BENU Apteegi kliendiajakiri, Ilu ja tervis, suvi 2016 by Meediapilt OÜ - Issuu\nTunne haigust! Salakaval puukborrelioos\nmida võtta ette suvisel Eestimaal\nSisukord Inga Lunge – kallistav, kuid samas range ema\nLk 6–10 BENU uudised\nLk 12 Lk 14–17\nNele-Liis Vaiksoo: kosmeetikaraport on kui teejuht\nLk 14–16 Lapse suvevarustuses olgu prillid, päikesekreem ja mütsike\nLk 18–19 Liina Kippasto sukeldub argipäevast värvilisse veemaailma\nLk 20–23 Salakaval ja ohtlik puugihaigus borrelioos\nLk 24–27 Lapse suuhooldusega tuleb algust teha beebieas\nLk 32–35 Haavad paranevad valuta\nLk 36–38 Kõnni ennast terveks ja ilusaks!\nLk 40–42 10 ideed, mida ette võtta suvisel Eestimaal – ikka koos perega!\nLk 44–47 Kerged ampsud puhkuseajaks\nLk 48–52 Säästa lemmikut parasiitidest!\nLk 54–56 Lastele\nHydrocortisone DAK 10 mg/g salv (hüdrokortisoon) 10 g tuubis. Näidustus: nahaärrituse või sügeluse lühiaegseks raviks. 4\nMõnusat puhkust! Suur suvi on kohe algamas ja meie ajakirigi sai seekord puhkuse- ning perekeskne. On ju suvi aeg, kui peredel on rohkem võimalust koos toimetada ning ühiseid hetki koguda. Need viimased on kahtlemata hindamatu väärtusega.\nii leiab ka meie seekordne kaanekangelane, armastatud näitleja Inga Lunge. Inga parimad suvised hetked mööduvad koos perega Emajõel – igal vabal hetkel lüüakse paadile hääled sisse, laetakse lapsed ja õnged pardale ning ongi minek! Tuleb vaid piisavalt palju aega varuda, sest aeg möödub veel olles teistmoodi kiirusega ning paariks tunniks polevat üldse mõtet jõele minnagi. Kui ühtäkki terendab ees pikk puhkus, võib tekkida küsimus, mida sellega teha. Pakume välja 10 ideed tegevustest ja seiklustest, mida suvisel Eestimaal kogu perega ette võtta. Ehk on just praegused ärevad ajad maailmas parimad meie oma\nilusa Eestimaa (taas)avastamiseks. Miks mitte osaleda kaugele piiri taha rändamise asemel hoopis mõnel kodusel külajaaniku köietõmbamisvõistlusel, võtta osa mõnest toredast folgiüritusest või ööbida metsas RMK matkaonnis? Suvisel ajal, kui looduses on rohkem liikumist, tasub tunda ka vaenlasi. Sellepärast kirjutamegi käesolevas numbris põhjalikumalt ohtlikust ja ebameeldivast puukide poolt levitatavast haigusest, borrelioosist. Seda tõbe tuleb ikka ette ja ega muud ennetust tema vastu pole, kui tuleb end puukide eest kaitsta. Õnneks on selleks mitmesuguseid vahendeid, mida saate küsida apteegist. Kaitske tüütute puukide eest ka oma lemmikut\nning leidke temalegi sobiv vahend apteegist! Et teie puhkus saaks veelgi mõnusam, pakub toidublogija Mari-Liis Ilover välja mõned kerged ja lihtsasti valmistatavad suvised road. Proovige grillida räimesid või valmistage kukeseentest vahelduseks tavalisele seenekastmele hoopis toekas frittata. Maasikatega jäätisetordi valmistamisest pole aga samuti ilmselt pääsu, eriti kui teie peres on väikesi maiasmokki! Saagu see suvi pikk ja soe! Kaidi Kelt BENU Apteek Eesti OÜ jaemüügidirektor\nInga Lunge â€“ kallistav, kuid samas range ema Tekst: Kristina Traks Fotod: Kairi Naha, Teet malsroos / SCANPIX\n„Olen väga kodukeskne inimene ja meie Karlova kodu on maailma parim paik olemiseks,“ ütleb näitleja Inga Lunge (35). Vabakutselisena on tal muidugi aeg-ajalt kiireid aegu, kus päevade kaupa koju ei jõua, kuid üldiselt annab elu väga hästi sättida nii, et kodusolemise aega jääb päris palju.\nnga ja ta kaasa, muusik Toomas Lunge, on mõlemad hästi koduarmastavad inimesed. Ja just Tartu tundub neile olevat parim paik elamiseks. Tõsi küll, töö tõttu sõidavad mõlemad mõnikord mitu korda nädalas Tallinna vahet, kuid mõte kolidagi päriselt Tallinna ei tule kõne allagi. „Olen elanud Tallinnas erinevates kohtades ja tean, et ei puhka end selles linnas välja. Mingi ärev tiksumine on kogu aeg sees. Lisaks see, et Tallinnas ringi liikudes kulub ainuüksi ühest paigast teise sõitmisele väga palju aega, Tartus aga pole seda muret. Rasmuse (12) kooli on viis minutit minna, Nora (4) lasteaeda sama palju. Päeva jooksul jõuan rahulikult kõik toimetused ära teha ja aega jääb veel ülegi. Tartus on hoopis teine rütm,“ räägib Inga. „Mulle on oluline, et lastel oleks turvaline kasvada ja kõik asuks käe-jala juures. Ja mind ei häiri sugugi see, kui pean paar korda nädalas Tallinnas käima. Paar tundi bussisõitu on just hea aeg iseendale – tegelen tekstidega, vaatan mõne filmi, mõtlen omi mõtteid.“ Inga tüüpiline päev võiks välja näha umbes nii: hommikul saadab Rasmuse kooli. Muretult, Inga parim puhkus sest poisil on on Emajõel veedetud vaja vaid ühes kohas üle tee aeg. Loodusesse minna. Natukisub teda igal vabal kese aja pärast jookseb päikehetkel. sekiir Nora vanematele kaissu. Varsti jalutatakse temaga lasteaeda ja pärast jalutab Inga koju. Võtab Toomasega ühe mõnusa kohvi ja koos arutatakse läbi päevalogistika ning hakatakse tööga pihta. Kui on tahtmist ja vajadust, saavad mõlemad hoopiski vaba päeva organiseerida ja näiteks lüüa oma paadile hääled sisse, laadida pardale lapsed ja õnged ning minna Emajõele. Vee peal kulgeb aeg hoopis teistmoodi ja ei pane tähelegi, kui õhtu juba käes on. „Paariks tunniks pole üldse mõtet minnagi ja parem on, kui seal kella ei vaata,“ ütleb Inga. Vabakutselise elu võib pealiskaudsel pilgul tunduda idüllilise õilmitsemisena, kuid tegelikult on päris tihti aegu, kus üks töö ajab teist taga ja asjad kipuvad kuhjuma. Aga siingi on oma rutiinivabadus, mis just Ingat 7\nInga naudib väga vabakutselise elu, kui saab ise oma aega planeerida või vajadusel päeva hoopiks vabaks teha.\nköidab. Ta naudib väga seda, et saab teha erinevaid asju. Koos Toomase ja Tõnu Raadikuga tehakse kontserte, Inga teeb hääle- ja avaliku esinemise teemalisi koolitusi, tegutseb päeva- ja õhtujuhina, kirjutab laulutekste, osaleb erinevates teatriprojektides ja ühe peaosalisena seriaalis Pilvede all. Kas seda kõike paljuks ei lähe? „Ei, tööd on just parasjagu. Olen ka märganud, et asjad lähevad nii, nagu sa endale neid mõtled. Kui jäin Norat ootama, siis mõtlesin, et kui ta on umbes 3-aastane, siis võiks juba rohkem tööd olla. Nii ongi läinud. Nora sai nüüd neli ja tööd on mõnikord nii palju, et ma olen isegi pidanud asju ära ütlema. Mul on ka väga sellega vedanud, et saan teha niivõrd erinevaid asju ja et ma saan oma tööd ning aega suhteliselt vabalt ise planeerida,“ räägib Inga.\nsiis algavaks suveks soovis ka tema endale õnge, et ema moodi „kala otsida“. Kalapüüdmist võtab Inga kui viisi jätta selja taha igapäevamured ja ennast laadida. Selle tegevuse avastas ta\nLapsi tuleb hellitada ja kallistada kogu aeg. Ei ole võimalik neid sellega ära hellitada või rikkuda.\nSuvi jõel Suveplaanidest rääkides ütleb Inga, et puhkus kuluks ära ja tahaks rohkem olla Emajõel. Lungesid kisub loodusesse igal vabal hetkel. Mõnikord on Ägedal (nii on nende paadi nimi) korraga peal koguni kolm kapten Lunget – Inga, Toomas ja Andres, Toomase vend. „Kui Toomas on kaasas, lasen temal sõita ja saan ise kala püüda. Toomas nimelt kalamees pole, aga minule meeldib see tegevus üliväga. Paistab, et haug on põhiline, mis mulle landi otsa jääb,“ räägib Inga. Väike Nora on imikust peale harjunud paadisõiduga ja kui seni meeldis talle niisama veel solberdada, 8\nenda jaoks umbes 5–6 aastat tagasi sõpradega Soomes olles. Mehed teinud aina järve jääle auke ja Ingalegi pisteti sikuti pihku. „Ma muudkui istusin. Lõpuks kokku kolm päeva ja kogu selle aja jooksul sain ühe kiisa. Ja nii imelik, kui see ka ei tundu, polnud üldse pettunud nõnda vähese saagi üle. Vastupidi – ülihea oli istuda keset suurt valget välja, lasta pilgul rännata ja meelel puhata,“ meenutab Inga.\nMARSIMEHE LACTOBACILLUS PUUVILJA MAITSELINE PULBER N7\nLuksust suvi läbi puhata ilmselt siiski pole. Kasvõi sellepärast, et sügisel on Ingal algamas mõned suuremad projektid, milleks on vaja ette valmistada. Samuti algavad peatselt Pilvede all võtted. „Aga seda ma ei peagi enam tööks, sest see on nii tore ja sissetöötatud asi. Lähen kohale, olen rollis ja nii ta tuleb. Meil on ka väga-väga tore seltskond. Jah, võttepäevad venivad mõnikord päris pikaks, aga kõik on üleelatav ja lõppkokkuvõttes meeldiv,“ ütleb Inga.\nEi ühtki päeva kallistuseta Pakkumine kehtib 1.06-30.06.2016 või kuni soodushinnaga tooteid jätkub.\n-50% HESPIDIN ESPIDIN TABLETID N10\nVeenidele, kapillaaridele. Aitab säilitada normaalset vereringet. Pakkumine kehtib 1.06-30.06.2016 või kuni soodushinnaga tooteid jätkub.\nBIODERMA PHOTODERM AR SPF50+ TOONIV NÄOKREEM PUNETAVALE NAHALE 30ML\nKui küsin Ingalt, milliseid põhimõtteid ta oma lastele ellu kaasa tahaks anda, siis ütleb ta, et neid on palju, kuid ehk kõige tähtsam on lähedus ja hellitamine – alati tuleb kallistada, kui kodust ära minnakse. „Lapsi tuleb hellitada ja kallistada kogu aeg. Ei ole võimalik neid sellega ära hellitada või rikkuda. Ma tahan, et nad pidevalt tunneksid, et nad on meile väga olulised ja tähtsad,“ ütleb ta. See kõik ei tähenda muidugi, et Lungede kodus puuduksid reeglid ja rutiinid laste kasvatamisel. Vastupidi, Inga on küllalt range ema põhimõtteid järgima. „Ma ei luba lastel kaua üleval olla. Meil on põhimõte, et lapsed lähevad vara magama. Söögiajal on telekas kinni ja telefone ei näpita. Koolipäeval ei luba ma ka arvutis olla rohkem, kui on kooliasjade tegemiseks tarvilik. Ma näen, et laps on niimoodi rahulikum. Täiskasvanuna on oluline mõista, kui kerge on arvutisõltuvus tekkima ja aidata lapsel sellest hoiduda. Samas ma ei nõua ainult lastelt reeglite täitmist, vaid kontrollin ka ennast. Kui oleme õhtul kõik koos kodus, siis ma ei näpi samal ajal oma telefoni. Selle asemel, et kõik virtuaalmaailma kaduda, mängime me palju lauamänge, mida on meil kodus hästi palju. On nii ägedaid mänge ja ka selliseid, kus kõik saame kaasa lüüa ja on huvitav,“ räägib ta.\nLapsi tuleb kaasata kõigesse Pakkumine kehtib 1.06-30.06.2016 või kuni soodushinnaga tooteid jätkub.\n0-6 kuud, 150ml N1 6-18 kuud, 240ml N1\nNUK FC + PUDEL CLASSIC LATEKSLUTIGA\nPakkumine kehtib 1.06-30.06.2016 või kunii soodushinnaga d hi tooteid jätkub.