Etsi blogi: Sigalahe Hiiumaa\nKõigepealt oli ilm mõnus. Siis olid Kõpu maastik, rajad ja kaart väga head. Toit Kalana kämpingus, eriti koorene lõhesupp maitses suurepäraselt. Lisaks saun ja ujumine meres.\nÜle mitme aasta sain bioloogist sõbra Tiiduga arutada nii maailma, enese, kui lähedastega seotud asju. Uni jäi lühikeseks ja süda tuksus varahommikul kiiresti, kuid sportlik vorm tundus pühapäeval olema ikkagi väga hea. Laupäeval oli raskem olek.\nJa lõpuks oli tagasiteel Heltermaa sadamas maitsev borš ainult 1€ ja praad 1,6€.\nÜhisstart. Kohe stardist ringijooksule, sest nii oli ka M45 varem läinud. Saja meetri järel ütlesin Tiit Talile, et valesti läksime. Tiit vastas, et pole hullu, sest kõik mehed on koos. Maido Kaljur läks siiski otse ja sai esimese punkti esimesena kätte. Ka M40 meestel oli 1.KP sama ja vist kõigil teistel klassidel ka. Rajameistri Toivo Saue eksperiment, päris lahe.\nEdasi oli paras andmine, kusjuures ka üle räga, läbi tihnikute ja vesiste soosiilude (etapp 2-3) oli keskmine aeg alla 7min/km. Üksi poleks meist keegi suutnud sellise tempoga panna, neljakesi aga küll (Tali, Reha, Kaljur ja mina). Mõtlesin, et niimoodi ei suuda lõpuni joosta ja nagu finišis selgus, olid teistel peas samad mõtted.\nEtapp 5-6 panime otse, kuid punktipiirkonnas tekkis segadus. "Püksid ja perse" ehk Tali-Reha läksid paremale, mulle tundus õigem minna vasakule. Sain punkti kätte ja konkurentide ees kena edumaa (41 sek). Kahjuks oskasin järgmise punktiga kohe 2,5min viga teha, siis veel ja kohe varsti veel. Raske oli üleminek grupijooksust üksinda orienteerumisele. Ka lühikeste suunaetappidega tegin liigseid ringe.\nEhkki notsukese enesetunne kadus poolel maal ja kiirus justkui tõusis, osutus see mulje petlikuks. Kaardilugemine ja ettevaatlikkus tõmbasid hoo maha ja ka jooksuvõime osutus niruks.\nEnne lõppu teadsin, et Tali-Reha on ees, kuid kus on Kaljur? Kahjuks oli ka tema enne mind finišis ja seega tuli pikalt rajalt jälle 4.koht. Seekord siis täiesti teenitult ja vastas hetketasemele. Võidumees Tiit on sellel aastal olnud võimas nii jooksus kui orienteerumises. Vastu ei saa. Ehk siiski Suunto Games'il Sõmerpalus, kus tuleb kiire ja tehniliselt lihtsam(?) rada.\nHea tunne stardis sai kinnitust esimese etapi ülekaaluka võiduga (23 sek Tali ees). Läks edaspidigi hästi ja 4.KP-s olin liider. Siis aga tulid rasked sooületused ja ebalevad reljeefijooksud, takerdumised tuulemurdu jm jama. Praktiliselt veatult joostud etappidel kaotasin konkurentidele kalendriga!?? Väsimus? Ebakindlus?\n10.KP-s sai 2min hiljem startinud Antti Roose mind kätte. Ütles veel, et mis koperdad. Tema tuulevarjus läks minugi hoog üles, kiirus oli üsna võimete piiril. Antti oli tegemas fantastilist jooksu - otsusekindlat, kiiret ja veatut. Ja seda eriti sprindilikul lõpuosal. Ise tegin ca minutilise vea KP14-ga, kui "angerjate hirm" Kalle Ojasoo eespool vales suunas liikus.\nFinišis jälle neljas koht, vaid 6 sekundit Jaanust Rehast maas. Kolmas koht jäi nööriraja linti, sest peale viimase punkti komposteerimist hakkasin jooksma mööda seda linti tagasi (finišilint ja nööriraja lint läksid enam-vähem samas suunas). Hea, et pildistav Ruth Gutmann (Vähejaus) seda ütles, muidu oleksin veelgi suurema vea teinud.\nNeile, kes suuri vigu tegid, panen siia üles ühe laulu. Hea kunagi koos punkti otsides laulda.\nPosted by eduardp at 8:52 PM\nRiivo küll sinu klassis võistleda ei tohiks, poiss on teistest kaks korda noorem.\nAntti ehk ikka?\nTänud, Antti muidugi :)\nLaul on sinu vigadeks liiga aeglane:)\nps.Kurat, sa oled ju võimekas, võta ennast kokku. Kes on Reha, Tali ja anonüümne Kaljur?????\nKui tõsiselt rääkida, siis on sinu vanuseklassi tänane konkurents väga nauditav. Lahe on teie neliku kemplemist kõrvalt vaadata. Väga lahedad vanad ja pange samas vaimus edasi.\nKuidas jõuda tulemuseni? Olen kõrvalt vaatajana sellest kordi mõelnud. Kõik eeldused on sul olemas. Üks läbiv probleem on konkurendid, kes löövad sinu eneseusu kõikuma. Äkki on abiks, kui enne võistlust sisendad endale "Kes on Reha, Tali ja Kaljur? Mina olen nendest tugevam, nad ei ole minu konkurendid jne".\nÜkskord tuleb korralik litakas, mina usun.\nOtiga nõus, ükskord võidad sa niikuinii!\n2010 võitsid 3 võistlust, sel aastal pole sa veel võiduarvet avanud. Hoian sulle põialt, et Suuntol teed selle ära. Et su võit väärtuslikum oleks, olen ka juures.\nNaudin ka välist konkurentsi, aga kõige hirmutavam konkurent olen endale ikka ise. Liigne enesekindlus viib hea jooksu tavaliselt üksiku suure veani. Ettevaatlik jooks M50 konkurentsis ei too edu. Tehniline ebakindlus on reaalsus ja sealt saabki kõik alguse.\nKorralik litakas tuleb niikuinii, kuid pigem on see mõni megaviga :)\nTali ja Kaljur on enesekindlad tüübid ja põhjusega. Reha natuke väristab, kuid võib teha supersooritusi.\nEile üllatas Roose. Arvasin, et lendab mingil hetkel orbiidile, sest enesekindlust ja kiirust oli tema jaoks ehk liigagi palju. Aga ei lennanud. Kuid jäi ikkagi vaid Tali järel teiseks... Üks mees lihtsalt suudab raskel maastikul kiiresti liikuda, samal ajal veel ka kaarti lugeda! Proff, meie oleme amatöörid. Ja see on reaalsus.\nEts, profid oleme me mõlemad, minul on orienteerumisalane, sinul kartograafiaalane kõrgharidus (samast koolist).\nEts, kuuenda punkti viga ei olnud juhuslik. Kui mäletad, siis ütlesin vahetult enne punkti, et ma ei saa midagi aru ja jooksin punktist eemale.\nAsja mõte oli selles, et meid oli pundis neli, medaleid aga kolm. Seekord olid sina see, kes õnge läks.\nMäletan täpselt kõike, nii see oligi.\nPanin end paika paremal pool teed paistva lageda soo järgi ja seega tundus, et olime mööda tulnud. Läksin tagasi, lootes, et te kaevate punkti ikka mitu minutit.\nJärgneval teel joostes kuulsin paremalt võsast ragistamist ja hääli. Ei tahtnud uskuda, et olete juba seal, kuid nii see oli. Tegelikult poleks ka 2min edu midagi tähendanud, nagunii oleksite kahekesi (kolmekesi?) mind kinni püüdnud.\nVahepeal käis peast isegi läbi mõte, et puhkaks ja ootaks teid järgi, kuid mängulust sai võitu ja kohe vead tulidki.\nEelmisel aastal juhtus sama lugu :(\nEesmärk ei olnud sind kinni püüda, eesmärk oli sinust mööda saada. Selleks tuli sind eest ära lasta ja oodata kuni sa viga teed ning siis minema pääseda. Vea tegid sa kohe kui minema said ja sellega oli see insitent lahenenud.\nSeda võib ka taktikaks nimetada.\nMulle ei meeldi ühistardist maraton aga kui seal osalen, siis valin eraldistardist erineva taktika.\nLootsin, et rajameister viitsib ka meie klassi liblika teha, aga kahjuks nii ei läinud. Seetõttu ka eelnimetatud käitumisviis.\nJah, on mida õppida...\nAga ma lähen ka järgmine kord samamoodi alt, sest ei taha puhtalt tulemuse nimel konksus rippuda.\nSuur taktik on ka Kaljur. Enamasti ei tea, kus ta liigub või kas üldse liigub. Pärast tuleb aga välja, et on kogu mängu kusagilt tagant/kõrvalt/eest jälginud ja ikka õnnestunult lõpetanud.\nJookseks nagu jahimeeste või maletajate klubis.\nEi ole ikka midagi uut siin päikese all! Lihtsalt meenus üks seik Tartu päevakult aastaid tagasi, kus punkt oli tiheda võsaga lohus ja lohu serval seisis nõutu näoga legendaarne Säga. Võtsin punkti ilma väristamata ja Säga hakkas ka liikuma, öeldes ainult: "mõtlesin (loe: lootsin), et äkki teed viga!"\nPaistab, et seda tüüpi "taktikaline" mõtlemine on üdna levinud ja inimloomusele omane.\nEts, see "konksus rippumine" on sinu retoorika. Võistlusel tegeletakse tulemuse saavutamisega. M50 klassis märkisid esimesena punkti Maido 4 korda, Jaanus 4 korda, sina 2 korda (1. kord (3.KP) olin ma etapil ees ja punktis esimene aga märkisin viimasena. Teisel korral tulin alles siis punkti kui olid sealt läinud. Mõlemal korral lasin su ette). Ise märkisin esimesena 14 korda, aga see ei ole tähtis, tähtis on see mitmes sa finisis oled. Kui sul on eesmärk "mitte konksus rippumine", siis kasuta mingit muud võtet, kuidas ühistardis toimida. Üks võimalus on selline nagu Rein Rooni poolt kasutatu. Ta lasi stardis teised minema ja alustas jooksmist minut peale teisi.\nMinule ka ei meeldi ühistardist maraton, eriti kui liplikaid ei kasutata. Konkreetne ettepanek on: 1.esitame soovi planeerida rajale vähemalt kaks liblikat. 2. teha seeniorite klassis pikk rada eraldistardist.\nMida sina ja teised eelistate?\n"Konks" ei ole üldse retoorika. Sellel võistlusel oli selge, et hea tulemuse saavutamiseks tuleb Sinu küljes rippuda ja lõpus teha asjad selgeks. Umbes nii nagu Reha tegi, ehkki Teil oli võib-olla ka mingi koostöövorm kokku lepitud (treening TAOK rogainiks vms :) Eelmisel aastal tegite midagi sarnast.\nKuid see oleks ju ebasportlik olnud.\nMul tuli mõte, et järgmisel aastal võiks Maidoga paaris joosta ja siis näeks asi tõesti välja nagu veteranide rogainil.\nRooni minutimäng on omapärane kapriis, ta jääks nagunii võidukihutamisest maha ja saaks üksi orienteeruda palju süda lustib. Tema variant seega ei sobi, sest jõuan (kiiremini) joosta ja üksi orienteerun tunduvalt aeglasemalt (eriti väsimuse kasvades).\nLiblikad võiksid olla, kuid need pole sageli võistlusesse pööret toonud. Eraldistart sobiks muidugi samuti. Ühisstart on aga põnev juba selle kõige tõttu, mida me siin nii pikalt arutanud oleme.\nÜhesõnaga, mulle meeldiksid kõik variandid.\nMiks ma siin nii pikalt kirjutan, on see, et anda sulle ülevaadet paljude erinevate taktikate olemasolust, millega keegi rajale läheb ja mida rajal kasutab. Enda mõnda taktikalist võtet tõin näiteks. Teiste taktikat mitte teades konkurentide perseks nimetamist ei pea ma õigeks.\nMis Rehasse puutub, siis ei rippunud ta minu küljes.Tegin 13. punktiga viga ja läinud ta oligi, ka enne seda kasutasime tihti erinevaid teid punkti minekul. Alates 16. punktist ma enam teisi võistlejaid ei jälginud ja ei tea, mis minu taga toimus, küll aga paistad sina seda teadvat, kuigi olid rohkem kui kilomeeter eemal :)\nEts, ma arvan liigne emotsionaalsus hukutab. Keskendu lõpptulemuse saavutamisele ja tee oma tööd sihikindlalt. Mõtle hästi läbi. Pika raja näitel oleksid suutnud juba esimesel tee-etapil panna paika taktikalise plaani, millises kohas oma jooksuvõime eeliseid kasutada ja millises mitte. Mingiks ajahetkeks saavutatud edu nagu uinutab sind ja siis tuleb pummi - pead keskenduma. Analüüsi igat võistlust kus oled tirinud vahetus konkurentsis, vaata mis vigadega said hakkama ja ära neid korda. Teil oli seal vist tugev heitlus kuskil lätlastega, nagu lugesin varem jne. Õpi nendest kogemustest. Ja hoiak, et teen neid vigu jälle ja jälle niikuinii on läbinisti vale... ära oleta, loe fakte ja analüüsi. Järgmisel korral Hiiumaal oled kaks korda poodiumil!\nsina olid vist stardis ainuke ,kes ei teadnud, et sul lastakse kuskil eest ära minna.Ja sinna lõksu sa ka astusid.Juba stardis rääkisime sellest ,et ühisstart on taktikaline\nvõistlus.Sinu eesmärk oli aga hoopis kellegile ära teha.Ma arvan, et käitusid peale kuuendat punkti väga valesti.Te olite tirinud üle poole tunni päris punase piiril.Siis said punkti esimesena kätte ja otsustasid eest ära minna.S.T. sa ilmselt tõstsid veel tempot ja mõtlesid rohkem äraminekule kui orienteerumisele ning kohe said ka karistatud.Tiidu poolt suurepärane ajastus sinu eest ära laskmiseks.Sa ise kirjutasid,et kaine mõistus ütles sulle ,et võta hoog maha, aga sinu emotsionaalsem pool käskis sul veel juurde panna.\nvalisid vale alamisiksuse.\nPeale üheksandat punkti hakkas raja kõige füüsilisem ja tehnilisem osa\nselle oleks pidanud pundis kaas tegema ja kui siis veel jõudu ja tahtmist, siis peale 15- dat oleks võinud proovida oma kiirust.Kuna Tiit on väga tehniline ja kiire, siis tema järel jooksmine tuleks vahel kindlasti kasuks.Kahju ,et ta meie klassi ei tulnud.Ma tegelikult väga lootsin seda.Oleks isegi jälginud tema liikumisi ja teevalikuid ning kõige rohkem ma tahtsin teada , missuguse taktikalise käigu ta minuga ette võtab.\nAga miks sinust oli vaja lahti saada?\nETS.Kuna sa oled kiire ja vastupidav ,siis teised kartsid just sind kõige rohkem kui asi läheb lõpu peale\nsee mu väike õhtune mõtisklus\nSoovin minagi sulle kainet mõistust ja kiireid jalgu\nOlen väga tänulik taktikaliste nõksude lahtirääkimise, häälestumise, keskendumise ja eesmärkide püstitamise teemal. Oi kurask, nüüd läheb andmiseks :)\nMõni asi siiski üllatas, nagu need teadlikud petukad. Varem arvasin, et sellised asju mõeldakse alles peale võistlust välja.\nTiit, ära selle "püksid ja perse pärast" pahanda. See kõlas lihtsalt värvikamalt, kui "sukk ja saabas". Ehkki konkurenti "saapaks" nimetada poleks samuti ilus :)\nArmo, olin eest ärasaamise hetkel positiivselt meelestatud, sest see oli just koht, kus seda oli kõige parem teha. Rängad suunaetapid olid möödas ja edasi tuli lihtsam orienteerumine ja jooks. Aga kahjuks ei kohanenud kiiruse ja kaardiga piisavalt.\nAinult ma olin sel päeval füüsiliselt üsna viletsas seisus ja jätkates keskmiselt 7min/km oleksin varsti krampidega maadelnud.\nSuunto jaoks liigutan end enne rohkem ja rogainiks tuleb heasse seisu saada.\nHead jalga kõigile!\nKunagi kui kergejõustikuga tegelesin(Pärnus) oli meil pundis üks noor ja andekas heitja. Tal oli üks probleem, ta oli kergesti mõjutatav. Näiteks kui keegi vanematest tegijatest ütles talle võistlustel: "Jüri, sa näed täna kuidagi kehva välja, kas oled haigeks jäänud?" Siis sellest piisas, et tal võistlus ebaõnnestuks. Varsti teatsid Eestis kõik selle ala tegijad, kuidas sellest mehest jagu saada. Mehel ei jäänudki muud üle kui keskkonda vahetada ja ta läks Eestist ära Kiievisse harjutama. Tagasi tuli sealt maailmarekordi ja kahe olümpiamedaliga.\nEtsil tiba hilja edu saavutamiseks emigreeruda.\n3:43 Milline lihtsameelsus!\nPüüa natuke üldistada, ära võta kõiki sõnasõnalt. Mõte on selles, et alati on võimalus lahendus leida.\nÄra püüa ühe näite lahendust kõigis erinevates olukordades kasutada.\nLühidalt mõtle oma peaga ja kui sellest ei piisa, siis küsi nõu.\nSee Etsi probleem laheneb iseenesest, kui ta ühel päeval enam kiiresti joosta ei saa või ei jaksa. Laevuke\n... but not yet, not yet\nTiit vs. 3:43\npüüa oma huumorimeel üles leida :)\n4:06 ongi nali.\nRein,kuhu Sinu huumorimeel jäi?\nSinu nali ei olnud üldse naljakas.\nKõva andmine käib, kõigil on mure ja kõik on targad:)))))\nKogu teemas on väljakutse. Ets ma olen valmis väljakutses osalema. Näiteks järgmise aasta neljapäevakutel olen valmis sinuga tööd tegema. Mis tööga on tegu, see jäägu saladuseks.\nAsi läheb põnevaks :)\nKuid kõigepealt homme lahingusse! Üle prahi võistlusklass see M50 - kõige osavõturohkem (34).\nHämmastav täppipanek !\nSeptember 19, 2011 10:27 AM\nOtt, va naljatilk, kas Sa hakkad Eduardile treeneriks vä? Viimane aeg muidugi muidugi. Siiski arvan ma, et VANALE KOERALE UUSI TRIKKE EI ÕPETA. Laevuke\nLahe lugemine ja mõlema päeva kaardid saingi rajameistrilt ka omale.


