mulle teed ja rahustasid mind, kuid keegi ei hakanud politseid kutsuma. Käisin ikkagi haiglas: kartsin, et lapsega juhtub midagi. Kuid tal oli kõik korras. Olen salvestanud kerge põrutuse.\nJärgmisel päeval vabandas missus põlvili, ütles, et deemon oli teda peksnud, palus mul talle andeks anda ja vandus, et seda ei juhtu enam. Ma andsin andeks.\nJärgmine kord tõstis ta minu poole käe, kui laps oli peaaegu aastane. Ta jätkas joomist. Vaatasime telerit, ilma põhjuseta hakkas ta rääkima, et ma olen halb koduperenaine, ma ei teadnud, kuidas süüa teha, mida isegi koerad ei sööks, ja siis tõmbas mulle otsa, haaras mu juustest ja tiris mind kööki. Ta hakkas mind potti pistma supiga, mille olin talle valmistanud, ja hüüdis: "Söö, söö, ma ütlesin sulle!" Olin ehmunud, valasin pisaraid, hakkasin suppi sööma otse kokaga. Teda ärritasid mu sokid, ta käskis mul vait olla, aga ma ei saanud seda teha, misjärel ta lõi mind peaga pliidi nurka. Kõik muutus mustaks. Kaotasin teadvuse. Ärkasin seal, ta magas juba.\nJärgmisel päeval ta jälle vabandas. Ja ma jälle andestasin. Selliseid häireid hakkas sagedamini esinema. Korraks kutsusin pidevalt politseid, et viia ta kainestavasse jaama. Elasime väikelinnas, kõik tundsid üksteist ja ühel hetkel lõpetas politsei lihtsalt reageerimise. Kord saabus naine ega hakanud teda üles võtma. Siis ütlesin, et kirjutan avalduse, nad hoidsid mind tükk aega tagasi, kuid ma tegin seda. Järgmisel päeval läksin osakonda ja võtsin ta kaasa. Ise. Ma ei tea miks. Tõenäoliselt kergendusega.\nNii elasime umbes 15 aastat. Harjusin peksmisega, süüdistades end pidevalt millegi valesti tegemises. Lapse tõttu kartis ta lahkuda, kuna ta ei töötanud, ta hoolitses perekonna eest täielikult, olin temast sõltuv. Vanemad, sõbrad ja naabrid teadsid kõigest, mis peres toimus, kuid tegelikult ei reageerinud üldse. Nad ütlesid, et "ta on paadunud, ta armunud".\nKui mu poeg täisealiseks sai, otsustasin. Ja lahkus. Vaatamata sellele, et peksmised olid sel ajal praktiliselt lakanud, ei tahtnud ma selle mehe kõrval elada. Leidsin üüritud toa, sain poes koristajana töökoha. Sellest ajast on möödunud palju aega, sain teise mehe, tavalise töö, aga kardan tõsiseid suhteid alustada. Endine abikaasa, niipalju kui mina tean, pole kunagi kellegagi kohtunud.\nPsühholoog Alyona Puškin:\nOluline on tunnistada tõsiasja, et oleme võimetud teise inimese muutmiseks. Seda on lihtsalt võimatu teha, kui ta ise keeldub muutumast. Perevägivalla puhul tekib see probleem aga seetõttu, et sellel on tsükliline struktuur. Iga tsükli lõpus tuleb nn mesinädalad. Partner võib paluda andestust, anda kingitusi, lubada, et seda ei juhtu enam kunagi. Sel hetkel on lahkumisotsus kõige raskem. Kuid me ei tohi unustada, et see, mis kord juhtus, juhtub tõenäoliselt uuesti.\nTasub meeles pidada, et pole vaja vastu seista. Oluline on ise otsustada, kas soovite olla turvaline, kaitsta ennast ja lapsi, kui neid on, ning seejärel liikuda edasi põgenemisvõimaluste mõtlemisele..\nÜldiselt on perevägivalla vaikimisel enamasti kolm põhjust:\nTavaliselt eelneb füüsilise vägivalla aktile pikk emotsionaalse vägivalla periood. Selle tulemusel väheneb kriitilisuse tase. Ohver on veendunud, et sellist kohtlemist provotseerisid just tema teod.\nTahan päästa abielu, toetada jõuka paari mainet. sageli hakkab sotsiaalne keskkond naist häbistama tõsiasja pärast, et ta ei suutnud pere "kolde" päästa.