\nONE TOUCH CLASSIC D KONDOOMID N3\nVeel on Ingal kindel põhimõte, et lapsi tuleb kaasata võimalikult paljudesse tegevustesse. Kui neid kogu aeg köögist jalust ära ajada, siis ei õpi nad midagi ning neist saavad abitud täiskasvanud, kes külmkapi kõrval nälga surevad. „Ma tahan kasvatada oma lastest elus hästi toimetulevad inimesed. Ja selleks on vaja neile õigel ajal anda vastutust ja lubada neil asju teha. Näiteks kui Nora tahab praegu noaga tomateid lõigata, siis jah, on küll hirmus seda toimetamist pealt vaadata, aga kui ma tal praegu ei lase seda teha, siis mõne aja pärast pole tal selle vastu enam huvi,“ toob Inga näite. „Kahjuks ma näen palju oma põlvkonna inimesi, kes ikka elavad vanematega ja kellel vanemad endiselt teevad kõik ette-taha ära. Võimalik, et neil pole õigel ajal lastud asju teha. Sest, olgem ausad, lapsega koos söögi tegemine või koristamine võtab ju tõepoolest palju rohkem aega, kui see ise siuh-säuh ära teha.“ Tegemisejulgust on Noral ja Rasmusel küll ja küll. Nora on sotsiaalne, julge ja tubli. Hiljuti otsustas, et kiirkursuse korras tahab minna kohe viiendasse klassi, sinna, kus suur vend Rasmus käib. Nelja-aastase kohta on ta väga järjekindel ja püsiv. „Ta paneb mind imestama. Praegu näiteks on tal vaimustus eelkooliealistele mõeldud töövihikutest, täidab neid erilise hoolega. Kahe päevaga täitis ära\n9 Pakkumine kehtib 1.06-30.06.2016 või kuni soodushinnaga tooteid jätkub.\nPersoon kass joonistus tohutu suurele paberile. Olin ise oma saavutuse üle väga uhke. Kui selle klassis ette lugesin, ütles minu lemmikpoiss aga kõva häälega, et ta ei usu, et mina selle kirjutasin. Õpetaja hakkaski kahtlema ja pani mulle nelja. Olin väga nördinud,“ räägib Inga. Luuletamist ta siiski veel selle vahejuhtumi pärast ei jätnud ja juba keskkoolis taipas, et kirjutamine on suurepärane viis elada välja oma mured ja probleemid.\nMõistlikkus kõiges Inga jutust kumab läbi elutarkus. Kuigi Inga kehastatav Piret seriaalis Pilvede all on küll vist maailma suurim asjade ülemõtleja ja pabistaja, Inga ja Toomas Lunge Eesti Muusikaauhinnad 2016 galakontserdil. siis Inga suhtumine stressi on hoopis teine. Ta on küll suur asjade analüüsija, kuid samas annab ta endale aru, et (ette)muretsemisel pole üldjuhul 68-leheküljelise vihiku ja mitte kuidagi üle jala, vaid väga mingit mõtet. Pigem püüda anda endast võimalikult pakorralikult,“ sõnab Inga. rim. „See ei tähenda aga, et ma peaksin tingimata kõiges Rasmuse puhul imetleb ta poja abivalmidust, mis selles olema parim. Alati ei ole vaja luuletada hiigelsuurt kassi,“ vanuses laste puhul nii väga tavaline ju polegi. Poiss õpib sõnab ta. väga hästi, laulab Tartu Poistekooris, mängib puhkpilliorVõi suhtumine trenni ja liikumisse. Inga on suur korvkestris, käib kossutrennis, loeb huviga raamatuid. Kusjuupallifänn ja on seda ka aastaid mänginud. Nüüd enam res ükski neist asjadest pole sunduslik, vaid Rasmus teeb mitte, sest põlv teeb natuke liiga. Aga kui seda täiesti vabatahtlikult. Inga arvab, võimalus oleks, mängiks jälle. Toomasega et raamatuhuvi aluseks on õhtujutu käidi vahepeal hommikuti ujumas ja see traditsioon – vähe on olnud õholi tore ühine traditsioon. Rattasõit ja tuid, kus jutt jääb lugemata. Nii Kirjutamine on palju kõndimine on nii tavalised ason praegu ka Noraga. suurepärane viis elajad, et neid Inga trenni alla üldse ei da välja oma mured Kirjutamisteraapia liigita. Ja oma lapsi ta ka väga tagant ei sunni. Nora tahtis hakata Näitleja jaoks on vaimne ja probleemid, teab käima „ilusas võimlemises“ ja nüüd vorm kindlasti sama oluline Inga. lasteaias toimuvatest iluvõimlemis nagu sportlasele jõud, kiirus ja trennidest osa võtabki. Ilma sunduseta, vastupidavus. Igal inimesel on rõõmuga. vaimu toonuses hoidmiseks omad Ka tervisliku toitumisega võib täiesti liiale minna, kuid meetodid, aga Inga avastas juba lapsena kirInga on siingi mõistlik. Möödunud kevadel avastas ta, miljutamise teraapilise mõju. Ta justkui põgeneks kirjutamise line imemaitsev söök on kevadine naat. Inga tehtud naajuurde ning see aitab mõtteid korrastada. Laulutekstide dipirukat sõi ja kiitis terve pere. Mingeid erilisi dieete ta loomist ei võta ta enda jaoks kui tööd, vaid see on puhas aga ei järgi, kevadel teeb vaid paar nädalat omal kombel rõõm ja lõbu. Need lihtsalt tulevad kuskilt tema juurde. paastu ehk sööb kergemalt ja püüab rohkem vett juua. „Mulle meeldib asjade üle mõelda ja nii tekivadki seo„Tasub ka tähele panna, kuidas ja mida sööd. Siin on kerge sed, mida saab väljendada tekstides,“ ütleb ta ja lisab, et libastuda ning ühel hetkel avastadki, et päev läbi aina kirjutamine on tema jaoks sama loomulik tegevus nagu näksid,“ ütleb ta. Veel soovitab ta kuulata oma keha, sest söömine või joomine. Juba lapsena lõi Inga raamatuid keha on tark ja teab, mida ta vajab. „Näiteks minul hakkas – kirjutas ise jutud sisse ja joonistas pildid. Inga hakkas pärast teist last olema nii, et nahk läks aeg-ajalt käest ära ka varakult luuletusi kirjutama. Ta meenutab lugu, kui ja tekkisid kõhuvalud. Märkasin, et see oli siis, kui olin kord 5. klassis palus õpetaja kirjutada lastel luuletusi ja rohkem nisujahutooteid söönud. Nüüd ma siis jälgin, et ei teha seda nii, et sõnadest moodustuks vastav kujund. sööks neid ülemäära palju. Ma ei jälgi täiesti gluteenivaba „Teistel olid mõnerealised luuletused näiteks pallist, aga dieeti, aga seda küll, et päev läbi saia ei sööks,“ ütleb ta. mina kirjutasin poeemi mõõtu luuletuse kassist ja see 10\nKiire ja looduslik niisutus keskkondlikest teguritest tingitud kuivadele silmadele.\nPüsiv niisutus ja selge nägemine kogu päevaks pidevalt kuivadele, väsinud ja ärritunud silmadele.\nSügav niisutus ööseks krooniliselt kuivadele, väsinud ja ärritunud silmadele.\nTurustaja Eestis: Pharmaswiss Eesti OÜ 11\nKontrolli tervist BENU tervisebussis! BENU tervisebussis saad kontrollida olulisi tervisenäitajaid nagu vererõhk, veresuhkru- ja kolesteroolitase. Meie hoolime sinu tervisest!\nJalahooldusvahendite sortiment laienes\nTervisebuss osaleb järgmistel jooksuüritustel: 5. juunil Selveri Suurjooksul Raplas 11. juunil Narva Energiajooksul 2. oktoobril Viking Window Paide-Türi Rahvajooksul\nBENU Apteegid uuenevad Laiendasime jalahooldusvahendite sortimenti ning BENU omatoodete valikusse lisandusid viil, raspel ja pimsskivi. Lisaks on varasemalt sortimendis maniküüri/pediküüri vahendid küünekäärid, küünetangid, küüneviilid.\nUuendame apteeke pidevalt ja renoveerimisjärg on jõudnud Loksa ning Alma apteegi kätte. Uued BENU apteegid saavad olema heledad, valgusküllased ning avatud riiulitega. BENU Loksa Apteek asub aadressil Loksa, Papli tn 2 , BENU Alma Apteek Tallinnas Põhja pst 17.\nUus tootesari juustele Natur Vital uued juuste väljalangemisvastased šampoonid, palsam, toonik ja mask sisaldavad efektiivseid toimeaineid, toimivad tõhusalt juuste hõrenemise ja väljalangemise vastaselt ning ennetavad ka katkemist. Toodetes kasutatavad taimeekstraktid – aloe vera, ženšenn, salvei ja laim – on pärit orgaanilisest põllumajandusest. Natur Vital Sensitive sarja tooted on hüpoallergeenilised ning ei sisalda värvaineid, parabeene, silikoone, sünteetilisi pesuaineid ega mineraalõli. Tootesari on saadaval alljärgnevates BENU Apteekides: zz Sikupilli Apteek, Tartu mnt 87, Tallinn zz Koduapteek, Aia tn 7, Tallinn zz Papiniidu Apteek, Papiniidu 8/10, Pärnu zz Rapla Apteek, Hariduse 3, Rapla zz Postimaja Apteek, Narva mnt 1, Tallinn zz Mustika Keskuse Apteek, Tammsaare tee 116, Tallinn zz Viimsi Marketi Apteek, Randvere tee 9, Viimsi zz Narva Kesklinna Apteek, Puškini 13, Narva zz Tapa Maxima Apteek, Rakvere mnt. 29, Tapa zz Rannarootsi Apteek, Rannarootsi tee 1, Ridala vald 12\nNele-Liis Vaiksoo: kosmeetikaraport on kui teejuht Tekst: Kristina Traks Fotod: Allan Leppikson\nKosmeetikaraporti tegemine võtab aega vaid mõne minuti, kuid tulemusena saad teada palju uut oma naha kohta ning pika soovitusnimekirja nahahooldusvahenditest. Võib juhtuda, et saadud nõuanded erinevad sootuks sellest, kuidas oled seni oma naha eest hoolt kandnud. 14\naulja Nele-Liis Vaiksoo (32) on kogu elu oma naha eest eeskujulikult hoolt kandnud ja teadnud, et tema nahk on pigem kuiv. BENU kosmeetikaraportit tehes sai aga Nele-Liis oma naha kohta teada selliseid asju, mille peale ta ise poleks tulnudki. „Ma pidasin oma nahka kuivaks ja kombineerituks, kuid testimisel selgus, et ta on täiesti kuiv. Samuti üllatas mind, et naha bioloogiline vanus on minu vanusest natuke suurem. Lootsin selle koha peal väiksemat numbrit näha,“ ütleb Nele-Liis. „Õnneks on vahe vaid kaks protsenti ja\nmind lohutati, et selle saab korda, kui juua rohkem vett ja nahka korralikult niisutada.“ Ka raporti soovitatud päikesekaitsetoodete suur faktor üllatas NeleLiisi. See oli koguni 40–50 ehk et ilma päikesekaitsekreemita tohiks NeleLiis ohutult päikese käes olla vaid 10 minutit. „Ega ma ei armasta ennast päikese käes praadida ja alati olen kasutanud ka päikesekaitsekreemi, kuid, tõsi, mitte nii suure numbriga. Mul on tavaliselt olnud 10–15 SPF kreem ja et on olemas nii suure kaitsefaktoriga kreemi, nagu raport soovitas, ma ei teadnudki,“ ütleb ta.\nKäisime Nele-Liisiga kaasas kosmeetikaraportit tegemas. Esmalt sisestab kosmeetikakonsultant Sandra Maria Kaer arvutisse Nele-Liisi täpse vanuse ja siis algabki diagnostika. Kõigepealt tehakse spetsiaalse aparaadiga kindlaks naha niiskustase. Seda mõõdetakse näolt kolmest kohast ning saadud näitajate puhul arvutab programm välja keskmise.\nPaar minutit ja selgus käes Järgmisena mõõdetakse melaniinitaset nahas. „See näitab, kui kaua võib inimene olla päikese käes ilma päikesekaitsekreemi kasutamata,“ selgitab Sandra Maria Kaer. Melaniinitaset mõõdetakse käsivarre siseküljelt ehk sealt, kus on nahk kõige õrnem ja heledam. Viimasena võetakse kerge vaakumi abil silma alt naha elastsusetaseme näit, mille järgi teeb programm kindlaks, kas sinu nahk on tegelikust vanusest noorem või vanem. Seejärel kulub paar minutit andmete töötlemiseks ning juba ongi teada kogu tõde naha kohta. Ja mitte ainult – just\nKosmeetikakonsultant Sandra Maria Kaer mõõdab Nele-Liisi silma alt tema naha elastsust ja saab teada naha vanuse.