Järva-Jaanis pandi kogu ramm mängu - Tasuline - Järva Teataja\n30. november 2019, 15:11\nVaata galeriid, kuidas rasket rauda rebitakse!\nEesti meistrivõistluse sangpommispordis\nTäna selgusid Järva-Jaanis Eesti meistrid sangpommi tõstmises. Tiitliteni pürgis ka kolm Järvamaa sportlast, kellel kõigil õnnestus medal kaela saada.\nVõistlus korraldas Eesti sangpommispordi liit. Meistrid selgusid mitmel erinevalt sangpommi alal. Meeste põhiline aur läks sangpommi kahevõistlusele, mille käigus tuleb pomme nii rebida kui tõugata. Naised võtsid mõõtu vaid rebimises. Peale selle peeti maha veel omapärane teatevõistlus, mis pani osalejate jõuvarud tõsiselt proovile.\nVõistlus korraldada aidanud Kalle Puss ütles, et Järvamaa sportlased jõudsid kõik medaliteni. Tema ise saavutas 60 - 70-aastaste veteranide klassis kolmanda koha tõugates 16-kilogrammiseid pomme 50 korda ning rebides ühte pommi 248 korda.


MAKITA KAHEPORDILINE LAADIJA\nMAKITA AKULÖÖKTRELL DHP453, LAADI...\nMAKITA DJR 188\nTööriistad, müük 22.09.20 Eesti\nVIDAXL KÄIGUKASTITÕSTUKI ADAPTER, Seda käigukastitõstuki adapterit kasutatakse koos käigukasti tõstukiga erinevate sõidukite käigukastide paigaldamiseks ja eemaldamiseks. Selle on reguleeritav töölaius 20-30 cm, 60° reguleeritav kaldenurk. Kvaliteetsest terasest valmistatud käigukastit...\nTööriistad, müük 29.08.20 Tartu\nTööriistad, müük 26.09.20 Eesti\nVIDAXL MÖÖBLI TRANSPORTIMISE KOMPLEKT, Sellesse mööbli transportimise komplekti kuulub üks tõstuk ja neli mööblinurkade alla pandavat ratastega alust. See komplekt aitab teil lihtsasti üksi mööblit liigutada, andes teile 10 korda rohkem jõudu kui tavaliselt! Tugevast rauast ja kvaliteetsest kummis...


Linnaseviski: juuni 2020\nAllikad, jõed ja järved: vesi linnaseviski valmistamisel\nVett kasutatakse viski tootmise mitmes etapis: odra leotamisel, meski valmistamisel, destillaadi jahutamisel ja lahjendamisel enne vaatidesse panekut ning enne villimist. Vett on loomulikult vaja ka seadmete puhastamisel ja mujalgi viskivabriku töös hoidmiseks. Vesi on seega üks olulistest komponentidest linnaseviski valmistamise juures ning kuna vett kasutatakse niivõrd suures koguses, on viskivabrikud enamasti rajatud kohtadesse, kus vesi on hõlpsasti kättesaadav ning seda soovitavalt aastaringselt. Võib öelda, et viskivabriku asukoha määrabki suuresti vee piisav olemasolu.\nKa pudelisse villitud tavakanguses (40%) viskides on vesi protsentuaalselt kõige suuremakoguselisem mahukomponent. Näiteks on 40% kanguses linnaseviskis vee mahuprotsent 60 ja etanooli osa vaid 40 ning 55% kanguses linnaseviskis on vastavad osakaalud 45 ja 55. Viski omadused ongi suuresti määratletud etanooli/vee maatriksiga. Siinjuures on oluline mõista, et kokkusaamisel ei käitu etanool ja vesi kuigi sõbralikult, s.t sellise segu omadused võivad hälbida märkimisväärselt. Oluliseks on siin vee ja etanooli kaalutud keskmine suhe, mis toodab erineva viskoossuse, mis on maitsmisel tajutav suutundes. Eriti linnaseviskide puhul on seega viski kõrgem kangus (etanooli suurem osakaal vee suhtes) eelistatavam, kuna see annab lõpp-produktis meeldivama suutunde ja samas aitab maitsetel paremini esile tulla.\nViski valmistamisel vajaminev vesi on jaotatud suures plaanis kolmeks: viski tootmisvesi (odra leotamine, meski valmistamiseks), jahutusvesi (kondensaatorites) ja lahjendusvesi (vaatidesse panekul ja villimisel). Siin postituses kirjeldan peamiselt esimest. Seejuures peetakse selle juures eelkõige silmas meski valmistamisel kasutatavat vett, kuna esiteks hangivad enamus viskivabrikuid oma linnased tsentraalselt, kuna kohapealt linnastamist ei toimu (seega vett odra leotamiseks enamustes viskivabrikutes vaja ei lähe). Teiseks on villimiskanguseni lahjendamisel kasutusel enamasti neutraalne vesi (deioniseeritud vesi) või siis tingitult sellest, et suurkorporatsioonide omandusse kuuluvate viskivabrikute puhul toimub linnaseviskide villimine enamasti mujal kui viski valmistuskohas, on villimiskanguseni lahjendamisel kasutusel vesi, mis pärit hoopis teisest lähteallikast kui meski valmistamisel kasutatud vesi.\nLoomulikult peavad kõik toormaterjalid olema sobivad, et saaks toota viski, mis oleks joodav (s.t mitte otseselt tervist kahjustav). Sellest tulenevalt on kehtestatud ka nõuded viski valmistamisel kasutatava vee kohta. Lihtsustatult väljendatuna peab vesi olema visuaalselt selge ilma värvi (siiski Šotimaa saartel võib turbasest pinnasest tingituna olla vesi üsna pruun) või maitse riknemiseta ning piisavalt puhas mikroorganismidest. Kuna vee puhtus on äärmiselt oluline, siis suhtuvad viskivabrikud oma vee allikasse väga tõsiselt. Vee puhtuse kaitsmiseks rakendatakse nii veevõtukoha maakasutuse kontrollimist kui ka püütakse osta valgala. Seejuures on siiski oluline mõista, et meski valmistamiseks on vaja mineraalaineid sisaldavat vett. Meski valmistamise vee puhul on väga oluline samuti vee temperatuur, sest üksnes piisavalt kuum vesi aitab koos ensüümidega linnastes oleval tärklisel muunduda kääritatavateks suhkruteks.\nVee lisamine meskitünni (Bruichladdich)\nMeski valmistamise juures kasutatava vee olulisemad omadused on selle karedus, pH, mineraalainete üldine sisaldus ja mikrobioloogiline puhtus. Vee karedus tähendab mitmevalentsete katioonide kontsentratsiooni vees, s.t ioonide kogust, mille laeng on +2 või enam (peamiselt kaltsium ja magneesium), ja seda väljendatakse tavaliselt kaltsiumkarbonaadi (CaCO3) kontsentratsioonina vees. Määratluse järgi sisaldab pehme vesi allikast sõltuvalt CaCO3 vähem kui 40-100 mg/l ja kare vesi üle 80-200 mg / l.\nVee pH (pondus hydrogenii) tähendab vesinikuaatomite aktiivsust vees. PH väärtus kirjeldab vee happesust logaritmilisel skaalal, s.t pH 4 on kümme korda happelisem kui pH 5 ja sada korda happelisem kui pH 6. Puhta vee pH on 7. Selles on vesinikioonide ja hüdroksiidioonide hulk omavahel tasakaalus. Vihmavee pH on kergelt happeline, sest vesi reageerib õhus oleva süsinikdioksiidiga, moodustades süsihappe. Normaalne vihmavee pH on umbes 5,5. Tavaliselt kõige soovitavam meskivee pH on umbes 5-5,5, kuna madalam pH võib põhjustada piimhappebakterite ülemäärast tootmist ja kõrgem pH aeglasemat või mittetäielikku kääritamist.\nMineraalainetest on kaltsium kõige olulisem mineraal, mis mõjutab nii pH-d kui ka vee karedust. Kaltsium iseenesest ei maitse tavalistes kontsentratsioonides kuidagi, kuid see alandab pH-d, suurendab vee karedust ja pärmi flokulatsiooni ning võib vähendada magneesiumi hulka. Teised olulised ioonid meski pruulimisvees on naatrium (Na+) ja tavalised anioonid; sulfaat (SO4-2), kloriid (Cl-) ja karbonaat (CO3-2). Naatrium pehmendab vett, vähendades CaCO3 mõju ning suurema kontsentratsiooni korral (üle 50 ppm) muudab vee magusaks või isegi soolaseks (>150 ppm) ja hapuks (>250 ppm). Sulfaat tugevdab mõrudat, kuiva ja väävlist maitset, pakkudes antibakteriaalset mõju nii kääritamisel kui ka pudelites vananemisel, vähendades piimhappebakterite kasvu. Kloriid tugevdab linnaselist maitset, kuid kõrge kontsentratsiooni korral võib see anda tainase, soolase või kloorise lõhna.\nKuigi traditsiooniliselt ei kasutata Šotimaa viskivabrikutes enne selle kasutamist (linnaste leotamiseks, meski valmistamiseks ega vahetult pärast destilleerimist – destillaadi alandamiseks 63,5%-ni enne vaatidesse panekut) vee töötlemist, võidakse seda teha siiski villimise käigus (lõpp-produkti soovitava kanguseni lahjendamiseks), kui ei kasutata neutraalset vett. Kindlustamaks siiski otstarbekohaste nõuete täitmist võidakse teatud puhkudel enne kasutamist veest eemaldada keemilised osakesed filtreerimise ja süsinikuelementidega ning mikroorganismid UV-valgusega.\nŠotimaal linnaseviski valmistamisel kasutatav vesi on üldiselt pehme ning pehmet vett on loetud ka linnaseviski valmistamiseks parimaks. Vee pehmus on tagatud suuresti aluspinna abil, milleks on Šotimaal suuresti graniit, mis annab veele edasi vähem mineraale kui näiteks liivakivi. Siiski kasutavad mõned tunnustatud viskivabrikud karedat vett ning neist mõned peavad omakorda just kareda vee omadusi üheks oluliseks teguriks oma viski maitsete kujunemise juures. Karedat vett kasutavad näiteks Bunnahabhain, Cragganmore, Glenmorangie, Glen Moray, Glenlivet, Glenkinchie, Highland Park. On ka arvatud, et pehmem vesi toodab raskepärasema linnaseviski ning karedam vesi kergema iseloomuga linnaseviski.\nVihmavesi on pehme ning kareduse omandab see alles veehoidlates. Mida kauem vesi veedab jõgedes, järvedes või maa-alustes põhjaveekihtides, seda rohkem on sellel aega omandada õhust ja maapinnast lahustuvaid aineid. Seega on piirkonna geoloogial vee omadustele tekkimisel samuti oluline osa, kuna näiteks kõva graniit või kvarts on vähem lahustuvad kui lubjakivi või kriit.\nViskivabrikute vee päritolu varieerub, kuid Šoti linnaseviskide puhul tuleb see enamasti kas allikatest, ojadest/jõgedest (burn) või järvedest (loch). Enamasti on vee lähtekoht viskivabriku vahetus läheduses, kuid mõningatel puhkudel võib see olla ka mitme miili kaugusel. Tabelites allpool on rühmitatult toodud 103 Šoti linnaseviski vabriku veeallikad meski valmistamiseks.\nSpring on Knockandy Hill\nRobbie Dubh springs\nAllt Dour spring in Ben Vrackie\nSpring in Margadale Hills\nSprings on Mannoch Hill & Lynne Burn\nSprings on Little Conval Hill\nSpring on Moulin Moor\nSprings in Grampian Hills\nSprings on Ben Rinnes\nSprings on Burgie Hill\nMoorans water supply – tributary of the North Esk\nSprings in Conval Hills\nSprings near Millbuies Loch\nCaperdonich Springs & Glen Grant Burn\nBalloch Spring & Newmill Spring\nArdcanny Spring & Ladie’s Well\nSprings in the Minduff Hills\nSprings in the Conval Hills\nSprings on Knock Hill\nSprings on Mannoch Hill\nGuidman’s Knowe springs\nSprings in the foothills of Lochnagar\nSprings in Easterton surrounding hills\nSuur oja või väike jõgi (burn) / jõgi (river)\nAllt Dearg Burn\nAllt a’Mhuilinn Burn\nScurran & Rowantree Burns\nPreenie & Kate’s Well Burns, burn at Ladderfoot\nSpring on Craggan More Hill via the Craggan Burn\nBalliemullich Burn from Ben Rinnes\nLochan an Doire-uaine via Allt an t’Sluie Burn\nDronach Burn, flows through the distillery\nBlairgar Burn from Campsie Hill\nBardon Burn in Mannoch Hills\nAllt Glean Osmail Burn\nMannoch Hills via the Barden Burn\nColtland Burn & nearby springs\nGranty (Birchfield) Burn\nCnoc nan Speireag (Hawkhill) burn\nAllt-na-Frithe (local burn)\nKitsas laht / järv (loch)\nArinambeist & Uigeadail Lochs\nReservoir in the local hills; James Brown’s spring at Octomore for reduction\nLoch nam Ban (Torrabolls Loch)\nLoch Kildermorie on the slopes of Ben Wyvis\nLoch nan Eun & Loch nam Bonnach via Alt Fionnadh (White Burn)\nReservoir fed by the Rosarie Burn\nCrantit Lagoons & one spring\nLoch a’Bhaile Mhargaidh (Market Loch)\nKilbride Dam (reservoir) & Loch na Beinne Brice\nLoch Lomond & bore-holes\nLochs Gleann a’Bearraidh\nLoch of Hempriggs via 5,5 miles long lade\nGearr a’Bkimm Loch\nKaev (bore hole)\nJock’s Well in Conval Hills\nDeep wells near Glassaugh Burn\n100 m bore hole beneath distillery\nBore-holes aquifers on site\nBore-holes on site & springs\nFons Bulliens Well\nBore-holes and spring on site\nLõpetuseks ka mõni rida jahutusveest, mida läheb vaja suures koguses kondensaatorite jahutamiseks. Selleks otstarbeks on vaja vett, mis on piisavalt külm, et jahutada piiritusaure vasest kondensaatoris. Vask on puhastava omadusega ning kui kondensaatoris olev vesi on soe, võtab aurul rohkem aega kondenseeruda ning seega on sellel enam aega vasega kontaktis olla ja destilleeritud piiritus tuleb kergem ja puhtam. See ei ole aga linnaseviski puhul just eelistatuim tulem. Seega kui soovitakse raskemat, rikkalikumat ja „traditsioonilisemat“ destillaati, tuleb kindlustada jahutusvee piisav külmus. Sellest tingitult on sageli paljud Šotimaa linnaseviski vabrikud kuumemal „vaiksel“ perioodil (juuli, august) n.ö sundpuhkusel (tegeletakse hooldus- ja remonditöödega), kuna jahutuseks kasutatav vesi on liiga soe ja/või on selle tase niivõrd madal. Sellega seotult vaatan isegi vahel, millal konkreetne viski on destilleeritud ning võimalusel valin/eelistan talveperioodil destilleeritud linnaseviskit.\nPostitaja: Viskifilos kell 17:52\nSildid: linnaseviski valmistamine\nTeine Arran tuleb sõltumatult villijalt. Viski on destilleeritud 1997. aastal, küpsenud ühes eks-burboon ja ühes eks-šerri vaadis (mõlemad hogshead tüüpi) ning seejärel kokkusegatult villitud 2016 aastal Cadenhead poolt Small Batch sarjas kokku 486 pudelit. Maitstav on pärit 6cl näidispudelist.\nArran 19 yo Cadenhead Small Batch 1997/2016, 52,4% nc, ncf\nAroom: esmalt üsna kuiv, isegi tuhane-tolmune, tammisus. Klaasis seista lastes liigub siiski kuivema tubaka ja vanilli kaudu veidi puuviljasemaks. Ananassi, banaani ja mangot tammerösti tuhase äärisega. Vähene vesi tõstab magusat puuviljasust enam esile. Lisandub õun, veidi mesisust ning õrn piibutubakas taustal.\nMaitse: vastupidiselt aroomile on maitse särtsakas ja tsitruseliselt happelise puuviljasusega. Ingver, sidrun, laim magusama ja paksema mangoga taustal. Veega lahjendades suutundelt kergelt kreemine, kuid maitsetelt jääb suuresti samaks; lisandub ehk pirn ja roheline õun.\nLõpp: üsna pikk. Puuviljast magusust veidi, ingver ning lõpetuseks kerge tammine mõrkjus.\nVäga hea Arran, kuid siiski mitte nii hea kui oleks oodanud 19-aastaselt. See tuhane kuiv tammisus hoidis liigselt puuviljasust enda haardes. Algul oli plaan sel kuul mekkida veel üht Arranit, kuid kuna see on üksnes eks-šerri vaadi viski, otsustasin peale põgusat mekkimist selle sügisesse lükata. Liiga palavad ilmad praegu selliste jõuliste viskide jaoks.\nPostitaja: Viskifilos kell 18:40\nSildid: Arran, Independent bottlings, Islands


