ByteLife alustab koostööd Virtual Instrumentsiga - ITuudised\nByteLife alustab koostööd Virtual Instrumentsiga\nIT infrastruktuuri teenuste pakkuja ByteLife on sõlminud partnerluslepingu Ameerika ettevõtte Virtual Instrumentsiga, kes pakub virtuaalse infrastruktuuri optimeerimise lahendusi.\nByteLife'i tegevdirektor Taavi Must ütles, et Virtual Instrumentsi puhul on tegemist ainulaadse jälgimis- ja teavitamistehnoloogiaga, mis võimaldab teenuskeskkonna tagamist ByteLife’i poolt pakutavates EMC, Cisco, VMware ja VCE süsteemides.\n“Virtual Instrumentsi ühendatud riist- ja tarkvara tagab rakenduste toimimise ja kättesaadavuse igal ajal, mis tähendab, et teenustaseme lepingutes saab tavapärasest enam pöörata tähelepanu IT-lahenduse jõudlusele,” ütles Must. “Koostöö Virtual Investmentsiga täiendab sobivalt meie teenusteportfelli,“ lisas ta.\nVirtual Instrumentsi platvorm VirtualWisdom on IT-infrastruktuuri jõudluse haldamise lahendus, mis on kasutusel sadades maailma suurimates andmekeskustes. Sisaldades endas riist- ja tarkvara testmooduleid ning lihtsasti kasutatavat kasutajaliidest, teostab platvorm kogu süsteemi ulatuslikku jälgimist ja mõõtmist nii reaalajas kui ka minevikus, parandades sellega IT-lahenduse kasutatavust, jõudlust ja käideldavust ning andes olulisi majanduslikke ja operatsioonilisi eeliseid.\nVirtual Instrumentsi EMEA OEMi ja partnersuhete valdkonna direktor Richard Brown lisas, et ByteLife võimaldab neil võtta sihikule territooriumi, kus turule sisenemisel ja tunnustatud tegijaks saamisel on määrava tähtsusega teadmised kohalikust turust. „Oleme ambitsioonikas ettevõte ja meil on kindel soov säilitada kogu Euroopas praegune kasvutempo ning antud partnerlus aitab meil seda eesmärki saavutada,“ lausus ta.


Monthly Archives: aprill 2019\nKristuse mäejutlus – ära tapa!\nInimese elus on asju, mis näivad olevat nii üheselt mõistetavad. Ja on asju, mis on kihilised nagu sibul. Käsk “Ära tapa” näib Kümnes käsus olevat päris lihtne: pole kellegi pihta püssi lasknud, väitsa vibutanud ega kurikaga vastu pead palli mänginud – ongi asi korras. Kuid Jeesuse käsitlus sellest käsust toob välja seaduse kihilisuse, selle sügavutimineva laiahaardelisuse, mis võtab ära võimaluse läheneda sellele “meri-põlvini” suhtumisega. Loomulikult ei räägi Jeesus siin kärbsepaberi ja hiirelõksu kasutamisest. Seda kihti ei maksa seadusest “Ära tapa” otsida. Fookuses on siin inimestevahelised suhted. Jeesus püüab hea seista, et need suhted oleksid rajatud samale vundamendile, millele on rajatud inimese ja Jumala suhted. Aga mida meie Issandal selle süvitsimineva teema kohta öelda oli, seda vaatleme koos meie jumalateenistusel 27. aprillil kell 11.00. Kõik on oodatud!\nMeid on ääretult kallilt lunastatud. Ainult selle lunastushinna suuruse abil võime hoomata selle tagajärgi.\nSee maa, mille pind on niiskunud Jumala Poja pisaratest ja verest, on kavandatud kandma paradiisi kallihinnalisi vilju. Jumala rahva elus peavad ilmnema Tema Sõna tõed täies hiilguses ja kütkestavuses. Oma rahva vahendusel saab Kristus ilmutada Tema iseloomu ja kuningriigi põhimõtteid.\nKogudus on Jumala silmis väga kallihinnaline. Ta austab seda mitte välise paremuse pärast, vaid siira vagaduse pärast, mis eristab teda maailmast. Ta hindab kogudust selle põhjal, kuidas koguduse liikmed kasvavad Kristuse tundmises ja edenevad vaimulikus kogemuses.\nKristus soovib saada oma viinamäelt pühaduse ja isekusetuse vilju. Ta ootab sealt armastuse ja headuse põhimõtteid. Kogu kunsti ilu ei ole võrreldav selle meelelaadi ja iseloomu iluga, mida Kristus soovib oma järelkäijates esile tuua. Armu õhkkond, mis usklikku sisimalt ümbritseb ning Püha Vaim, kes töötab tema mõtteis ja meeltes, muudavad ta elu elulõhnaks ning Jumal saab tema tööd õnnistada.\nOlgu kogudus kasvõi kõige vaesem oma maal ning ilma igasuguse välise veetluseta, kuid kui selle liikmetel on Kristuse iseloomu põhimõtted, on neil südames ka Tema rõõm. Inglid ühinevad nende jumalateenimisega. Tänulikest südametest tõusevad ülistus ja tänu Jumala juurde nagu healõhnaline ohver.\nIssand soovib, et me hindaksime suurt lunastusplaani, mõistaksime, et Jumala lapseks olemine on meie väärtuslik eesõigus ning et me elaksime Tema palge ees sõnakuulelike ja tänulikena. Ta soovib, et teeniksime Teda rõõmsa meelega “uues elus” (Roomlastele 6:4). Ta tahaks näha meie südant õhkumas tänust selle pärast, et meie nimed on kirjutatud Talle eluraamatusse ja et võime heita kõik oma mured Tema kätte, kes kannab meie eest hoolt. Ta innustab meid rõõmustama selle üle, et oleme Issanda pärisosa, et Kristuse õigus on Tema pühade valge rüü ning et meil on õnnis lootus meie Päästja tulekule.\nE.G.White’i raamatust “Kristuse tähendamissõnad”.\nMind on alati üllatanud väide erinevate kristlaste suust, et “Kristus kaotas käsu ära” ja “Kristus lõi 10-käsku ristipuule”. Mida see peaks tähendama? Kas uskumust, et enne Kolgata risti sai inimene õndsaks käsule kuuletumise kaudu ja pärast risti on pääsemise aluseks Jumala arm? (Mis tähendaks seda, et erinevatel aegadel on Jumal inimesi mõõtnud erineva mõõdupuuga ja kõik ei olegi Jumala ees võrdsed?) Või uskumust, et sõnakuulelikkus seadusele polegi pärast Kolgatat enam vajalik? (Mis jällegi tekitab hulga küsimusi – kas ma võin ilma süümepiinadeta oma tuttava lauahõbeda kaasa viia, sest käsk “Ära varasta” enam ei kehti? Või vallatleda oma naise kõrval ka naabrinaisega, sest käsk “Ära riku abielu” enam ei kehti? Või äri ajamisel petta kliente nii, et maa on must, sest käsk “Ära valeta” enam ei kehti?)\nMäejutluses ütles Jeesus huvitavad sõnad: “Ärge arvake, et ma olen tulnud Seadust või Prohveteid tühistama. Ma ei ole tulnud neid tühistama, vaid täitma. Tõesti, ma ütlen teile, ükski täpp ja ükski kriips ei kao Seadusest seni, kuni taevas ja maa püsivad, kuni kõik, mis sündima peab, on sündinud.” Mt 5:17,18 Need sõnad näivad olevat otseses vastuolus väitega Kolgatal tühistatud seadusest. Aga mida siis Jeesus nende sõnadega öelda soovis? Sellest mõtiskleme meie jumalateenistusel hingamispäeval 13. aprillil kell 11.00. Kõigile tere tulemast Põltsamaa Adventpalvelasse ühisesse osadusringi!


Nipid säästvamaks tarbimiseks - III osa - Sekretär\n25. märts 2009 00:00\nSuured kaubanduskeskused on ajaviitjad juba oma suuruse tõttu. Kui asute kodus ostunimekirja koostama, siis reastage kaubad nende asukohale vastavalt. Kui te teate, et leivalett asub piimaleti kõrval, aga Å?ampooni leidmiseks peate minema üüratu poe teise otsa, siis milleks ennast vaevata - tehke kohe ajasäästlik nimekiri.\nUskuge endasse. Teie ostuvalikud on teie elu. Te ei pea võrdlema enda ostukorvi sisu teiste omaga - nemadki on inimesed.


Tarbijakaitse toetab omanike keskliitu veehinna osas - Äripäev\nTarbijakaitse toetab omanike keskliitu veehinna osas\n19. mai 2009, 16:58\nTarbijakaitseamet kohtus Eesti Omanike\nKeskliidu esindajaga, et arutada monopolide ohjeldamise temaatikat, sh\nühisveevärgi- ja kanalisatsiooniseadusega seonduvaid probleeme.\nTarbijakaitseameti teatel ei taga universaalteenuste pakkumist reguleeriv seadusandlus piisavalt tarbijate huvide kaitset. Tarbijakaitseameti peadirektori Helle Aruniidu sõnul on vaja regulatsioon kooskõlla viia euroopaliku konkurentsiõiguse ja tarbijakaitse praktikaga.\nPraegust olukorda illustreerib kõige kujukamalt ASi Tallinna Vesi näide, kus erinevalt Lääne-Euroopa kuni 10% marginaalidest teenitakse üle 40%-list puhaskasumit, mida ei reinvesteerita piisavalt infrastruktuuri välja ehitamisesse ja parendamisesse, vaid võetakse välja dividendidena, teatas amet.\n"Kommunaalmonopolide põhjendamatud kasuminumbrid on otsene löök tarbijate rahakotile. Siin peab riik sekkuma, et kogu universaalteenuste alane seadusandlus viidaks kooskõlla tarbijaõigustega, sh õigusega osta universaalteenuseid mõistlike hindadega, mille hinnakujundus on tarbijale arusaadav," seisab tarbijakaitsemaeti teates.\nInimeste kaebuseid lahendades on tarbijakaitseamet mitmeid kordi puutunud kokku olukorraga, kus vee-ettevõtjal ja kohalikul omavalitsusel on tekkinud huvide konflikt, kuna kohalik omavalitsus on vee-ettevõtja osanik, kes samas kooskõlastab ka vee-ettevõtja hinnad. Samuti on olnud tarbijatel probleeme, kus arendaja poolt välja ehitatud veetrasside üleandmisel nõutakse tarbijatelt uue liitumistasu maksmist.\nTarbijakaitseamet toetab omanike keskliidu seadusemuudatuste paketti, mis määrab konkurentsiameti tururegulaatoriks ka vee valdkonnas, nagu on see teiste universaalteenustega. Helle Aruniidu sõnul on probleemidele aastaid tähelepanu juhitud, nüüd on asutud tegudele. "Hea meel on ka selle üle, et konkurentsiamet on alustanud vee-ettevõtete konkurentsiolukorra analüüsi ning toetab samuti omanike keskliidu initsiatiivi seadusandluse muutmiseks," teatas tarbijakaitseamet.\n19. May 2009, 16:58\n19. mai 2009, 14:14\nOmanike keskliit: Tallinna Vesi konkurentsiameti uurimise alla 5\n19. mai 2009, 11:06\nTallinna linn boikoteeris Tallinna Vee kasumi jaotamist 9


Boroditš Tallinna trammi sünnipäevast: pikima ajalooga - Kõik\n"Kasutusel olevad trammid on kas mõne aasta eest soetatud uued rööbassõidukid või siis põhjaliku uuenduskuuri läbi teinud KT-6 ja KT-4 trammid või retrotrammid," ütles Tallinna Linnatranspordi ASi juhatuse esimees Deniss Boroditš.\nBoroditš Tallinna trammi sünnipäevast: pikima ajalooga ühistranspordiliik on paremas seisus kui kunagi varem\nTäna möödub 131 aastat trammiliikluse alustamisest Tallinnas. Esimene tramm läks liinile 1888. aastal.\nBoroditši sõnul on täieliku remondi tänaseks läbi teinud ka Tondi-Kardiorg, Tondi-Lasnamäe ning Koplisuunaline trammitee ja käigus trammitee pikendus Lennujaamani.\n"Uut logistilist lahendust hakkab pakkuma kavandatav trammiühendus Kesklinna reisisadamaga,“ kirjeldas Boroditš Tallinna trammi tänast päeva.\nTLT ASi trammiteenistuse direktori Andres Arukivi sõnul on tramm jäänud linlaste poolt soositumaks ja enamhinnatud ühistranspordivahendiks. "Tramm on stabiilne, ohutu ja mugav. Oleme pingutanud selle nimel, et muuta trammid linlastele veelgi lähedasemaks, andes valdavale osale neist nimed. Uued CAF trammid kannavad populaarseid naisenimesid, muusikatrammid ja retrotrammid meenutavad riigi ajalugu ja kultuuripärandit. Me kasvame ja areneme koos linnaga, arvestades inimeste vajadusi ja ootusi," lisas Arukivi.


Karu läks kõndima. Sest telekas olid ainult halvad uudised - Tänane leht\n6. juuni 2020, 0:02\n1000 km sai täis – Rummu karjääri matkarada. 29. mai FOTO: Kunnar Karu\nMatkaja, mägironija, sukelduja ja spordisündmuste korraldaja Kunnar Karu (38) lõpetas pühapäeval Toompea lossi ees Eestimaa kauneimaid matkaradu läbinud rännaku, olles maikuu jooksul käinud jalgsi rohkem kui 1000 kilomeetrit ja teinud 1,7 miljonit sammu.\nKuidas ta selle mõtteni jõudis, mida nägi ja mismoodi siiski rohkem kui pooltel selle karmi kuu öödel ärkas oma voodis Tartus, sellest rääkis Karu Arterile.\nKunagi mul üks tuttav kõndis miljon sammu. Sealt hakkas mõte idanema. Teiseks kogu see olukord – tegid õhtul teleka lahti, «Aktuaalne kaamera». Nii mitu testitut, nii mitu nakatunut. Spordiuudised kadusid üldse. Kogu toon oli hästi negatiivne. Mul tekkis tunne, et peaks midagi positiivset tegema.\nHakkasin vaatama seda miljonit sammu, see oleks tähendanud 16,5 kilomeetrit päevas: jalutad neli tundi, pigem rikud päeva ära, mingi eriline väljakutse ka ei oleks.\nSiis hakkasin numbreid vaatama. 1000 kilomeetrit oleks võimalik ja 1,5 miljonit sammu. Nüüd tagasi vaadates olnuks õigem kaks miljonit sammu, siis oleks ikka tõsiselt olnud, mida püüda. See oleks tähendanud 150–200 lisakilomeetrit.\nKeskmine oli praegu 36 kilomeetrit päevas. Ma polnud kunagi varem niimoodi kõndinud. Mägedes matkal keegi naljalt üle 20-kilomeetriseid päevi ei tee. Aga seal pole oluline kilomeeter, vaid tuhat meetrit tõusu. Mägedes on liikumiskiirus väiksem, seljakott raskem, maastik palju raskem, kõnnid pisikeste sammudega, päevad on lühemad. Seal on teistmoodi raske.\nKui 800 kilomeetrit täis sai, siis oli selge, et tuhandega pole muret, lõpus võib lubada ka paar lihtsamat päeva. Kui alustasin, siis mul ei olnud kindlust, et sellega lõpuni jõuan.