\nnende individuaalsete andmete põhjal paneb programm kokku mitme lehekülje pikkuse soovitusnimekirja erinevatest nahahooldustoodetest. Pikk nimekiri ei tähenda muidugi seda, et peaks endale kogu selle arsenali koju muretsema, vaid nende soovituste abil on lihtsam teha valikuid.\nNele-Liis on tähele pannud, et suvel on tema nahk tunduvalt parem. Paljudel inimestel muutub naha seisukord seoses aastaaegade vaheldumisega ning sellepärast vajatakse ka erinevaid hooldusvahendeid. Sandra Maria Kaer soovitab, et sellisel puhul oleks mõtet teha\nIlu kosmeetikaraportit vähemalt 2 korda aastas. Ikka selleks, et omast tarkusest mitte valesid hooldusvahendeid osta.\nRaport on sobilik ka meestele Muide, tegemist ei ole vaid naiste pärusmaaga, vaid julgelt on raportit tegema oodatud ka mehed. Sugugi ei pea kartma, et programm mehisele mehele silmameigieemaldajat soovitab, sest paljudel brändidel on olemas spetNahamurede siaalselt meestele mõeldud tooted. põhjuseks võib olla „Ka meeste nahk ebasobiv kreem. vajab niisutust, kaitset ja seda on vaja puhastada,“ selgitab Sandra Maria. Nele-Liis uurib, kas ka teisemeeas lapsele võiks olla tänu raportile lihtsam näohooldusvahendeid leida ning vastus on, et kosmeetikaraport sobib ka noortele ning kui juba esineb akneprobleeme, siis on võimalik ka sellisele nahale täpse diagnostika abil leida sobilikud hooldusvahendid.\nNahatüüpi ise keeruline määrata Meikar Loore Härmat ütleb, et on kohanud palju inimesi, kes oma nahka veidi valesti hooldavad. Sageli ei teata täpselt, milline on nahatüüp. Segadust põhjustab näiteks kuiva ja rasuse naha äratundmine. Rasune nahk võib olla pindmiselt nii kuiv, et inimene peab seda hoopis kuivaks nahaks ja hooldab seega valesti. Siingi on abi täpsest diagnostikast, mis must-valgel kätte näitab, kuidas lugu tegelikult on. Segadust suurendab meie muutlik kliima, mille mõjul on ka naha olukord muutuv – suvel on nahk tihtipeale parem kui sügistalvel. „Enamasti peetakse nahamurede põhjuseks sisemisi organismist tulenevaid probleeme, kuid väga vabalt võib põhjuseks olla ka vale ja mittesobiv kreem,“ selgitab Härmat. Nahahooldusest rääkides ütleb Loore Härmat, et hästi tähtis on meigi eemaldamine. Meigieemaldustooteid on väga erinevaid, erineva koostisega ja erinevatele nahatüüpidele ning selles virr-varris võib olla keeruline 16\nNele-Liis Vaiksoo sõnab, et sai tänu kosmeetikaraporti tegemisele oma naha kohta teada palju uut informatsiooni.\norienteeruda ja sellepärast tasuks nõu pidada spetsialistiga. Kokkuvõttes pole endale sobiliku kreemi leidmine Loore Härmati sõnul sugugi lihtne ja ka kosmeetikavallas kogenud inimene võib siin mööda panna. „Seda on minulgi juhtunud, sest valik on tõesti suur. Kosmeetikaraport annab kaasa reaalsed soovitused ja teeb valiku palju lihtsamaks,“ lisab ta.\nSõbranna soovitusest pole abi Ka Nele-Liis on kosmeetikavahendite ostuga eksinud: „Ükskord mulle soovitati kuiva naha kreemi,\nmis oli hästi rasvane ja raske. Ostsin ära, määrisin kodus peale ja see kreem oli nagu kitt. Võimatu oli seda päevakreemina kasutada ja pidin ta ära viskama. Mulle üldiselt meeldivad kergemad kreemid, mis on küll niisutavad, kuid ei tee olemist raskeks. Alt olen läinud ka silmameigieemaldajaga. Mõni on küll kirjade järgi mõeldud kuivale nahale, kuid paneb ikkagi silmad punetama. Samuti ei saa loota sõbrannade soovitusele – ühele võib kreem sobida suurepäraselt, kuid minul pole selle soovitusega midagi peale hakata, sest minule lihtsalt ei\nMeikar Loore Härmat ütleb, et on tihti kohanud inimesi, kes ei teagi oma nahatüüpi.\nsobi. Kõik tuleb omal nahal järele katsetada.“ Nele-Liis saab raporti tulemusena mitu lehekülge soovitusi, millised tooted sobivad just tema nahale. Eraldi on välja toodud hügieenitooted, kreemid, päikesekaitsevahendid ja muud hooldustooted.\nMa jumaldan, kui inimesed mu vanust küsivad\nKosmeetikaraporti tegemine võtab apteegis aega vaid mõne minuti ja tulemuseks on põhjalik nimekiri just sinu nahale sobivatest toodetest.\n„Nüüd peaks sul olema lihtsam valida ja kindlasti ei tähenda pikk nimekiri seda, et oleks vaja palju tooteid. Piisab paarist, mis toimivad õigesti ja hästi,“ selgitab Sandra Maria. Nele-Liis lisab, et tunneb nüüd ennast kosmeetikariiulite vahel kindlamalt ning hea on ka see,\net raport pakub erinevate brändide vahel valikuvõimaluse. „See on nagu teejuht,“ ütleb ta. Sandra Maria lisab, et dermakosmeetika on väga turvaline valik, koosneb kõige puhtamatest koostisosadest, kõik vajalik on sisse pandud, samas midagi üleliigset pole.\nPREMIUM ERAKORDNE NAHAHOOLDUS\nABSOLUUTNE VANANEMISVASTANE TOIME\nI N N OVAT S I O O N INSPIREERITUD TAASTAVAST MEDITSIINIST\nPREMIUM on uue põlvkonna nahahooldus, mille tootevalemites on kontsentreeritult kvintessents LIERAC´i vananemisvastase uurimistöö tulemustest. Sisaldades suurtes kontsentratsioonides hüaluroonhapet ja „Premium Cellular“ kompleksi, töötavad need erakordsed kosmeetikatooted nahakudesid taastades kõikide vananemise ilmingutega: sügavad kortsud, naha lõtvus ja – tiheduse kadumine, tumedad laigud, suured poorid, naha tekstuuri muutused. Hübriidkosmeetika – looduse ja teaduse saavutuste parim sünergia.\n17 Küsi apteekrilt testrit.\nLapse suvevarustuses olgu prillid, päikesekreem ja mütsike Enne, kui oma põnnid veepiirile liivalosse ehitama lubad, kreemita neid hoolikalt päikesekaitsekreemiga – lastel on nende õrna naha tõttu päikesepõletus eriti kerge tulema.\nldiselt peavad nahaarstid otsest päevitamist lausa kahjulikuks, kuid lühiajaline ja kaitstult päikese käes viibimine nahale veel kahju ei tekita. Seda enam, et päikesekiirgus on oluline D-vitamiini sünteesimise seisukohast ja päikesevalgus turgutab ka meie immuunsüsteemi. UVA-kiirgus levib päeva jooksul suhteliselt ühtlasel tasemel ja läbib ka osoonikihti. Ta toimib naharakkude DNA-le kaudselt kahjustavalt ning soodustab naha vananemist. Seevastu UVB-kiirgusel on otseselt naharakkude DNA-d kahjustav toime. Tema toime tekitab enam päikesepõletusi, soodustab neevuste ehk\nrahvakeeli sünnimärkide teket ja kartsinogeneesi (protsess, mille tulemusena normaalne rakk muutub kasvajarakuks – toim). Kahjulik on juba ühekordne päikese üledoos. Ohupiirkonnad sünnimärkide tekke osas on need kohad, mis suvel palju päikest saavad ehk jalad ja selg. Tohtrite soovitus on, et kui kehal on palju sünnimärke, siis ei tohiks katmata päikese käes olla kauem kui 5–10 minutit. „Mida madalam on melaniinisisaldus nahas, seda väiksem on naha loomulik kaitsevõime,“ selgitab BENU kosmeetikakonsultant Kristi Mehine. „Tavaline heledanahaline Eesti inimene peab ilma kaitseta päikese käes\nvastu umbes 10 minutit ja siit edasi võib saada juba päikesepõletuse. Sellepärast peaks heledanahaline inimene kasutama päikesekreemi, mille kaitsefaktor on 40–50. Sageli on laste nahk veelgi õrnem kui täiskasvanutel. Samas ei kaitse ükski kreem 100-protsendiliselt nahavähi eest ning kõige targem oleks keskpäevast päikese käes viibimist vältida.“\nKreemita iga 2 tunni tagant Kui laps viibib riieteta päikese käes, siis soovitab Mehine kindlasti kasutada päikesekreemi ja valida just suure kaitsefaktoriga toode. Eriti suur on päikesepõletuse oht lapsel, kes mängib mere ääres veepiiril\n– päike kõrvetab ülevalt ja veelt peegelduvad päikesekiired omakorda alt üles. „Kui kasutada 40–50 faktoriga kreemi, siis iga 2 tunni tagant tuleks kindlasti last kreemitada ning ega ennastki ei maksa unustada. Ka pärast ujumist tuleb kreemi lisada,“ ütleb Mehine. „Ei maksa karta seda, et nii kõrge päikesekaitsefaktorit kandes üldse mingit jumet ei tule – tuleb ikka, aga järk-järgult. Seevastu sügisel kaob nõnda saavutatud päevitus ka aeglasemalt, sest nahk on olnud kaitstud.“ Muidugi võib kasutada ka väiksema kaitsefaktoriga kreeme, kuid siis tuleb teada, et mida väiksem kaitsefaktor kreemil on, seda vähem on ajaliselt ohutu päikese käes viibida. Näiteks kui 50 SPF kreem lubab ohutult päikese käes viibida kuni 8 tundi, siis 10 SPF kreemi kaitse kestab vaid tunni. „Täiendav kreemitamine ei lisa ka väiksema faktoriga kreemile nö lisavõimsust, sellepärast väikeste laste puhul soovitan kindlasti võtta tugevama kreemi,“ ütleb Mehine.\nTasub ka teada, et päikesek aitsetooted aeguvad üldjuhul ühe aastaga ehk et kuigi sul võib eelmisest suvest olla veel pool pudelit head kreemi alles, siis tõenäoliselt on selle mõju kadunud ning peaksid muretsema uue toote. Lisaks päikese Päevitunud jume troopiline, k a i t s ek r e e m i l e tekib ka kõrge v õ i k s peaks lapse suvekõ i g e varustusse kindkaitsefaktoriga kuumelasti kuuluma ka kreemi kasutades. mal kesk päikeseprillid, sest päevasel silmadki vajavad ajal kella 11–15 kaitset, ning mütsike. vahel hoopiski varjus püsida ning Unustada ei tohiks ka rohket minna randa hoopis õhtupoolikul. veetarbimist. On aga ilm tõeliselt\nLiina Kippasto sukeldub argipäevast värvilisse veemaailma Tekst: Age Maiste Fotod: Julia-maria linna, Einari Talviste, Ülar Tikk\nBaltimaade suurima ravimite jae- ja hulgimüügiettevõtte Tamro Baltics ja Tamro Eesti personalijuhil Liina Kippastol õnnestub inimeste üllatamine hästi – igapäevaselt kontoris personaliküsimustega tegelev Liina on kirglik sukelduja, kes on veealust maailma käinud uurimas nii 200 korda.\nukeldumise juurde jõudis ta üsna hiljuti ja täiesti juhuslikult. „Kohtasin viis aastat tagasi üht väga head noorpõlvesõpra, kes juhtumisi osutus sukeldumise instruktoriks,“ räägib Liina. „Ta kutsus mind basseini asja proovima ja ma läksin. Edasi leidsin end juba kursustelt.