Juudi vana kalmistu saab väärika ilme > Kesklinna veebileht > Tallinn\nKesklinna valitsuse korraldatud riigihankega leiti Magasini 27 asunud juudi vana kalmistu ala korrastamiseks põhiprojekti koostaja.\n„Hanke võitnud Loovmaastik OÜ arhitektide ees seisab üsna vastutusrikas ülesanne kujundada endisest kalmistualast diskreetne roheala, kus on arvestatud nii paiga ajaloolise tähenduse kui ka praeguste linlaste ootustega. Ent juba eelmisel aastal koostatud eskiisprojektis on neid mõlemaid pooli arvesse võetud. Endine kalmistuala Magasini 27 jaotatakse kaheks: markeeritud matmispaikade ja kabeli asukohaga rahualaks ja kõigile jalutajatele avatud puhkealaks. Kavas on restaureerida müürid, rajada teed ja haljastus, paigaldada pingid ja valgustus,“ selgitas Kesklinna vanem Monika Haukanõmm.\nTallinna järgmise aasta linnaeelarves on ala korrastamiseks ette nähtud 400 000 eurot.\n„Mugav ja turvaline keskkond kombinatsioonis ajaloolise pärandiga loob tunde terviklikust linnaruumist. Vanal kalmistul on suur väärtus mitte ainult koduloo-uurijatele, vaid ka Tallinna kultuurilist ja konfessionaalset rikkust hindavatele inimestele,“ hindas Tallinna linnavolikogu liige Aleksandr Zdankevitš. „Roheala kujundamisel on oluline arvesse võtta ja jäädvustada koha ajalugu: paigaldada infotahvlid, millelt võib lugeda Tallinna vanima juudi kalmistu ajaloost ja Schaje Levinovitši elust. Ta oli 19.-20. sajandi vahetusel siinse juudi kogukonna üks juhtkujusid, Maakri tänava sünagoogi ehituse algataja, kelle mausoleumi projekteeris kuulus arhitekt Jacques Rosenbaum.“\nLinnaplaneerimise ameti muinsuskaitse osakond tellis poolteist aastat tagasi endise kalmistu maa-ala arheoloogilised uuringud ajalooliste rajatiste ja matmisala ulatuse kohta. Kesklinna valitsus on korraldanud koos juudi kogukonna ja kohalike elanikega ala koristamist ja arutelusid paiga tuleviku üle.\nHirvepargi puudelt avastati ohtlik seenhaigus\nKesklinna eakaid oodatakse nende elu puudutavate otsuste tegemises osalema\nKutsume Aegna ilu pildile püüdma\nTallinna Vanalinna Päevade suurkontsertidele pääsu tagab COVID-tõend\nKesklinna parkides saab pühapäeviti lasteteatrit näha


Kas litsentsitud sink võib kasutada või muuta CB-seadmeid 10-meetriste amatöörribade töötamiseks?\nKas litsentsitud sink võib kasutada või muuta CB-seadmeid, et töötada 10 meetri Amateur ansamblites? Kui jah, siis kas sellel on eeliseid / puudusi?\nKahtlustage, et vastused sõltuvad sellest, kus maailmas olete ...\nOlen selle küsimuse tähistanud „Ameerika Ühendriikidega” (ootab kinnitamist), kuna kõik vastused räägivad USA stiilis CB-raadioaparaatidest ja FCC-st jms. CB-raadio ei ole paljudes kohtades AM (USA on üks kohtadest, kus see on) ja see ei ole 27MHz sagedusribas kõigis maailma riikides. (Kui ma Tais olen, on neil 245MHz FM-l privaatne raadiosüsteem. Edu, kui panete ühe neist 10 meetri sagedusribale!)\nKanada on nagu meie FRS - UHF, ma usun. FM. Siin saame 11-meetrises sagedusalas kasutada litsentsita kas AM-i või SSB-d. Ma ei näe paljudel põhjustel mingit eelist CB-varustuse kasutamisel singiribades. Legaalsus ei kuulu nende hulka. Rohkem asju, nagu võimsus ning FM ja CW puudumine.\nSaate, kuid tõenäoliselt ei soovi.\nCB-raadiod on piiratud 40 kanaliga, enamikul neist pole sageduse juhtimist. See piirab mõnevõrra kasulikkust singiribas, kus meil on väga lai sagedusvahemik, mida saame kasutada. Ümberkujundatud CB-raadiojaam saaks parimal juhul juhtida ainult 10-meetrise sagedusala kitsast osa.\nSamuti on nende võimsus piiratud. Kuigi CB jaoks on olemas välised võimendid, on need ebaseaduslikud ja ei töötaks nagunii singiribal hästi. Kui soovite töötada suurema võimsusega kui CB lubab, vajate sinki võimendit.\nEnamik neist piirdub ka AM-ga. Enamik singioperatsioone 10 meetri ulatuses on SSB. Te ei saaks enamikus vestlustes liituda ja enamik kasutajaid arvaks, et teie edastused olid kas segased või segatud.\nLihtsamalt öeldes pole väärtus lihtsalt tehnilise asjatundlikkuse, aja ja vajalike osade jaoks vajalik See on seda väärt, kui eBayst saate mõnesaja taala eest mitme ribaga HF-raadio.\n... või lihtsalt ehitada oma raadio :)\nLaienduseks vastuse seaduslikule osale:\nSink võib edastamiseks kasutada mis tahes raadiot, kui nad on õiges sagedusribas, edastavad lubatud võimsust kasutades jne.\nMittelitsentseeritud raadioteenuste suhtes kehtivad mitmed piirangud, sealhulgas fikseeritud antennid, väikesed võimsuspiirangud, raadio-raadio teel sertifitseerimine jne.\nSelle teisiti öeldes loodab FCC, et hoiate oma seadmeid singiraadio abil seaduslikena; litsentsita teenuste jaoks usaldab FCC seadmeid.\nVõite kasutada kõike, mida soovite, kui see on seaduslik. Ei ühtegi valget nimekirja ega sertifikaati.\nNagu öeldud, oleks see tõenäoliselt piin.\nNiikaua kui te ei tekita häireid või on ilmselgelt liiga suur võimsus, on ebatõenäoline, et FCC tuleks teie järel. Kuid see vastus on õige, et CB-seadmed peavad olema selleks tüübikinnitatud. Enamik sinke, mida tean, ei edastaks kunagi 11-meetrises sagedusribas isegi SSB või AM-ga. Väärtustame oma litsentse ja tegutseme vastavalt sellele.\nOn mõned CB-stiilis "11m" mitmemoodilised komplektid (AM / FM / SSB ja mõnikord isegi CW), mis töötavad sagedusribades 27MHz ülaosas, ja mõned neist saab panna tööle 10 -meetrine sagedusriba.\nNeid saavad litsentseeritud harrastusoperaatorid tavaliselt kasutada seaduslikult, kui nad jäävad kindlaks sageduste jaoks, mille jaoks neil on litsents, ja järgivad sagedusala selle osa sagedusala plaane.\nSee kehtib USA ja Euroopa riikide kohta. Kuid see pole kõigis riikides nii.\nMõni riik lubab raadiosaatjate / transiiverite konkreetseid mudeleid importida, omada ja kasutada ning mis tahes muu seadme kasutamine võib kaasa tuua trahvi, konfiskeerimise varustust ja isegi vanglat. Sellise riigi näiteks on Tai, kus ma elan ja mul on litsents (vastastikuse litsentsiga - „päris” litsentsid on mõeldud ainult Tai kodanikele). Enne seadmetele litsentsi väljastamist peame raadioid importima ja laskma neid ringhäälingu regulaatoril kontrollida. Samuti vajame tegutsemiseks litsentsi (tegelik raadioluba) ja luba ruumidele, kus hakkame tegutsema. Seadmete loetelu, mida saab taotleda heakskiitmise kohta, ei sisalda ühtegi 50MHz võimekusega raadioseadet, seega pole kõik kaasaegsed kõrgsageduslikud komplektid lubatud. Ma kasutan Icom IC-718, mis on üks ainsatest ainult HF-seadmetest, mida siiani müüakse.\nVaatamata nendele piirangutele õnnestub Tais siiski olla kõigi riikide litsentseeritud raadioamatööride arv kolmandal kohal maailmas (Jaapani ja Ameerika Ühendriikide taga). Mine aru.\nJah, saate CB-d teisendada singiriba raadioks. Sinkribades saab kasutada isegi AM-raadiot; väike osa 10-meetristest ribadest eraldatakse AM-teenusele (29 000 000 Hz kuni 29 200 000 Hz).\nTe ei vaja võimendit. Paljud singid töötavad QRP-seadet kasutades erinevates riikides. Enamik QRP-seadmeid on umbes 5 vatti või vähem. Olen kuulnud mõningaid ütlusi, et 10 vatti või vähem on QRP, kuid keskmiselt on see 5 või vähem, nii et modifitseerimata keskpank loetakse QRP-ks. Igatahes, keegi, kes on raadios keegi, teab, et võimendi omamine pole kriitilise tähtsusega, kui saate hea suuna- või suure võimendusega antenniga kõige rohkem pauku, mida pole neil sagedustel nii raske teha kui madalatel sagedustel , antenni suuruse tõttu.\nKuid selleks, et CB-raadio nihkuks oma tavapärasest tööulatusest nii kaugele, on vaja häid insenertehnikaid. Paljud tehnikud, kellega olen rääkinud, ütlevad, et mõned ei jälgi nii kaugele, sest VCO-dele ei meeldi nii kaugele jõudmiseks vajalikud pinged ja ka neile kasutatavad PLL-id ei meeldi. Nii et seadistage oma modifikatsioonide testimiseks varustus, kuni saate selle teha seda, mida proovite saavutada.\nJah, saate. Kui olete amatöörraadiooperaator, võite haarata mis tahes raadio, sealhulgas Ameerika / Austraalia CB, ja kasutada seda seni, kuni seda on amatöörbändides töötamiseks muudetud. Austraalia / Ameerika 27 MHz. CB-sid oli lihtne muuta 28 MHz-ni. Mõlemad kristallisünteesid & PLL. Kuid ma olen teadnud ainult ühte, mis on modifitseeritud töötama 21 MHz sagedusel.\nTere Miles ja tere tulemast sellele saidile! Sa oled kohapeal, mu sõber. Ootame teie edasist osalemist siin. :-)