October | 2018 | Kingitus.ee Blogi\nKingieksperdid käsirelvadega kõmmutamas\nPosted on 15/10/2018 by Liis Udris\nSaabunud on Eesti sügis ja välised elamused hakkavad asenduma tubasematega. Seekord seadsime tiimiga sammud Taktikalise Laskmise Keskusesse, kus soovisime proovida erinevate käsirelavade jõudu.\nElamustestijatega liitusid ka kogenud Kingitus.ee eksperdid – seltsis segasem. Lasketiirus võeti meid soojalt vastu ning juhatati ruumi, kus saime esmakoolituse, kaitseks prillid ja kõrvaklapid. Olime kõik veidi pinges: paljudel esimene kord relva käes hoida, teistel oli see aastatetagune kogemus.\nAlustasime vaikselt ja väiksema relvaga, milleks oli maailmakuulus ja üks müüdumaid 9mm käsirelvu. Saime lasta 10 lasku paljudes riikides jõustruktuuride poolt kasutatavast relvast- Glock 17nest. Polnudki hullu, tagasilöök pea et puudus! Nalja sai kõvasti ja kõik lasid julgelt!\nLiikusime edasi suurema relvani- AK-47. Väga huvitav pill: juba jõulisem ja sai tunda end kui tõeline laskur. Sihitiseme, lasime, nautisime – tagasilöök oli taas väike.\nVintpüss M4, oli aga juba täiesti teisest kategooriast. Pauk oli juba nii kõva, et ehmunud naised toanurgas ootasid ja hüppasid kohalt. Relval oli peal optiline sihik, mis lasi meid oma laske eriti täpselt sooritada ja pärast laskemärki vaadates oli kohe uhke tunne, kui täpselt esmalaskja lasta suudab.\nKõige-kõige huvitavam relv, mida lasta saime oli pumppüss! Kes poleks filmis näinud, kuidas seda stiilselt käetõmbega alt laetakse? See relv tekitas lausa ärevust. Kahjuks sellist stiilset laadimist meie ei katsetanud, pidavat relva rikkuma, kuid pauk relvast oli juba suursugune: tagasilöök mega, aga adrenaliin ainult küttis ja lask lasu järel oligi juba meie viis lasku tehtud.\nTegemist oli väga vinge kogemusega. Esmalaskja, kellel puudub kogemus relvadega sai suurepäraselt hakkama! Milline elamus! Meie tulemused märklaual olid suurepärased, enamused meist said sihtimisega väga veenvalt hakkama. Meie koju õunaraksu ei tasu tulla!\nKingid leiad meie kodulehelt: Taktikalise Laskmise Keskuse elamused


Iisaku noor meeskond murdus hooaja avamängus viimase kuue minutiga - Sport - Põhjarannik\nIisaku noor meeskond murdus hooaja avamängus viimase kuue minutiga\nMulluse hooaja Reina Halliku korvpallimeeskond on jagunenud kaheks. Noored jätkavad teises liigas Jaanus Liivaku juhendamisel Iisaku gümnaasium/RHKK meeskonnas, kogenumad moodustasid oma klubi Alutaguse KK.\nKolmapäeva õhtul Eesti teise liigas hooaega alustanud Iisaku gümnaasium/Reinar Halliku korvpalli jäi avamängus võõrsil 71:91 alla Tartu Ülikooli korvpallikoolile.\nIisaku noorte jaoks läks mäng käest viimase kuue minutiga. Viimane veerand algas 59:57 Tartu kasuks. Kui mängida oli veel alla kuue minutiga oli seis ikka veel tasavägine - 66:70, aga seejärel tuli 0:10 mõõn ja Tartu tõmbas otsustava vahe sisse.\nIisaku parimana viskas Arend Küttim 13 punkti.\nSel aastal mängivad Halliku meeskonnas teises liigas vaid 16-18aastased Iisaku gümnaasiumi korvpalliakadeemias õppivad noormehed. Mullu meeskonda kuulunud kogenumad mängijaid moodustasid oma klubi Alutaguse KK.\nReinar Halliku sõnul saavad noored tänu sellele rohkem mänguvõimalusi, kuid seejuures tuleb esialgu valmis olla ka suuremates kaotusteks. Meeskonna treener on nagu mullugi Jaanus Liivak.


Katarilt MM-i äravõtmine aina tõenäolisem - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKatarilt MM-i äravõtmine aina tõenäolisem (0)\n01. JUUNI 2014, 15:31 MM2022\nJutud 2022. aasta MM-i ümberkolimisest on uue hoo sisse saanud, sest Briti ajaleht The Sunday Times sai enda käsutusse paberid, mis paistsid kinnitavat, et Katar sai 2022. aasta MM-i endale hääletajate mõjutamise läb.\nAjalehe sõnul maksis Katari jalgpalliametnik Mohammed Bin Hammam erinevatele isikutele umbes 5 miljonit dollarit altkäemakse, et aidata oma riigil MM-i korraldusõigused saada.\nEndine FIFA asepresident olevat MM-i saamiseks tegutsenud väga aktiivselt ning kasutanud selleks kõiki võimalikke meetmeid.\n65-aastane bin Hammam, kes on juba ammu maailma jalgpalli juhtimise juurest eemaldatud, olevat aasta enne hääletamist alustanud tööd selle nimel, et Katari kandidatuuri edu saadaks. Ta mõjutas otsustajaid ning hoolitses isegi selle eest, et Katari konkurentide, eesotsas Austraaliaga, poolt hääletada kavatsevad isikud ei saaks seda teha.\nFIFA on juba ammu nii 2022. aasta kui ka 2018. aasta MM-i korraldamisõiguste jagamise protsessis toimunud võimalikke korruptsioonijuhtumeid uurinud ning The Sunday Timesi avaldatud dokumendid panevad rahvusvahelise jalgpalliliidu veelgi suurema surve alla.\nEelmisel kuul tunnistas FIFA juht Sepp Blatter, et Katarile MM-i andmine oli viga, kuid parandas hiljem end ja ütles, et ta mõtles selle all seda, et Kataris ei saa suvel kuumuse tõttu maailmameistrivõistlusi korraldada.\nSiiski võis see väljaütlemine olla märk sellest, et FIFA on surve all murdumas ja kaalub võimalust hääletus uuesti korraldada.\nHetkel on nende uurimist juhtimas Michael Garcia ja sellest, mida Garcia leiab, võib sõltuda see, millise valiku kasuks FIFA otsustab.\n"Minu jaoks ei oleks probleemi, kui soovitus on hääletuse uuesti korraldamine. Kui Garcia ütleb, et 2022. aasta hääletuse käigus toimus rikkumisi, siis tuleb seda tõsiselt vaadata," ütles FIFA asepresident Jim Boyce.


Mullu registreeriti surmasid 1500 võrra sündidest rohkem - news\nMöödunud aastal sõlmiti kokku 5891 abielu, neist 460 vaimulike poolt. Lahutati 2532 abielu. Uus nimi anti 1704 inimesele.\nMöödunud aastal registreeriti ligi 13 900 sündi ning ligi 15 400 surma, vahendas BNS siseministeeriumit.\nEelmisel aastal registreeriti siseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna andmetel Eesti perekonnaseisuasutustes kokku 13 897 sündi, neist 7096 olid poisid ja 6801 tüdrukud.


11.detsembri Kasvav Kuu – Magissa - tervendav meedium\nToimub Kasvava Kuu teenistus.\nJärgmine, Kasvava kuu teenistus toimub 11.12.2021 03:35 vastavalt osalejate vajadustele, valmisolekule ja kavatsustele.\nPööripäeva eelne Täiskuu\nMagissa • 13. detsember 2021\nKasvava Kuu teenistus toimus laupäeva varahommikul ja kestis 5 tundi, lõppedes kl 8.30.\nTeenistuse ajal toimus osalejate peentasanditel üldkorrastus. Selle põhjuseks oli ettevalmistus üleminekuks talvisele ajale. Lisaks üldisele joondamisele ja tasakaalustamisele vabanesid peentasanditelt musta maagiaga teostatud energeetilised manipulatsioonid ja seiskunud energia. Eemaldusid energia ülevõtmise tõttu tekkinud kahjud ja korrastus eelmistes eludes tekkinud baasmuster kuni vaimse sünnikanalini. Peentasanditelt vabanes ka nõuka stiilis energeetiliste piirangute pinge. Kõik toimus vastavalt osalejate valmisolekule, vajadustele ja kavatsustele.\nJärgmine, Täiskuuteenistus virgutab osalejate immuunsüsteemi. Täiskuu on 19.12.2021 06:35.


KESKKONNAKAITSE TäHENDUS - ÜLDINE - 2022\nMis on keskkonnahoidlikkus:\nKeskkonnakaitse on poliitiline liikumine, mille eesmärk on tagada, et elanikkonna võimude tehtud otsused ei mõjuta negatiivselt selle keskkonda.\nKui ökosüsteemi ei kaitseta, võib see kaasa tuua teiste liikide väljasuremise, mis muudaks looduslikku tasakaalu. See tasakaalustamatus seaks ohtu inimkonna ellujäämise.\nKeskkonnaliikumine sai alguse 1970ndatel Ameerika Ühendriikides, Suurbritannias ja Euroopas.\nSee sündis tehastes spontaanselt, sest töötajad tundsid end oma looduskeskkonnast eraldatuna ja kuna nende tervis oli töötingimuste tõttu ohus.\n1970ndate keskkonnakaitsjad ei nõustunud sotsialistidega ega ka sellega, kuidas tööstussüsteemis loodusvarasid ekspluateeriti.\nMitte ühegagi neist täielikult nõustumata, kuna need ei rahuldanud tema nägemust maailmast, tekib keskkonnahoid ühiskondliku liikumisena spontaanselt.\nKeskkonnakaitse, ehkki põhimõtteliselt pärineb see massist, oli kujunemas tänu omaaegsetele mõjukatele mõtlejatele ja poliitilistele aktivistidele.\nKeskkonnakaitse üks olulisemaid inimesi oli Rachel Carson, kes avaldas raamatu nimega Vaikne kevad . Rachel avaldas põllumajandustööstuses kasutatavate pestitsiidide kasutamise kahjuliku mõju (alates 1970. aastast) ja selle negatiivse mõju inimeste tervisele.\nTeine näide silmapaistvatest keskkonnakaitsjatest on Barbara Ward ja René Dubos. Teie postituses Ainult üks maa need näitavad, kuidas inimene kasutas planeedi ressursse hoolimatult.\nBarbara ja René soovitasid kaitsta mereliike, toota taastuvenergiat ja planeerida linnaplaneerimist.\n13 näidet, et säästev tarbimine pole müüt.\nKeskkonnakaitse ja poliitika\n1970. aastaks oli keskkonnahoid juba teada, kuid sellel ei olnud veel piisavalt poliitilist mõju. Kaks konkreetset sündmust, millel olid laiaulatuslikud negatiivsed tagajärjed, panid aluse keskkonnahoidlikkusele kui poliitikale:\nKeemiline õhusaaste tetraklorodibenseen-para-dioksiiniga (TCDD). Seveso-Itaalia, 1976.\nTuumaõnnetus, mille käigus eraldusid radioaktiivsed ioonid jood-131, tseesium-134, tseesium-137 ja strontsium-90. Tšernobõli-Nõukogude Ukraina, 1986.\nEsimesel juhul plahvatasid ettevõtte ICMESA (Seveso linnast 20 km kaugusel) keemiatehase tankid, vabastades keskkonda TCDD ja saastades õhku.\nMõni päev pärast plahvatust leiti keemiatehase lähedusest üle 3000 surnud küüliku. Umbes 80 000 looma surmati, et vältida inimeste saastumist toiduahela kaudu. Inimestel olid tagajärjed muu hulgas nahakahjustused ja väljatõstmine lähialadelt.\nSeveso õnnetuse majanduslik mõju Itaalia valitsusele tõi kaasa kulud 47,8 miljonit dollarit 1976. aastal ja umbes 143 miljonit dollarit 1949. aastal. Seda raha kasutati piirkonna taastamiseks ja taas elamiskõlblikuks muutmiseks. 2009. aastaks oli Seveso linnas juba 21 870 elanikku.\nTeisel juhul olid hullemad tagajärjed. Tšernobõli linna tuumaelektrijaama reaktor plahvatas, paisates keskkonda radioaktiivset materjali. Selles õnnetuses toime pandud inimelude arv jääb saladuseks.\nSee asjaolu tõi kaasa kohesed tagajärjed, näiteks ägeda kiirgussündroomi, kuid vastsündinutel täheldati ka pikaajalisi mõjusid nagu kilpnäärmevähk, leukeemia ja deformatsioonid. Aastaks 2010 oli Tšernobõlis 500 elanikku.\nPraegu on globaalse soojenemise ja saastatusega kaasnev keskkonnahoid kõigi kalduvustega erakondade kõnede osa. Ikooniliseks näiteks oli Al Gore'i keskkonnadiskursuse mõju Ameerika poliitikale 2000. aastal.\nKeskkonnakaitse ja teadus\nKeskkonnakaitse mõju ei ole mitte ainult loonud globaalset teadvust, vaid on saavutanud ka ökoloogia (teadusena) rahastamise ülikoolides üle maailma.\nAllpool nimetame kolme näidet keskkonnamõjude mõjust ökoloogia kui elukutse arengule.\nLinconlni ülikool, Ühendkuningriik - pakub valitsuse rahastatavaid looduskaitse ja ökoloogia kursusi. Need kursused on mõeldud selleks, et mõista inimpopulatsiooni mõju liikide vahelisele koostoimele ökosüsteemides.\nUNAMi ökoloogia instituut, Mehhiko: sellel on osakond, mis viib läbi geneetilisi uuringuid erinevate taime- ja loomapopulatsioonide kohta. UNAMi Ökoloogia Instituudil on valitsuse rahastamine ja eraettevõtted.\nÖkoloogia ja keskkonna instituut New Delhis, Indias: on pioneer kongresside ja konventsioonide korraldamisel, mis mõjutavad ökoloogiatoole kogu maailmas. Koostöös Delhi valitsuse ja 3600 valitsusvälise organisatsiooniga õnnestus neil ellu viia elanikkonna ökoloogilisi haridusprogramme.\nSildid: Tehnoloogia-E-Innovatsioon Väljendid-Populaarsed Ütlemised Ja Vanasõnad\nSuessi kanali tähendus\nCopyright 2022 https://lifestylemommy.me Keskkonnakaitse tähendus


Suurim korterivarguse oht Tallinnas ei varitsegi Lasnamäel - Rapid Security\nSuurim korterivarguse oht Tallinnas ei varitsegi Lasnamäel\nTallinna korterivarguste tulipunkt polegi Lasnamäe, vaid hoopis Kesklinn ja Põhja-Tallinn, selgub Skandinaavia turvafirma Rapid Security varavastaste kuritegude analüüsist.\n“Lasnamäel toimub aastas iga 10 tuhande elaniku kohta keskmiselt 6,1 sissemurdmist või vargust korterist,” selgitas Rapid Security juhataja Vallo Põldma. “See teeb Lasnamäest vähemalt korterivarguste mõttes keskmisest turvalisema linnaosa.”\nKesklinnas toimub aastas keskmiselt 10,8 korterisse sissemurdmist või korterivargust iga 10 000 inimese kohta, Põhja-Tallinnas 9,2. Kogu Tallinna peale toimub seesuguseid süütegusid keskmiselt 6,5 tükki 10 000 elaniku kohta.\n“Enam kui pooltel juhtumitest on vargal olnud vaba ligipääs korterisse,” rõhutas Põldma. “See tähendab, et vargaks on keegi korterisse kutsutud inimene, või on kutsumata külaline pääsenud korterisse lukustamata uksest.”\nKorterivarguste vastu aitab kõige paremini videovalvesüsteem, üle 98% varguse või sissemurdmise ohvriks langenud korteritest olid ilma videovalve või signalisatsioonita. “Kaasaegsete videovalvesüsteemide hinnad on viimastel aastatel palju kättesaadavamaks muutunud, kvaliteetne juhtmevaba valvesüsteem maksab vähem kui üks perepizza kuus,” selgitas Põldma. “Hoiatada tuleb aga odavate “hiinakate” eest. Need enam kui 40 Eesti peret, kelle kodune elu otse internetti kuvati, teavad sellest kõige paremini rääkida.”