“ Esimese tunni kohta ütleb Liina, et „jube raske oli“. „Inimene pole loodud vee all elama, maa peal tead, mida sa teed, kindel pind on jalge all,“ muigab naine. Niisama ujudes saad pea vahepeal veepinnale tõsta ja olukorda hinnata, sukelduja seda teha ei saa. Liina polnud enne esimest tundi proovinud isegi mitte snorgeldamist. Ilma koolitust läbimata ja eksamit tegemata sukelduda ei tohi. Õpitakse teooriat ning samaaegselt harjutatakse sukeldumist basseinis, järgnevad avaveetunnid. Liina tegi neid Rummu järves, mis on Eestis üks sukeldujate meeliskohti. Sukeldujal peab olema ette näidata litsents, kus on näha, kas tegemist on n-ö hobisukelduja või siis juba tõsisema tehnilise\nsukelduda, vaja on vaid sobivat sukeldujaga. Liina tegi eksami ära ja varustust. sai litsentsi 2011. aastal. Siinmail on sukeldumiseks võimaLilled, liblikad ja ilusad värvid lused piiratud – meri on külm ja Eesti vetes on ka väga pime, nähtavus on Päris esimest korda soojas lõuvilets. „Kui teine sukelduja on sinust namaa meres käis Liina Kippasto kahe meetri kaugusel, siis sa teda sukeldumas Egiptuses. „Sharm ei näegi. Aga näiteks el Sheikh on üks sukelPunases meres dujate lemmikpaiku on nähtaterves maailmas, Ilma koolitust vus kuni 50 seal on hea ja meetrit,“ mõnus,“ rääläbimata ja eksamit räägib Liina. gib ta. tegemata R u m m u Hobisujär ve vee k e l dujatel sukelduda ei tohi. alla tõmbab on nii, et iga sukeldujaid läbitud kursus ja vee all asuvad vasaadud litsents annavad nad vanglahooned ja ka õiguse sukelduda järjest sügavamale, üllatavalt rikas vee-elu. Veel käivad kuid siiski vaid lubatud piirini. „Ja sukeldujad Eestis Äntu järves, Saadnii ongi, et ehkki põhjast pole veel järves, meres aga on tuntumad komärkigi, tuleb vajadusel ots ringi had laevavrakkide poolest rikas Talkeerata,“ räägib ta. Mõnikord patuslinna laht, väga kaunis Pakri saarte tatakse ka, ütleb Liina, kuid see on kant ning Vilsandi saare lähedus, paras risk, sest kunagi ei tea, millal kus saab näiteks hüljestega juttu pusind kontrollitakse. Kuid kontrollihuda (maski tagant muidugi). Kel aga misest veelgi tähtsam on oma elu ja tahtmist, saab ka Eestis aastaringselt tervise ohtu seadmine. Reeglid on\nPersoon karmid ja sukeldujatele järgimiseks. „Et kui palju siis üle?“ küsimusele vastab ta suunurgast, et eks ikka saab mõned meetrid n-ö varastatud, aga reeglid on siiski järgimiseks. Sügavusest tähtsam on emotsioon. „Ses mõttes on sukeldumine tore ala, et saad valida just endale sobiva taseme: kas siis open water ehk avaveesukelduja taseme, mis lubab laskuda kuni 18 meetrit, või taseme, mis lubab sukelduda kuni 40 meetri sügavusele või siis juba tehnilise sukelduja taseme, et minna 100 meetri sügavusele,“ selgitab Liina. Ta ütleb, et viimane talle huvi ei paku, nagu ka vrakid pimedas ja külmas vees. Teda ahvatlevad „lilled ja liblikad“ ehk veealune värvikirev maailm. Seepärast ta Eestis väga sageli sukeldumas ei käi – veealuseid „lilli ja liblikaid“ on vähevõitu. „Aga muidu sukeldutakse küll siin aktiivselt, aastaringselt. See on nii, et kuidas kellelegi meeldib.“\nVee alla ei minda kunagi üksi Sukeldujate raudreegel on see, et vee alla ei minda kunagi üksi. Alati on sukeldujal kaasas nn body ehk kaaslane. Eelkõige on see vajalik turvalisuse pärast. Kaaslane kontrollib kaldal sinu varustuse üle ja temaga on vee all pidevalt silmside. Vee all on kommunikatsioon äärmiselt oluline ja alati pead olema valmis kaaslast abistama. „Sukeldumine on paarisala, jooksmas võid üksi käia, isegi korvi võid üksi visata, kuid sukelduma ei lähe üksi keegi. Kes läheb, riskib eluga, sest kunagi ei tea, mis võib juhtuda, näiteks hakkab voolik lekkima või tekib ootamatuid terviseprobleeme. Kui sul on vaja mingil põhjusel väga kiiresti pinnale tõusta ja kaldal kedagi sind abistamas pole, on lugu halb,“ selgitab Liina. „Paaris tegemise asi on väga lahe, sest nii saab sõpradega koos olla ja vastutatakse üksteise eest. Olen saanud palju uusi tuttavaid ja sõpru. Tore on kaaslastega jagada seda, mida sa vee all nägid. Minu abikaasa sukeldumisega 22\nFoto: Einari Talviste\nei tegele ja teda need asjad suurt ei köida, nii ongi hea sukeldumissõpradega rääkida.“\nKauged maad vee alt vaadatuna Viimati käis 20-pealine sukeldumishuviliste seltskond koos Filipiinidel, kus kahe nädala jooksul sõna otseses mõttes aina sukelduti ning reisi lõpuks tuli Liinal kokku oma 20 vee alla minekut. Enamasti on nii, et sukeldumisreisilt koju tulles teeb Liina juba peas mõtteid, kuhu veel võiks minna. Nüüd mõlgub tal meeles Vietnam, et sealsed paigad üle vaadata. Suvel perega reisides püütakse ikka ühitada rannapuhkus, vaatamisväärsused ja Liina sukeldusmishobi. Varustus on tavaliselt ikka kaasas. Liina on sukeldumishobiga nakatanud ka oma 12-aastase tütre, kes sai samuti hiljuti sukelduja litsentsi. „Kui ta Rummu järves eksamit tegi, olin mina ka vee all,“ räägib Liina uhkusega. „Ta on tubli. Selle võrra oli tal kergem, et ta on aastaid käinud ujumistrennis ja vett ei karda.“\nFüüsilist tippvormi pole vaja Milline peab olema sukelduja füüsiline vorm? „Mina aktiivselt trenni ei tee,“ naerab Liina. „Olen tavaline kontoritöötaja, kelle tööpäevad lähevad mõnikord pikaks. Erilist füüsilist ettevalmistust sukeldumine ei nõua. Olen näinud ka ülekaalus sukeldujaid,\nfüüsilise puudega sukeldujaid. Enesetunne peab olema normaalne. Kes tunneb end kehvasti, see vee alla minna ei tohiks. Mingil juhul ei tohi end vee alla pressida valuga, eriti kõrvavaluga. Ikka mõistlikkuse printsiibil peab kõik käima.“ Küsimusele, mida sukeldumine talle annab, vastab Liina nii: „Esiteks palju uusi sõpru. Teiseks suure hulga uusi positiivseid emotsioone, sest vee all lülitad end sada protsenti argipäevast välja, koged veealust maailma, selle ilu ja vaikust. Töömõtted seal ligi ei tule. Sukeldumine hoiab vaimu terve.“\nSukelduja tasemed: Open Water Diver – algaja hobisukelduja Advanced Open Water Diver – edasijõudnud hobisukelduja PADI Deep driver – süvavee hobisukelduja Järgnevad erinevad koolitused oskuste täiendamiseks, mis võimaldavad hakkama saada järjest keerulisemate olukordadega ning ka ise sukeldujaid välja õpetada.\nzz Märg- või kuivülikond, sukeldumisvest, balloon, hingamisreduktor, kompuuter, mask, lestad, raskused, saapad, kompass. Varustust annab alati tuunida, olenevalt sellest, kui sügavale on plaanis minna. zz Varustust saab sukeldumisklubidest laenutada, kuid paljud alaga tegelejad muretsevad endale isikliku varustuse.\n-25% NOSWEAT KAPSLID N30\nLiighigistamise vähendamiseks. Pakkumine kehtib 1.07-31.07.2016 või kuni soodushinnaga tooteid jätkub.\nLIERAC SUNIFIC1 PÄEVITUST SOODUSTAV SPREI EI SPF30 150ML\nPakkumine kehtib 1.07-31.07.2016 16 või kuni soodushin soodushinnaga tooteid jätkub. Foto: Ülar Tikk\nTallinnas Waterworld Expedition, Barrakuuda, Eesti Sukeldujate Klubi, Maremark, Sebak, Merihundi sukeldumisklubi, LiveHouse sukeldumisklubi;\nLIERAC SUNIFIC E PÄEVITUSJÄRGNE VÄRSKENDAV PALSAM 125ML\nSaaremaal Barrakuuda, Pringeldivers; Tartus sukeldumiskeskus Maremark, sukeldumisklubi 232bar Estonia.\nLACTACYD PHARMA SENSITIVE S INTIIMHOOLDUS VAHEND 250ML\nPakkumine kehtib 1.07-31.07.2016 016 või kuni soodushin soodushinnaga tooteid jätkub.\nPakkumine kehtib 1.07-31.07.2016 või kuni soodushinnaga tooteid jätkub.\nDUREX PLAY PERFECT GLIDE LUBRIKANT GEEL, PUMBAGA 50ML\nPakkumine kehtib 1.07-31.07.2016 6 või kuni soodush soodushinnaga tooteid jätkub.\nSalakaval ja ohtlik puugihaigus borrelioos Tekst: Helo Talva Fotod: BENU, istock.com\nNahka, närvisüsteemi, südant ja liigeseid kurnavat puukborrelioosi hakati diagnoosima umbes 40 aastat tagasi. Ajakirjas Historical Biology ilmunud uurimus näitas, et seda tõbe tekitavad bakterid olid aga olemas juba 15 miljoni aasta eest. 24\neidsin kõhult kaks puuki, ühe juunis ja teise juulikuus. Kuna töö juures oli kiire aeg, polnud aega arsti juurde minna. Läksin perearsti juurde alles augusti lõpus, kui kehale tulid punased laigud ja algasid peavalud. Ka kehas oli valud, liigesed ja parem kehapool valutas, parem käsi oli nõrk ega suutnud asju kinni hoida,” meenutab Kolus elav Ülo Ormus nakatumist puukborrelioosi kolm aastat tagasi. Perearst saatis mehe närviarsti juurde, kes sai haigusele kinnitust vastava vereprooviga. „Enesetunne oli ääretult kehv, kehas olid värinad. Valud taandusid talve poole, peavalu aga juba antibiootikumikuuri jooksul.” Puukborrelioosi põhjustab bakter, mida leidub puugi seedekanalis. Rootsis tehtud uuringud on näidanud, et borreeliabakterit kannab kuni 30 protsenti puukidest. Hoolimata sellest suurena näivast protsendist on risk pärast puugihammustust haigestuda ainult üks sajale. „Kui puukentsefaliidi puhul antakse viirus edasi kohe puugi hammustuse hetkel, siis borrelioosi saamiseks kulub enamasti paar ööpäeva või kauemgi, kuni sisseimenud puugi pisikud inimesele üle kanduvad. Haiguse tunnused ilmnevad tavaliselt 7–14 päeva jooksul, kuid vahel isegi kuude möödudes,” ütles Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkushaiguste arst Leelo Moosar.\nHaiguse diagnoosimine Nakkushaiguste arstid on hästi tuttavad puukborrelioosi diagnoosimisega, mis toimub eelkõige iseloomuliku haiguspildi ehk siis hammustuskoha ümber tekkiva punase laigu ja patsiendi kaebuste alusel. Vereanalüüs on abistav diagnostiline meetod. „60–80 protsendil borrelioosi nakatunutel tekib hammustuskoha ümber iseloomulik nahalaik, mis võib suureneda ja kahaneda, kuid on ka neid, kel tekib selline laik alles kuu aja möödudes ja osadel ei tekigi laiku,” selgitas dr Moosar. Igasuguse putuka hammustusest võib ju tekkida punetus, kuid nakatunud puugi hammustuse puhul peaks laik olema vähemalt viiesentimeetrise läbimõõduga, et kahtlustada borrelioosi. Haiguse levikuks erinevatesse\norgansüsteemidesse kulub keskmiselt 2–10 nädalat. Puugid lähevad liikvele juba märtsis–aprillis. Paraku on puugi hammustus valutu ja nii ei ole inimene tihtipeale teadlik, et puuk on teda hammustanud. Seda enam, et puugid püüavad end naha külge kinnitada sellistesse kohtadesse, kuhu silm nägema ja käsi katsuma ei ulata või pole harjunud seda tegema. Sellised kohad on kukal, kõrvatagused (eriti lastel), kaenlaalused ja kubemevoldid ehk karvadega kaetud alad. „Inimesi tabab periooditi meeleolu langus ja väsimus ning nii võiks arvata, et tegu ongi näiteks puukborrelioosiga. Tegelikult ei ole vaja üle reageerida,” märkis tohter.