Speedest 15 by Aivo Halanurm - issuu\n15 aastat Speedest 15\nAlguses oli lihtsalt kiire auto Viisteist aastat on tuhanded huvilised saanud jälgida Lasnamäe kanalist tuule tiibadesse saanud kiirendusvõistlusi. Lisaks veel kümned huvilised, kes pole pidanud paljuks ise kiirendusauto rooli istuda. Aivo Halanurm\nKiirendusvõistluse korraldamise idee tuli 1996. aastal Rafael Millermanil, kes aastal 1997 võistluse Lasnamäe kanalis ka teoks tegi. Siis oli võistluse nimi „Kiire auto 1997“. 1999. aastal tuli võistlus välja juba SPEEDESTi nime all ja seda selleks, et Haapsalus toimuvale Hea Toidu festvalile GRILLFEST lisapublikut saada. Nii lihtne see algus oligi. Algusaastatel olid võistlejad ikkagi asjaarmastajad, kellel olid natuke võimsamad autod. Mida aeg edasi, seda professionaalsemaks läksid\nsõitjad ja spetsiifilisemaks autod. Esimestel võistlustel kohal olnud Lauri Kuriks käis kätt proovimas isegi suurte kiirendustraditsioonidega riigis Soomes ja võitis sealsetel meistrivõistlustel kolmanda koha. See on sisse süstinud entusiasmi ka teistele Eesti sõitjatele. Viljar Mäesep sõidab käesoleval aastal juba teist hooaega Soomes ja seda päris edukalt. Ühtegi võistlejat, kes algusaegadest sõidab, praeguseks ei ole. Kuna Speedest oli esimene suurem ja organiseeritud kiirendusvõistlus, siis tänu sellele oli ka publiku huvi suur. Kõik tahtsid näha võimsaid, kiireid ja ilusaid autosid, milliseid tänavaliiikluses eriti ei kohanud. Lasnamäe kanalis korraldatud tänavakiirendusvõistlus oli aga inimestele koju kätte toodud võidusõit ja pealegi veel tasuta. Ilmselt sealt Speedest nii populaarseks saigi. Ajaga on Speedesti korraldusmeeskondki arenenud\nKOMMENTAAR Speedest – rahvalik kiirendusvõistlus Auris Rätsep Professionaalselt korraldatud kiirendusvõistlus on hea väljund selle ala mootorisportlastele ja ka neile, kes tahavad ennast ja oma sõiduriista võistlusolukorras proovile panna. Osaleda võib ju igaüks – Speedest on rahvalik kiirendusvõistlus, kus osalevad ka tippsportlased. Villu Vane on öelnud, et Speedest on muu hulgas vajalik ka selleks, et oleks võimalus end kiirel rajal välja elada tänaval kihutamata.\nja korraldanud võistlusi aina professionaalsemalt, mis meeldib ka võistlejatele. Kiirendusvõistlus, kus on palju rehvisuitsu ja tuld, on oma olemuselt väga vaatemänguline ja alates 2004. aastast korraldatavad öiseid kiirendusvõistlused Speedest Nightrace, kus finaalid sõidetakse südaöösel prožektorivalguses, on seda enam vaatemängulised. Kütusesäästlikkusest nende autode puhul juttu teha ei saa, sest võimsamad autod kulutavad\nühe satardiga (402 m) ära u 40 liitrit kütust. Kui sellise autoga tavaliikluses sõita, oleks kütuse kulu u 8000 liitrit 100 km kohta. Arenguruumi on siis kui eestisse saab oma spetsiaalse kiirendusraja. Selle kallal teeb kiirenduse alakomitee praegu kõvasti tööd. Eks nii nagu igal üritusel, on Speedestilgi olnud paremaid ja halvemaid aegu, kuid parematel aastatel käis võistlust vaatamas üle 10 000 silmapaari.\nTere tulemast lugema kiirendusvõistluse 15. aasta juubelilehte!


Tänane kuupäev 28.03.2020 23:23\n[ 323 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ... 22 Järgmine\nPostitatud: 13.11.2014 15:17\nMa näinud küll, lihtsalt liiklushuligaan oled ja külksi ka lasta ei oska, sead ainult teiste vara ohtu, suht nõme sinust.\nSuhteliselt pornotuuning kah, nõme peegeltoon nagu mõnel Vasja mersul.\nPostitatud: 13.11.2014 16:05\nLiitunud: 08.01.2012 23:51\nMa karsklane ja bemmiomanik, niiet tean mida räägin\nPostitatud: 13.11.2014 16:23\nSa oled ise samasugune hälvik nagu mina niiet ära plärise siin\nPostitatud: 13.11.2014 16:29\nPostitatud: 13.11.2014 17:27\nAga kuna nelikuks, oranzi peletisega oli, et küll taga ja küll nelik....??\nPostitatud: 18.11.2014 01:48\nVahetasin täna jahutusradika ära mittelekkiva vastu ja ühtlasi panin ka suvekad alla tagasi, mis sai korraga ära ka hävitatud.\nPostitatud: 22.11.2014 11:29\nEile oli ühe ristmiku peal kaevuluuk augus püsti ja läbi lume ei pannud tähelegi.. tulemuseks pilbasteks roolilatt ja kõver sillatala Näis mis saab sellest, politsei käis ja fikseeris ära igatahes asja..\nPostitatud: 22.11.2014 13:01\nMidagi ei saa. Kohalik vee-ettevõtte, kellele torud kuuluvad, maksavad nüüd remondi kinni.\nPostitatud: 22.11.2014 21:46\nNo loota ju võib\nIgatahes täna sai kätte võetud ennast ja turbo jaoks kolle tehtud.. eks pildid räägivad enda eest:\nPostitatud: 25.11.2014 01:57\nTäna siis sai kolle lõpuni viimistletud ja ära ka teibitud.\nTegin ka turbo õlituse tagasivoolu karterisse ära, homme saab vast fööni niipalju külge ära, et saaks jälle sõita.\nPostitatud: 01.12.2014 23:59\nVahepeal on siis turbo külge saanud, downpipe tuli 3" ja edasi 2,5" toru kus lõpus siis sama pütt mis sinna peale ostmist pandud sai.\nÕlitus ja asjad olemas, IC on ees, torustik veetud ja sisuliselt on täitsa turbokas praegu. IC koos torustikuga on hetkel küll ajutine, aga võimalik et uus tuleb alles koos uute turbodega.\nKuna pihustid on veel originaalid ja kütuserõhk on praegu 4,5bari peale keeratud, siis rõhu all see segu veits lahjaks ka tõmbab, pump ei jõua toota niipalju kui vaja, suure tõenäosusega.\nSupra pihusteid ei saa enne peale panna kui aju läheb, ehk siis momendil peab rahulikult võtma. Praegu hoiab segu vaid siis kui vajutada pedaali a'la 20% jagu ja siis hoiab ka ülerõhu ca 0,5 bari peal ning liigub juba oluliselt paremini kui vabalthingavana.\nPostitatud: 28.12.2014 02:28\nKuna laiskus on suur ja muid tegemisi ka jagub, siis mootoripoolega pole väga tegelda jõudnudki. Turbo jaoks vahepeal muretsetud rem komplekt, et sellest suitsemisest lõpuks lahti saada.\nMuidu aga sai ennast lõpuks ometi käsile võetud ja roolilatt ning sillatala ära vahetatud. Ühtlasi sai ka paremal pool tagasilla ülemise õõtsa puksid ära vahetatud, ehk homme viitsin teise poole ka teha. Tagasillajooks tundub siiski paigast olevat.. ei kujuta isegi ette mis seal kõver võiks olla. Ju peab jupikaupa välja vahetama hakkama.\nPostitatud: 03.01.2015 20:08\nLiitunud: 03.02.2007 17:58\nMingit infot saanud ka, kas keegi hüvitab selle paranduse ?\nPostitatud: 03.01.2015 20:26\nEi hüvita keegi sul seda. Seal leitakse sada muud asjaolu miks hüvitama ei peaks.\nPostitatud: 03.01.2015 21:10\nEi ole veel miskit saanud, summa tõttu saatis veevärk mu avalduse edasi oma kindlustusele ja eks ma nüüd ootan mis saama hakkab\nTäna siis suurest igavusest sai turbole rem komplekt sisse ära lükatud. Auto nüüd smoke-free ja lõtkud ka turbol suht nii nagu peab. Võll oli küll veits kulunud, aga uute pukside peal käib küll veel


Blog by Mari-Liis Suvi: New Yorker // uhiuus Postimaja\nNew Yorker // uhiuus Postimaja\nReedel, 25. oktoobril (see on juba täna ju!!) õnnestub mul külastada Postimaja uhiuut ostukeskust enne nende suurt avamist, mis leiab aset nädalavahetusel. Täna on siis mind kutsutud NEW YORKERI eelavamispeole. Taaskord olen põnevil, sest äärmiselt kihvt on näha, kuidas üritus on organiseeritud ja klientidele atraktiivseks tehtud. Loodan seal ka teie jaoks pildimaterjali koguda, et teis elevust tekitada (muhahaha!).\nLaupäeval, 26. oktoobril, on kõigil juba võimalus ka ise suursugusest sündmusest osa saada! Noortebränd NEW YORKER toob meieni oma värskemad riiete kollektsioonid. Tegemist on seitsmenda poe avamisega, kus valikus on naiste ja meeste vabaaja- kui spordirõivad ning samuti ei puudu säravad aksessuaarid ja aluspesu.\nAvamispäeval hoolitsevad NEW YORKER’is hea muusika eest Soome urban-maastikul tuntud DJ Oled Peled ning kodumaine plaadikeerutaja Mark Stukis. Külalisi tervitab ning jagab stiilinõu tuntud Eesti blogija Grete Link, kes lisaks esitleb just tema lemmikesemeid NEW YORKER’i uusimatest kollektsioonidest. Ostlemise kõrvale on võimalik professionaalsete meigikunstnike ja juuksurite käe all muuta oma välimust selleks spetsiaalselt loodud stiilinurgas. Päeva jooksul jagavad ostukeskuse ümbruses kinkekaarte NEW YORKER’i promootorid, kuid eripakkumisi ja allahindlusi leiab ka poes endas.\nNEW YORKER sügis-talvine kollektsioon:\nNaistekollektsioonis domineerivad kunstkarusnahk ja uhked loomamustrid. Ohtralt leiab erinevaid metallic-esemeid, naiselike lõikeid, mustrilisi pluuse, biker-saapaid ja nahktagisid. Naiste suureks rõõmuks on ka see hooaeg NEW YORKER’i lettidel saadaval boyfriend-teksad ja klassikalised kitsad püksid.\nMeestekollektsiooni iseloomustavad julged mustrid ja põnevad värvilised detailid. Valikus on palju mugavaid pusasid, igapäevaseks kandmiseks mõeldud teksaseid ja omapäraseid pintsakuid. Sooja annavad nii stiilsed kardiganid kui nahktagid, erilisust aga tennised, nokatsid ja värvilised talvemütsid.\nSeega on kõik oodatud külastama Postimaja kaubanduskeskust laupäeval, 26. oktoobril, kell 12.00!\nNew Yorkeri FB lehel saab silma peal hoida SIIN!


Vooremaa Juhtkiri: Südame sunnil\nJuhtkiri: Südame sunnil\nPeret ei loo keegi selleks, et mingil perekonkursil osaleda. Ega Põltsamaa vallas Mõhkülas elavad Janne ja Aivar Maisväligi paari minnes ja nelja last muretsedes mingile välisele tunnustusele mõelnud, vaid lähtusid lihtsalt südame sunnist. Tänavuseks Aasta Pereks kuulutamine tuli rõõmsa üllatusena.\nPraegune aeg pole just peresõbralik. Viimase paari aastakümne ühiskondlikes tõmbetuultes on nii mõnedki põhitõed kaldu vajunud või sootuks kaotsi läinud. Kuna materiaalsed vajadused end tihemini ja jõulisemalt meelde tuletavad, kiputakse keskendumagi nende rahuldamisele. Ja unustama, et eelkõige peaksid vanemad lastele kaasa andma õiged eluhoiakud ja väärtushinnangud. Ning järgimist vääriva peremudeli.\nAasta Pere 2007 ema Janne Maisväli rääkis lustaka loo sellest, kuidas üks pere kahest tütrest kurtis mõned aastad tagasi, et temal tuleb ilmselt vanapiigaks jääda. Sellepärast, et teist nii head meest kui tema issi ei olevatki maamuna peal olemas, kehvemaga ta aga jälle leppida ei tahaks.\nTõsi: väga kõrged ootused tulevase elukaaslase suhtes võivad tõesti mõnikord saatuslikuks saada. Ent samas on kodunt kaasa saadud hästitoimiva pere mudel äärmiselt väärtuslik pagas, mis võimaldab noorel inimesel omaenda peret üles ehitades suurematest vigadest hoiduda.\nMaisväljade perest on Vooremaa korra juba kirjutanud ning lähiajal teeb seda arvatavasti veel: nüüd siis juba Aasta Pere tiitli valguses. Sellest ei maksa aga järeldada, nagu Jõgevamaal teisi tublisid peresid polekski. Kõigi selliste juurde ajakirjanikud paraku ei jõua. Kuigi tahaks. Sellisel perel külas käies saavad leheinimesedki tihti suure positiivse laengu ? vaatamata sellele, et suurtel peredel on enamasti ikka ka murejutte rääkida. Selliseid, nagu Maisväljade veepuuduse jutt. Mullusel põuasel suvel oli nende kaev näiteks suisa kaks kuud kuiv. Praegugi elatakse n-ö säästure?iimil. Näiteks üle ühe masinatäie pesu ei saa päevas pesta. Kui aga saunapäeval viies voodis pesu vahetada, siis ei mahu see kraam ka kõige parema tahtmise juures ühekorraga masinasse.\nEnt suurte perede eelis ongi tihti selles, et neis kasvanud lapsed õpivad varakult nägema probleeme ja neid ka lahendama. Õnne ja edu nii Maisväljadele kui ka teistele Jõgevamaa suurtele peredele!