Tarmo lugu | Tartu Ülikool\nInformaatika oli tema jaoks tegelikult plaan B. Plaan A oli leida eriala, mida tahaks kindlasti õppima minna. Tal polnud tekkinud erilist kirge ühegi aine ega eriala vastu. Gümnaasiumi lõpu lähenedes sai aga üha selgemaks, et valituks saab ikkagi just informaatika. Tallinna Reaalkoolis õppis Tarmo programmeerimise õppesuunal, kuid suurt vaimustust tal sellest ei tekkinud ja ka tunniväliselt ta ei programmeerinud.\nMiks just informaatika? Selle eriala õppimine tuleb Tarmo sõnul kasuks nii olevikus kui ka lähemas ja kaugemas tulevikus. Teiseks on informaatika piisavalt üldine, et omandatud teadmisi saaks rakendada väga paljudes valdkondades. Pärast bakalaureuseõppe lõpetamist on lai valik sektoreid ja ettevõtteid, kus töötada. Kolmandaks, kui peaks tekkima soov eriala vahetada, on mugav vormistada informaatika kõrvalerialana. Neljandaks paneb informaatika õppimine Tarmo parajalt proovile – see pole liiga lihtne, aga ka mitte liiga keeruline.\nTarmo on aktiivne tudeng ja informaatik ning oma varjudele saab ta pakkuda kuponge, pastakaid, vihikuid, kaamerakatikuid ja kõiksugust muud nänni. Delta keskuses, kus käib informaatikute õppetöö, on tudengivarju jaoks niikuinii palju uut ja avastamisest seal puudu ei tule. Tarmo oli Delta avamisel ka giid – ta oskab maja kohta nii mõndagi rääkida ja näidata ka kohti, kus pole käinud isegi enamik üliõpilasi. Kuigi Tarmo ise muidu loengutel ei käi (ta omandab loengumaterjali iseseisvalt), on ta varjude jaoks nõus ka kohale minema. Loengutest põnevamad on tema arvates praktikumid, kus tudengivari saab ka ise käed külge panna. Kui varasemat kokkupuudet programmeerimisega ei ole, on kaasa töötada keeruline, aga praktikumis on võimalik saada hea ülevaade sellest, mida IT-tudengid päriselt arvuti taga teevad.\nPraeguseks on Tarmol olnud kaks tudengivarju. Viimane neist kaalub Tallinna Tehnikaülikooli ja Tartu Ülikooli vahel, kuid varjuks käies mainis, et pigem kisub Tartu poole. Tundus, et ka pärast varjutamist oli tema positiivne suhtumine Tartusse alles. Tudengivari käis koos Tarmo ja veel kahe informaatikaüliõpilasega ka Delta kohvikus lõunatamas – see andis võimaluse arutada asju vabamas õhkkonnas ning kuulda IT-õppe rõõmudest ja muredest päris mitmelt tudengilt.\nTarmo arvates tasub tudengivarjuks kindlasti tulla neil, kes pole erialavalikus päris kindlad või kes soovivad põhjalikumalt uurida, mida mõni eriala endast tegelikult kujutab.\nTarmo peab ka põnevat enesearengu teemadega seotud blogi.\nMiks õppida informaatikat?\n• Baltimaade kõige rahvusvahelisem IT-haridus annab konkurentsieelise tööturul.\n• Tihe koostöö edukate rahvusvaheliste IT-firmadega tagab soodsa keskkonna enda idufirma asutamiseks.\n• Stipendiumid tublimatele, regulaarsed auhinnatud erialased võistlused, tasuta sülearvuti kasutamiseks.\nMiks õppida Tartu Ülikoolis informaatikat?\nEelmises postituses tutvumise Maritiga, kes õpib proviisoriks- Loe lähemalt!


Moenädalal kohtuvad lennukad ideed - Sekretar\nKolmapäeval stardib viiendat korda toimuv Tallinna moenädal, mille raames saab näha Eesti mainekate moedisainerite show’d, moeillustratsioonide ja 3D-installatsioonide näitusi ning osaleda seminaridel ja teistes moega tihedalt seotud ettevõtmistes.\n16. septembril avatakse näitus “Fashion Empowerment”, mis on Euroopa 2011. aasta kultuuripealinnade Tallinna ja Turu ühisprojekt. Selle eesmärk on luua praktilist, kuid ilusat moodi neile, kes tavapäraselt ei kuulu moeloojate sihtgruppi.\n“Tänapäeval luuakse moodi tihti vaid teatud inimrühmale. Ilusad ja funktsionaalsed rõivad annavad hea tuju ja enesekindluse, kuid paljud ei saa endale neid lubada, sest nad lihtsalt ei kuulu moebrändide sihtgruppi oma eripärade tõttu. Pool aastat väldanud projekti eesmärk on tuua moedisainivaldkonda innovaatilisi ja inimeste vajadustega arvestavaid lahendusi,” põhjendas projekti vajadust Lilli Jahilo.\nPeale näituste on kavas arvukalt etendusi. 14. septembril on nuku- ja noorsooteatris Kalle Aasamäe 2012. aasta kevadise-suvise kollektsiooni “La Dolce India” esitlus. Uusi kollektsioone tutvustavad ka Oksana Tandit, Reet Aus, Anu Lensment, Lilli Jahilo jpt.\n14.–17. septembril Tallinnas


Müeloom | Haiguste ABC - Kliinik.ee\nMüeloom\tAutor: Hele Everaus\nMüeloom on pahaloomuline plasmarakuline vereloomekoe kasvaja. Plasmarakud asuvad luuüdis ja nad on organismi immuunsüsteemi osaks, produtseerides vajalikke antikehi. Ebanormaalsete kasvajaliste plasmarakkude kontrollimatu vohamine põhjustab organismis mitmeid häireid – pärssub vereloome, areneb aneemia, lõhustub luukude, tekivad luumurrud, arenevad kasvajad (ka väljaspool luuüdi) ja kujuneb neerukahjustus. Haigel tõuseb palavik, esineb luuvalu, tekib jõuetus. Müeloom ei ole sage haigus, 100 000 inimese kohta leitakse 2–3 juhtu aastas, enamasti keskealistel ja eakatel inimestel.\nLaborinäitajatest on iseloomulik kõrge veresete, samuti erilise valgu esinemine veres ja uriinis. Röntgenipildil võib luudes näha müeloomikoldeid. Ravitakse tsütostaatikumide (kasvajarakkude pooldumist takistav või pidurdav aine), glükokortikoidide ja interferooniga, millele lisaks rakendatakse kiiritust.


NYT: natsidel oli Euroopas 42 500 surmalaagrit - DELFI\nMainekas USA ajaleht The New York Times avaldas USA holokausti\nmemoriaalmuuseumi teadlaste uurimustöö, mille alusel oli natsidel aastatel\n1933-1945 Euroopas 42 500 sunnitöölaagrit, mitte 7000, nagu varasemalt on\narvatud. Üks laager asus uurimustöö andmetel ka Eestis.\n13 aastat tagasi alustas USA holokausti memoriaalmuuseum uurimustööga, et kaardistada kõik natside sunnitöö- ja koonduslaagrite jt asukohad. Lõpptulemus - 42 500 laagrit - šokeeris isegi kogenud teadlasi, kirjutas The New York Times.\n"Numbrid on kordades suuremad, kui me algselt oleks osanud arvata," ütles ajalehele organisatsiooni direktor Hartmut Berghoff. "Teadsime juba varem, kui õudne oli elu laagrites ja getodes, kuid need numbrid olid uskumatud."\nÜhtekokku avastati 30 000 sunnitöölaagrit, 1150 juutide getot, 980 koonduslaagrit, 1000 sõjavangide laagrit, 500 seksiorjadele mõeldud laagrit. Lisaks avastati veel tuhandeid inimeste tapmiseks mõeldud laagreid.\nProjekti eestvedajateks olid memoriaalmuuseumi teadlased Geoffrey Megargee\nja Martin Dean.\nTäismahus NY Timesi artiklit ja kaarti vaata SIIT\nHolokausti käigus hukkunud juutide arvu kohta on esitatud erinevaid andmeid: 4,2 miljonist (Gerald Reitlingeri ja Rudolph Joseph Rummeli järgi) kuni 6,2 miljonini, kirjutab Wikipedia.\nHolokausti memoriaalmuuseumi uurimustöö andmetel võis laagrites hukkuda aga koguni 15-20 miljonit inimest, vahendas Huffington Post.\nTelekanali France 24 sõnul ei julge kõik ajaloolased numbrit aga siiski kinnitada, sest uurimustööd ei viinud läbi n-ö sõltumatud organisatsioonid.\nSaksamaa liidukantsler Angela Merkel ütles mõni päev enne Adolf Hitleri 80. võimuletuleku aastapäeva, et Saksamaal on natside poolt toime pandud kuritegudes igavene vastutus. "Mõistagi on meil igavene vastutus natsionaalsotsialismi kuritegudes Teises maailmasõjas ja ennekõike just holokaustis," ütles Merkel.


💄 Sandra Lee tema topeltmastektoomia kohta: "ma ei vaja rindu" - 2019\nIgal oktoobril tähistatakse roosade kosmeetikatoodete uue põllukultuuri debüüdi, milles on kasutatud puuvillakompvekileiba, ja realiseerimisel, et kuigi on ilmselt levinud teave rinnavähi kohta, on sellel endiselt ravimeid ja väidetavalt on umbes 40 tuhat ameeriklast aastas.\nIga-aastane kampaania teadlikkuse tõstmiseks haigusest läheb kogu kuuga tugevaks ja kui mõnedel naistel on mugavam liituda BCA kõnnakutega ja maratonidega, siis saavad teised inspiratsiooni kuulata naiste lugusid, kes on haigust põdenud. Me istusime koos kuulsuse koka ja autoriga Sandra Leega, et saada teada oma hiljutisest rinnavähi lahingust, tema topeltmastektoomia ja selle, kuidas ta jõudis tugevamini kui kunagi varem.\nNB! Kuidas sa diagnoositi?Sandra Lee: Eelmisel kevadel läksin oma aastasele mammograafiale ja radioloog nägi filmis midagi, mida ta aasta varem ei näinud ja teisel pool ei olnud. Nii läksin biopsiaks ja nad kinnitasid, et mul on rinnavähk.\nNB! Millised olid teie esialgsed reaktsioonid?SL: Mul oli selle diagnoosi suhtes väga selge reaktsioon ja see oli just see, et see välja tuleb kohe. [Mu arst] oli nagu: "Me ei saa seda kohe teha," ja ma ütlesin: "Hea küll! Kas me saame seda teha reedel? "Mul pole rindu vaja. Kõik on korras. Mul on hea see. Nii olin päris selge.\nNB! Mis aitad teid taastumise läbi?SL: Mul on eriline lähedane sõber Rosemarie Ingleton, kes on nahahaigla ja ma veetsin temaga palju aega temaga rääkida. Me rääkisime, kuidas mu keha muutub ja mida ta tunneks. Ta nägi sellise agressiivse operatsiooni tagajärgi ja tõesti aitas mind hoolitseda. [Rosemarie] oli väga südametunnistusega mitte ainult minu tervis, vaid ka see, kuidas ma tundsin väljapoole.\nKui ma rinnanäärmevähki läbi käisin, oli ta minuga haiglas, kuid ta tulid ka mu maja juurde, kui ma nägin täiesti välja maetud, sest ma kaotasin alla 20 naela vähem kui kaks nädalat. Ma kaotasin oma näo esimesena.\nTa tuli pühapäeval vihmasaduses ja avas oma koti oma majas ja pani välja kõik need süstevahendid, alates Botoxist kuni Sculptra. Kui teil tekib topeltmastektoomia, juhtub see, et [kirurgia] õõnestab teid välja oma rinnakorvist ja nii, mida te saate, on need kaevud. Ma olin enesestmõistetavam, mis oli minu rinnas asuvates süvendites, ja kuidas süvendasin ja kuidas õõnestati. Ma vaatasin oma nägu, kui olin 49-aastane topeltmastektoomia. Mis Sculptra aitab, täidaks need nahasõrestiku see on toode, mis hoiab vett ja tõmbab sind välja. Selleks ajaks, kui Rosemarie lahkus mu majast, nägin ma täpselt nagu mina uuesti. Ma ei näinud välja, nagu oleksin just selle tohutu hoogu läbinud.\nNB! Mis nõu anda rinnavähki põdevatele naistele?SL: Nõuanne, mida ma annaksin naistele, kes läbivad selle, mida ma just läbisin, on: hankige mitu arvamust, tehke oma otsus ja järgige oma otsust, kui te ei saada paremat teavet. Ole nii agressiivne kui võimalik, sest sa ei saa vähiga rääkida. Hoidke oma sõpru väga lähedased, tõelised sõbrad, mitte Hallmarki kaarte. Sõbrad, kes hakkavad sinna jääma, olenevalt sellest, kas olete valmis või olete allapoole. On väga selge, kes need inimesed on. Ütle neile, mida vajate, ja laske neil seda teha.\nKas su juuksed on roosad?