\nmõõdukas palavik, valud kätes, jalgades, kuklas või seljas, täiskasvanutel ka tugevate valudega radikuliit. Mõnikord esineb, eriti lastel, ühe- või kahepoolset näonärvi halvatust, kus haigestunud näopool vajub alla ning silm ei sulgu kahjustunud poolel,” kirjeldab dr Moosar. Kui kahjustatud on liigesed, väljendub see enamasti valuliku tursena kas ühes või mitmes haigestunud liigeses. Enamasti on haaratud suured ehk põlve-, hüppe-, küünar- või randmeliigesed. „Kuna puugihammustused on lastel rohkem kaela- ja peapiirkonnas, siis lastel tekitab borrelioos laigu asemel näopiirkonda ülalt alla kulgeva punetava viiru,” märgib tohter.\nKui sind hammustas puuk, jälgi oma tervislikku seisundit vähemalt kuu jooksul. Punase nahalaigu tekkides pöördu perearsti poole, sest varases staadiumis allub haigus väga hästi ravile. Mis saab aga siis, kui arsti poole pöördumine venib nii, nagu juhtus Üloga? Kui ravi jääb õigeaegselt saamata, võib haigus levida närvisüsteemi või näiteks liigestesse ning harvadel juhtudel ka südamesse. Euroopa erialakirjanduse andmeil tekib närvisüsteemi vorm 20-l ja liigesekahjustus 10-l protsendil juhtudest. „Närvisüsteemi vormi korral on sümptomiteks peavalu, tekib äge ajukelmepõletik ehk meningiit, väsimus, iiveldus, kehakaalu langus,\nKindlakstehtud borrelioosi ravitakse antibiootikumidega. Borrelioosi ravi ei nõua üldjuhul haiglaslesimist, antibiootikume võib võtta ka kodus. Neuroborrelioosi ravitakse enamasti haiglas, sest ajukelmepõletiku puhul on vaja teha veenisisest ravi. Pärast läbipõetud borrelioosi ei teki kahjuks eluaegset immuunsust, inimene võib uuesti nakatuda, kuid mitte kohe, antikehad annavad mõneks aastaks kaitse nakatumise vastu. Vereanalüüs aga võib näidata IgGtüüpi positiivseid antikehasid, mis tähendab, et inimene on haigustekitajaga varasemalt elus kokku puutunud, kuid haigus ise pole enam aktiivne. Vaktsiini puukborrelioosi vastu pole ei Eestis ega ka mujal maailmas.\nPuukborrelioosi haigusjuhud Allikas: Terviseamet 2303\n2016 (2 kuud)\nApteegist saab abi Kuidas kasutada? Putukatõrjevahendi puhul on oluline jälgida, et seda oleks kasutatud kogu riietega katmata nahal, kuna juba paari millimeetri kaugusel vahendi mõjualast võib putukas siiski hammustada. Kandes õhukesi riideid, tuleb kaitsta ka riietealust nahka. Puugitõrjeks tuleb pihustada vahendit üle kogu naha, riietele ja jalatsitele. Üldjuhul ei kahjusta tõrjevahendid villast, puuvillast ega nailonistmaterjale, kuid mõju teistele sünteetilistele materjalidele tuleb eelnevalt testida mittenähtaval kohal, et mitte riideeset rikkuda.\nBENU apteek pakub puugitõrjevahendeid kolmelt usaldusväärselt brändilt – tuntud autan ja Diffusil ning uuena innovatiivne sari Free. Autani sääse- ja puugitõrjeaerosool ja -sprei sisaldavad biotsiidse toimeainena 20% ikaridiini, mis annab laiaspektrilise kaitse verdimevate, hammustavate putukate eest. Puukide vastu kaitseb vahend kuni 4 tundi ja seda võib kasutada alates 2. eluaastast. Diffusil aerosoolid toimivad puukide, sääskede ja parmude vastu. Tootel on inimesele meeldiv, kuid putukatele eemaletõukav lõhn. Diffusil laste aerosool kasutamiseks alates 3. eluaastast, toode sobib ka tundlikule nahale. Free putukatõrjevahendid sisaldavad innovatiivset toimeainet IR3535®, mis on struktuurilt amino hape, mida esineb inimkehas loomulikul moel. IR3535® on üks kolmest toimeainest, mida WHO soovitab kasutada kui turvalist ja efektiivset putukatõrjevahendit kõikide verd imevate putukate vastu. Free putukatõrjevahendid on ilma lõhnata, kuni 8-tunnise toimega. Tooteid on turvaline kasutada beebidel, lastel, allergikutel, astmaatikutel, rasedatel ja imetavatel naistel, igas vanuses inimestel. Lemmikloomale võiks apteegist küsida puugi- ja kirbutõrjerihma või täpilahust. 26\nPuugi saad kätte puugieemaldajaga Kui on juhtunud, et puuk on end naha külge haakinud, siis võiks käepärast olla vastav puugieemaldaja, mille otsas kaks haara. Puuk jääb haarade vahele ning suunaga ülespoole tõmmatakse rahulikult puugi pea välja. Veel on müügil puugieemaldaja, mille otsas on tamiilist silmus. See pannakse ümber puugi, keeratakse ning tõmmatakse puuk välja. Puugi eemaldamisel tuleks kindlasti vältida puugi pigistamist. Peale eemaldamist puhastada nahk ja puugieemaldaja desinfitseeriva vahendiga. Punetuse korral pöörduda arsti poole. Mõlemad nimetatud puugieemaldajad sobivad kasutamiseks ka lemmikloomadel. Kui on kahtlus, et puuk võis olla nakatunud ja andnud borrelioosi ka edasi, siis võib teha koduse kiirtesti, mis tuvastab hiljutist infektsiooni (2–4 nädalat oletatavast puugihammustusest). Testis kasutatakse sõrmeotsa verd, tulemus selgub 10 minutiga. Testi täpsus on 91% ning see on müügil apteekides.\nTriin Speek BENU Apteegi kategooriaspetsialist\nKuus müüti puukborrelioosist zz Mu sõber põdes borrelioosi, see pole tõsine haigus. Haiguse kulg võib olla erinev ja mõnel inimesel võib haigus kergemalt kulgeda ning hästi ravile alluda. Kuid on inimesi, kes on selle haiguse tagajärjel aastaid põdenud või koguni invaliidistunud. Mida varem borrelioosi diagnoosida ja raviga alustada, seda väiksem on tüsistuste tekkimise risk.\nzz Sügisel borrelioosi ei saa, sest puugid on ohtlikud ainult mais–juunis. Puugioht püsib kuni külmade saabumiseni. Sama kaua püsib ka risk saada puukborrelioos. Puugid on aktiivsed siis, kui õhutemperatuur on üle +5 kraadi.\nzz Puugisüst hoiab ära ka borrelioosi. Sa võid olla vaktsineeritud puukentsefaliidi vastu, kuid borrelioosi vastu ei ole võimalik vaktsineerida.\nzz Kehale oli kinnitunud puuk, kuid ei ole mingeid sümptomeid (klassikalist punast sõõri hammustuse ümber vm). Järelikult ei saa olla ka borrelioosi. Umbes poolte juhtumite puhul ei avaldu klassikalisi esmasümptomeid (punane sõõr, gripilaadsed tunnused jm). Seetõttu võib nakkus organismis üsna kaugele pääseda ja palju pahandust teha (närvisüsteemi- või liigesekahjustused,\nmäluprobleemid jm). Borrelioos ehk Lyme'i tõbi võib avalduda isegi aasta pärast puugihammustust.\nzz Linnas pole võimalik puuki saada. Puugi võid saada linnas elades koduaiast, pargist, tervisejooksu tehes või naabri koeralt. Puuk ei ela ainult metsas, võsaveerel või heinamaal! Puuki on saadud ka rannaliival pikutades ja sealt, kus liiguvad hiired, siilid, rebased jne.\nzz Mul juba oli borrelioos, järelikult olen immuunne. Borrelioosi võib korduvalt põdeda. Allikas: www.tervisetestid.ee\nLapse suuhooldusega tuleb algust teha beebieas Tekst: Age Maiste Fotod: istock.com\nLapse hammaste eest hoolitsemine algab tegelikult juba enne lapse sündi, sest tulevase ilmakodaniku hammaste tervis sõltub suuresti sellest, kuidas toitub ja jälgib oma suuhügieeni lapseootel naine. 28\nambapesuga tuleb algust teha kohe, kui esimene hammas on lapse suus lõikunud,“ paneb suuhügienist Marju Luht emadele-isadele südamele. Tõsi, hambapesuks on beebi suupuhastust esialgu raske nimetada, kuid sel on siiski tähtis eesmärk – hambakaariese ja igemehaiguste ennetamine. Esialgu on hea väikest suud puhastada pehme näpuharjaga, mida saab osta apteekidest või beebitarvete Esimesel hambaarsti visiidil uuritakse, mida tohter Kuni 19-aastase poodidest. Puhtas teeb ja kuidas näeb välja tema kabinet. vees niisutatud lapse hambaravi katab harjaga on hea haigekassa, kuid suupuhastada nii järeleandmatu: „Lapse tervise ja ka üksikuid kikusid, hügienisti ja ortodondi suutervise eest vastutab lapsevakeelt kui ka masnem!“ Ta soovitab kasutusele võtta vastuvõtu ja nende määseerida õrnalt kõikvõimalikud trikid, et hambad ratud ravi eest tuleb ise igemeid – need kisaaks puhtaks pestud. Kui vaja, tuleb puvad hammaste põgenev laps kinni püüda ja otsekui maksta. Haigekassa lõikumise aegu pamüramise käigus hambad puhtaks hüvitab vaid eriti rasked kitsema ja sügelema. pesta. Kogu jant peab siiski käima Päris palju on räämängeldes ja naljatades, vastasel juortodontiajuhtumid. gitud sellest, et suuhul hakkab laps hambapesu kartma õõnt peaks tital puhasning seda kohe päris kindlasti pole tama hakkama kohe, kui ta vaja. oma esimese söögikorra on lõpeKui laps kardab hambaarsti tanud. „Selleks küll vajadust pole, suu Hea tava on puhastada hambaid kaks puhastab end keele ja süljega ise,“ ütkorda päevas, hommikul ja õhtul. Eriti Kui hammaste lõikumine läks leb Marju Luht. „Kui hambaid pole, oluline on hambapesu enne ööund. probleemideta, siis hiljemalt kolpole ka kahjustuste ohtu. NäpuharEt sel oleks tõesti hammaste tervimandaks eluaastaks võiks hambaarst jaga võib mõnel korral päevas keelt sele positiivne mõju, ei tohi lapsele lapse suu siiski üle vaadata. Ning kui ja igemeid masseerida – nii harjub anda öösel piima või muud süüa, ka hambad on terved ja ravi ei vaja, jälaps suus toimetamisega. Marlisse mitte maitsestatud vett. „Joogiks sotab esimene visiit lapsele igal juhul keeratud näpuga (nii on soovitatud bib öösel üksnes puhas vesi,“ rõhutab positiivse kogemuse. Tutvutakse vastsündinu igemeid puhastada – Marju Luht. „Hammastel ja igemetel arsti ja kabinetiga, proovitakse tooli, toim.) võime viia beebi suhu rohkem peab olema võimalus puhata. Ei ole vaadatakse tööriistu, loetakse koos mustust ja baktereid, kui sealt ehk nii, et iga väikese nutu peale antakse hambad üle ning pannakse kirja. Hea, välja pühime. Lisaks ärritab see lapse lapsele piima. Piim on toit.“ kui lapsel on võimalus pealt näha ema suulage ja võib põhjustada refluksi.“ või isa hambaravi. Hambapesu raudne rutiin Väiksemad lapsed käivad reguSoor vajab ravi laarselt perearsti või -õe juures, seal Kui vanalt võiks laps juba ise hamvaadatakse alati ka suhu ning antakse baid pesta? „Kuni 10-aastaseks saamiIseasi, kui beebi suus on näha soori suuhoolduseks soovitusi. „Midagi seni peaks seda tegema lapsevanem,“ – valget kihti suu limaskestal ja keelel. kahtlast märgates võiks lapsevanem soovitab Luht. „Harjamisel pole oluSiis tuleb suuõõnt puhastada ja vajasellest kohe ka arstile rääkida ja vajaline mitte tugev nühkimine, vaid põhdusel viia keelele ravisalvi, milleks dusel hambaarsti vastuvõtule minna,“ jalikkus ja õige tehnika, osav kätetöö.