Kümme kodutööd, mida tehes põletad sada kilokalorit - sõbranna.ee\nKümme kodutööd, mida tehes põletad sada kilokalorit\n24. aprill 2013, 13:19\nKõik me kulutame kilokaloreid oma igapäevase tegutsemisega. Miks mitte tõsta kodutööde tegemise intensiivsust, et maha võtta ja ka kodu korras hoida?\nVõid vaadata oma lemmikseriaali ja samal ajal käsitsi pesta ning kuivatada kraanikausitäis nõusid, et kulutada 100 kilokalorit.\nOled hommikusest ilurutiinist tüdinenud? Otsi Youtube’ist mõni soengutegemise õpetus ja lase kätel käia. Kaotad 100 kilokalorit kui hoiad käsi üleval 35 minutit, et juukseid kuivatada, sirgendada või muul moel soengusse sättida.\nSa peaksid tõesti sagedamini oma emale helistama. 100 kilokalorit kaob, kui kõnnid ringi ja hoiad samal ajal telefoni pea kõrval 35 minutit järjest.\nKas see diivan ei sobiks pigem akna alla? Tõsta 25 minutit toas mööblit ringi, see võrdub treeninguga, millega kaotad 100 kilokalorit.\n20 minutit muru niitmist võib põletada rohkem kilokaloreid kui kepikõnd, kuid siin on oma konks – sa pead niitma tagantlükatava muruniidukiga, mitte sellisega, mis ise edasi sõidab.\nMillal sa viimati vannituba nühkisid? Nüüd on selleks paras aeg. 35 minutist piisab, et põletada 100 kilokalorit. Nühi vannitoa seinad ja põrand läikima!\n100 kilokalorit kaotad ka siis, kui pesed pool tundi aknaid. Lase päike tuppa ja tee trenni.\nSelleks, et põrandaid tõmmates 100 kilokalorit kaotada, pead veidi kauem vaeva nägema – 60 minutit. Käi hoolikalt üle kõik nurgatagused ja tõsta ka mööblit. Saad saledamaks ja õhu puhtamaks.\nTegeledes pesudega kulub 100 kilokalori kulutamiseks 45 minutit. See tähendab, et pead aktiivsete liigutustega pesu sorteerima, pesema panema, neid kuivama riputama ja kokku lappima. Lisaks võiksid ühtlasi kapi ära koristada.\nPuhtalt 30 minutit järjest koristamine aitab kaotada 100 kilokalorit. Vabane stressist, mis ülekaalu soosib, ja vabane rämpsust oma kodus. Sorteeri raamaturiiulit, korja asjad kokku, pühi tolmu, vaheta lambipirne.\nKui tahad kodutöid tehes koormust lisada, seo oma käte külge raskusi. Ilma naljata! Randmete või pahkluude külge lisatud raskuste abil võid kaotada igapäevaseid toimetusi tehes 25-50 protsenti rohkem kilokaloreid. Nii pole vaja trenni minnagi.


, Paljude liigeste poletik\nSeda kasutatakse umbes aasta jooksul iga päev, seejärel võib proovida dieeti ilma ravimiteta. Eestis kannatab mitmesuguste liigesehaiguste all inimest. Valu leevendatakse valu- ja põletikuravimitega.\nVanemas eas leitakse artroosi peaaegu kõigil, kuid vaid väikesele osale põhjustab see raskeid vaevusi. Miks tekib? Liigesekulumuse ohutegurid on kõrge iga, raske töö või liigeseid raskelt koormav sport, liigne kehakaal, liigeste vigastused ja pärilik soodumus. Tundemärgid Osteoartroosi tavaline sümptom on liigesevalu, mis tekib ja tugevneb kohe Paljude liigeste poletik liikuma hakkamist ning pärast suuremat koormust.\nOsteoporoosi ravi hulka kuulub D-vitamiini ja kaltsiumi ööpäevase vajaduse rahuldamine. Jäigastav lülisambapõletik ehk Bechterewi Paljude liigeste poletik Iseloomustus Jäigastav lülisambapõletik on pikaajaline liigesepõletik lülisambas ja sageli ka jäsemete liigestes.\nPeaaegu keegi haigestunud naistest ei tea, et Paljude liigeste poletik põevad lülisambapõletiku kerget vormi. Tundemärgid Tüüpiline haige on noor mees, harvemini naine, kes hakkab hommikupoole ööd üles ärkama ristluuvalu tõttu. Valu võib kiirguda tuharatesse, kuid mitte jalgadesse nagu ishiase puhul.\nMõnikord algabki haigus põlve- või mõne muu jäseme liigese põletikuga, harvemini silmapõletikuga. Ravi Põletik püüab lülisammast küüru jäigastada ning seetõttu peab igapäevasesse ellu kuuluma rühti ja lülisamba liikuvust säilitav ravivõimlemine. On soovitatav vähemalt kord päevas selg täiesti sirgeks ajada. Ka rindkereliigesed võivad jäigastuda, seetõttu on hea teha päeva jooksul süvahingamise harjutusi. Kui üldseisund Vietnami mazi liigestele hea ning puuduvad põletik ja valu, ei ole tingimata vaja ravimeid tarvitada.\nKui aga põletik ägeneb, on vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab lülisammast ja kahjustab liigeseid. Paljude liigeste poletik liigesepõletik ehk juveniilne Paljude liigeste poletik Iseloomustus Kui liigesepõletik algab nooremalt kui Paljude liigeste poletik, kestab vähemalt kuus nädalat ja põhjus on teadmata, nimetatakse haigust juveniilseks artriidiks.\nTundemärgid Umbes pooltel haigetest algab podagra suurvarba Paljude liigeste poletik, mis hakkab valutama ja paistetab üles, tavaliselt öösel. Sageli haigestuvad ka teised varbaliigesed, hüppeliigesed ja jalapöiad. Podagra võib tabada mis tahes liigest, kuid peamiselt neid, mis on rohkem koormatud.\nEsimesed hood paranevad täiesti. Ravita võib podagra levida Paljude liigeste poletik liigesesse ja lõpuks põhjustada paljude liigeste raske kahjustuse ning invaliidsuse. Ravimata podagra kahjustab ka neerusid. Ravi Äkilise podagrahoo raviks on liigese puhkus, jääkott ja valuvaigisti.


Allikad: Zelenskõi tundis survet uurida Bideneid enne ametisseastumist - USA - Välisuudised - Maailm - Postimees.ee\nAllikad: Zelenskõi tundis survet uurida Bideneid enne ametisseastumist\nUkraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi ja USA presidendi Donald Trumpi kohtumine 25. septembril.\nEnam kui kaks kuud enne juulikuist telefonikõnet USA presidendi Donald Trumpiga oli Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi mures surve pärast, millega Valge Maja üritas saada teda uurima Trumpi demokraadist rivaali Joe Bideni ja tema poja tegemisi Ukrainas.\nZelenskõi kohtus 7. mail paari oma nõunikuga Kiievis, et arutada energiaküsimusi. Selle asemel kulus kolm tundi kestnud vestlusest enamik kahele küsimusele: kuidas tulla toime Trumpi ja tema ihuadvokaadi Rudy Giuliani uurimisenõudmisega ning kuidas vältida Zelenskõi sattumist USA valimistesse, ütlesid kohtumise üksikasjadega kursis allikad.\nKohtumine toimus enne Zelenskõi ametissevannutamist, kuid umbes kaks nädalat pärast seda, kui Trump õnnitles Zelenskõid valimisvõidu puhul 21. aprillil, ütlesid allikad uudisteagentuurile Associated Press.\nPole täpselt teada, mida liidrid tol päeval arutasid, ning pole selge, kas Trump palus Joe Bideni ja tema poja Hunteri uurimist just sel hetkel.\nKolme allika versioonid erinevad küsimuses, kas Zelenskõi viitas kohtumisel nõunikega tollele 21. aprilli telefonikõnele. Kuid kõik allikad väidavad, et Ukraina vastvalitud president oli teadlik Trumpi survest uurida endist asepresidenti Bidenit ja tema poja Hunteri äritegevust.\nUkraina uus riigipea teadis juba toona, et hädavajalik sõjaline toetus võib sõltuda sellest, kas ta jääb Ukraina kõige tähtsama liitlase USA poliitika suhtes erapooletuks või mitte, kirjutas AP.\n7. mai kohtumisel viibisid Zelenskõi kaks kõrgeimat nõunikku Andri Jermak ning Andri Bogdan, ütlesid allikad. Samuti viibis ruumis Andri Koboljev, kes juhib Ukraina riiklikku maagaasifirmat Naftogaz, ning ameeriklane Amos Hochstein, kes kuulub ettevõtte järelevalvenõukokku. Hochstein on endine diplomaat, kes nõustas Bidenit Ukraina küsimustes USA presidendi Barack Obama võimuajal.\nZelenskõi kantselei Kiievis kolmapäeval kohtumise kohta kommentaare ei jaganud. Valge Maja ei täpsustanud, kas Trump nõudis juurdlust 21. aprilli telefonikõne ajal.\nValge Maja on avalikustanud telefonikõne sisu vaid osaliselt. Telefonikõnest tehtud kokkuvõttes ärgitas Trump Zelenskõid ja Ukraina rahvast viima ellu reforme, suurendama jõukust ja juurima välja korruptsiooni.\nTrump on öelnud, et ta avaldab 21. aprilli telefonikõne protokolli, kuid Valge Maja kolmapäeval ei täpsustanud, millal või isegi kas see tegelikult ka juhtub.


www.militaar.net • Vaata teemat - Ivari "Bufab" tegemised\nTänane kuupäev 25 Sept, 2020 17:13\nIvari "Bufab" tegemised\nTeema pealkiri: Ivari "Bufab" tegemised\nPostitatud: 07 Mär, 2010 18:03\nMinu poolt valmivad enamjaolt 1:48 lennukimudelid. Tõsiselt olen mudelismile oma aja andnud viimased aasta või poolteist.\nNii! Esimene mudel, mis tuleb siia teemasse, on\n1:32 Trumpeter MesserSchmitt Me 262 A-2A "Sturmvogel"\nüks ülevaade karbi sisust\nPüüan teha OTSE KARBIST.. Ühtegi etsi ka ei kasuta.\nEsimene etapp ehk kabiin jäi juba kaamera ette\nViimati muutis bufab, 06 Okt, 2010 23:10, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 04 Apr, 2010 20:04\nma nüüd ühe probleemi ees. et mis värvi on pommid. SC500kg.\nPostitatud: 04 Apr, 2010 21:24\nRLM 02 Grey-Green?\nPostitatud: 04 Apr, 2010 21:45\nPigem vast helesinised nagu saksa lennuk alt oli. RLM65 . Tegemist oli ju ikkagi väljaspool keret tassitava pommiga.\nEks targemad parandavad .\nPostitatud: 05 Apr, 2010 9:21\nSee lennuk on RLM76 põhjaga. Aga muidu täitsa loogiline, et põhjaga ühte värvi.\nPostitatud: 05 Apr, 2010 10:04\nTargemad vast parandavad aga mul on sellest saksa värvimajandusest selline arusaam jäänud.\nRLM76 tuli alates aastast 44. Ja põhivahe RLM65-ga oli see et kuna ei jagunud enam heledaid pigmente , siis olenevast tehasest oli tegu lihtsalt eriti lahja värviseguga, mis kippus helesinise asemel pigem helehall olema. Ütleme siis nii et masuaja RLM65\nKusjuures päris sõja lõpupoole kippus ta sinaka/hallika tooni asemel hoopistükkis rohekat tooni olema. Põhjuseks jällegi seesama pigmentide nappus, tooniv segu tehti veel lahjem.\nMiks ta roheliseks läks, põhjus peitub selles et sakslased kasutasid oma lennukivõõpamise lakis ( oli vist mark 7122) ka tsink kromaati (hea kaitse alumiiniumile) , too on aga kollast värvi. Nii et kui muude pigmentide hulk vähenes hakkas kollane üldtooni tekkimisel üha suuremat rolli mängima.\nPostitatud: 05 Apr, 2010 10:25\nMina isiklikult värviksin kas RLM70 või mustaks. Olan märganud ka siniseid kuid kindlasti ei olnud see sinine RLM 65. Põhjaga sama värvi olen näinud ainult kütusepaake kõhu all.\nPostitatud: 05 Apr, 2010 10:51\nAga ehk on sellest abi, või panin mööda?\nPostitatud: 05 Apr, 2010 11:19\nMiks ta roheliseks läks, põhjus peitub selles et sakslased kasutasid oma lennukivõõpamise lakis ( oli vist mark 7122) ka tsink kromaati (hea kaitse alumiiniumile) , too on aga kollast värvi.\nKindlasti see nii võiski olla, aga ma ikka imestan, et mis aja need lennukid olid mõeldud vastu pidama, et keegi tuli selle peale, et alumiiniumi kaitsmisele mõelda. Järgmine käik oleks metall osi tsinkima hakata..saksa värk ei roosteta ja järelturul ka rohkem hinnas;)\nPostitatud: 05 Apr, 2010 12:09\nSakslastel kohe oli sihuke täiuslikkuse tagaajamine ilmselt kohe veres No korralik hävitaja ei tohi ju ometi oksüdeeruma hakata , see poleks ju aus....\nmis RLM sinine ta nüüd on , mine võta kinni. Aga üldjoontes sakslased oma pedantsuses kippusid väljaspool keret allariputamiseks ettenähtud pommikesi ikka taevakarva võõpama.\nPostitatud: 05 Apr, 2010 22:35\nEt asi keerulisem oleks siis veel paar varianti\nTegemist siis talvega ja antud hetkel ei tundu need SC500 pommid küll ühtegi RLM karva.\nSiin tunduvad jälle tumedamat sorti\nPostitatud: 06 Apr, 2010 8:18\nNendel piltidel paistavad olema 250 kilosed pommid: http://www.warbirdsresourcegroup.org/LRG/sc250.html , mis võisid olla kas välihallid, taevasinised võis siis hoopis alumiiniumi karva. Ent küsimus käis ju 500 kilose pommi kohta?\nPostitatud: 06 Apr, 2010 8:37\nNo ma ei tea nüüd, raamat väitis just et tegemist SC500 pommidega. Uskuda nüüd või mitte. Igastahes leidsin veel netist ühe foto kus oli helesinine aga see tundus isegi suurem kui 500kg pigem 1000kg. Võibolla kohapeal maskeeriti kuidas heaks arvati.\nPostitatud: 06 Apr, 2010 9:57\nNiipalju kui ma siin lehitsesin, siis igatahes jäi mulje, et too lennuk võis korraga kanda kas kahte 250 kilost või siis ühte 500 kilost pommi - või olen ehk midagi kahe silma vahele jätnud?\nPostitatud: 06 Apr, 2010 12:10\nkasutusjuhend andis mulle kahe sc500 kinnitused kõhu alla