\nHirm abikaasa kaotamise ees: naine ei suuda end üksi ette kujutada\nEnamasti on peamine argument majanduslik sõltuvus partnerist. Hirmutav on jääda ilma rahalise toeta. Samuti on hirmutav jääda suhteta ja mis kõige tähtsam - lootuseta. Loodan, et ühel päeval kõik muutub.\nAnna, 25-aastane: "Ta kägistas mind padjaga ja uputas mind jääveega kraanikaussi"\nOleme üksteist tundnud juba lapsepõlvest saati ja koolimajas tutvuma hakanud. Pärast kooli lõpetamist käisime erinevates linnades - käisin Tomskis, tema läks Novosibirskisse. Uuring. Alguses üritasid nad sidet vahemaa taga hoida, kuid see läks järk-järgult tühjaks ja siis peatus täielikult.\nJärgmine kord kohtusime Kemerovos pärast kooli lõpetamist. Mõlemad naasid linna ja ületasid kogemata ühes baaris. Ja näib, et nad mõistsid, et meievahelised tunded pole kadunud. Kõik oli imeline - kuni saime kokku.\nTa oli minu peale kade sõna otseses mõttes kõige pärast, mis liigub. Ma keelasin põlve kohal seelikute ja kitsaste kleitide kandmise, lugesin oma kirjavahetust, sattusin pidevalt telefoni, tulin mitu korda tööle ja tegin skandaale: proovisin teada saada, millise kolleegiga ma flirdin. Vandusime palju. Palju. Raevuna võisin ma talle näkku laksu anda või talle rinda suruda, ta ei vastanud kunagi. Kuid ma isegi ei mõelnud, et ta võiks mulle käe tõsta ja ma ei kartnud seda kunagi.\nKuid ta suutis. See juhtus just ühes neist tülidest. Tõin oma käe tagasi, ma ei mäleta, miks - võib-olla löögi pärast näkku ja ta haaras sellest, keeras selle selja taha. Midagi krigistas mind, valu tungis mu kätt. Ta hoidis mind kinni, vägistas mind ja lahkus lihtsalt. Nutsin kogu öö, käsivars oli paistes, ma ei teadnud, mida teha ja kuhu pöörata. Ta sulges ukse ja jäi magama. Hommikul läksin haiglasse: selgus, et mul olid kaks sõrme katki ja käsi oli nihestunud. Ma ei teatanud politseile.\nTa tuli koju alles paar päeva hiljem. Ta ei rääkinud minuga nii, nagu oleksin juhtunus süüdi. Vaikne - ja see selleks. Ja ma ei leidnud enda jaoks kohta. Nädal aega ei öelnud ma sõnagi ja siis kadusin jälle mitmeks päevaks.\nKuu aega hiljem käitus ta nii, nagu poleks midagi juhtunud. Tahtsin temaga toimunust rääkida, kuid muutis kuidagi meelt. Kuus kuud hiljem ei mõelnud ma sellele peaaegu kunagi..\nJa kõik oli korras, kuni ta hakkas jälle purunema. Ta ei peksnud mind uuesti. Ta hakkas mind peaaegu padjaga lämbuma, kuni ta teadvuse kaotas. Seejärel - uppuge jäävees asuvasse basseini. Ta hoidis pliidi kohal ja pani ta gaasi hingama. Lõppude lõpuks pole verevalumeid. Ja kõik sellepärast, et tema arvates käitusin valesti. Mis ma täpselt tegin, ta ei tahtnud rääkida, vastas, et ma saan ise aru, kuid nüüd pidi ta võtma meetmeid.\nTa ähvardas, et kui ma kellelegi ütlen, tapab ta mind ja mu vanemaid. Sama juhtub siis, kui ma ta maha jätan. Selles hirmus elasin mitu kuud, kuni pärast järgmist juhtumit rääkisin emale kõik ära. Ta rääkis sellest isale. Tema ja ta sõbrad tulid mind korjama, murdsid peaaegu mu partneri luud, kuid ma heidutasin teda. Ta ütles, et kui ma teda jälle näen, kutsun politsei.\nÜllatavalt jäi ta kiiresti maha. Võib-olla hirmul. Siis kolis ta taas Novosibirskisse, seda enam, et ma ei kuulnud temast midagi. Loodetavasti ei kuule ma kunagi. Ja muide, hiljem sain teada, et sel ajal, kui me koos elasime, kasutas ta narkootikume. Miks ma seda kohe ei märganud, ei oska ma ikkagi ühemõtteliselt vastata. Ilmselt seetõttu, et kartsin väga.\nPerevägivalla ohvriks saades peate: rääkima vägivallast neile, keda usaldate; leidke koht, kus saate varjupaika minna, helistage hädaabitelefonidele.