“ sobivad kas hästi puhas marli (eeldab ütleb Marju Luht. Hambapesu algab kõige tagumise emalt korralikku kätepesu ja lühikesi Ometi ei kasva kaugeltki mitte hamba tagumisest küljest ning lühiküüsi) või näpuhari. Kuid kogu see tekõik lapsed üles tervete piimahamkeste pehmete edasi-tagasi või ringgevus ei tohi seisneda hõõrumises – mastega. Sel juhul tuleb läbi teha jate liigutustega liigutakse ettepoole. ikka õrnalt, silitades ja masseerides. ka esimene ravikogemus, sest ekslik Lapse esimene hambahari peaks olema „Pole vahet, mida beebi sööb – on arvata, et piimahambaid ravima pisikese peaga ja pehmete harjastega. kas üksnes rinnapiima või juba ka liei pea. Peab küll, sest vastasel juhul Kuidas aga hakkama saada siis, kui satoitu või sööb hoopis lutipudelist, kandub kaaries edasi ka jäävhamlaps hambapesust keeldub – ei tee oluline on hoopis see, kas hammas on mastele, rõhutavad hambaarstid. suud lahti ja kõik! Siin on suuhügienist juba lõikunud või mitte,“ ütleb Luht. 29\nHambatuimestus lastele Mida siis teha? „Kui vaja, tuleb vahetada hambaarsti,“ ütleb Luht. „Kui lapsega kontakti ei saa ning n-ö märkamatult kas või hammast tuimestada pole võimalik, ei saagi midagi teha. Karjuva lapse jõuga kinnihoidmine on vale.“ Tänapäeval tehakse vajadusel hambatuimestust ka lastele, vanemad peaksid seda julgemalt küsima ja\nnimelt esimese hambaravi eel – paljud arstid ei kipu seda võimalust ise pakkuma. Ka arvatakse, et piimahammaste ravi pole valus. On küll, teavad seda omal nahal kogenud lapsevanemad hästi. Mudilase ja kooliealise lapsega tuleb hambaarsti külastada igal aastal, et suu olukorda kontrollida ning vajadusel ravi teha. Kui hambaid parandada pole vaja, võib paluda suuhügienistil lapse hammastele nn suurpuhastust teha. Seda tehakse näiteks spetsiaalse poleerpasta ja pehme elektriharjaga. Vajadusel kaetakse hambad hambaemaili tugevdava lakiga. Suuhügienist annab lapsele ja lapsevanemale nõu, kuidas suuhaigusi ennetada, selgitab kaariese ja igemehaiguste tekkepõhjuseid, aitab valida sobivad suuhooldustooted ja õpetab neid õigesti kasutama. Ortodondi juurde võiks esimese visiidi teha siis, kui laps on umbes ©iStock.com/ a-light\nKui lapse võtab vastu professionaal, kes teab, mida ta teeb ning oskab lapsega koostööd teha, jääb ilmselt visiidist alles hea mälestus. Kuidas aga toimida edasi siis, kui esimene ravikogemus lõppes pisaratega, laps kardab valu ja pole rohkem nõus suud avama? „Sellist olukorda ei tohiks üldse tekkidagi,“ laidab Luht. „Etteheidet on väärt nii vanemad kui ka esimest ravi teinud hambaarst. Väga oluline on, et esimene visiit toimuks enne, kui suus on probleemid tekkinud. Kui laps saabub ravikabinetti hambavaluga, siis on keeruline tulevikus hambaravihirmust üle saada. On neid, kellele jääb hirm kogu eluks.“\nseitsmeaastane. Siis vaadatakse üle hambumus ja vajadusel määratakse ravi. Enamasti seisneb see breketite kandmises. Et breketeid panna, peab laps oskama ise korralikult hambaid puhastada ning vanem peab olema valmis vastutust võtma, et laps tõesti neid hambaid õigesti puhastab. Korralikult hooldamata hammastele jätavad breketid inetud jäljed, mille kohta suuhügienist Marju Luht ütleb: „Ei teagi, mis oleks parem, kas puseriti hambad või inetute laikudega hambad.“\nApteegist leiab hambaharja ka juba päris pisikesele lapsele\nVirge Sokk, BENU Tõrva Apteegi proviisor Päris esimeste hammaste puhastamiseks on olemas apteekides nii silikoonist näpuharjad kui ka hambapasta, mis sobib kasutamiseks juba alates neljandast elukuust. 30\nSamas ei pea ilmtingimata esimesi kikusid kohe hambapastaga puhastama ning alguses võib vabalt piirduda hammaste harjamisega. Kui aga siiski otsustatakse pasta kasuks, siis esialgu on soovitatav kasutada beebidele ja väikelastele mõeldud hambapastat, sest need on allaneelamisel ohutud. Apteegist leiab ka minimõõdus hambaharju, mida saab laps ise käes hoida ja hammaste harjamist proovida. Leidub ka harju, millele saab kinnitada n-ö stopperi. See aitab vältida olukorda, kus laps endale harja liiga sügavale kurku lükkab. Edasi on saadaval hambaharjad vastavalt vanusele: 4–24 kuud, 2–4 aastat, 5–7 ja 8+ aastat. Breketikandjatele on samuti saadaval\nspetsiaalsed hambaharjad ja siis on kindlasti vajalik kasutada ka väikeseid hambavaheharju, et saada kõik toiduosakesed kätte nii hammaste kui ka breketite vahelt. Lastele on olemas ka suuveed, mis sobivad kasutamiseks alates 6. eluaastast. Hambaniidi kasutamist võib samuti hakata lapsele õpetama ning sel puhul võib kasutada täiskasvanutele mõeldud hambaniiti. Söögikordade vahel võib kasutada ksülitooli sisaldavaid närimistablette, mida saab samuti soetada apteegist. Huvitav toode on hambakattu värvivad ja esile toovad närimistabletid. Need märgistavad hamba pinnal ära bakteriaalse katuga kohad ja näitavad ära piirkonnad, kus hambaid oleks vaja hoolikamalt harjata.\nApteeker soovitab Bio Oil nahahooldusõli Pole saladus, et ebameeldivad venitusarmid tekivad naistel just raseduse ajal või kaalukõikumiste tõttu ning kahjuks sunnivad tihti ka suvepäikese eest oma keha paksu riietekihi alla peitma. Venitusarmid tekivad naha sügavamas kihis kollageenkiudude liigsest venitusest ja nende rebenemisest. Kui armid on juba tekkinud, siis neid kahjuks enam ära kaotada ei saa, küll aga saab muuta neid vähem märgatavamaks. Tõhus armide teket ennetav ning ka hilisemaks hooldamiseks sobiv vahend on Bio-Oil. Regulaarne Bio-Oili kasutamine aitab ühtlustada venitusarmide ja arme ümbritseva naha värvust ning struktuuri. Bio-Oil on ohutu nahahooldusõli, mida võib kasutada kogu raseduse vältel ja selle järel. Regulaarne Bio-Oili kasutamine vähendab naha kuivusest tingitud sügelust ja pinguloleku tunnet. Ka Eesti Ämmaemandate Ühing soovitab kasutada Bio-Oili, et vähendada venitusarmide nähtavust ning nende tekkevõimalust!\nScholl küüneseene eemalduskomplekt Scholl küüneseene eemaldusvahend on „kõik ühes“ komplekt, millega saab lihtsalt ja ohutult peatada infektsiooni, hoida ära uuesti nakatumise ja parandada küüne väljanägemist. Ühes pakendis on olemas kõik, mida selleks vaja – sealhulgas ka viilid ja küünelahus, millega hävitada küüne sees elavad seened.\nGUM AftaClear suuhaavanditele Suuhaavandid on väga ebameeldivad, kuna häirivad nii söömist-joomist, rääkimist kui ka inimese keskendumisvõimet. GUM AftaClear kolmeosaline tootesari sobib nii täiskasvanutele kui lastele. Sari pakub täielikku kaitset välisfaktorite eest ja aitab seeläbi kaasa kiirele ja tõhusale paranemisele. Leevendus ja kiire valuvaigistus on tagatud juba esimesel kasutuskorral ning see omakorda aitab kaasa paranemisprotsessile. GUM AftaClear geeli, suuloputusvedeliku või pihusti abil kaob haavandi põhjustatud ebamugavustunne ruttu ning haavandid paranevad kiiresti ja ohutult.\nCuraprox hampapastad ja hambaharjad\nSuur suvi on lõpuks ukse ees, mis juba esimeste soojade ilmadega paneb meid kibelema kiiresti päikese kätte ja loodusesse. Päikesest saadava energia, rõõmu ja kauni pruuni jume kõrval peab aga meeles pidama, et see on ka omamoodi katsumuseks nii nahale kui juustele. Et päikesevalgust tervislikult nautida, säilitades samas särava välimuse, tuleb suvekuudel naha- ja juuksehooldusele erilist tähelepanu pöörata. Samuti ei tohiks suvesooja saabudes ära unustada küünte tervist. Palavatel ilmadel ja umbsetes ruumides kinniseid jalanõusid kandes võib kimbutama hakata inetu küüneseen. Seetõttu on ülimalt oluline pöörata erilist tähelepanu oma jalahügieenile ning juba tekkinud küüneseen välja ravida. Paraku ei säästa soe puhkusteaeg paljusid meist ka ebamugavatest ja valulikest suuhaavanditest, mis enim esinevad just naistel, noortel ja väikelastel. Need tihtilugu stressist, hormonaalsetest muutustest või ebatervislikust toitumisest tingitud haavandid segavad söömist, rääkimist ja mõnusat enesetunnet. Ka siin leiab koduapteegist abi. Liia Saava, proviisor\nCuraprox hambaharjas on kuni 7–10 korda rohkem harjaseid, mis puhastavad põhjalikult hambad ja igemetasku, kaheksanurkne käepide tagab õige harja käeshoidmise. Superduo komplektis on hambahari ja hambavaheharjad suuruses 0,6 ja 0,7 ja 0,8 mm. Curaprox 5460 harja 5460 harjast on ülipehmed, hari sobib täiskasvanutele. Curaprox 7600 Smart harja 7600 harjast on ülipehmed ja üliõhukesed, hari sobib tänu väiksemale peale nii lastele kui ka täiskasvanutele. Curaprox hambapastad sisaldavad ensüüme, mis tugevdavad suu limaskesta, suurendavad sülje kaitsvaid omadusi ning vähendavad kuivust. Fluoriidiga 1450 ppm ja fluoriidivaba pasta.\nEesti naise südamemured vajavad eraldi tähelepanu Viimasel kümnendil on üha enam hakatud tähelepanu pöörama naiste südametervisele – sellele, millised probleemid naiste südameid ohustavad ning kas ja kuidas on neid võimalik ennetada.\nda-Tallinna Keskhaigla südamekeskuse juhataja dr Tiina Uuetoa selgitab, et suhtumise muutust naise südametervisesse peegeldavad kõige ilmekamalt viimasel dekaadil nii Euroopas kui Ameerika Ühendriikides käivitatud arstkonnale ja elanikele suunatud programmid, millel on mitu eesmärki: suurendada üldist teadlikkust naiste südamehaigustest ja nende tekkimise mehhanismidest, samuti tagada võrdne ravikäsitlus. Euroopa suremuse statistika raport eelmisest aastast näitab, et südame-veresoonkonna haigustesse sureb 49 protsenti naistest ja 40 protsenti meestest. Kõrvuti südameinfarktiga surevad naised ajuinsulti ja seda esineb naistel sagedamini kui meestel. Statistika on karm, näidates, et iga teine inimene Euroopas, kes sureb südamehaigustesse, on naine ja et iga teine naine sureb südameinfarkti või insuldi tõttu. Meestega võrreldes kimbutavad südamehaigused naisi vanemas eas – kui keskmine südameprobleemidega patsient on tööealine mees, siis südamehaige naine on pigem eakas. Nõnda on\ninfarktihaigete hulgas Eestis naise keskmine vanus 10 aastat kõrgem kui meestel – meestel 67 aastat ja naistel 77 aastat. Tõsiasi on, et erinevusi on ka naiste ja meeste südamehaiguste mehhanismides, samuti kaebustes, mis nende haigustega kaasnevad.