AMAZON KÄSITLEB PETER JACKSONI OSALEMIST RÕNGASTE ISANDA TELESAATES - TV\nAmazon käsitleb Peter Jacksoni osalemist rõngaste isanda telesaates\nAmazon TV juht Jennifer Salke on filmis 'Film on' käsitlenud Peter Jacksoni võimalikku seotust 'Sõrmuste isanda' telesarjadega.\nKeegi ei tunne Kesk-Maad nagu Peter Jackson - seega on väike ime, miks Amazon Studios soovib Kiwi direktoriga nende rikkaliku tootmise ajal koostööd teha Sõrmuste isand Telesari.\nJuhtum: intervjuu ajal filmiga / Amazon rääkis Amazon Studios Televisioni juht Jennifer Salke toas oliphauntiga - Peter Jacksoni võimaliku seotusega Sõrmuste isand Telesari. Tema kiituseks tuleb öelda, et hinnatud filmitegija on varasemalt rekordeid avaldanud, et väljendada oma kergendust, et ta pole enam seotud Kesk-Maa ja kõigi selle paljude luguosadega. Ja ausalt öeldes - pärast Tolkieni loomingu kuue fantaasiafilmi väljamõtlemist võite teda vaevalt süüdistada.\nteismeline hunt pigem halb kui hea\nSellegipoolest näib, et kui Salke ja Co soovivad võimaluse tekkimisel innukalt koostööd teha Peter Jacksoniga:\nMeil pole Peter Jacksoni kohta ühtegi uudist. Selle ümber pole olnud negatiivsust. Meil pole selle kohta veel ühtegi uudist ja milline võib olla tema osalus. JD Payne ja Patrick McKay ning nende meeskond teevad suuri edusamme. Oleme loonud saate sotsiaalsed käepidemed ja varsti on veel uusi uudiseid.\nNiisiis näib, nagu oleks Amazoni kohta mingisugune seisundiaruanne LOTR seeriaid juba lähitulevikus. Hoiame sellel rindel tähelepanelikult silma peal, kuid Peter Jacksoni üle arutades märkis Amazon Stuudio telekaaslane Albert Cheng, et direktor on vähemalt toimuvaga kursis.\nKas see nõuandev roll võib kaasa tuua täieliku tootja krediidi? Seda on liiga vara öelda, kuigi oleme seda varem kuulnud Sõrmuste isand Telesarjad on eelkord, et uurida Aragorni algusaastaid enne tema liikmeks astumist. Värvige meid huvitatuna ...\ngodzilla koletiste kuningas süžee lekib


Biohäkkimine ja mänguline treening | Tööfüsioteraapia\nBiohäkkimine ja mänguline treening\nHetkel on lugemisel Olli Sovijärvi (arst), Teemu Arina (tehnoloogiaekspert) ja Jaakko Halmetoja (toitumisekspert) kirjutatud “Biohäkkeri käsiraamat: treening”.\nMis üldse on biohäkkimine?\nLihtsalt öeldes kasutatakse teadust ja tehnoloogiat, et saavutada iseenda parim versioon. Eesmärk on elada tervelt, kasutades erinevaid tehnikaid ehk n-ö häkkida oma bioloogiat. Paljud meist juba teevad seda, mõtlemata sellest kui biohäkkimisest. Näiteks kui sa kasutad aktiivsusmonitori ning liigud õhtul rohkem, kui näed, et on olnud väga istuv päev. Näiteks kui sa väldid õhtuti liiga heledaid ekraane või timmid valguse (mõne mobiilirakenduse abil) soojemaks ja kollasemaks, et uni paremini tuleks. Näiteks kui sa ei joo kohvi kohe pärast ärkamist, sest siis on keha ühe peamise stressihormooni ehk kortisooli tase niigi kõrge. Jne jne.\nKuidas biohäkkimine treeninguga seostub?\nKäsiraamatu autorid rõhutavad, et treening peab olema lõbus ja mänguline, mitte kohustuslik “linnuke kirjas”. “Me ei lõpeta mängimist, sest me jääme vanaks. Me jääme vanaks, sest me lõpetame mängimise.” Treening võiks olla loomulik, mänguline liikumine, mis toimub kogu päeva jooksul. Näiteks paar jooksusammu või hüpet trepil, mõned lõuatõmbed, kui on olemas midagi kangitaolist jne. Samuti saab tööpäeva jooksul teha kükke, kätekõverdusi, hüpata hüppenööriga jne. Mõtteid saab näiteks siit.\n70ndates Stephen Jepson on loonud filosoofia Never Leave the Playground ehk ära lahku kunagi mänguväljakult. Tema liikumine on mitmekesine ja mänguline: kasutatakse erinevaid vahendeid ja liigutakse kõikjal.\nBiohäkkerid on pannud kirja järgneva treeningumanifesti:\nElu on liikumine, liikumine on ravim\nTreeni regulaarselt ja mitmekesiselt\nTreeni võrdselt jõudu, kiirust, osavust, tasakaalu ja vastupidavust\nLeia igapäevaselt põnevaid võimalusi liikumiseks (n-ö juhuslik treening)\nKasuta treenimisel keharaskust\nTreeni võimalusel alati õues\nKvaliteet on olulisem kui kvantiteet\nTreeni heas seltskonnas\nHoia head treeningu ja puhkuse tasakaalu\nÄra kunagi lõpeta mängimist\nIgasugune liikumine on hea, kuid miks mitte lisada treeningutele mängulisust ja vürtsi. Meeldiva tegevuse juures on ka tunduvalt kergem püsida. Millal sul viimati trennis lõbus oli?


Atalanta pöörane muinasjutt sai läbi: PSG murdis dramaatilisel moel poolfinaali - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n13. AUGUST 2020, 00:00 MEISTRITE LIIGA\nAtalanta pöörane muinasjutt Meistrite liigas sai läbi, sest Lissabonis toimunud veerandfinaalis kaotati dramaatilisel moel Pariisi Saint-Germainile 1:2.\nNeymari eksimused esimesel poolajal.\nTulevärk juba mängu alguses: Alejandro Gomez pääses juba kolmandal minutil karistusalast löögile, aga Keylor Navas püüdis palli. Umbes pool minutit hiljem oli Neymaril üks-üks olukord, aga PSG superstaar ei saanud palli isegi raamide vahele. Kokku raiskas Neymar esimesel poolajal koguni kolm suurepärast võimalust. Atalanta realiseeris ühe võimaluse ära, kui Mario Pašalic sai 27. minutil karistusalas palli vasaku jala peale ja keerutas selle Navase selja taha.\nKui esimesel poolajal oli mängutempo üpris kõrge, siis teise poolaja algul - esimesed 15-20 minutit - olid mängijad väljakul rohkem agressiivsemad kui esimesel kolmveerandtunnil. PSG staarründaja Kylian Mbappe sekkus mängu 60. minutil, misjärel sai PSG korraliku surve peale. Kuid virr-varr vahetustega surus PSG hea surve alla.\nViimasel kümnel minutil oli juba mäng täielikult PSG käes. Pöörane surve kandis esimest korda vilja 90. minutil, kui Eric Maxim Choupo-Motingi ja Neymari eeltöö realiseeris väravaks Marquinhos. Kolm minutit hiljem tegid eeltöö Neymar ja Mbappe, võiduvärava lõi Choupo-Moting. Atalanta oli murtud. PSG poolfinaalis, Atalanta sõidab koju.\nPSG kohtub poolfinaalis RB Leipzig - Atletico Madrid paari võitjaga.


Uudised: Raamatututvustus: Maite Carranza �Emahundi klann�\nRaamatututvustus: Maite Carranza �Emahundi klann� (19 detsember 2008)\nTriloogia “Nõidade sõda” I raamat\nHispaania keelest tõlkinud Kret Kaasik\n416 lk, kõva köide\nHispaania tuntud ja hinnatud kirjaniku fantaasiatriloogia noortele. Ammustest aegadest on Omari nõidade klannid end varjanud verejanuliste Odishi nõidade eest ning oodanud ettekuulutuse täitumist ja väljavalitu saabumist. Nüüd kinnitavad tähed, et see aeg on lähedal. Neljateistkümneaastane Anaíd, kes on kogu oma elu elanud eraldatud külakeses Püreneedes, ei tea saladusi, mida jagavad tema perekonna naised...\nRaamatu autor Maite Carranza (s 1958) õppis ülikoolis antropoloogiat ja alustas oma kirjanikukarjääri 1986. aastal, mil ilmus tema esikromaan “Ostres tu, quin cacau!” (“Heldeke, milline jama!”). Sestpeale sai temast tuntud ja edukas noortekirjanik, kes on avaldanud üle 40 raamatu. Lisaks sellele on Carranza Hispaanias ka tuntud telesarja- ja filmistsenaariumite autor. Ta on võitnud mitmeid kirjandus- ja filmiauhindu ja on praegu Barcelona Autonoomse Ülikooli stsenaristikaõppejõud.


17 Veni Vidi Vici Tattoo ideed ja kujundused pildiga - Neu Tatto ideen 2018\nadmin 29 März 2018\tTatowierung Design Leave a comment 61 Views\nVõibolla olete seda varem näinud või kuulnud, hoolimata sellest, et ei teadnud, kust see tegelikult pärineb. „Veni, Vidi, Vici“ või „Ma tulin, ma nägin, ma võitsin“ on öelnud nii palju kordi, et isegi need, kes seda ütlesid, olid veidi muutunud. See on populaarne rida, mida kuuleb rapsi- või filmitäiturite seas või isegi poliitikute sõnul ja mida mõnikord kasutatakse sigaretipakendites. Sellel on nii palju mõju, et ta on minevikus vana Rooma ajaloost tänapäevani jõudnud mitte ainult sellepärast, et see tähendab sõna-sõnalt ja mida algselt kasutati, vaid seda, mida see fraas tähistab. ja see on Julius Ceasari kiire auhiilgus. Ja kas pole see suurepärane idee tätoveeringuks? Võttes kuulsad sõnad suurt austust selle eest, kes seda ütleb, ja teise poole pealetungi. Teist joont, mis seda kõige paremini kirjeldab, pole veel, kuid a Veni Vidi Vici tätoveering . Oleme loonud parimad Veni Vidi Vici inspireeritud tätoveeringud, et anda teile suurepärane idee teie järgmise tindi jaoks.\nParimad Veni Vidi Vici tätoveeringud\nVeni Vidi Vici tätoveeringuks ei pea sa olema nagu Julius Ceasar, sa ei pea isegi võitu võitma nii silmatorkavalt, kui teil on vaja ainult seda janu, mida sa teed, et kehastada täiuslik Veni Vidi Vici tätoveering ja näita kõigile, et sa elad seda.\n1. Veni Vidi Vici Tattoo ribidel\nAlgselt postitanud tattooswin\nKena koht selle tähendusliku tätoveeringu väljapaistmiseks ei tähenda midagi, et keha küljel on tätoveering „tugev“. Paistab meelepäraselt, aga võib olla ka väga tore, et naised näeksid oma kõverad välja, kui nad sellel on.\n2. Veni Vidi Vici kunstlik tätoveering suu tätoveeringul\nSuurepärane tätoveering eriti naistele, kes sooviksid oma kehadele tindil eristada. Seda on lihtne näidata ja lõõgastuda, kuid seda on ka väga lihtne peita. Võttes tätoveering teie jalgadel on ka see idee, et saate minna ükskõikselt ja vallutada.\n3. Veni Vidi Vici käe tattoo koos rooma numbritega\nLihtne aga väga silmade saamine, võite isegi valida tsitaadi all tätoveeringu jaoks tähtis kuupäeva, see võib olla aastapäev või sünnipäev või võib olla päev, mida te ei soovi unustada.\n4. Lihtne Veni Vidi Vici tätoveering laurela pärgil randmel\nSee tätoveering kujutab endast roomaaega, kõik mäletavad Julius Ceasarit tema pea peal oleva laurepäraga, ja tema loitsuvees laitmatu pärja sisestav märkus kujutab endast seda, mis rida on.\n5. Veni Vidi Vici tätoveering koos tähedega\nVeni Vidi Vici on ületanud Rooma vana hinnapakkumise, see on muutunud julge olevaks. Rooma kaunistused pole vajalikud, vaid sõnad ja mida iganes sa selles tahad, et end oma tindiga ennast esindada.\n6. Veni Vidi Vici tätoveering\nMees võis need sõnad öelda, kuid see pole ainult meestele reserveeritud. Daamid suudavad seda tätoveeringut rockida ja tähendavad iga sõna, mida ta esindab.\n7. Lihtne graafiline Veni Vidi Vici tätoveering seljas\nAlgselt postitanud pitchinberlin\nSee on vaid kolm sõna, kuid esindab ja tähendab palju, see tätoveering ei vaja liiga palju dekoratsioone, selle taga aset leidnud ajalugu on juba ise.\n8. Slipknot inspireeris Veni Vidi Vici tätoveeringut\nMidagi muud ei räägi verise lahinguga kui need kuulsad sõnad hardcore bändi Slipknot kuulsas stiilis.\n9. Väikesed Veni Vidi Vici tätoveeringud tüdrukute õlgadele\nSee väike ja armas Veni Vidi Vici tätoveering on suurepärane „esimene“ tint. Tüdrukud võivad seda uhkeldada, kui nad kannavad pealtnäha, et näidata hinnapakkumist, mida nad elavad. Siin on rohkem armas tätoveeringud tüdrukutele.\n10. Armas Veni Vidi Vici tätoveering\nKes oleks arvanud, et võite sõna „armas“ ja Veni Vidi Vici kasutada ühes lauses? See tätoveering on suurepärane naistele, kes tahavad näidata oma halastust, kuid ikka veel šikk ja girly.\n11. Tagasi Veni Vidi Vici tätoveering\nHea nii meestele kui naistele. Kuigi enamik emasid eelistavad oma tätoveeringuid oma keha alaseljale, et nad saaksid kergesti seda ära näidata.\n12. Veni Vidi Vici Lioni tätoveering\nLõvi, džungli kuningas ja kuulsa tsitaadi suurepärane juht. Täiuslik kombinatsioon tätoveeringuks.\n13. Finger Veni Vidi Vici tätoveering\nLihtne, kuid väga silmade saamine, ei pea te kogu oma kehal olema suuri tätoveeringuid, et näidata oma veendumust ja sõnad, mida te elate.\n14. Väike Veni Vidi Vici tätoveering\nSee väike ja täpne käe tätoveering ei tähenda seda, et te peidate seda, tegelikult on see kätega käes, mistõttu see on mõnevõrra sarnane avaldusega.\n15. Värviline Veni Vidi Vici tätoveering\nSelle Veni Vidi Vici tätoveeringu värvid annavad sellele hoodiajutu, erinevalt tavapärasest stiilist, mis on sageli tahke ja monokromaatne.\n16. Suur samba stiil Veni Vidi Vici tätoveering\nSee väga meessoost lihtne tattoo näeb välja tõesti mehe kutid. See on lihtne, see on kindel ja kui sul seda on ainulaadne ja lahe tätoveering tundub, et sa seda silmas pead.\n17. Veni Vidi Vici tätoveering oliivipärases rinnal\nTeine võtab klassikalise oliivipuu, mis esindab Kreeka ja Rooma kultuuri. Vana-Roomas andsid nad ülematele, kes olid edukad ja võidukad. Sellepärast on Julius Ceasari kaasaegsed kujutised seda. Nüüd on tema sõnad lauremi pärgist tuletades meelde sõnade päritolu ja tähendust.\nMida tähendab Veni Vidi Vici?\nMa tulin, ma nägin, võitsin, on see, mida Julius Ceasar 47. eKr saatnud Senatisse Zeli lahingu kohta. Vaenlase Pharnaces võitis ühe Julius Ceasari ohvitseridest ja tema meestest. Ta kohtleis säilinud romaanlaste halvasti, kuid kui ta avastas, et Julius Ceasar läheneb, saatis ta käskjalad rahule, kuid Julius Ceasar langes kohe. Seejärel algas lahing ja see lõppes. Pole midagi öelda, see on seal? Me kõik teame, mis oli järeldus, ja see on see, mis resoniseerus ka pärast sadu ja sadu aastaid.\nNüüd on paljud inimesed, isegi need, kes mäletavad, et see joon on pärit Julius Ceasarilt, unustab kõik Zela lahingust, miks? Ei ole palju teada, kes võitis ja kuidas see juhtus: ta saabus, ta nägi ja oli võidukas. Praegu kasutavad inimesed seda tsiteeringut, et näidata kõigile oma veendumust elus. Et nad on keegi tugev (või püüab olla) ja tal on janu elu võitmiseks kõiges, mida nad teevad. See on tingimata keegi, kellel on võime sõda, lahing või ajalugu, ega isegi keegi, kes on sõjaväes. Seda joont saab nüüd kasutada kõik, kes sooviksid näidata, et nad näevad, mis toimub ja mis nendega juhtub.\nKuna paljud inimesed kasutavad seda rida üksnes sõjaliste või poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, ei pruugi mõned inimesed lihtsalt mõista, mis on tätoveeringut kasutavale isikule, ja mõned võivad ka nõustuda selle kasutamisega täiesti selle põhjal, kus see pärineb. Kuid Veni Vidi Vici on juba pikka aega enam lihtsalt sõjaväeline termin või lahingutegevuse kuulsat inimest tsiteerinud, on see saanud sümboliks enamusele midagi, mida nad saavad vaadata ja mõelda kui joont, mis näitab, kui kindel nad on elus ja et pärast halbade aegade algust saavad nad alati loota, et nad jäävad ellu ja võitu võita. Edu lubadus olla tugev ja kindel on see, mida see tähendab enamiku inimeste jaoks, ja see on põhjus, miks nad soovivad märgi oma kehal. Tätoveering iseenesest on mõeldav provotseeriv, see paneb mõtlema, miks inimesel on see oma nahal. Need inimesed ei karda minna normile vastu astuma, tõkestama vastu ja järgima seda, mida nad arvavad õigesti. Tätoveeringutega inimesi peetakse alati kunstiteosteks või mõnikord mässumeelseteks, nii et mõtle enne tinditamist. Vaadake neid Plussid ja miinused kellel on tätoveeringud.\nVõite kasutada Veni Vidi Vici tätoveering mis tahes viisil, mida soovite mis tahes põhjusel. Pole tähtis, kuidas te seda oma eluga seostate, on teie jaoks, kuid sellel on oma keha puhul üks asi: Julius Ceasari triumfi tähendus resonteerib teid nii palju teatud tasemel ja mingil hetkel teie elus olete tõsi võidukas sõdalane.\nPrevious 52 Samurai tatoveeringu kujundused ja pildid\nNext 100 parimat kunstnikuga tatoveeringu kujundust