Selgusid Prima Vista karikatuurikonkursi võitjad - Uudised - Apollo Raamatuportaal\nSelgusid Prima Vista karikatuurikonkursi võitjad\n1. aprill 2019, 14:50\nFOTO: Jaqueline Lääne\nTänavuse Prima Vista esimene eelsündmusena toimunud kirjanduslike karikatuuride konkursi võitjateks kuulutati Joonas Veelmaa ja Jacqueline Lääne täiskasvanute kategoorias ning Minni Riin Lamp noorte kategoorias.\nKarikatuurikonkursile laekus kokku 42 joonistust, autoritest noorim oli 7- ja vanim 59-aastane. Kunstnikele pakkusid inspiratsiooni nii kirjanike välimus ja nende kirjutatu mõistmine kui ka eestlaste üldised lugemisharjumused ja suhtumine kirjanikutöösse. Samas saadeti konkursile ka teisi teemasid kajastavaid töid: silma paistsid näiteks keskkonnaprobleemid, eestlaste-venelaste suhted ning «nutistumise» küsimus.\nŽüriiliikmetel Toomas Kallil, Marko Mäetammel, Artur Kuusil, Ave Taavetil, Lilian Mengelil ja Maia Tammjärvel jagus kiidusõnu lausa 17 teose jaoks, kuid ühed paistsid teiste seas selgelt silma. Auhindu jagati kahes rühmas: täiskasvanud ja noored.\nFOTO: Joonas Veelmaa\nTäiskasvanute kategoorias anti välja kaks esikohta. Joonas Veelmaa karikatuur «Juhan Liiv» kerkis esile oma vormilise lihtsuse ja ilmekalt edastatud sõnumi poolest. «Hoidku selle eest, et lapsest luuletaja saab!» kommenteeris pilti Mäetamm. Jacqueline Lääne karikatuur «Käsikirjad ei põle» püüdis seevastu žüriiliikmete pilku mitmetahulisuse ja funky stiiliga: «Naturalistlik bensiiniga ülekallatud raamatuvirn, metafoori tähenduse sissetoomine ning teos «Meister ja Margarita» annavad võimaluse mitmete tõlgenduste tekkeks,» sõnas Kuus.\nTeise koha saavutas Kristi Markovi joonistus «KuidasmaükspäevtaipasinkuifakinggeniaalsedonTammsaarejaToom», mille puhul toodi esile teose päevakajalisus ja kiideti detailsust. «Õieti koosneb Markovi joonistus kahest pildist – Tammsaaret ja Toomi kujutavast šaržist tagaplaanil ning filmi «Tõde ja õigus» mõju kommenteerivast karikatuurist esiplaanil. Juba üks või teine kiht oleks linateose illustratsioonina täiesti piisav ja sobituks ideaalselt ajaleheveergudele,» kiitis Taavet.\nFOTO: Minni Riin Lamp\nNoorte kategooria esikoha noppis endale 12-aastane Minni Riin Lamp, kelle joonistus Sammalhabemest viis Taaveti mõtted Naksitrallide argielu ja Eesti looduse ekspluateerimise juurde. Kuus kiitis autori valikut luua ruumiline kujutis, mitte koomiksi laadis pildisari.\nTeise koha vääriliseks hinnati 10-aastase Laura Tasase portree Edgar Valterist, mis Mäetamme sõnul ei kannata liigse üleviimistlemise all, vaid on dünaamiline ja täiskasvanulikult küps. «Tundsin Edgar Valterit mitukümmend aastat, aga tunnistan, et nii sarnast – nii väliselt kui sisemiselt – portreed mina küll ei oskaks teha,» lisas Kall.\nParimad karikatuurid avaldatakse maikuu Müürilehes ning žürii äramärgitud töid jagab festivalinädalal ka Postimehe ja Apollo raamatuportaal. Auhinnad on välja pannud Arro Porcelain, Ugala teater, Rahva Raamat ja Eesti Rahva Muuseum.


Venemaal ei saa olla tagasiteed G7 riikide hulka enne agressiooni lõpetamist Ukrainas – Urmas Paet\nVenemaal ei saa olla tagasiteed G7 riikide hulka enne agressiooni lõpetamist Ukrainas\n31.05.2015 upaet Blogi\nSuurriikide G7 tippkohtumine peab andma selged seisukohad ka Venemaa jätkuvale agressioonile Ukrainas ja sellega seotud laiematele julgeolekuprobleemidele.\nG7 tippkohtumise tulemusena tuleb Venemaale saata selge sõnum, et jätkuv agressioon Ukrainas toob kaasa sanktsioonide jätkumise. Mingit põhjust pole sanktsioonide leevendamiseks enne kui nende põhjused pole ära langenud.\nG7 moodustavad ühiseid väärtuseid jagavad riigid. Kuni Venemaa ei lõpeta oma agressiivset käitumist, ei saa tal olla ka tagasiteed G7 või 8 liikmeskonda.\nKa vabakaubanduslepingud on olulised ELi ja kõikide ELi mittekuuluvate G7 riikide vahel. Eriti oluline on edasi liikuda ELi ja USA vabakaubanduslepinguga. Sellel on lisaks majanduslikule ka poliitiline ja julgeolekualane tähtsus. G7 tippkohtumine peab käsitlema ka energiajulgeoleku suurendamist.\nG7 kohtumise teisele päevale on kutsutud ka Aafrika riikide juhid. Ainuke võimalus praegusele põgenikelainele piiri panemiseks on leida lahendus kodusõdadele ja muule vägivallale, mis sunnib inimesi sellest piirkonnast lahkuma.\n7. ja 8. juunil toimuval G7 tippkohtumisel Saksamaal osalevad Kanada, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Jaapan, Ühendkuningriik ning Ameerika Ühendriigid. Ka Euroopa Liit on kõikidel kohtumisel esindatud.


Verdtarretav olukord: Soome suusatajale sõideti trennis isa silme all autoga otsa - Sport\nVerdtarretav olukord: Soome suusatajale sõideti trennis isa silme all autoga otsa\nKatariina Lonka Foto: Instagram/_Katsuu\nSoome suusataja Katariina Lonka peab treeningutes pidama pika pausi - 22-aastasele soomlannale sõideti treeningu ajal autoga otsa.\nLonka sai tõsiselt viga teisipäeval, kui ta tegi rullsuuskadel trenni. Harjutuskorda oli jälgimas ka sportlase isa Jari Lonka, kelle sõnul oli tegemist tõeliselt verdtarretava olukorraga, kirjutab Ilta-Sanomat.\nSportlasele otsa sõitnud auto jätkas kokkupõrje järel liikumist ning peatus alles mõnedsajad meetrid hiljem kraavis. Hiljem selgus, et tegemist oli vanema naisterahvaga, kellel käis auto juhtimine lihtsalt üle jõu.\nVasakul jalal nii sääre- kui ka pindluu murdnud Lonka viidi sündmuspaigalt koheselt operatsioonilauale. Noorte tasemel Soomes häid tulemusi näidanud Lonkal võtab traumast taastumine aega vähemalt neli kuud.


hoiuse intressimäärad - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nKui hoiustada raha EEK-ides, pakub pank intressiks 5,05% aga kui hoiustada EUR-ides, siis ainult 0,8%.\nOskab keegi kommenteerida, et millest selline intressivahe?\nVõtad riski saad preemiat.Ei võta riski,siis keegi ei maksa ka preemiat!.\nokei. aga millega ma riskin kui kroonina hoiustan? krooni kurss on ju aegade algusest euro suhtes enamvähem sama olnud.\ndevalveerimisrisk ning mitte enamvähem sama, vaid täpselt sama\nTäpselt sama ikka ei ole.\nMingi hetk lõigati kursi lõpust üks tüvenumber maha,\nmille tulemusena toimus varjatud devalveerimine :)))\n(Ehk EUR-i kurss langes)\nMõtlesin osa vabast rahast panna kolmeks aastaks 2% hoiusesse. Aktsiatesse investeerimine on minu jaoks võõras ja eelistaks neist vist hetkel eemale hoida. Otsin pigem kindlat turvasadamat, kus raha inflatsiooniga enamvähem sama sammu suudaks käia.\nMis vastuargumendid Teil mulle oleks või kiidaksite valiku heaks?\nKui mõni pank pakub üle 2%, siis võtaks selle teise panga. :) Klassikalised hoiused on riiklikult tagatud, seega võta see, mis enim sulle intressi maksab.\nOled ehk maksumuudatustega ka kursis? Võimalik, et tasub hoius teha selline, et intress makstakse veel selle aasta sees sulle kätte. ;)\nJa mis pangad pakuvad kolme aastase hoiuse eest 2%?\n@velvo, Inbank näiteks, s.h. pakuvad kuni aasta lõpuni ka intressi summa kohe alguses kätte saada. (Just maksusüsteemi muutuse tõttu)\nÄP: Coop Pank maksab ettevõtetele kõrgemat intressi\nCoop Pank tõstis sel nädalal äriklientidele konto jäägilt makstavat intressi, mis on nüüd kuni 0,25 protsenti aastas - turu keskmine kontojäägi intressimäär on 0,01 protsenti.\nEttevõtted, kelle kontol seisab vaba raha 100 000 kuni miljon eurot, teenivad konto jäägilt intressi 0,25 protsenti aastas, mis on Eesti universaalpankade seas kõrgeim makstav intress, teatas pank. Summadele alla 100 000 ja üle miljoni euro maksab pank intressi 0,15 protsenti.


USUMEHED MARUS: ratastoolierootika Viljandi kiriku altari ees! ÕL - Estonian World Review\nUSUMEHED MARUS: ratastoolierootika Viljandi kiriku altari ees! ÕL (3)\nEesti kirikud 09 Mar 2011 EWR\nArvo Uustalu ÕL\n"Anu Saagimi kirikupralle on selle kõrval väike libastumine. Siin on tegu sellise asjaga, mis väga paljusid tõsiusklikke solvab!" on Viljandi Pauluse kiriku õpetaja Mart Salumäe kuri – tema teadmata vändati pühakojas lühifilm, kus alasti tegelased ratastooliga ringi kimavad.\nViljandi Pauluse kiriku õpetaja Mart Salumäe ohkab sissejuhatuseks ja tunnistab, et on Raul Rajangu lühifilmi YouTube’is rippuvat lühendatud versiooni vaadanud. Linateose "Superluminous Darkness" tegelasteks on alasti naine ja mees, kes muu hulgas kirikus ratastooliga ringi kimavad....


LEIAME KOOS LAHENDUSED -> ehk mis me siis ette võtame? Paku oma idee?\nEesti Energial üsna savi sellest, et suur osa inimestest on rahalistes raskustes ja lähikuudel olukord muutub ainult hullemaks. Valitsusel on aga täiesti suva – no neile ei lähe see asi üldsegi korda, sest ilmselt nad ju ise ongi selle nii planeerinud. Osad inimesed kurdavad, teised parastavad, aga ühtselt midagi ette võtma pole ka keegi nagu nõus – pigem kannatatakse vaikselt või kui pole veel häda käes, siis istutakse ja oodatakse, et küllap olukord paraneb ise kuidagi või ehk mingi ime läbi ei puuduta see teda.\nSeega ongi üks äärmiselt kummaline seis – kaks aastat on kestnud see koroonahullus, mida on vahelduva eduga nimetatud pandeemiaks, kus räägitakse haiglate „kohe-kohe“ kokkukukkumisest sõltumata tegelikust olukorrast - kui haiglates oli parajasti 100 koroonapatsienti, kui seal oli 400, kui seal oli 700 ja hetkel kõigub see number seal 200-250 vahel. Vahet ei ole, kui mitu patsienti seal reaalselt korraga sees on, siis meediast kõlab ikka üks ja sama mantra.\nSelle kahe aasta jooksul on olukorrad muutunud vahepeal lausa 180 kraadi – vabanduseks see, et tegemist uue olukorraga ja infot on liiga vähe. Samal ajal on kümned vandenõuteooriad osutunud tõeks, kõik on täielikult avalik ja igale soovijale täielikult selge, kuid ikkagi käib edasi samasugune ajupesu riigijuhtide, ametkondade ja meedia kaudu. Lisaks on terve hulk fanaatilisi inimesi, kes seda kõike endiselt takkakiidavad ja usuvad kasvõi kõige võimatumaid muinasjutte, mida ainult uudistest ette pasundatakse.\nMis siis aga teha sellises äärmiselt segases olukorras?\nIlmselge on see, et suuremat rahva üksmeelset väljaastumist ei ole tulemas, sest enamik inimestest eelistab lihtsalt vaikselt masendusse vajuda ja lihtsalt hääbuda – ollakse valmis kasvõi enne nälga surema, kui enda eest seisma hakata. Suures plaanis ju üsna nukker seis, aga ometi on see tänane reaalsus. Kui ma avan sotsiaalmeedia, siis vaatavad vastu kümned postitused, kust on selgelt näha, et iga päevaga läheb olukord järjest nukramaks, aga ometigi ei ole võimalik lugeda kuskilt mingite toimivate lahenduste kohta. Ei ole ka ühtegi asjalikku ideed kuskil. Uppuja päästmine on endiselt uppuja enda mure.\nPole isegi näha mingeid humoorikad või kasvõi halenaljakaid ettepanekuid, mida varasemalt ikka mõned naljahambad välja pakkusid. Kasvõi midagi sellist, et hakkame vahetama suuremaid lumekoormaid kütuse või elektri vastu lõunamaadega, sest neil seal kuumuses polegi elektrit eriti vaja, aga jahutavat lund ja jääd vajaksid nad küll. Meil siin jällegi vastupidi. Leiduvad küll mingid meemid valitsuse aadressil, aga see on ka kõik.\nTule ja paku välja mingigi idee või lahendus?\nTeen ettepaneku, et selle postituse all Blogi facebooki lehele tuleks iga lugeja ja kirjutaks mingi idee, mis aitaks seda hullust kuidagi leevendada. Olgu selleks siis mõni asjalik mõte, aga võib kirjutada mistahes idee või kasvõi midagi pooljaburat – ka sellistest mõttekildudest on varasemaltki arenenud lõpuks välja täiesti toimiv lahendus. Mind väga huvitaks näha, milline see hetkeseis on ja mis seisukohal on minu blogi lugejad? Ehk suudame koos leida mingidki suunad, millega saame üheskoos edasi liikuda?\nKuna segaseid valdkondi ongi hetkel mitmeid – tervise teemad, poliitika, riigijuhtimine, majandus, elukallidus jne, siis ootangi erinevaid ideid ja mõtteid, mis just kellegi jaoks südamelähedasem on ja mille osas mingeidki mõtteid või lahendusi oskate välja pakkuda?\njaanuar 2022 5\nIga päev tuleb läbi meedia ja sotsiaalmeedia kümneid uudiseid ja postitusi, mille sisu on seinast-seina – jaburad ametlikud uudised, hirmutavad alternatiivsed teated ja lisaks sellele veel erinevate inimeste täiesti äärmusest-äärmusesse minevad prognoosid, hoiatused ja hinnangud. Inimesed loevad neid teateid, räägivad sellest ja siis algavad lõputud vaidlused. Igal ühel on oma arusaam, kus osad on veendunud peavoolu-usulised, teised jällegi peavad absoluutseks tõeks just neid teateid, mis on täiesti äärmuslikud. Nii on see elu nüüdseks pea kaks aastat käinud ja lõppu sellel hullusel ei paista. Nagu on ütlus „Sa oled see, mida Sa sööd“, siis tegelikult on see ju tunduvalt laiem – „Sa oled see, mida Sa tarbid, millele keskendud ja millele oma tähelepanu suunad“. Ehk lihtsamalt öelda – Sinu reaalsus kujuneb sellest, millele pidevalt keskendud ja mida ise usud. Inimestele meeldib arvata, et eksisteerib ainult üks reaalsus ja üks absoluutne tõde. Või on see miski, mida on meile terve elu öe\nPIINLIK LUGEMINE › Terviseameti ja Delfi tegelik tase ehk IMBETSILLIDE VABARIIK\nMa küll võtsin mõni aeg tagasi seisukoha, et ma ei kirjuta rohkem sellest koroona-jaburusest, numbritest, testidest ja kõigest sellest madalalaubalisest, mida läbi Terviseameti uudiste ja meedia meile edastatakse, sest see kõik ongi nii mõttetu. Kogu see info ongi suunatud ainult nende nõdrameelsete uhhuu-gruppide ja „valguse võit“ gruppide rahvale, kellele võibki igasugust lollust ette loopida ja nad tarbivadki seda suu ammuli ja usuvad iga sõna, missest, et see on igas mõttes täiesti lambi-teadus. Täna jäi mulle aga ette Delfi uudis, mille pealkiri on: „Koroona haiglaravi vajadus on muutumas ennustamatuks. Meie olukorra teeb teistest riikidest ärevamaks mitu korda madalam vaktsineeritus“ MITU KORDA MADALAM VAKTSINEERITUS? Võtsin lahti tänase Terviseameti uudise, kus on selgelt kirjas: „Kogu Eesti elanikkonna hõlmatus kahe vaktsiinidoosiga on 62%.“ . Tahaks nüüd näha neid riike, kus vaktsineeritus on 62 protsendist mitu korda kõrgem. Kui kõrge see seal riikides siis on -180%, 250% võ\nVahetult enne jõule sain minagi külge selle kurikuulsa viiruse. Kusjuures täpselt kuu aega enne seda olin veetnud nädal aega telgiga jäises talvises metsas, kus oli nii lund, vihma, külmakraade ja tormituuli. Ei olnud au isegi seal saada külge kergemat nohu, missest, et ööd olid külmad, pidevalt olid riided märjad jne. Kaks kodust kiirtesti andsid kiirelt positiivse vastuse ja nii panin end kirja Synlabi telki testimisele. Kusjuures ma ei teinud seda ninakaudset PCR testi, vaid palusin ilusti muud võimalust ja pakuti lahkelt test teha kurgukuristamisega. Järgmisel hommikul oli telefon punane, sest Terviseameti robot üritas mind meeleheitlikult kätte saada. Seejärel helistas ka Terviseameti töötaja ja see oli mul vist seni kõige mõistlikum ja viisakam suhtlemine selle kahtlase suure riigiametiga. Ega neil seal eriti midagi väga asjalikku rääkida ega küsida olnudki, sest mul ei olnud midagi erilist viga. Vahelduva eduga oli minimaalne palavik, selline haige enesetunne või palavikut\nOlen nüüd mõnda aega mõtisklenud ja isegi alustanud kirjutamist, kuid see on ikka ja jälle katki jäänud. Teen nüüd siis järgmise katse üle pika aja oma mõtted kirja panna. Oktoobri lõpus jõudsin seisu, kus olin justkui selleks ajaks kõik välja öelnud, oli tekkinud küllastumine kogu sellest jamast, mis oli hakanud mõjutama mu enda sisemist rahu või isegi otse öeldes tundsin, kuidas see hullus oli tõmmanud mind niivõrd kaasa, et sisemisest rahust polnudki enam suurt midagi järele jäänud. Lisaks jõudsin arusaamisele, et mul polnudki enam kellelegi tegelikult kirjutada. Polnud enam sihtgruppi, kellele välja tuua kalkulatsioone, mis näitaksid, kuidas meedia kaudu või mõne ametkonna kaudu tegeletakse järjepidevate andmetega manipuleerimistega. Sihtgrupp oli kadunud seetõttu, et olid ühed inimesed, kes nägid seda kõike niigi läbi ja teadsid isegi juba täpselt, mis toimus. Teine seltskond olid aga need, kes on siiani kõik oma meeled sulgenud ja ei soovigi midagi kuulda ega teada sellest, mis p