\nHormoonid kaitsevad naise südant Miks põevad naised meestest vanemana südameinfarkti? Dr Uuetoa sõnul on südamehaiguste esinemissageduse märgatava tõusu põhjuseks keskea ületanud naistel naissuguhormoonidest saadud kaitse kadumine menopausiga. „Paraku pean kurvastama neid naisi, kes loodavad kaitset hormoonasendusravist teatud eluperioodil. Uuringud on näidanud, et südamehaiguste riski eest hormoona sendusravi ei kaitse ja seda ei soovitata infarkti ennetuseks. Küll saavad paljud naised sellisest hormoonravist kasu klimakteeriumiga seotud vaevuste leevendamiseks ja sellise näidustusega nende kasutamine on õigustatud,“ lisab südamearst. Tüüpiline infarkti põdev naine on pensionär. Eestis on infarktiga\nTekst: Kadri Penjam Foto: BENU, istock.com\nhaiglasse sattuvatest naistest üle 60 protsendi vanemad kui 75-aastased. Infarktiga seotud kaebused on naistel ja meestel erinevad. Meestel esineb juhtiva kaebusena tugev valu rinnus, mida tänasel päeval inimesed Eestis teadvustavad kui infarktikaebust ja suure ohu märki. Naiste infarktist tingitud vaevused on sagedamini ebatüüpilised ja salalikumat laadi.\nErinevad kaebused „Infarktiga esineb naistelgi valu rinnus, kuid meestest enam on infarkti sümptomiteks õhupuudus ja üldine väsimus,“ selgitab südamekeskuse juhataja. Ebaselgete kaebustega patsientide hulka kuuluvad naised, diabeetikud, vanemad inimesed. Näiteks võib südameinfarktiga haiglasse sattuda eakas suhkruhaigust põdev proua. Kui tegemist on igapäevaselt vähese füüsilise koormusega tubase 75-aastase naisega, kellel on nädala jagu olnud üldine halb enesetunne väsimuse ja õhupuudusega, siis ainult kaebuste põhjal infarkti esimese haigusena ei kahtlusta patsient ise ega tarvitse seda teha ka kiirabibrigaad. 33\nLiikumine, kehakaalu normis hoidmine, mittesuitsetamine ja tervislik toitumine on infarkti ennetuses võtmetähtsusega. Ela tervislikult!\ntaustsüsteemi, mida iseloomustab Ebatüüpilised kaebused on kindlasti kõrgem risk infarkti raskemaks kularvestatavaks põhjuseks, miks naistel gemiseks haiglaperioodil. tekib meestega võrreldes enam viiviMillised on aga olulisemad riskifaktusi infarkti diagnoosimisel ja haiglatorid südameinfarkti tekkimiseks? Dr ravi alustamisel. Uuetoa sõnul on nendeks soost sõltuVahel juhtub ka, et väikesekoldematult vanus, kõrge vererõhk, normist line ehk mikroinfarkt põetakse läbi kõrgem kolesteroolitase, püstijalu. Dr Uuetoa sõnul võib see ülekaal, suhkruhaigus, sündida, kui kaebused on suitsetamine, istuv vähesed ja inimene eluviis. Kõrge nendega arstile ei infarktiriskiga pöördugi. Infarktile viitavad on kõik need, Naiste infarkti kaebused on kellel on juba ravimisel ja progdiagnoosinoosis edasiseks naistel ja meestel tud südame eluks on oluline erinevad. isheemiatõbi seegi, et naistel (see on südaesineb kõrgema meinfarkti alushaigus – vanuse tõttu ka rohkem toim.) või tehtud varasemalt südame kaasuvaid haigusi. „On loomuveresoontel erinevaid protseduure lik, et vanuses 75+ infarkti põdeval (operatsioon, sondeerimisel verenaisel on arvestatavalt kaasuvaid haisoonte laiendamine). gusi nagu diabeeti, vererõhuhaigust, Naistel tasub teada ka seda, et kopsu- ja liigeshaiguseid. Neidki haigumitmete riskifaktorite mõju erineb seid ravitakse ja seetõttu on igapäesooliselt ja seda õrnema soo kahjuks vaselt tarbitav tabletikoormus sageli – näiteks suitsetamisega ja diabeemärkimisväärne. Vanusega „kuluvad“ diga seotud riskid toimivad nendel paljud elundid, näiteks esineb kõrkestvamalt ja jõulisemalt. Nagu juba gemas eas sagedamini neerupuumärgitud, suureneb naise risk haigesdulikkust. Kõik need tegurid loovad tuda infarkti menopausi tekkimisega. infarkti põdeva eakama naise jaoks 34\nEuroopa südamearstide viimane ennetusjuhend 2012. aastast soovitab naisi südamehaiguste suhtes skriinida alates 50. eluaastast. „Et naise risk haigestuda infarkti kasvab hüppeliselt menopausi tekkimisega, siis soovitatakse skriinida kindlasti ka neid naisi, kellel on tekkinud menopaus. Lisaks tasub teada, et mitmete südameinfarkti riskifaktorite mõju erineb sooliselt ja seda naiste kahjuks – näiteks suitsetamisega ja diabeediga, ka vererasvade ainevahetuse häirumisega seotud riskid toimivad nendel kestvamalt ja jõulisemalt. Paljud ei tea, et infarktiriski suurendab ka passiivne suitsetamine. Suitsetamisest loobumisest saame rääkida siis, kui ei ole suitsetatud vähemalt 1 aasta. Siinkohal ei räägi me mõnepäevasest suitsuta olemisest, nagu patsiendid ekslikult vahel arvavad,“ lisab dr Uuetoa.\nTeadlikkus hoiab tervena Dr Uuetoa sõnul on tänaseks jõutud selleni, et riskiteadlikkus pole kitsalt arstlik probleem, vaid eelkõige patsient ise peab teadma oma südame-veresoonkonnahaiguste\nriskifaktoreid. Teadlikkus tervise suhtes ja toitumist puudutavad arukad valikud on tervena elatud elu alus. Ennetus tõesti toimib – südameinfarkti tekkimist suudetakse riskifaktorite õigesuunalise mõjutamisega vähendada koguni 50 protsendi võrra! Kindlasti tuleb arvestada võimalusega, et elu jooksul võib südameinfarkt korduda. See on haigus, mida on võimalik põdeda ka teist, kolmandat või enamgi kordi. Kusjuures alati ei pruugi ajavahe kahe infarkti vahel olla mitte aastates, vaid mõnikord saab seda lugeda kuudega. Korduva südameinfarkti ennetamiseks tuleb tingimata järgida arsti soovitusi ja haiglas paikaseatud raviplaani.\nRavimitest ei tohi loobuda „Kindlasti rõhutaksin siinkohal, et igal infarktihaigel seisab peale haiglat ees elukestev ravi. Südametüsistuste kindel riskifaktor on elutähtsatest ravimitest loobumine. Miks nii juhtub? Ajendina nimetavad meie patsiendid\neeskätt enesetunde paranemist, ka hirmu liigse „keemia“ ees. Infarktijärgselt on tähtis tarvitada koduseks raviks väljastatud ravimeid. Seda tuleb teha vastavalt korraldatud raviskeemile, mitte enesetunde alusel,“ ütleb dr Uuetoa. Südamearst tuletab ka meelde, et väikeses doosis nn südameaspiriin on nendel, kes on põdenud infarkti, kindel kaaslane kogu eluks. Kardioloogi sõnul esineb südameveresoonkonnahaigusi Eesti elanikel palju, kuid elus õigeid valikuid tehes saab nende tekkimist ennetada. „Südamesõbralike valikute tegemine ei pruugi olla alati kallis, alustada saab lihtsatest sammudest – mitte suitsetada, liikuda piisavalt, toituda tervislikult ja hoida oma kehakaal optimaalsena. Kindlasti ei tohi unarusse jätta infarkti riskifaktoreid ja neid peab ravima – eeskätt puudutab see kõrgvererõhktõve ja kolesterooli ainevahetuse häireid, aga ka suhkruhaigust. Nii ei pruugi esimene infarkt tekkidagi.“\nMilliste südame probleemidega tullakse kõige enam EMO-sse? Ida-Tallinna Keskhaigla erakorralise meditsiini osakonna juhataja dr Märt Põlluveer Tüüpiline kaebus, mille puhul kindlasti abi saamiseks meie poole pöördutakse, on rindkerevalu. Valu tuntakse kõige erinevamates kohtades nagu kael, õlaliigesed jne. Kurdetakse, et jõud on kadunud ja süda lööb liiga aeglaselt. Kaebused on meeste ja naiste osas ligikaudu ühesugused, kuid loomulikult on iga patsient oma kaebustega individuaalne ning vajab tähelepanu, et välistada või kinnitada üks või teine diagnoos.\nHaavad paranevad valuta Haavaravi ei tähenda automaatselt suure valu kannatamist, vaid tänapäevaseid plaastreid kasutades paranevad ka raskemad haavad ja haavandid kiiremini ning vähema valuga. 36\nTekst: Kristina Traks Fotod: istock.com\nKeeruline lamatiste ravi Haigekassa katab 50 protsenti lamatiste, säärehaavandite, diabeetiliste haavandite, põletushaavade\nldlevinud arvamus on see, et haavale tuleb panna rohtu, plaaster või paks side ning et kindlasti peab haava peale tekkima koorik. Tänapäevane meditsiin on aga vastupidisel seisukohal – kooriku all haav ei parane, samuti tekib sellele kohale märgatav arm. Suuremate haavade ja haavandite ravis on soovitus kooriku teket pigem vältida, selgitab BENU Pärnu Papiniidu Apteegi proviisor Margot Lehari. Sellepärast tuleks ka keerulisemad ja spetsiifilisemad haavandid, nagu lamatised, venoossed ja diabeetilised haavandid, põletushaavad ja kiiritusjärgsed nahaärritused, katta plaastriga. Kaasaegsed Safetac-tehnoloogiaga plaastrid hoiavad haavas niisket keskkonda, kuid samas lasevad nad üleliigsel niiskusel aurustada. Tegemist on nö nutikate toodetega, mis aitavad haaval paraneda.\nLamatisi on lihtsam spetsiaalplaastrite abil ennetada, kui neid hiljem ravida.\nja kiiritusjärgse nahaärrituse ravivahenditest. Kuna eakate ning diabeedihaigete arv Eestis aina kasvab, siis suureneb ka haavade ja haavandite hulk. Eriti just nende esimeste puhul nähtub haigekassa statistikast, et lamatistega patsientide arv suureneb ja üsna jõudsalt. „Lamatiste ravi on kallis, pikk ja ajamahukas, kuid samas on lamatised just selline probleem,\nmida saaks ennetusega ära hoida,“ ütleb Lehari. On hea teada, et lamatiste ennetuseks ja raviks on välja töötatud spetsiaalsed plaastrid. Jah, muidugi tuleb voodis lebavat inimest keerata, kuid näiteks raske operatsiooni järel pikalt lamamisrežiimil olles on abi justnimelt eriplaastritest, mis vähendavad survet ja hõõrdumist kriitilistes\nHooldusvaht kuivale ja kahjustatud nahale. HÜPOALLERGEENNE Eriti sobiv allergilistele inimestele. Provitamiin B5 (dekspantenool) ja jojobaõliga. Teie nahka toimivad iga päev välised mõjud (nt UV-kiirgus, kuiv õhk), mis võivad nahka ärritada ning tekitada selle pinguloleku tunnet. Nahk muutub kuivaks ja karedaks. Õrnatoimeline hooldusvaht Panthenol Spray Jojoba niisutab ja hooldab nahka väärtusliku provitamiin B5 (dekspantenool) ja jojobaõliga. Naha niiskussisaldus paraneb märgatavalt ja samal ajal avaldab vahu koostisosade kombinatsioon nahka pinguldavat toimet. Panthenol Spray Jojoba muudab teie naha pehmeks ja elastseks ning toetab naha loomulikku uuenemist.