Maik-Kalev Kotsari suurim fänn on tema isa - Sport\nMaik-Kalev Kotsari suurim fänn on tema isa\nMaik-Kalev Kotsar.Foto: Madis Veltman\nEesti korvpall on tänavu pidamas 100. sünnipäeva ning üks mängumees, kellelt oodatakse meie koondise juhtimist uude sajandisse, on tsenter Maik-Kalev Kotsar. Eesti korvpalliliit tegi juttu 23-aastase ja 211 cm pikkuse mängumehe isa Egon Kotsariga, kes on koos abikaasa Rutaga nakatanud spordihuviga kõik oma neli last.\n47-aastase ja 197 cm pikkuse Egoni spordiarmastus pärineb kooliajast ning on püsinud tugevana praeguseni, kuna mees lööb aktiivselt korvpallurina kaasa nii omavanuste hulgas kui ka rahvaliiga tasemel oluliselt noorematele kohta kätte näidates.\nLisaks koondise kodumängudel Maik-Kalevile kaasaelamise on kogu perega läbi elatud ka üks tõsine seiklus, kui 2018. aasta septembris võeti ette umbes 5000 km pikkune bussireis. "Eesti mängis eelmises tsüklis võõrsil valikmängu Serbiaga ja võtsime selleks puhuks väikese bussi, panime kogu pere peale ja sõitsime kohapeale vaatama. Sinna põrutasime ühe jutiga, et mängule jõuda. Umbes 30 tundi. See oli päris omapärane kogemus," muigab Egon.\nUSA ülikoolides sel hooajal enam korvpalli ei mängita, Kotsari NCAA-karjäär sai läbi (2) 13.03.2020\nKotsari ülikool lõpetas põhihooaja üllatuskaotusega, NBA legendi poeg oli pidurdamatu 08.03.2020\nIsal tõmbab enda sõnul tribüünil pulsi päris korralikult üles, kui poeg väljakul jooksmas on. Huvitava faktina koorub vestlusest välja, et kui paljud mängijad ebaõnnestunud esituse järel tavaliselt neist kirjutatud meediakajastusi ei loe, siis Egon vaatab Maik-Kalevi kohta kirja pandu üle, sealhulgas ka kriitilised kommentaarid. "Sellel tasemel on teatav kriitika õigustatud ja mina meediakajastustest probleeme ei tee," sõnab Egon Kotsar.\nLoe täispikka artiklit Eesti korvpalliliidu kodulehelt.\nVIDEO | Maik-Kalev Kotsar kerkis erilisel õhtul võistkonna parimaks\nMaik-Kalev Kotsar jõudis USA-s ümmarguse tähiseni\nÕlga vigastanud Eesti korvpallur käis USAs operatsioonil


Jaanus Kallaste napsas lõpumeetritel Haapsalu maanteejooksu võidu – Jooksja\nRoman Hvalõnski, Jaanus Kallaste ja Kevin Väljaots autasustamisel. Foto: Ahto Jakson\nTäna toimunud Haapsalu maanteejooksu 10 km põhidistantsi võitis meestest klubi Treeningpartner jooksja Jaanus Kallaste, kes suutis viimastel meetritel mööduda Roman Hvalõnskist ja napsata tema ees esikoht. Naistest võitis uue rajarekordiga Laura Maasik.\nRoman Hvalõnski, Kevin Väljaots ja Jaanus Kallaste jooksid koos esimesed kaks kilomeetrit, siis jäi Kallaste maha. Viiendal kilomeetril püüdis Kallaste kinni Väljaotsa ja seitsmendal kilomeetril Hvalõnski. Mehed jooksid koos kuni üheksanda kilomeetrini, siis läks Hvalõnski eest ära, ent see polnud veel kõik.\nTreeningpartneri jooksja Jaanus Kallaste ja Sparta spordiseltsi esindaja Roman Hvalõnski vahel läks lõpus võidu pärast kõvaks rebimiseks. Kui staadionile jõudes edestas Hvalõnski Kallastest kümnekorra meetriga, siis lõpusirgel viimasel 100 meetril suutis Kallaste konkurendile järgi võtta ja viimastel meetritel mööduda ning võtta võit ajaga 32.47. Hvalõnski kaotas talle vaid ühe sekundiga.\n“Portugali laager aitas, ilma selleta ei oleks ma küll vormi saanud. Septembrist novembrini ei teinud ma ühtegi jooksusammu põlve vigastuse pärast,” sõnas Kallaste ajakirja Jooksja Jooksuportaalile. Talvel jooksis ta kolm-neli korda nädalas. Portugali soojas kliimas sai ta põlvevalust lahti. Mees ise arvas, et suudab täna joosta parimal juhul kolmandale kohale.\nRoman Hvalõnski tunnistas Kallaste paremust. “Jalad läksid kangeks. Hilja avastasin, et Jaanus Kallaste hakkas mööda minema. Ma ei saanud mitte midagi teha. Jaanus on tugev. Portugali laager mõjus talle hästi. Mina jooksin talvel lumes. Ei ole midagi hullu. Tegemist on esimese tõsisema stardiga,” hindas Hvalõnski. Oma järgmise stardi teeb ta 21. aprillil Eesti-Läti jooksul.\nKolmandana lõpetas klubi Täppsportlased jooksja Kevin Väljaots ajaga 33.32. Mees oma tulemusega rahule ei jäänud. “Vorm on palju parem. Jooksin Jaanus Kallaste ja Roman Hvalõnskiga koos, kuid kuuendal kilomeetril hakkas kõhus paremal pool pistma ning tulin läbi valu lõpuni,” ütles Väljaots. Ta arvas, et alla 32.30 oleks ta suuteline praegu jooksma.\nOlga Andrejeva, Laura Maasik ja Helin Meier. Foto: Ahto Jakson\nNaistest võitis Haapsalu maanteejooksu Laura Maasik ajaga 37.00, mis tähistab nii tema isiklikku rekordit kui ka naiste uut rajarekordit. Varasem rajarekord 38.07 kuulus Mari Boikovile, mille ta jooksis 2016. aastal. Oma isiklikku rekordit parandas Laura Maasik üle minuti. Tema senine parim tulemus oli 38.10.\n“Läksin täna starti mõttega isiklik rekord joosta. Lihtne ei olnud, aga ega head aega kergelt joosta ei saagi. Võidu peale ma ei mõelnud, sest stardis oli teisigi, kes võinuksid võita. Üritan kõikidel distantsidel joosta ja suvel ka staadionil. Praegu veel millelegi konkreetsele ei spetsialiseeru,” rääkis Maasik ajakirja Jooksja Jooksuportaalile. Järgmisena võtab ta ette 15. aprillil kevadise Rabajooksu\nNaistest sai teise koha Sparta spordiseltsi esindaja Olga Andrejeva 37.41-ga. “Tahtsin küll kiiremini joosta, kuna kahe nädala pärast jooksen maratoni, aga pulss ei läinud üles, mistõttu otsustasin tempojooksuna lõpuni minna. Tugev maratonitrenn esmaspäeval jättis oma jälje,” tõdes Andrejeva. Ta alustas täna kiiremini kui Laura Maasik, kuid Maasik püüdis ta seitsmendal kilomeetril kinni ja möödas. “Üritasin küll järgi võtta, aga keha ei kannatanud seda tempot hetktel. Olin väsinud,” tunnistas Andrejeva.\nKolmandana jõudis finišisse üllatuslikult 800 m jooksja Helin Meier ajaga 37.58. “Mul on suured innustajad, kes arvasid, et võiksin enne staadionihooaega vahelduseks 10 km proovida. Kolmas koht tuli mulle üllatusena. Tavaliselt jooksen seda distantsi rohkem tervisejooksuna, aga täna parandasin kolme minutiga isiklikku rekordit,” ütles Meier. Oma lemmikdistantsilt 800 meetrilt ta kindlasti veel end lähemal kahel aastal pikematele maadele ümber ei häälesta. “Pika distantsiga on hea põhja laduda, aga 800 m ja 1500 m jäävad siiski minu põhidistantsideks,” märkis Meier.


Por Claudio Souza 26 märts 2020 26 märts 2020 02624\nPor Claudio Souza 25 juuli 2018 25 juuli 2018 14224\nUuring Partner PREP ART Tenofoviirdisoproksiilfumaraadiga\nPor Claudio Souza 30 november 2019 30 november 2019 02907\nKokkupuute-eelse profülaktika (PrEP) ravi ajal omandatud HIV-nakkuse harvadel juhtudel omandatud ravimresistentsus kaob pärast ravimi kasutamise lõpetamist kiiresti, väidavad teadlased AIDS-i aruandes. Testide kasutamine ...\nHomofoobiavastasel Narkootikumide ja AIDS emtritsitabiini PREP Tenofoviirdisoproksiilfumaraadiga\nPor Claudio Souza 30 november 2019 30 november 2019 03870\nPrEP-i tuleks nüüd seksuaaltervishoiuteenuste osana rutiinselt pakkuda, väitis toimetus. Kokkupuudeeelse profülaktika uuringu tulemused ...\nPor Claudio Souza 3 veebruar 2019 3 veebruar 2019 12521\nPor Claudio Souza 22 oktoober 2016 22 oktoober 2016 2 6782\nPor Claudio Souza 10 detsember 2018 10 detsember 2018 04310\nTenofoviir Alfenamiid hoiab tuvastamatut viirusekogust. Parandab luu luuhaigust ja neerufunktsiooni. Tenofoviiri Alfenamiidiga üleminek hoiab tuvastamatu viiruse koormust, hoides ära ...