\nKui otsustate koju jääda, võite korraldada naabritega politsei helistamise, kui kuulete karjeid või kahtlast müra; hoidke maja võtmeid, auto käepärast; korraldage sugulaste ja sõpradega eelnevalt ohu korral ajutine varjupaik; valmistada ette häirejuhtum. See võib sisaldada: passi, muid vajalikke dokumente, raha, vahetatavaid riideid, ravimeid, võtmeid. See tuleks asetada ligipääsetavasse kohta..\nOluline on meeles pidada, et te ei pea juhtunut süüdistama. Vastutus lasub inimesel, kes paneb toime vägivaldse teo..\nLaused fraasiga „lämmatama keegi padjaga”\nKui selge on sõna purske (nimisõna) tähendus:\nVene klassikute tsitaadid fraasiga "kägistavad kedagi padjaga"\nTa meenutas ilmekalt seda julget, kindlat nägu, seda üllast rahulikku ja helendavat kõigi vastu; ta mäletas armastust enda vastu, mida ta armastas, ja ta tundis taas oma hinges rõõmu ning ta lamas õnniliku naeratusega padjal.\nSõna "kägistama" tähendus\nSTILL, -soul, -strangle; põhjus kannatusi minevikust kägistatud, -shen, -a, -o; öökullid., ristumine. (null. õhuklapp 1). 1. Surra, peatudes sunniviisiliselt, häirides hingamist. Ja Peetrus ei tundu talle minu silmis! Ma tapan su ära! Ma kägistan ennast! A. Ostrovsky, ärge elage nii, nagu soovite. - (väike akadeemiline sõnaraamat, MAC)\nSõna "padi" tähendus\nPILLOW ja perekond. palju -shek, kuupäevad. -shkam, w. 1. Kaetud lamedate, sulgede, juuste jms kattega (tavaliselt nelinurkne), mida kasutatakse pea alla pehme voodrina või istudes allapanuna ja muudeks vajadusteks. Sulepadi. Padi. (Väike akadeemiline sõnaraamat, MAC)\nLoe Internetis "Lahkamine näitab: entusiastliku kohtueksperdi märkmeid", autor: Aleksei Reshetun - RuLit - leht 10\nKohtu meditsiinist kaugel olevad inimesed küsivad sageli: „Ja kuhu te hiljem oma siseorganeid panete?“ Peame juba sada korda selgitama, et kõik siseorganid on osa inimkehast ja pärast uuringu lõppu pannakse enamik neist, välja arvatud need, mis on uurimiseks eemaldatud, tagasi. Pärast seda palsandid või õmblesid tellimiskehad surnukeha, pesti ja valmistati matmiseks: pandi selga, tehti jumestuskreem ja pandi kirstu. Thanatopraksiaga (postuumsed jumestused, palsamid jms) tegelevad spetsialistid teevad mõnikord tõelisi imesid ja tänu neile saavad sugulased võimaluse matta keha lahtisesse kirstu ka siis, kui esinevad rasked vigastused või muutused.\nPärast laiba uurimist kirjutab arst läbi surmatunnistuse, mis võimaldab sugulastel surnukeha matta. Umbes kuu aega hiljem tulevad analüüside tulemused, mille põhjal kohtuekspert kirjutab oma järelduse - see on see, mida õiguskaitseorganid nii huvitavad.\nNii avatud või mitte?\nSurmajärgse lahkamise korral on sugulastel täielik õigus keelduda. Seadus seda ei keela..\nKui on ette nähtud kohtuekspertiisi arstlik läbivaatus, on lahkamine vältimatu. See juhtub siiralt lahkunu sugulastega, kui nad paluvad oma lähedase surnukeha mitte avada, kuid ekspert on siin jõuetu: uurija mõtles juba tema peale ja otsustas, et sel juhul on vajalik kohtuekspertiis. Sugulased kasutavad argumentidena lahkunu viimast tahet, mõned usulised ja riiklikud kaalutlused viitavad kroonilistele haigustele, mida surnu kannatas, kuid kõik see on kasutu. Asjatundjast ei sõltu midagi, ta on kohustatud surnukeha uurima. Maksimaalne, mida me sellises olukorras teha saame (ja teeme seda alati), on lahkamisega viivitamine ja sugulaste saatmine surnukeha väljaandmiseks luba andma avamata, hoiatades siiski, et neil on vähe võimalusi. Aastas antakse välja ainult üks või kaks lahanguta keha ja need on reeglina raskelt haigete laste kehad, kes mingil põhjusel saadeti kohtuekspertiisi uuringule.