Maine Coon Foto: Tricolor kassipoeg, Tõupuhtad imekaunis kassid 7102810\nImekaunis õrn hiiglased: Maine Coon, Foto - Tricolor kassipojad: taustapildid, Taustad pildid. 7102810\nKassipojad on lõbusa, lõbus, lõbus ja mänguline lemmikloomad. Loomade kaasas inimese paljude aastatuhandete. Kassid tuleb registrisse ravimid. Tapeet 7102810: Kassipojad on meeliülendav, üllatus ja rahustab. Üks populaarsemaid Kassitõud. Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Lemmikloomad päästa meid depressioon. Meditsiini võimalusi imekaunis kassid on tuntud juba ammustest aegadest. Planeet loomad - Taustaga loomad. Kassipoeg taustaga.\nKassipojad on tõeline vitamiini rõõmu. Hämmastav kass on romantiline osa koduse elu, ja ta on alati käsitleda kui pereliige. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7102810: Purring ilus kass laseb teil lõõgastuda, parandab närvisüsteemi, leevendab pingeid, depressiooni ja kõrvaldada stressi.


Võtke aega, et õnnitleda tänupüha | Personal ja HP - 2019\nAvaldatud: Personal ja HP • Vaatamisi: 26389\nTänupüha vaimus on minu ametikohus täna öelda, et võtate aega, et mõista, kui raske olete eelmisel aastal töötanud, ja kui tänulik, et peaksite olema töötav emme. Jah, sa loed seda õigesti. Patsiige tänupüha tagaküljel, kui ainult mõni hetk. Ma tean, et tänupüha on räägib sellest, mida sa oled tänulik, ja seda ka kõigi vahenditega! Tee loend; kirjutage üles kõik, mis teie elus õnnelik on: teie lapsed, teie abikaasa, tööülesanded. Isegi väike\nTänupüha vaimus on minu ametikohus täna öelda, et võtate aega, et mõista, kui raske olete eelmisel aastal töötanud, ja kui tänulik, et peaksite olema töötav emme.\nJah, sa loed seda õigesti. Patsiige tänupüha tagaküljel, kui ainult mõni hetk.\nMa tean, et tänupüha on räägib sellest, mida sa oled tänulik, ja seda ka kõigi vahenditega! Tee loend; kirjutage üles kõik, mis teie elus õnnelik on: teie lapsed, teie abikaasa, tööülesanded. Isegi väikesed asjad: õitsevad roosid teie tagahoovis, puhas maja, pruunistav kalkun, mis küpsetab ahjus.\nAga siis võta hetk aega tänupüha päevale, et mõelda, kuidas teised tänulikud peavad teie elus olema. Sa töötad kõvasti kodus, karjääris ja perekonnas. Sageli ühendame ja unustame, kui raske on ühte asja korralikult hallata, palju vähem kolm või kuus või kaksteist, kuid see on see, mida töötavad emad teevad: nad haldavad erinevaid asju ja harva peatuvad, et õnnitleda ennast hästi tehtud.\nTäna, vaid mõneks hetkeks, peatage ja õnnitle ennast selle aasta jooksul tehtud saavutuste eest. Kas sa said tõusu? Kas teil oli uus laps ja tööle naasmine? Kas sa õppisid uusi retsepte, võtsid klassi või jäid rangelt kinni?\nKui loetlete kõik asjad, mida olete tänulik, ärge unustage ennast hästi teha. Oma uhkuse saamine ei ole mingisugune ettekujutus - see on enesehinnangu vorm, ja sa peaksid olema uhked! Selleks, et me edasi liikuda, peame teadma, kus me oleme võitnud, nii et võtke aega, et mõelda selle tänupühade hooajale.\nNüüd mine välja ja kiskuma kalkuni!


Top 6 asja, mida tuleb teada enne alkohoolikupoe ostmist | Käivitage ettevõte - 2019\nTop 6 asja, mida tuleb teada enne alkohoolikupoe ostmist\nAvaldatud: Käivitage ettevõte • Vaatamisi: 28991\nAlkoholi kauplused võivad kindlasti olla suurepärane võimalus igaühele, kes soovib oma äri juhtida. Aga selleks, et olla joogipoodide omanik, peaksite enne ettevõtte sattumist olema kindel äri ja võimalikud lõkse.\n1. See pole kõik mullid ja kanged alkohoolsed joogid\n2. Peate mõistma litsentsimise nõudeid ja kulusid\n3. Valige oma asukoht targalt\n4. Peate investeerima inventuuri\n5. Viige läbi raamatute ja dokumentide tervisekontroll\nAlkoholi kauplused võivad olla väga stabiilne võimalus neile, kes soovivad omandada oma äri. Kuid nagu kõik teisedki ettevõtjad, on veinikaupluste omanikud, kes tõenäoliselt õnnestuvad, kõvasti tööd tegema, on pühendunud ja neil on kindel arusaam ettevõtlusest ja selle võimalikest lõkudest, enne kui nad hüpata.\nSeega, kuigi see artikkel ei ole mõeldud selleks, et teid takistada alkohoolikupoe ostmisest, juhib see tähelepanu kuule väga olulisele küsimusele, mida soovite kaaluda, kui kaalute tõsiselt selle ettevõtte sattumist.\nAlkoholi poe esiplaanil - inimeste suhtlemisel, tarnijate suhete loomisel, veini kuvarite loomisel jne - on sageli meeldivad asjad, mis inimesi sellesse ärisse tõmbavad. Oluline on siiski meeles pidada, et back-endil on vaja palju operatsiooni sujuvalt.\nVajalike litsentside saamine jaemüügiladude hoidmiseks on viimastel aastatel muutunud üha keerulisemaks ja kulukamaks. Nii palju, et need probleemid muutuvad sageli kaupluse ebaõnnestumise katalüsaatoriks, või omanik, kes müüb oma äri.\nOluline on mõista, et igal linnal, maakonnal ja riigil on erinevad seadused ja juhised. Peate mõistma oma asukoha seadusi seest ja väljast. Näiteks mõnedes riikides saab litsentse ühelt omanikult teisele üle kanda üsna lihtsalt; teistes riikides peab iga uue jaemüügikaupluse omanik taotlema uut litsentsi. Mõnedes piirkondades asetatakse uutele litsentsidele moratooriumid, mis sageli tähendab, et kauplust ei saa üldse müüa.\nAlumine rida: enne kui jõuad liiga pikalt teatud alkohoolikupoe ostmisprotsessi, veenduge, et mõistate selle konkreetse asukoha litsentsimisega seotud üksikasju, sealhulgas kulusid. Ja rääkides asukohast...\nTeie likööri kaupluse asukoht määrab selle saatus, mitte ainult võimalike litsentsimisküsimuste tõttu, vaid ilmsete liikluse ja konkurentsi põhjustel. Kui teie jookide kauplus on üks viiest kolme miili raadiuses, siis võite olla sunnitud konkureerima ainult hinna eest. See muudab kasumlikkuse saavutamise märgatavalt raskemaks. Aga kui teie kauplus pakub laias valikus tooteid ja pakub lisavõimalusi, nagu loterii ja tubakas, siis on kohapeal vähem tähtsust. Mida parem ja laiem on teie valik, seda rohkem serva on isegi madalama hinnaga võistlusel.\nVarude ladustamine nõuab olulist alginvesteeringut. See on üks veinikaupade omandiõiguse aspekte, mis kõige enam püüavad uusi omanikke valvata. Mõned likööri kauplused sisaldavad müügihinna varusid, kuid see pole alati hea. Veenduge, et kontrollite varude vanust, et teha kindlaks, kas selle põhjus on ka riiulitel ja kui teil on omandiõiguse ülevõtmisel probleeme iseendaga.\nPole saladus, et nõrk raamatupidamine ja raha sülitamine on veinipoed. Kui see on olnud praktika ostupoodis, mida te kaalute, võib selle kasumi kindlaksmääramine olla peaaegu võimatu. Äärmiselt oluline on, et mis tahes äritegevuse väljavaadete omanik saaksid vaadata ettevõtte finants- ja maksudeklaratsioone ning et kõik, mis tundub kahtlustatav, on adresseeritud. Selles hoolsuskohas on alati mõistlik kaasata finants-, maksu- või juriidiline spetsialist.\nHea tundmine osalise tööajaga MBA valikust\nMida arvate Google'i IPO-st?\nVäikese jaemüügi poe veebisaidi kaardistamine\nUus “Vana” stiil\nVäike, kuid tüütu: Medicaid, et nõuda lõhkekindlat Rx padi\nGoing beduiin (virtuaalne infrastruktuur äri jaoks)\nLogod: mis teeb need töödeks (2. osa)\nValmistage ette pereliikmed äri pärimise jaoks\nSa pead leidma õnnetud Frantsiisi omanikud\nMõeldamatu! 7 Väärarvamused plii genereerimise kohta\n3 Küsimust, mida küsida enne äripartnerluse alustamist


Kaadervärgiga jää alla kala järele « Hiiu Leht\nKaadervärgiga jää alla kala järele\n11.veebruar, 2014 loodus / Sport\nHärveli on soomlaste leiutatud nutikas riistapuu, tõlkes “kaadervärk”, millega on suhteliselt lihtne kalavõrku jää alla ajada.\nKui vanasti suditi nöör, millega kalavõrk jää alla veetakse, õigesse paika latiga, siis pühapäeval tutvustas MTÜ Pöörupoi liige Veikko Martin Orjaku sadamas kavalat kaadervärki – härvelit.\nSee sarvilise rattaga varustatud riistapuu on ujumisvõimeline, püsib vee all vastu jääkatet ning kui selle rattalt nööri maha kerida, sammub jää all tasapisi soovitud kohta. Hea on ka see, et jää all liikudes teeb härveli käristi häält – nii on kalamehel jää pealt hea kuulata, kuhu see välja jõuab. Selles paigas tuleb siis jäässe auk raiuda, ja ongi käes nii härveli kui nööri teine ots, millega saab võrgu jää alla püüule vedada.\nPühapäevasest jääaluse püügi koolitusest pilte teinud Toomas Kokovkin ütles, et on varem näinud vaid seda, kuidas lauaga võrk jää alla aidatakse. “Soomlased, kes selle riista leiutasid, on ikka väga nutikad – see härveli on ikka väga nutikas asi,” kiitis Kokovkin.\nMuuseas, sellise viguri saab osta ka internetist.\nSamas tunnistas Kokovkin, et temast ikka jääaluse püügi harrastajat ei saa: “See on füüsiliselt päris raske töö, kõik see jäässe augu raiumine, ja saak oli päris pisike – kolm ahvenat, kaks kokre, üks särg ja üks kiisk – kalasupi jagu.” Koolituspäeval pandi nimelt üks võrk jää alla ja teine, varem püüule seatud võrk, võeti välja. Lisaks näidati ka, kuidas latiga võrku jää alla ajada.\nHuvilisi, kellele jääalune püük pinget pakkus, oli 19, suurem osa mehed, kuid ka kolm naist. Koolituse korraldas Orjaku kalameeste ühendus, MTÜ Mereküla kalurite klubi.\nTalvised kalapüügi koolitused koosnevad teoreetilisest ja praktilisest osast – räägitakse seadusandlusest, erinevatest püügivõimalustest, vajaminevatest vahenditest, ohutusest jms ning merel viiakse läbi jääaluse püügi näidistunnid koos kutseliste kaluritega.\n“Osalejad saavad algteadmisi teemast, millega nad ei ole enne kokku puutunud ja loodame, et nii mõnigi neist soovib edaspidi teemaga edasi tegeleda – juba suhteliselt eakatele kaluritele on väga vaja järelkasvu,” kirjutasid klubilased edukasse toetusetaotlusesse, mida MTÜ Hiiukala kaudu toetas Euroopa kalandusfond.\n“Tegemist on väga toreda koolitusprojektiga, mis tutvustab nii kalapüüki kui seda, mida kalast pärast kokku keeta. Olen käinud kõigil koolituspäevadel ja osavõtt on olnud väga aktiivne ja korraldajad väga tublid – eriti projekti vedaja Margit Kääramees,” ütles Tuuli Tammla.\nSelleks, et jääaluse püügi traditsioone tutvustada ja edasi arendada, korraldatakse kaks õppepäeva.\nEsimesel õppepäeval õpetati võrguga jääalust püüki.