V�hifoorum :: Vaata teemat - kiiritusaparaat Tartus rivist v�ljas\nkiiritusaparaat Tartus rivist v�ljas\nPostitatud: Kolm Dets 17, 2008 11:35 pm Teema: kiiritusaparaat Tartus rivist v�ljas\nuus aparaat hakkab t��le Tartus taas m�rtsist\nmuidugi kena, et seni Tallinn vastu v�tab L�una-Eesti kiiritust vajajaid, see edasi -tagasi loksumine pole ka nii suur mure\nmul jaanuaris peaks algama kiiritusravi\nartiklis kirjas;"Tartu kiirgusravi meeskonnad k�ivad Tallinnas koos patsientidega kaasas."\nkas sellest v�ib aru saada, et siis mingi spetsbuss viib Tartust Tallinna kiiritusele ka neid, kes ei ole statsionaaris sees?\nkui 30 seansi vaja kiiritust saada ei ole ju m�eldav, et ma haiguslehel olles suudaks 150.- krooni maksvat Tartu-Tallinn-Tartu maaliini pileteid osta, see teeks kokku 9000.- krooni\nPostitatud: Reede Dets 19, 2008 2:56 am Teema:\nEi tea, kuidas seda korraldatakse. Edasi-tagasi s�elumine on k�ll v�ga kallis...\nMuide - rongiga on pisut odavam s�ita. Kiirrongi 2.klassi pilet 125 EEKi.\nPostitatud: Reede Dets 19, 2008 10:43 am Teema:\nTegelikult oleks ikka hea endale Tallinnas selleks perioodiks mingi peatuspaik leida. See tundub k�ll �le m�istuse hakata iga p�eva Tartu-Tallinna vahet s�itma. Paar aastat tagasi, kui ise kiiritamas k�isin, oli mul �ks tuttav (saime haiglas opil olles tuttavaks) Saaremaalt. Tal elas �nneks t�tar Tallinnas ja sai t�tre pool olla. Saaremaalt ju ei s�ida iga p�ev Tallinna... �ks asi on see, et l�heb kalliks. Aga teine see, et v�sitab �ra. Niigi on v�sitav see igap�evane Hiiule s�itmine ja kogu protseduur v�sitab ka. Ma algul k�isin ka vapralt igal hommikul enne t��le minekut Hiiult l�bi, aga paari n�dala p�rast hakkas ikka v�simus tunda andma ja siis anti lahkelt haigusleht. Need haigusp�evad on ju ette n�htud, tegelikult. Loodan, et Sul on Tallinnas kedagi, kelle juurde minna. Igal juhul tervistumist ja optimismi! Ilusaid l�henevaid j�ulup�hi!\nLiitunud: 2 Okt 2007\nAsukoht: tallinn Hiiu 44\nPostitatud: Reede Dets 19, 2008 11:21 am Teema:\nK�igile tartu patsientidele, kellele m��ratakse kiiritusravi, tagatakse ka koht statsionaaris...\nIlusaid algavaid pyhi k�igile:)\nPostitatud: Laup Jan 03, 2009 12:55 pm Teema: Tallinnasse pikad j�rjekorrad\nK�isin �ra Tartu kiiritusraviarsti juures, pani j�rjekorda Tallinnasse, kuid �tles, et j�rjekorrad on V�GA pikad, nii et isegi �le kuu aja v�ib minna.\nPostitatud: P�h Jan 04, 2009 12:56 pm Teema:\nNii Sulle, kui ka k�igile teistele foorumlastele HEAD UUT AASTAT!!\nElus kehtivad vahel veidrad reeglid ja siit minu soovitus- ole ise aktiivne, ja helista, helista ja veelkord helista ja k�si, millal aeg j�uab. Sulle �eldakse, et oota, v�tame �hendust, kuid ole ikka ise huvitatud - �kki keegi loobub ja kui s�rm pulsil, oled kohe v�tta. Tallinnat karta pole vaja, statsi pakutakse koht , ja personal on megatore. Naudin ise praegu haiglat nagu puhkekodu. J�udu Sulle!


Arvustus: Andres ja Pearu Adidases ja Armanis - Teater Vanemuine\nArvustus: Andres ja Pearu Adidases ja Armanis\nTuleval aastal saab A. H. Tammsaare “Tõe ja õiguse” I köite ilmumisest üheksakümmend aastat ja ometi pole teos oma tähendusest ja olulisusest kübetki kaotanud, pigem vastupidi. Ikka ja jälle leitakse sealt nüansse, mida erinevates rõhuasetustes uurida ning lavale seada.\nUrmas Lennuki ja Tanel Jonase “Meie oma tõde, meie oma õigus” tõendab, et Tammsaare tegelastesse koondatud eestlase põhiolemus on aja möödudes ometi samaks jäänud. “Ka Adidase dressides või Armani ülikonda kandes kipume me sisimas jääma ikka Andreseks ja Pearuks, kes oma vastuolulisuses läbi aegade ühtse terviku moodustavad. Kui on tarvis ja olud nõuavad, oleme me sahkerdajad. Kui tarvis, võitleme me viimase veretilgani aadete eest, põhimõtete nimel. Valmis tõe ja õiguse järele kõndides üle silmapiiri terava serva tühjusesse kukkuma,” kirjutab Urmas Lennuk kavalehel.\nSiiski ei tegele lavastus pelgalt tõe ja õiguse vahekordade selgitamisega, vaid rõhku pannakse ka tõe ja õiguse muutuvusele ajas. Selle kehastuseks saab Vargamäe Andres, kellele vana mehena antakse võimalus oma möödunud elu kõrvaltvaatajana uuesti läbi elada. Noore Andrese tõde ja õigus on teistsugune kui vanal Andresel ning viimasel ei jää tihti muud üle kui nooruses tehtud valikuid kahetseda. Noore ja vana Andrese ebakommunikatiivsed dialoogid toovad selgelt esile nii inimese arusaamade-tõekspidamiste teatava muutuvuse ajas kui ka igipõlise konflikti erinevate põlvkondade maailmavaadete vahel.\nSamas ei suhestu Vana Andres vaid noore iseendaga. Tinglikult on ta tõstetud tumma jumalana kogu mineviku Vargamäe kohale. Nüüd, elukogenud mehena ta teab, kuidas tulnuks ühes või teises situatsioonis toimida. Ta püüab sekkuda nii noore enda kui ka teiste tegelaste valikute tegemisse, ent jääb siiski vaid üksildaseks hääleks kõrbes. Võib ju öelda, et minevikus tehtud vigadest tuleb õppida, mitte neid kahetseda, ent mida peaks rahu leidmiseks tegema elu viimseid päevi õhtusse veeretav ja enda meelest fataalseid vigu teinud vana mees?\nMidagi ürginimlikku on selleski, et alles pärast Krõõda surma märkab Andres oma naist, õigemini oma armastust tema vastu. “Jumal, tee tüdrukuteks kõik poisid, keda sa mõtlesid meile anda, lase ainult Krõõdal elada.” Ühtäkki pole Andresele enam esmatähtis talule meessoost pärija muretsemine, korraga ei arva ta enam, et küll Krõõt raskete pangede üle kõrge läve tõstmisega ära harjub. Ja siis tuleb Oru Pearu – justkui väike kurat –, kes korrutab, et armastust ei ole olemas. Ehk pärast Krõõda surma polegi enam Vargamäel armastust? Mingis mõttes see ju ongi nii – Andres uputab end üha enam piiblisse ning paradoksaalselt tuimenenud Pearu igatseb ikka rohkem ja rohkem heledahäälset naabertalu perenaist.\nVõiks öelda, et Krõõda surmast alates murrab Andresse ellu varasemast testsugune pragmaatilisus, see on külm, järsk ja kalestunud. Väikestele lastele on vaja uut ema ja ta võtab selleks – tagajärgedele suuremat mõtlemata või neist hoolimata – teise mehe naise. Ja hoolimata sellest, et nii Mari kui Andres püüavad seda käiku enesele Krõõda sooviga õigustada, tuleb neil päevast päeva peletada endast süüd Jussi surmas.\nEhkki Andes kahetseb Krõõdale saatuslikuks saanud hoolimatust, ei püüa ta nüüdki oma edasiste otsuste ja valikute tagajärgi ette näha. Pigemini püüab ta mõtlemise ja kahetsuste eest päeviti töösse ja õhtuti piiblisse sukelduda. Tõe ja õiguse otsimisega ei ole siin midagi pistmist, pigem on see iseenda mõtete ja minevikuvigade eest põgenemine.\nKui nüüd süüvida veidi enam Jussi ja Mari vahekordadesse, siis on vaadeldavas lavastuses Jussi olemus ja tema valikute motiivid nii mõnestki varasemast lavatõlgendusest inimlikumalt ja selgemalt lahendatud. Jah, Jussis võib näha nii ebakindlat poisikest, kes ei kasvanudki meheks, kui ka naise vabadusi ja valikuõigust austavat abikaasat, kuid pelgalt see ei ava tema ja Mari suhte traagilist nihestatust. Maria Soometsa kehastatav Mari kipub olema just sedasorti naine, kes tahab tunda mehe jõulist kohalolekut, tema kontrolli kõige üldisemas mõttes. Ja kui ta seda ei taju, hakkab ta piire kompama. Nagu öeldud, on see ajatu, päriselus ikka ja jälle nähtav suhtetraagika avatud üllatavalt üldinimlikult.\nKui nüüd kõrvutada Andrese ja Krõõda ning Jussi ja Mari vahekordi, siis koorub sellest välja midagi, millest Tammsaare puhul on vihjamisi varemgi räägitud, aga mida pole vist õieti kunagi kilbile tõstetud – nimelt kas pole Tammsaare mitte esimene feminist eesti tõsisemas kirjanduses? Kui jätta kõrvale “Tõe ja õiguse” IV osas väljenduv suhtumine Karinisse, mida on miskipärast tihti peetud Tammsaare enda suhtumiseks naisesse üldse, siis üldiselt näib ta mehe ja naise võrdsusprintsiipi vägagi austavat.\nMiskipärast on jäänud mulje, et “Tõde ja õigust” ning selle peategelasi on tihti kujutatud süngete, tõsiste ja justkui igaveste arhetüüpidena. Vaadeldava lavastuse näitlejatööd on seevastu aga ootamatult kerged ja õhulised, tehes võimalikuks inimlikult usutavate tegelaskujude tekkimise. Nii Aivar Tommingase kehastatud vana Andres kui Veiko Porkaneni noor Andres mõjuvad soojade ja lähedastena, suurest loost hoolimata väikeste traagiliste isikutena. Ja selliste tegelastega on vaatajal kindlasti oluliselt kergem samastuda.\nSamavõrra kergete ja elulistena astuvad vaataja ette äärmiselt habras Krõõt (Kärt Tammjärv), tavapärastest tõlgendustest sügavamana mõjuv Pearu (Karol Kuntsel) ning ootamatult terav Sauna-Madis (Riho Kütsar).\nKuigi kõigi näitlejate rollisooritused olid tublid ja nauditaval tasemel, siis kõrvaltegelastest tahaks eriti esile tõsta Jaanika Arumi kujutatud Saunatädi. Kui tavaliselt kipuvad noorte naiste mängitud vanad naised kaotama oma naiselikkust, siis Jaanika Arumi esituses on üks vana naine saanud kohati küll karikatuurse, ent siiski nauditava ja usutava sisu. Samuti väärib ära märkimist tema Lambasihvri roll. Noore näitlejana on ta ära tabanud midagi ürgnaiselikku ja seda just vahekorras mehega, kes oma naise armastust nagu õieti märgata ei oska.\nTruppi tervikuna vaadeldes tuleb nentida lavastaja nähtavalt tugevat ja tulemuslikku tööd näitlejatega. Teistega võrreldes jääb ehk vaid Jussi (Priit Strandbergi) kuju natuke õõnsaks ja väheveenvaks.\nHuvitavaks osutub Kristina Lõugu kunstnikutöö. Lavaruumi kohale tõstetud napp “viljapõld” annab piisava konteksti maaharimisele, mida Tammsaare “töö” all rohkemal või vähemal määral silmas peab. Liiga lihtsaks ja läbipaistvaks võtteks näib jäävat aga Mari rolli rõhutamine Vargamäele uue elu toomises. Heledad põrandad vaipadest ja seinad tapeedikatketest puhastamine osutub liialt markeeritud lähenemiseks. Jah, selle tähendus saab kõigile viimseni selgeks, ent ometi mõjub see veidi liiga lihtsakoelisena.\nSamuti tekitab kahetisi mõtteid töötegemise kujutamine laval. Ei saagi aru, kas laudplaatide pidev ümberpööramine “soo” või “maa” kohal tähendab maatöö üksluisust või kindlate tööde igikestvat korduvust aastaaegade kaupa. Mitte et see võte oleks tingimata häirima jäänud, ent selle tähendus võiks ehk veidi selgepiirilisem olla.\nSeevastu tõuseb positiivselt esile kõrtsistseen. Seamaske kandvad kõrtsilised mõjuksid ehk banaalselt, kui nende tegevuses poleks n-ö mängu mängus. Ühelt poolt need seamaskid iseloomustavad neid, teisalt on aga teadliku, ent rämedavõitu mängu eesmärgipärased vahendid.\nEraldi väärib tähelepanu Priit Strandbergi loodud muusikaline kujundus. Kuigi põhiosas on tema helilooming äärmiselt napp ja hõllanduslik, meenutades kohati 1975. aasta Tallinnfilmi “Indreku” muusikat, osutub see rahvaviisiga põimudes ootamatult mõjusaks ja lavastuse emotsionaalset fooni jõuliselt rikastavaks. Meeldiv üllatus Strandbergi poolt.\nLavastuse plusse ja miinuseid kokku lugedes peab nentima viimaste küllalt väikest osakaalu. Urmas Lennuk ja Tanel Jonas on saanud hakkama tugeva lavastusega, mis kõnetab igaüht, kes inimesest ja tema suhtest oma aega ning minevikku huvitub.


Matemaatika piirkondliku olümpiaadi tulemused\nKOOL vali uudised kaegooria Kool Matemaatika piirkondliku olümpiaadi tulemused\n6. ja 7. koha saavutasid 8. klassi õpilased Vallo Virnas ja Siim Sirel.\n14. kohale tuli 7. klassi õpilane Kadri Talvik.\n7. koha saavutas 6. klassi õpilane Kadriann Possul.\nÕpilast juhendas õpetaja Riina Järlik.\nTäname õpetajaid ja õpilasi kooli esindamise eest.