\nNäib, et on üsna ilmseid juhtumeid: vanurid surevad ja surma vägivaldset olemust ei kahtlustata. Uuringus tuvastati siiski mõrv. “Inimesed on nagu inimesed. Eluasemeprobleem ainult rikkus neid ”- need kuulsa kirjandustegelase sõnad on meie päevadel asjakohasemad kui kunagi varem.\nMõni aasta tagasi ühes väikelinnas, kus ma tol ajal töötasin, saime sõnumi kaugele jõudnud naise kohta, kes suri ootamatult kodus. Mõni tund möödus meie kogunemise ajal, kuni me sinna jõudsime. Lahkunut polnud kodus ega tema sugulasi. Naabrite käest saime teada, et matused olid täies hoos ja surnukeha viidi surnuaiale. Sinna saabudes leidsime tõesti valmis haua ja kirstu koos kehaga. Väga suure skandaaliga pidin surnukeha viima surnukeha otse kirstu. Tegime lahkamise ja selgus mehaaniline asfüksia, kuna vana naise suu ja nina olid suletud millegi pehmega. Hiljem selgus, et poeg kägistas ema padjaga, kohalik arst, leides kahjustusi (mida oli tegelikult keeruline teha), välja surmatunnistuse ja laip maeti peaaegu maha..\n1990ndatel juhtus ka nii, et mõne seltsimehe surnukehasid ei avatud. Siis oli asi lihtne: kuulipildujatega poisid tulid surnuaiale ja palusid viisakalt valvatud viisakalt viisakalt neile surnukeha anda. Tal oli selge juhis: andke surnukehasid, ärge riskige eluga. Nüüd pole enam midagi sellist, ehkki mõnikord oleme sunnitud pöörduma politsei poole, kes kaitseb surnukuuri eriti püsivalt elavate inimeste loata tungimise eest.\n1. Nähtuste nähtus\n„Ja nüüd õpime eristama elavat ja surnud inimest“ - tavaliselt alustan nende sõnadega õpilastega praktilist tundi. Näib, kuidas saab segamini ajada elavat ja elutut? Mõnel juhul on see täiesti võimalik. Näiteks kliinilises surmas - seisundis, kus inimene näeb välja täiesti surnud, kuid tema päästmise võimalused on reaalsed ja mida varem elustamismeetmed algavad, seda suurem on tõenäosus. Olen alati olnud sügavalt austatud elustajate ja kiirabiarstide vastu, sest nende teadmised ja oskused, reageerimiskiirus ja meelekindlus võivad inimese elu päästa.\nMis on kopsu tsüst?


Hotellid Nonancourt | Hotels.com\nLinna Nonancourt hotellid\nOtsing hotellid Nonancourt\nValitud sihtkoht: Nonancourt. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Nonancourt\nNonancourt pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Saint-Louis' kabel ja Joel-Cauchoni staadion. Ära unusta külastamast paiku nagu Dreux' kunsti ja ajaloo muuseum ja teisi kohapealseid huviväärsusi.\nMajutusvõimalused, mida Nonancourt pakub\nNonancourt ei jäta teid majutusega hätta, ükskõik kas kavandate pikemat puhkusereisi või peatumist vaid mõneks ööks. Kui sinu sihtkoht on Nonancourt, ootab sind Hotels.com saidil 22 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 38%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 23 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Nonancourt ja selle lähipiirkond pakub.\n• 13 3 tärni hotelli alates 41 EUR öö\nNonancourt – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim raudteejaam on Nonancourt Station, mis jääb 1,2 km südalinnast eemale.\nNonancourt – kohalikud huviväärsused\n• Saint-Louis' kabel (14,2 km südalinnast)\n• Joel-Cauchoni staadion (14,3 km südalinnast)\n• Dreux' kunsti ja ajaloo muuseum (14,8 km südalinnast)\nNonancourt – millal on parim aeg reisimiseks?