Aardekütid rüüstavad Eesti muinaspärandit: Saaremaalt võidi ära viia unikaalsed mündid - Maaleht\nAardekütid rüüstavad Eesti muinaspärandit: Saaremaalt võidi ära viia unikaalsed mündid\nSergei selgitusel on video tehtud Leedus ning ta saab seda ka tõestada. Küsimustele, mida ta kaevas Saaremaal ja kust sai Eestile iseloomulikud mündid, ei õnnestunud vastust saada. YouTube\nMidagi ei öeldud aga selle kohta, et retkel oli abiks vähemalt üks mees Leedust ja kolm meest Lätist.\n“Kui kahju, et tulin siia vaid kaheks päevaks,” kurdab usinalt kaevav Sergei teises videos, kus “aitab” sõjaajaloo klubi. “Ainuüksi siin platsil oleks tööd kuuks ajaks!”\nSeaduse kohaselt ei tohiks ta otsinguloata Eestis detektorit kättegi võtta, kuid Sergei astub veel sammu edasi ja korraldab iseseisva otsingu, mis on kahjuks vägagi edukas.


Maikuus $200 000 eest freerolle PokerStarsis | PokerNews\n2012 Mai 10 Kairit Leibold\nNeed, kes regulaarselt PokerStars.ee lehte loevad, teavad, et mais toimub kaks korda rohkem 100K Depositor freerolle kui varasematel kuudel. Muidugi on nendel turniiridel palju mängijaid, aga seda suurem on võidurõõm, kui suudad ennast finaallauda või koguni võitjaks mängida.\nKui 4.mail oli Eesti mängija 'pähu' sunnitud alles üks-ühele jäädes vastase paremust tunnistama ja lõpetas teisena (auhinnaraha $252,09), siis 8.mail suutis 'bonanza100' deposiitorite freerolli ka võita (auhinnaraha $390,59). Tal kulus selleks 6 tundi ning 19 minutit ning osalejaid oli 21672.\nNendel freerollidel osalemiseks tuleb Sul uue mängijana teha lihtsalt deposiit, kasutades koodi ‘EE100’ ja juba varem deposiite teinud mängijana koodi ‘EE100K’. Seejärel antakse mängijale pilet, mis garanteerib pääsu kaheksale $1,000 freerollile päevas ja seda tervelt 31 päevaks! Kokku peaks neid 31 päeva jooksul toimuma 248 tükki ja osaleda võib kõigil turniiridel. Esialgu on kindel, et turniirid toimuvad vähemalt 31. maini, juunikuu osas võib tulla muutusi ning seega on eelis neil, kes deposiidi juba mai algul tegid. Samas ka teistel on veel suurem osa kuust ees, sest üle 2/3 mängudest on veel pidamata.\nKõigele lisaks on iga freeroll ka freebuy mäng. See tähendab, et kui langed varakult välja, võid teha esimese tunni jooksul kuni kolm $0.30 suurust juurdeostu. Tänu sellele suureneb auhinnafond veelgi.\nTäpse info leiad siit. Tegemist on suurepärase mängukassa suurendamise võimalusega. Pane end proovile!


Fabio Capello: 2012. aasta EM tuleb tugevam kui eelmine MM - Sport\nFabio Capello: 2012. aasta EM tuleb tugevam kui eelmine MM\nEile Ukraina pealinna Euroopa meistrivõistluste finaalturniiri alagruppide loosimisele saabunud Inglismaa jalgpallikoondise peatreener Fabio Capello arvab, et järgmisel aastal peetavad võistlused tulevad kõrgetasemelisemad kui 2010. aasta MM Lõuna-Aafrika Vabariigis.\n"Kahtlemata on tase seekord kõrgem. Kui te vaatate juba siin osalevaid meeskondi, siis kohal on kolm Euroopa meeskonda, kes jõudsid MM-il poolfinaali. Ning ühtlasi arvan, et meeskonnad, kes MM-il nii hästi ei mänginud, on nüüd tagasi tipus, nagu näiteks Portugal, Prantsusmaa ja Itaalia. Kokkuvõttes on meid ees ootamas väga tugev turniir," vahendab Daily Mail Capello sõnu.\nInglismaa on täna õhtul kell 19.00 algaval loosimisel paigutatud teise loosikaussi, mis tähendab, et halvimal juhul satutakse "surmagruppi" koos Hispaania, Portugali ja Prantsusmaaga. Inglased pelgavad ka Iirimaad, kes kuulub viimasena asetatud meeskondade sekka.\n"Ühtlasi tuleb ettevaatlik olla korraldajamaade Ukraina ja Poolaga, kuna koduväljakueelis võib neid palju aidata. Nendest võivad saada selle turniiri üllatajad," lisas Capello ning tõi näiteks 2008. aasta EM-i Austrias ja Šveitsis. "Austria ja Šveits mängisid väga hästi, kuid neil polnud lihtsalt õnne. Kuid oma fännide toetus võib paljugi muuta."\n1: Poola, Ukraina, Hispaania, Holland\n2: Saksamaa, Itaalia, Inglismaa, Venemaa\n3: Horvaatia, Portugal, Kreeka, Rootsi\n4: Prantsusmaa, Taani, Tšehhi, Iirimaa\nLugejad, andke teada, milliseid meeskondi soovite 2012. aasta EM-il ühes alagrupis näha!


Suunakood 09628 / +499628 / 00499628 / 011499628, Saksamaa\nSuunakood 09628 (+499628 / 00499628 / 011499628)\nSuunakood: 09628 (+499628)\nEesliide 09628 on Ursensollen suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9988989 ja suunakoodi 09628 jaoks tuleb valida number 09628 9988989. Ursensollen asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9988989, suunakoodi 09628 (Ursensollen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9628 9988989. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 09628.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Ursensollen, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Ursensollen, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 9628. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9988989, suunakoodi 09628 (Ursensollen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9628 9988989.


Veideman Itaalia esiliigast: võid kõiki võita ja halval päeval kõigilt tappa saada – Korvpall24.ee\nVeideman Itaalia esiliigast: võid kõiki võita ja halval päeval kõigilt tappa saada\nAvaldatud 08.02.2018; 13:19\nAutor Siim Semiskar 08.02.2018; 13:19\nItaalia esiliigas Udine meeskonnas mängiv Eesti korvpallikoondise liider Rain Veideman on meeskonna senise hooajaga väga rahul ning eesmärgiks on seatud play-offi pääs.\nTagamees sõnas portaalile Korvpall24.ee et üldiselt on pigem põhjust rõõmustamiseks: “Hooaja esimese poolega olen väga rahul. Keegi ei oodanud meilt sellist edu, et oleme tabelis esimese nelja hulgas. Isiklikus plaanis olen samuti rahul, aga eks on vaja veel harjuda, kuna pean platsil täitma pidevalt mängujuhi rolli.”\nKoos ameeriklase Kyndall Dykes’iga on Veideman meeskonnas kindel liider, kui mänguminuteid on eestlasele kogunenud keskmiselt 30,8, punkte 12,5, lauapalle 3,8 ning korvisööte 3,6.\nVeidemani sõnul tuleb suurem koormus hoopis trennidest, aga seni on ta vastu pidanud: “Olin harjunud mängima 2-3 korda nädalas, kuid nüüd on vaid üks matš. Justkui peaks olema rohkem võimalust välja puhata. Aga kunagi varem pole ma nii intensiivselt trenni teinud. Trennid on kohati kaks korda päevas ja pikad, kuid praegu olen vastu pidanud.”\n“Eesmärgiks on ikka play-offi pääs. Üritame meeskonnana järjest paremaks saada. Itaalia liiga on selline, et võid kõiki vastaseid võita, aga halval päeval võid ka kõigi käest tappa saada,” tõi Veideman välja sealse liiga ühtlase taseme.\nPrevious Post Norman Käbin: kaotus Barsõle jääb kripeldama\nNext PostFOTOD | Tartu kinkis 100. omavahelises mängus Kalev/Cramole hooaja esimese kaotuse


#Brexit: Ühendkuningriigi panus #EUBudget - EU Reporter\n#Brexit: Ühendkuningriigi panus #EUBudget\nSuurbritannia ja Euroopa Liidu (EL) finantssuhe on jätkuvalt peamine rääkimispunkt, kuna Brexiti tingimuste üle peetakse läbirääkimisi.\n2016is kulutas valitsus kulutama £ 814.6 miljardit avalike kulutuste kõikidest aspektidest, kuid kui palju Ühendkuningriik maksab praegusele liikmele ELis?\nMis on Ühendkuningriigi tagasimaksega, mida nimetatakse Fontainebleau vähendamiseks, ja Ühendkuningriigi ELilt saadava raha netomõju, näiteks põllumajanduse tagatisfondi kaudu?\nNumbrid kasutage ONSi uusimaid andmeid mis moodustavad Ühendkuningriigi ametlikud tehingud ELi institutsiooniga, samuti Euroopa Komisjoni andmed.\n2016is oli Ühendkuningriigi kogutoetus EL-ile ligikaudu £ 19bn. Kuid seda raha ei saadeta kunagi ELile.\nEnne Ühendkuningriigi valitsuse poolt EL-ile raha ülekandmist kohaldatakse tagasimakseid.\nÜhendkuningriigis sai 2016'is tagasimakse £ 5bn. See tähendab, et Ühendkuningriigi valitsus saatis EL-i ametlikesse makseidesse üle £ 13.9bn.\nKuid see kajastab ainult seda raha, mida Ühendkuningriik maksab ELile - osa sellest £ 13.9bn tulid tagasi Ühendkuningriigi avalikus sektoris.\nONS teatab, et 4.4bn tagasi 2016i krediiti tagasi Ühendkuningriigi avalikus sektoris ja erasektoris.\nSee hõlmas ka £ 359 miljonit, mis tulid tagasi Euroopa Regionaalarengu Fond ja £ 2.4bn kaudu Põllumajanduse tagatisfond.\nArvestades neid näitajaid, teatab ONS, et Ühendkuningriigi valitsuse netosissetulek EL-ile, see tähendab ELi poolt makstud raha ja saadud raha vahe, oli £ 9.4bn 2016'is võrreldes £ 18.9bn brutoosaga.\nAga kas on veel midagi kaaluda?\nMõned on väitnud, et on ka teisi makseid, mida tuleks arvesse võtta. ELi raha saab ka Ühendkuningriigi erasektorisse (näiteks Ühendkuningriigi ülikoolide teadusuuringute rahastamiseks). ONSi andmed ei näita eraldi otsesiiklust ELi kaudu Ühendkuningriigi erasektorisse.\nAndmed alates Euroopa komisjoni kasutab mõned erasektori krediiti. Vaatame nüüd, kuidas arvutab Ühendkuningriigi panus oma arvandmete abil.\nLaadige andmed alla\nkasutades viimati kättesaadavad arvud EK avaldab Ühendkuningriigi ja ELi voogude laiema hinnangu, mis võtab arvesse tagasimakseid ja raha, mida EL saadab Ühendkuningriigi avalik-õiguslikule ja erasektorile koos.\nSee on vaieldamatult täielikum pilt Ühendkuningriigi ja ELi vahel liikuvast rahasummast.\nKuid viimastel aastatel on EÜ näitajad olnud volatiilsed ja viieaastane keskmine on seega tüüpilise panuse paremaks esindamiseks.\nEÜ andmete kasutamine, mis hõlmab EL-i krediiti Ühendkuningriigi avaliku ja erasektori jaoks, on Ühendkuningriigi keskmine aastane netosumma sellel laiemal alusel aastatel 2012 kuni 2016 olnud £ 8.1bn.\nSuurte summade tähendus\nSageli võivad väga suured numbrid kaotada tähenduse - selleks, et aidata teil neid mõista, oleme loonud kalkulaatorivahendi, mis hävitab teie numbrid.\nÜhendkuningriigi panus aja jooksul\nÜhendkuningriigi panus ELi eelarvesse muutub igal aastal, kuna see sõltub mitmetest teguritest, näiteks: Ühendkuningriigi rahvamajanduse kogutulu (RKT), teiste ELi liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu ja Ühendkuningriigi tagasimakse väärtus (mis ei ole fikseeritud summa) pigem tugineb see eelmise aasta maksetele ja laekumistele).\nSiin, kasutades ONS-i andmeid, vaatame, kuidas Ühendkuningriigi panus viimase seitsme aasta jooksul on muutunud.\nÜhendkuningriigi osamaksud ELi eelarvesse, 2010 kuni 2016\nKalendriaastal 2016, kokku üldine valitsemissektori kulude oli £ 814.6bn. Siin on ONS kasutanud laiapõhjalist määratlust, mis hõlmab kulutusi tervishoiule, haridusele, kaitsele jms, ning hõlmab ka kulutusi sotsiaalkindlustushüvitistele. Keskvalitsuse kulutused ja kohaliku omavalitsuse kulutused on mõlemad kaasatud. Summa hõlmab kogu Ühendkuningriiki.\nHM Treasury ka avaldab arvnäitajaid ELi ja Ühendkuningriigi valitsuse vaheliste maksete kohta ning 2016. aasta netosissemakseks hinnati 8.6 miljardit naela. Selle arvud erinevad ONS-i poolt 2016. aastal Pink Bookis esitatud andmetest, kuna need on hinnangud, võrreldes ONS-i väljaandes kasutatud lõplike arvudega. Riigikassa andmed esitatakse ka kassapõhiselt, samas kui ONS-i andmed esitatakse tekkepõhiselt.\nEuroopa Komisjoni (EÜ) arvud on nende andmete allalaadimisel finantsaruanne ja need on ümber arvestatud sterlingiks, kasutades iga aasta keskmist vahetuskurssi aastatel 2012 kuni 2016.\nMõned kommentaatorid juhivad tähelepanu ka asjaolule, et teatav osa Suurbritannia panusest ELi eelarvesse läheb meie eesmärgi saavutamiseks ülemeremaade ja -territooriumide abistamiseks. Nad väidavad et kui me peaksime EList lahkuma, jääks Ühendkuningriik ikkagi nende kulutuste hulka, nii et seda raha ei pääseks. Näiteks 2014is hinnati, et £ 426m meie ELi toetusest, mis on arvestatud meie ülemeremaade ja -territooriumide abi kulutamise eesmärgiga.\nEÜ arvud kajastavad kõiki Ühendkuningriigi valitsuse poolt saadud makseid ja makseid Ühendkuningriigi avaliku ja erasektori asutustele. Väikest osa kulutustest - veidi üle 2% - ei saa konkreetsele riigile eraldada ja seega ei ole need kajastatud EÜ näitajates. Samuti on EÜ-le tehtud mõningad maksed, mida ei eraldata konkreetsele riigile ja seetõttu ei sisaldu nende arvudes. Selle näiteks on trahvid, mis on jälle väike osa kogukulutustest, tavaliselt 2 ja 3% kogukuludest.\nSeotud teemad:EsiletoodudFontainebleau vähendaminefull-imageONSPink Book\n#BankofEngland näeb kuni 75,000i töökoha kaotuse pärast #Brexit'i\n#Catalonia juht Carles Puigdemont kõneleb Brüsselis