Jalgpalliklubid liiguvad tasa ja targu kõrgemale – Harju Elu\nEsileht / Jalgpalliklubid liiguvad tasa ja targu kõrgemale\nJalgpalliklubid liiguvad tasa ja targu kõrgemale (0)\nEestis on algamas uus jalgpallihooaeg. Harju klubidest hoiab maakonna lippu kõrgel Esiliigas mängiv Maardu Linnameeskond, ask tihedaimaks rebimiseks läheb jällegi II liigas.\nEestis on üsna mitu jalgpalliliigat. Kõige kõrgem on Premium liiga, mis alustab mängudega sellel nädalavahetusel. Tugevuselt teine ja kolmas liiga kannavad nime Esiliiga ja Esiliiga-B, kust leiame ka maakonna meeskondi. Esiliigas mängib esimest aastat Maardu Linnameeskond ja B-liigas Raasiku FC Joker ja Viimsi JK.\nKõigil kolmel meeskonnal on juba esimene voor peetud. Maardu Linnameeskond võitis kodus Tartu FC Santost 3:0 ja Raasiku Joker võõrsil Tallinna FC Flora U19 meeskonda 2:0. Viimsi JK pidi aga tunnistama FC Kuressaare 1:0 paremust.\nMaardu Linnameeskonna esindaja Aleksei Baikovi sõnul oli esimene mäng Esiliigas meeldiv, kuid raske. „Ilmastikuolud oli keerulised. Päev enne mängu sadas palju lund ning hakkasime juba varahommikul staadionit puhastama,“ rääkis Baikov. Meeskonnal on eesmärk jääda liigasse püsima. „Mängisime II liigas ja B-liigas kaks aastat. Areng peab olema, kuid mitte nii kiire, et mõtleks kohe järgmisele liigale,“ lisas ta.\nJokkerid tahavad võite\nRaasiku FC Jokeril on hooaja algusega olnud palju tegemist. Täna (reede) õhtul kell 19.00 peab Joker Raasiku põhikooli kunstmuruväljakul enda esimese kodumängu, vastaseks Viimsi. Klubi mentaliteet on, et iga mäng tuleb võita. „Eesmärk ei ole kõrgemale tõusta, vaid üleüldine stabiilsus. Ainuüksi esindusmeeskonna tulemustest ei sõltu kõrgemal mängimine. Selleks peab arenema kogu klubi,“ tõdes FC Jokeri tegevjuht Jaan Jalas.\nMeeskonda on 1993. aastast peale vedanud Raivo Vaga, keda kodukandis tuntakse Jokkerina. Sealt ka nimi – Raasiku FC Joker. „Tema käe alt on tulnud mitmeid noortekoondislasi, kellest paljud on jõudnud Eesti tippklubidesse. Valitseva meistri Tallinna FC Flora ridades ja Eesti U19 koondises mängib Herol Riiberg. Samuti on meie kasvandik Renno Soosaar, kes mängib Flora duubelmeeskonnas ja esindab Eesti U18 koondist,“ lisas Jalas.\nSuured muudatused Keilas\nII, III ja IV liiga pilt ning süsteem on kirjum. Liigad on jaotatud erinevateks piirkondadeks ja esimesed mängud toimuvad aprillis. II liigas mängib seitse Harju võistkonda. Lääne/lõuna tsoonis Keila JK, Viimsi JK II, Saue JK Laagri, FC Kose ja Rummu Dünamo ning ida/põhja tsoonis Tabasalu JK Charma ja Kuusalu JK Rada. III liigas mängivad suuremate klubide duubelmeeskonnad, esindusmeeskonnaga on väljas Saku Sporting, Harju JK, Pakri SK Alexela ja Kernu FC Haiba. IV liigas mängivad Raasiku ja Tabasalu duublid.\nKeila JK hooaja esmane eesmärk on jääda liigasse püsima. Klubi peatreener Tauri Tamkivi sõnul pole meeskond mängudeks veel valmis, kuid töö selle nimel käib. „Oleme klubis teinud mitmeid muudatusi. Tõime klubi tegevjuhiks kunagise klubimängija Rasmus Heinla ja võistleme kahe meeskonna asemel ühega. Mõistsime, et mängijate suhtumine klubisse oli paigast nihkunud. Klubi vajas hädasti mängijad, kuid osa mängijaid klubi mitte,“ rääkis Tamkivi.\nKeila ootab väga mänge kahe naabriga. „Sportlikus võtmes tulevad tulised lahingud Saue JK Laagriga, kes osutab alati tugevat vastupanu, ja Rummo Dünamoga, kes küll viimaste aastate taseme languse tõttu enam nii tasavägist mängu ei paku,“ ütles Tamkivi.\nEesti jalgpall on viimastel aastatel olnud tõusuteel. Seda on näha nii jalgpallurite juurdekasvus kui ka madalamate liigade üldisest tasemest. „Palju on juurde andnud ka mõne aasta tagune Rahvaliiga tekkimine, kus on võimalus mängida kõikidel neil, kellele madalamate liigade tase üle jõu käib,“ rääkis Jalas.\nTaseme tõusu madalamates liigades näeb ka Tamkivi: „Selliseid meeskondi, kus enamik mängijaid on 1990ndatel sündinud, peaks olema II liigas päris palju.“ Kui madalamate ja Premium liiga meeskondade tase veelgi ühtlustub, võib Evald Tipneri karika võita mõni väike klubi.\nPooled Eesti inimesed elavad Tallinnas ja Harjumaal, mistõttu on ka mõistetav kogu jalgpalliharrastajate suur osakaal siinsest piirkonnast. Madalamates liigades asub iga teine klubi Tallinnas. Kuid Eesti Jalgpalli Liidu avalike ja koostöösuhete osakonna juhataja Mihkel Uibolehe sõnul ei saa väita, et jalgpallureid on mujal vähe. „Väljaspool Harjumaad on registreeritud 10 582 jalgpallurit. Seda on rohkem kui kogu Eesti peale korvpallureid,“ ütles ta.\nEesti jalgpalli meistrivõistluste II, III ja IV liigas mängitava jalgpalli tase on viimase 10 aasta jooksul kahtlemata märgatavalt tõusnud. Oleme ausad, IV liigat tunti veel mitte liiga kaua tagasi „õlleliigana“, ent praegu pole seal enam võimalik suhtumisega „trenn on nõrkadele, tugevad käivad võistlustel“ hakkama saada.\nÕhtuleht näitas mullu Evald Tipneri karikavõistluste avaringides madalamate liiga klubide osalusel peetud mänge. Muidugi pelgasime enne, kas meeskonnad veavad välja ja kas eetrisse jõudva jalgpalli tase kannatab kriitikat. Asjata pelgasime – tase oli soliidne, mängud kütkestavad ja meeskonnad põnevad.\nEelduseks number üks, et enamus meeskondi ei paikneks Tallinnas, on inimeste aktiivsus. Liigasüsteemis osalemine nõuab suurt ühispingutust, sest kohtumiste ja võistlusreiside arv ei ole väike. See kõik tuleb jalgpallurite vaba aja arvelt. Kui kriitiline hulk inimesi sääraseks ohverduseks valmis pole, pole ka meeskonda.\nOleks naiivne loota, et üldised rahvastikuprotsessid jätaksid jalgpalli puutumata, ent on üks kindel vahend, millega saab neid mõjusid pehmendada – taristu. Korraliku jalgpallistaadioni olemasolu kindlasti suurendab šanssi kohaliku meeskonna tekkeks.


Aesti, Spa turba kehamask, 150ml – VeganShop\nEsileht / MEESTELE / Kehahooldus / Aesti, Spa turba kehamask, 150ml\nAesti, Spa turba kehamask, 150ml\nÄrritusvaba, sobib kasutamiseks ka kõige tundlikumal nahal\nKoosneb vaid looduslikest komponentidest\nEi sisalda sulfaate, parabeene, värv- ega säilitusaineid\nAesti, Spa turba kehamask, 150ml kogus\nKategooriad: Aesti, Kehahooldus, Maskid\n100% looduslik Eesti filtreeritud turba kehamask tagab Sulle lõõgastava enesetunde ja muudab Sinu naha siidiselt pehmeks.\nLooduse pärl turvas, mis on kui hästi hoitud saladus, teeb Sinu kehaga imesid. Aesti turba kehamask taastab naha värskuse ja selle loodusliku puhtuse, luues lõõgastava enesetunde, mida oled kaua oodanud. Kehamaski kasutades muutub Sinu nahk siidiselt pehmeks, säravaks ja nooruslikult elastseks. Toode sobib kõikidele nahatüüpidele, parandades naha niiskuse tasakaalu selle kõikides kihtides. Turbas sisalduvad mineraalained imenduvad protseduuri ajal rakkudesse ning aitavad maandada pingeid ja valukoldeid Sinu kehas. See on kogemus, mida oled oodanud ja millest on oht sõltuvusse jääda. Juba ammu on tõestatud turba looduslikku tervendavat toimet, mis garanteerib Sulle parima une järgnevaks ööks.\nAinukese dreneeriva hoolitsusena sobib see mähis ka neile, kel muidu kilpnäärme probleemide tõttu on vastunäidustatud merevetikad või muda. Ei sobi lapseootel emadele ja rinnaga toitmise ajal.\nÜhekordne pakend tagab maski värskuse, hügieenilise puhtuse ning lihtsa kasutusmugavuse. Lisaks on iga kasutuskord ette ära mõõdetud, et garanteerida turbast saadav maksimaalne tulemus.\nRebi pakendi ülemine äär lahti ja kanna kehamask ühtlase kihina ihule.\nEelsoojenda kehamask ca 40 kraadini. Koori keha. Kanna kehamask ühtlase kihina ihule (150g üks kasutuskord). Kata keha kile ja sooja tekiga. Lase maskil toimida ca 20 minutit. Pese mask ihult puhta veega. Peale protseduuri joo soovi korral vett ning lõõgastu ca 30 minutit. Kasuta maski 1-2 korda nädalas. Sobib igale nahatüübile.\nKüta saun 40-50 kraadini. Kata saunalava kilega. Enne kehamaski peale kandmist ole 5 minutit köetud saunas, et avada nahapoorid. Kanna kehamask ühtlase kihina ihule (150g üks kasutuskord). Lase maskil toimida ca 20 minutit. Jälgi, et mask keha peal ära ei kuivaks. Pese kehamask ihult rohke veega. Peale protseduuri joo soovi korral puhast vett ning lõõgastu ca 30 minutit. Soovitavalt kasuta maski 1-2 korda nädalas. Sobib igale nahatüübile.\n100% filtreeritud balneoloogiline turvas.\nOle esimene, kes hindab toodet “Aesti, Spa turba kehamask, 150ml” Tühista vastus\nNurme, Meesteseep, 100g\nAesti, Looduslik turbašampoon argaaniaõliga, 250ml\nAesti, Looduslik turba dušikreem oliivõliga, 250ml\nAesti, Looduslik turba dušikreem oliivõliga, 250ml Benecos, Dušigeel meestele, 200 ml\nYou're viewing: Aesti, Spa turba kehamask, 150ml 9.90€


Valguskastid - Vipline Illuminated signs & print\nValguskastid võivad olla ristkülikukujulised või mittestandardse kujuga, ühe- või kahepoolsed. Esipaneel võib valmistatud olla pleksiklaasist, polükarbonaadist, bänner- või polüesterkangast.\nSellist laadi sise- ja välisreklaam on väga populaarne, kuna LED-valgustite erksus tõmbab tähelepanu nii päeval kui öösel.\nKõige levinumad valguskastid on ristkülikukujulised ning alumiiniumprofiiliga. Nende eeliseks on silmapaistev väljanägemine ja praktilisus jõukohase hinna juures.\nSisereklaami puhul kasutatakse tihti kas komposiitmaterjalist freesitud, alumiiniumist keevitatud või akrüülklaasist liimitud valguskaste. Neil kõigil võivad olla ka välja freesitud elemendid, kuhu paigaldatakse pleksiklaas ning LED-valgustus. Sellised valguskastid näevad välja erksad, soliidsed, korralikud ning ei vaja keerulist hooldust.\nSpetsiaalse õhukese profiiliga ning polüesterkangast valmistatud esipinnaga valguskaste kasutatakse sisetingimustes aktiivselt, kuna lisaks reklaameesmärgile lisavad need interjöörile tänu oma esteetilisele väljanägemisele kergust ja omapärasust.\nErineva suuruse ning raskusastmega valguskastide tootmine toimub uusimaid seadmeid kasutades. Iga kliendi puhul selgitame hoolikalt välja soovid ning leiame personaalse lahenduse, mis arvestab iga tellija eripära.\nLisaks sellele, et valguskastid võivad olla mitme erineva kujuga, on võimalik vaakumvormimise tehnoloogia abil muuta näiteks firma logo ka ruumiliseks. Sellised lahendused muudavad valgusreklaame veelgi populaarsemaks.\nLight Box`e sobib kasutada nii sise- kui välistingimustes. Ühe- ja kahepoolsed valguskastid erinevad profiili paksuse poolest. Ühepoolse kasti paksus on 25-180 mm. Kahepoolse kasti paksus aga 60-200 mm. Kahepoolseid valguspaneele kinnitatakse tihti ehitiste seintele või tänavalaternate külge. Selline reklaam tõmbab tähelepanu kõikidest suundadest.\nGraafika kiireks vahetuseks on väga mugav Fix Frame süsteemiga (lahtikäiv profiil) valguskast. Graafika vahetamine on lihtne ja mugav ning konstruktsioon ise koos elektrilise osaga jääb paigale.\nVipline annab garantii ning pakub tehnilist tuge kõikidele valguskasti tüüpidele.\nTagakülg: PVC plastik või alumiinium\nSügavus: 50-120 mm\nTähede valgustus (elemendid sisse surutatud)\nEsikülg: akrüül /komposiitplaat 3mm /alumiinium\nKere: akrüül või alumiinium komposiitplaat 3mm või alumiinium\nSügavus: 50-100 mm\nTähede valgustus (elemendid on kikkis)\nEsikülg: alumiinium komposiitplaat 3mm või alumiinium\nKere: alumiinium komposiitplaat 3mm või alumiinium\nÕhuke LED paneel\nKere: alumiiniumprofiil ja akrüül\nSügavus: 85-150 mm\nEsikülg: taustavalgusega kile või 1mm PET\nEsikülg: taustavalgusega Flex\nSügavus: 80-400 mm\nSügavus: 50-200 mm


www.militaar.net • Vaata teemat - Neuhammeri nimekiri (2005)\nTänane kuupäev 25 Sept, 2020 2:17\nNeuhammeri nimekiri (2005)\nTeema pealkiri: Neuhammeri nimekiri (2005)\nPostitatud: 07 Jaan, 2007 16:05\nSpiraalköites paljundus. 79 lk.\nRaamatukogudes leidumist ei näita; ostsin ise Tallinnast antikvariaadist.\nSiin tiitel, kaks nn eessõnalehte ja nimekirja esimene lk.\nPostitatud: 09 Jaan, 2007 21:10\nKui palju mehi selles nimekirjas siis on?\nPostitatud: 09 Jaan, 2007 21:14\nKas see ei oleks koht, kus militaarnetlased saaksid õla alla lükata? Koguks pisut seda krabisevat, et korralikult köidetult väikses tiraažis välja anda?\nPostitatud: 09 Jaan, 2007 21:18\nOleks väärt mõte,kui teoks saab.Toetaks ka,kui tegemiseks läheks.\nPostitatud: 09 Jaan, 2007 21:28\nTunduvalt odavam oleks, kui sel herr Tederil oleks infobaas elektroonilisel kandjal - keegi ei viitsi ju "klaverit" toksima hakata! Muidugi tuleks andmebaas asjatundjate pilgu alt läbi lasta - uued andmed võivad olla ilmsiks tulnud. Siis tuleb pöörduda vastavate fondide poole, kes kvartalipõhiselt raha jagavad, aga enne seda oleks kena juba kaasfinantseeringut näidata - see teeb soliidsemaks. Layout'i tegija on mul olemas ja õige asja eest ehk ka allahindlusega. Võiks ju tõesti selline nimekiri olla normaalses formaadis ja miks mitte militaarneti toetusel välja antud?\nP.S. Hr. Tederi väide, et paljud tekstid olid loetamatud, vajab veel tõestamist! Skaneerides ja suurendades võib igat sitta lugeda!\nPostitatud: 09 Jaan, 2007 22:02\nKokku on nimekirjas 8604 nime. See on ilmselt Exceli baas, sest paljudes kohtades on programm väljal püüdnud tehteid teha arvudega ja seega vigased väljasisud tulnud (pildilgi näha VALUE).\nKes Ants Tederit tunneb, võiks ju tausta ja hetkeseisu kommenteerida. Ja selle baasi siis praeguse seisuga siia üles riputada, siis on nimed otsinguga leitavad ja ka täiendusi-õiendusi-parandusi loota.\nViimati muutis MOrav, 09 Jaan, 2007 22:16, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 09 Jaan, 2007 22:08\nMure kumab jälle läbi vist? Et luksepp parandab hambaid? Meil ongi sihuke värk, et kes teab ja oskab, ei saa teha, kes midagi teab, aga ei oska, see muudkui teeb! Ja kõik nagu on süüdi ja keegi ei ole ja nii edasi!!! Miks meil selliseid tühikuid täidavad mingid liimid, tedred etc.?\nPostitatud: 12 Jaan, 2007 22:04\nViite Ants Teder`ile leiate siit


Tehnoloogiad • Front-end arendus\nUptime on erinevate tehnoloogiate toel front-end lahendusi loonud aastast 1992. See on meil võimaldanud omandada vajalikud oskused, valdkonnatundmise ning tehnoloogiaportfelli, et luua tarkvaralahendusi, mis vastavad täpselt sinu ettevõtte vajadustele ja nõudmistele.\nParimate tulemuste saavutamiseks najatume oma kogenud arendusmeeskonnale, võimekusele olla oma klientidele toeks igas etapis terve arendusprotsessi vältel ning teadmistele, kuidas luua tarkvara, mis on kasutajatele sobiva UI/UX disainiga, intuitiivne, vastupidav ning mille puhul on front-end ja back-end omavahel märkamatult liidestatud.\nMeie meeskonna eesmärgiks on alati kasutada iga projektiga kõige paremini sobivaid tehnoloogiaid, millest tulenevalt teeme omalt poolt kõik, et olla kursis turutrendide, uuenduste, parimate praktikate ja kõige värskemate võimalustega.\nMeie kompetentside hulka kuuluvad:\nMeie front-end arendusi usaldavad:\nMe kasutame igapäevases front-end arenduses laia valikut erinevaid keeli ja raamistikke. Siin on mõned näited:


Windward, St. BarthelemySihtkoht\nPopulaarsemad hotellid Grand Fond\nGrand Fond on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Saline rand ja St. Jeani rand.\nMont Morne de Vitet on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Saline rand ja St. Jeani rand.\nGrand Cul-de-Sac on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Saline rand ja St. Jeani rand.\nKui sind tõmbab vee äärde, on Quartier Lorient ja sealne Marigot' rand vaid 0,9 km kaugusel kesklinnast just sinu jaoks. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud Grand Cul de Sac, mis jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele.\nPetit Cul de Saci rand\nSt. Barthelemy ja kesklinnapiirkonnast vaid 4 km kaugusele jääv populaarne Petit Cul de Saci rand sobivad hästi neile, kes armastavad paljajalu rannal uitamist ja värsket õhku. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud Grand Cul de Sac, mis jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele.\nSuure tõenäosusega võib Windward saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Meie kaardil on kogu Windward ja selle lähiümbrus oma hotellidega, nii näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest ja saad valida just enesele sobiva.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Windward pakub?\nHotel Les Ondines Sur La Plage, St. Barthelemy\nHotell rannal välibasseiniga, St. Barthelemy\n• Saline rand (1,4 km südalinnast)\n• St. Jeani rand (2,5 km südalinnast)\n• Lorienti rand (1,3 km südalinnast)\n• Gouverneur' rand (2,4 km südalinnast)\n• Marigot' rand (1,5 km südalinnast)\n• Petit Cul de Saci rand\nWindward, parimad vaatamisväärsused


Klienditeenindaja amet on tööturul hinnatud ja pakub rohkelt ka arenemisvõimalusi - Kroonika\nEestis peaks müüja ametikoht olema nii kliendi kui ka tööandja poolt kõrgemalt väärtustatud, leiab Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli cum laude lõpetanud Terti Rüütli.\nTema sõnul ei ole see lihtne amet. Paljud müüjad pingutavad hea teeninduse nimel. Seepärast võiks ka klient panustada positiivsesse kliendisuhtlusesse. Uurime lähemalt, mis viis noore Terti müügivaldkonda õppima ja tööle.\nMiks otsustasid pärast gümnaasiumit minna rakenduskõrgkooli kaubandusökonoomikat õppima?\nKui praegu mõelda, siis keskharidus oli minu jaoks nagu algus või eeltöö edasistele õpingutele ja tulevikule. Lapsepõlves tahtsin saada sotsiaaltöötajaks. Ja tegelikult pakkus see mulle huvi isegi peale keskkooli lõppu.\nLääne-Viru Rakenduskõrgkooli kohta sain infot sõbrannalt, kes oli sinna sotsiaaltöö eriala õppima läinud. Kooli kohta lähemalt uurides tuli sotsiaaltöö eriala kõrval huviorbiiti ka raamatupidamine ja kaubandusökonoomika. Ma ei kujutanud väga ette, mida kaubandusökonoomika endas hõlmab. Aga suurest huvist see minu valikuks lõpuks osutus.\nKas Sa oled oma valikuga rahul?\nVõin öelda, et tegin õige otsuse. Olen väga rahul ega kahetse, et ei õppinud sotsiaaltööd. Ma arvan, et alles kutseõpingutel saingi aru, kelleks ma saada tahan ja mis töö on mulle meelepärane. Kõik omandatud praktilised kogemused, oskused ja teadmised aitasid sellele kaasa.\nKui Sa meenutad oma kooliaega, siis milline oli Su põnevaim koolipäev?\nRaske on midagi konkreetset valida, sest mul oli terve õpinguperioodi ehk kolme aasta vältel alati põnev. Eriti huvitavad koolipäevad olid need, kus sai midagi praktilist teha – kinkide pakkimine, müügisituatsioonide läbimängimine, suhtlemise harjutamine, grupitööd ja palju muud. Just praktilised kogemused koolist on need, mille kõige suurema tõenäosusega päris tööellu kaasa tood. Seega nautisin igat õppetundi.\nMilliseid oskusi eluks oled kutsekoolis õppinud peale raamatutarkuse?\nKindlasti on peamiseks oskuseks suhtlemine. Suhtlemist ei olegi võimalik raamatust õppida. Praktilised suhtlemisülesanded koolis ja kliendisuhtlus praktikate ajal on olnud väga arendavad. Tänu nendele kogemustele on minu erialane ja ka igapäevane suhtlemisoskus välja kujunenud.\nVähemtähtis ei ole ka näiteks oskus tooteid õigesti paigutada ehk planogrammide põhitõed. Oluline on teadmine, kuidas jääda oma tootega kõigi teiste kõrval silma. Tänastes konkurentsitingimustes on see väga tähtis.\nMis on kõige olulisem, mida klienditeenindaja peab oma töö juures jälgima?\nMa arvan, et klienditeenindaja ametikoha juures on kõige tähtsam suhtlemisoskus. Klienditeenindaja on oma tööandja esindaja, kes on otseses kontaktis kliendiga ja seeläbi kujundab ta ka ettevõtte näo.\nMida klient peaks müüja juures hindama?\nKliendi jaoks ei tohiks olla oluline, kas müüja on noor või vana, kauni välimusega või keskpärane. Rõhku peaks pöörama tema ametialastele pädevustele. Ma arvan, et klient ei tohiks kunagi teenindaja suust kuulda lauset "ma ei tea", sest tegelikult on tal võimalus iga vastus välja uurida. Ja seda peab ta ka tegema, olles abivalmis, koostööaldis ja suhtudes oma klienti positiivselt.\nTeinekord, kui pärast uurimist selgub, et vastust küsimusele kohe ei leia, siis peaks ka klient seda aktsepteerima. Oluline on, et klienditeenindaja on andnud endast kõik, et asja uurida ning kui ta seda on teinud, on ta igati oma tööga hakkama saanud. Eesmärk on ju see, et klient tunneks end hästi ja tuleks ka teinekord tagasi.\nKuidas Sa ise tänaseid müüjaid vaatad?\nOlen ise klienditeenindajate suhtes kriitiline. Ootan neilt klientide teenindamise juures professionaalsust ja oskusi, mida ma ise kunagi õppisin.\nKuidas Sa kirjeldad tänaseid müüjaid?\nMinu arvates on tänapäeva klienditeenindajaid kahesuguseid: ühed on need, kes teevad oma tööd südamega, sest neile meeldib see ning teised on need, kes on müüjad olukorra sunnil ja tegelikult ihkavad midagi muud teha. Teinekord mõtledki, et miks inimesed ametialaselt edasi ei liigu, kui klienditeenindaja töö neile vastukarva on. Müüja suhtumine oma töösse ei jää kliendil märkamata.\nOled oma erialal teinud karjääri. Kuidas kirjeldad teekonda koolist tänase ametipositsioonini?\nMinu erialane teekond algas tegelikult juba õpingute ajal. Mitmed praktikakohad soovisid mind endale tööle ja nii olid kõik minu suvevaheajad tööga sisustatud. Nii sain peale kooli lõppu tööle Rakvere Bauhofi arvesisestajaks. Töö ja töökoht meeldisid mulle väga.\nSiiski oli vajadus edasi areneda ja umbes pooleteise aasta pärast alustasin tööd Sales-Star AS-is Reckitt Benckiseri projektis assistendina. Selle ametikoha tööülesanded olid minu jaoks uued ning tegemist oli põneva väljakutsega.\nAastaga omandasin palju uusi oskusi ja sain kasulikke kogemusi. Alates käesolevast aastast on minu ametinimetus müügiedendaja. Lisaks assistendi tööülesannetele lisandusid kliendihaldus ja müügitiimi juhtimine.\nKlientide haldamine ja seitsmest inimesest koosneva müügitiimi koordineerimine on minu jaoks küll suur väljakutse, aga samas piisavalt põnev kõrgemateks saavutusteks.\nSeda, et oled oma tegemistes püüelnud maksimumi poole näitavad ka mitmed tunnustused, mida oled saanud, sh oled käinud parimate koolilõpetajate auks korraldatud Vabariigi Presidendi vastuvõtul Kadriorus. Lisaks oled omandanud müüja I kutsekvalifikatsiooni kutsetunnistuse ja saanud Vinni vallavalitsuselt tänukirja heade õpitulemuste ning kutsevõistluste eest Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolis. Millistel kutsevõistlustel Sa käinud oled?\n2010. aastal osalesin Pärnumaa Kutsehariduskeskuses müüjate kutsevõistlusel "Parim müüja õpilane 2010". Tundsin, et mul läks seal väga hästi. Ma küll auhinda ei võitnud, aga kogemusena oli see väga hea – mis ongi peamine!\nMiks peaksid noored võistlustel osalema?\nMa arvan, et kutsevõistlustel peakski osalema ennekõike suurepärase kogemuse pärast. Lisaks annab võistluse tunnistus Sulle ka konkurentsieelise tööle kandideerides. See näitab Sinu kogemustepagasit ja ütleb, et oled üks parimaid – sest võistlustele ju pääsevadki ainult parimad.\nTegelikult võiksid ka tööandjad julgemalt oma personali hulgas väikseid võistlusmomendiga ülesandeid läbi viia. See suurendab töötajate motivatsiooni ning samas kordab üle klienditeeninduse põhitõed.\nPeale kutsevõistlusel osalemist oli Terti üks, kes aitas kaasa koolisisese kutsevõistluse korraldamisele – just selleks, et koolitada välja järgmisi õpilasi riiklikele kutsevõistlustele. Järgmisel korral kohtuvad müüja eriala tublid õppurid juba kutsemeistrivõistlusel Noor Meister. Seal peavad nad lahendama müügisituatsiooni, pakkima kingituse, kujundama kaupade väljapaneku ning lugema 5 minuti jooksul vahetusraha ja koostama rahaloendi.\nMaire Saar, Torupilli Selveri juhataja\nKutseharidus toetab nii kaubandusketi kui ka kogu sektori arengut. Tema sõnul on kõik kutsekoolides kaubandusõppe läbinud noored Selverisse väga oodatud. Professionaalne meeskond tõstab ettevõtte teenindustaset ja on äärmiselt vajalik ning väärtuslik. Uusi töötajaid tuleb ka ettevõttel endal pidevalt koolitada, kuid kutsekoolist tulnud inimestel on juba algteadmised kaubandusest olemas ja tänu sellele on neid kaupluse tegevusega kurssi viia lihtsam. Kindlasti on vastava kutseharidusega inimesel eelised kandideerimisel kõrgematele ametikohtadele. Lisaks haridusele mängivad rolli siiski ka eelnev töö- või praktikakogemus ning sobilikud isikuomadused. Samuti on meie juures üliolulised kliendile orienteeritus ning meeskonnatööoskus.\nMillised on müüja eriala lõpetanud noore väljavaated tööturul?\nEdasine areng peale kutsehariduse omandamist sõltub suuresti noorest endast. Sellest, kui palju on tal ambitsioone ja tahet ennast valitud valdkonnas tõestada.\nSäravamad ja töökamad noored müüjad paistavad alati silma. Neid tunnustatakse kollektiivi ja klientide poolt, tõstetakse esile ja kahjuks või õnneks ei jää nad märkamata ka konkurentide poolt. Seega, kui ainult tahta, siis tööpakkumistest ja karjäärialastest võimalustest puudust ei tule. Noore müüja poolt eeldab see pühendunud tööd ja motivatsiooni enesearenguks.\nMillised lisandväärtusi te müüja ametile pakute?\nSelverites teeme kõik, et oma töötajaid väärtustada. Pakume neile konkurentsivõimelist töötasu, meeldivat töökeskkonda, spordivõimalusi ja muud. Samuti juurutame tulemustasude süsteemi, mis toetab otseselt palga kasvu võimalikkust läbi paremate tulemuste. Samuti tagab palgatõus valmiduse suuremaks vastutuseks ning teenindajatel on ka vastavalt omandatule võimalus oma palgataset tõsta.