\nPihustage nahale värskust ja nautige Panthenol Spray Jojoba õrna aroomi\nKasutamine Kuiva ja kahjustatud naha parimaks hooldamiseks pihustage hooldusvahtu Panthenol Spray Jojoba ühtlaselt nahale kaks korda päevas, näiteks pärast duši all käimist. Pehmet vahtu on lihtne nahale kanda. Enne pihustamist loksutage pudelit hoolikalt ja hoidke seda pihustamise ajal püstiasendis. Vältige sattumist silma. Ärge pihustage ninna või suhu.\nPanthenol Spray Jojoba - müügil apteekides\nOhutusjuhised Survepakend. Kaitsta päikesevalguse eest. Mitte lasta kuumeneda üle 50 °C. Mitte lõhkuda ega põletada ka tühjalt. Visata ära ainult täiesti tühi spreipudel. Mitte pihustada lahtisesse tulle ega hõõguvale pinnale. Hoida eemal süttimisallikast – mitte suitsetada! H222 VÄGA TULEOHTLIK AEROSOOL\nMitte anda laste kätte. Enne iga kasutamiskorda loksutada hoolikalt. Säilitada hooldusvahtu temperatuuril kuni 25 °C. Partiinumber ja säilivusaeg vt välispakendil.\nTervis Haavaravi ABC\npiirkondades, nagu näiteks ristluu piirkonnas ja kandadel. Safetac-tehnoloogiaga plaastrid kleepuvad õrnalt nahale ning nende eemaldamine pole valus, kuna tegemist on silikooni kleepuvusega. Ka ei esine erinevalt tavaliselt kasutatavast haavakattematerjalist silikoonplaastrite ja hüdrokolloidplaastrite vastu allergiat. Tasub ka teada, et lamatised on kiired tekkima – vaid mõne tunniga tekib juba I astme lamatis, mis märkamatuks jäädes kiiresti edasi areneb. Arvamus, et lamatiste saamiseks on vaja lamada päevi, on täielikult vale.\nDiabeetikud on riskirühm Umbes igal kuuendal diabeetikul esineb jalahaav, mis tuleneb sellest, et haigus on kahjustanud närve ning perifeerset vereringet. Tavaline on jalgade tundlikkuse vähenemine – inimene võib jala villi hõõruda või klaasikillu jalga astuda nii, et ta ise midagi seejuures ei tunne. Haavandid on seega kerged tekkima ja nende ravi on keeruline ning pikaajaline. Sellepärast oleks igati mõistlik haavandite teket vältida, näiteks kanda sokke ja igapäevaselt oma jalgu kontrollida. Kui on tekkinud kasvõi väike haavand, panna kohe peale plaaster ja pöörduda spetsialisti poole. Kroonilised säärehaavandid võivad tekkida inimestel, kellel vereringe jalgades on mingil teisel põhjusel halvenenud. Ka siin on abi silikoonplaastrist, mida haavandi tekkimise puhul võiks kohe kasutada.\nKuidas valida õige plaaster? Kirjelda apteekrile oma haava võimalikult täpselt ja ta aitab sul leida sobivaima toote. Plaastreid on müügil väga erineva kuju, suuruse ja ka imavusega ning need valitakse vastavalt haavast eralduvale eksudaadile, haava suurusele ja sügavusele. 38\n„Oluline on, et plaaster oleks piisavalt suur ja kataks haava täielikult,“ sõnab Lehari. Leidub nii isekleepuvaid kui ka padjaga plaastreid. Safetac-tehnoloogiaga plaastrid on taaskleepuvad ja valuvabad, mis tähendab, et plaastrit on võimalik haavalt selle kontrollimiseks eemaldada ja pärast uuesti tagasi panna. Mingit valu plaastri eemaldamine haavale ja seda ümbritsevale nahale ei tekita ning see on ka üks olulisemaid erinevusi võrreldes nö tavaliste plaastritega.\nEnneta armi teket! Maksimaalselt võib sama plaaster haaval olla 7 päeva, kuid sõltuvalt vedeliku eraldumisest haavast võib olla tarvilik seda tihemini vahetada. Leidub ka veekindlaid plaastreid, mida saab kasutada näiteks dušši all käies. Ja pindmistele põletustele või marrastustele näiteks ka haavakile, mis vähendab valu ja hoiab hõõrdumise eest. Kui haavas ei ole põletikku ega infektsiooni, siis ei ole sellele vaja midagi määrida, vaid tänapäevased plaastrid teevad haaval oma tööd ja loovad paranemiseks soodsa keskkonna. Plaastri all paraneb haav kiiremini ja ka väiksema armiga.\nzz H aavad paranevad kõige paremini kergelt niiskes keskkonnas. Ära jäta haava lahtiseks ja kaitse teda põletiku eest. zz Puhasta haav leige voolava vee või soolalahusega (NaCl 0,9%). zz Puhasta värske haav võõrkehadest (muld, liiv, riidetükid jne). zz Kaitse puhastatud haava plaastriga, mis katab kogu haava ja seda ümbritseva naha. zz Jälgi haava paranemist igapäevaselt. zz Vaheta plaastrit siis, kui haavale on sattunud mustus või kui imav padi on täitunud haavast eralduva eksudaadiga. Plaastrit ei pea vahetama igapäevaselt. zz Ära kasuta vatti või kreeme lahtisel haaval. Lahtisele haavale sobivad niisutamiseks ja paranemise kiirendamiseks spetsiaalsed haavageelid. zz Ära kasuta jooditinktuuri ega vesinikulahust haava puhastamiseks – see traumeerib haava ja paranemine on aeglasem. zz Kui haava tekib põletik, konsulteeri arstiga.\nApteegist võid küsida ka spetsiaalset silikoonist armiplaastrit, mis pannakse haavale pärast selle täielikku paranemist. Seda soovitatakse kasutada 3–4 kuud ning ta teeb armi madalamaks, siledamaks, pehmendab operatsioonijärgset kudede pinget, võtab ära lillaka tooni ning arm jääb seetõttu vähem näha. Plaaster toimib nii värsketel kui ka vanematel armidel, sest armistumine kestab kuni kaks aastat. Kuid arm peaks olema veel tumedamat tooni. On küll olemas ka spetsiaalsed armidele määritavad geelid, kuid kasutusmugavuselt on plaaster parem. Kui haav hakkab punetama, tundub kuum, turses ja eritab halba lõhna, siis see tähendab, et haava on tekkinud põletik. Sellisel puhul küsi apteegist hõbedaga plaastrit. See võtab üsna kiiresti põletiku maha. Tõsi, võid seejuures tunda haavas kipitust, kuid see ongi märk, et vahend töötab. Kui aga haava olukord ikkagi ei parane, tuleb kindlasti pöörduda arsti poole.\nKITO-KIT® - UUS PÕLVKOND HAAVARAVIS KITO-KIT® kitosaan suktsinaat geel on steriilne valuvaigistav ravigeel haavade kiireks, valutuks, tõhusaks ja armivabaks paranemiseks. Geeli võib kasutada kõikvõimalike haavade, ka diabeetiliste, suureulatuslike ja infekteerunud haavade ravis.\nKõnni ennast terveks ja ilusaks! ©iStock.com/dolgachov\nTekst: Kadri Kütt Fotod: ISTOCK.COM\nKõndimise tõestatud kasu Füüsilise aktiivsuse kasu sõltub enamasti kolmest aspektist – intensiivsus, kestus ja sagedus. Kuna kõndimine ei ole nii intensiivne kui näiteks jooksmine, tuleb sarnase efekti saavutamiseks läbida pikemaid distantse ja sagedamini liikuda. Täiskasvanutele soovitatakse mõõdukas tempos 30-minutiline kerge jalutuskäik ette võtta nädalas viiel korral või kõrgema intensiivsusega aeroobne 20-minutiline treening kolmel päeval. Selliselt võib jooksmine tunduda oluliselt efektiivsemana, samas kärbivad kasutegurit soojendus, lõdvestus, eraldi varustus, vigastused jm aspektid. Kõndimise tasakaalukalt kasulikku mõju kinnitavad ka sel teemal läbi viidud uuringud. Jalgsi liikumine vähendab kardiovaskulaarse haigestumise riski 31 protsendi võrra ja seda nii meeste kui naiste seas. Kasu on juba sellest, kui jalutad tõeliselt rahulikus tempos (3 km/h) 9 kilomeetrit, pikemaid distantse läbivate ja kiiremas tempos liikuvate inimeste tervisenäitajad näitasid aga veelgi paremaid tulemusi. Iga päev vähemalt 30-minutilise jalutuskäigu tegemine vähendab 18 protsenti südame pärgarteri haiguseid ja nädalas vähemalt 3 tundi kõndimist kahandab südameataki ja -seiskumise ning insuldi riski ligi 35 protsenti. Kõndimine avaldab positiivset mõju just südamega seotud terviseriskide ennetamisel. Juhul, kui inimesel on juba terviseprobleemid avaldunud, ei ole ka veel hilja midagi ette võtta.\nõõdukas treening on tervisele väga kasulik ja kõndimine on siinkohal parimaks tegevuseks. Käimisel saadavate vigastuste oht on võrreldes jooksmisega pea olematu. Kuidas nii? Jooksu puhul toetutakse kordamööda nii ühele kui teisele jalale, olles sealjuures kuni 45 protsenti ajast justkui õhus. Iga kord taas jalale maandudes on seeläbi avalduv koormus võrdne ligi kolmekordse keharaskusega. Poolteise kilomeetri läbimisel mõjub jooksja kehale umbes 100 tonni kokkupõrkejõudu. Neisse numbritesse süvenedes tundub jooksmine kehale arvatust koormavam ja lausa ohtlik, kuid võtmesõna on siinkohalgi teadlik treening.\nSellistel juhtudel vähendab mõõdukas kõndimine või statsionaarsel rattal sõitmine haiguse süvenemise riski ja suremust. Seega mõjub kõndimine eelkõige kardiaalsetele riskiteguritele nagu kolesterool, vererõhk, diabeet, rasvumine, vaskulaarne jäikus ja ka vaimne stress. Lisaks kaitseb liikumine ka dementsuse, perifeersete arterite haiguste, depressiooni, käärsoolevähi ja isegi erektsioonihäirete eest.\nKalorid põlevad Kõndimine on lihtne ja loomupärane, ei nõua juhendamist ja sobib igas vanuses, kehakaalus ning terviseseisundis inimestele. Kõndida saab nii väljas, siseruumides kui spordiklubis lindil. See on hea võimalus suhtlemiseks kui sõbergi jalutama kutsuda. Kõikidel juhtudel tasub eelkõige lähtuda enesetundest ja vajadusel spetsialistide soovitustest. Liikumine ja sealt edasi treenimine põletab kaloreid ning tagab füüsilise vormi hoidmise või parandamise. Kalorite hulk sõltub eelkõige läbitavast vahemaast ja kehakaalust, vähem tempost. Poolteise kilomeetri läbimisel kõndides kulutatakse umbes 100 kalorit. See võib tunduda väike number, aga arvestades võimalusi, kuidas lisaks treeningkõnnile saab ka argitoimetustes jalgsi liikuda, on tulemused märkimisväärsed. Enam lõikavad kõndimisest kasu suurema kehakaaluga inimesed ja neil juhtudel on keha vormimise tulemus ka kõige paremini silmaga nähtav. Kõndimise sportlikum versioon – kepikõnd – ühendab endas tavapärase liikumise ja kogu keha aktiivsema kaasamise. Keppide kasutamine paneb lisaks jalgadele hoogsalt tööle ka käed ja tulemus on efektiivsem. Kaasatud on õlavöö, ülakeha ja nimmepiirkonna lihased ning väheneb koormus jalaliigestele, kuna osa kehamassist jääb\nUuring: kõndimine on eestlaste lemmiksport 2015. aasta lõpus viis Valio läbi uuringu, et välja selgitada Eesti elanike sportimisharjumused. Uuringust selgus, et eestlaste üks põhilisi lemmikspordialasid on kõndimine, millele järgnevad rattasõit, ujumine ja jooksmine. Kõndimine oli eelistatuim spordiala ligi poolte vastanute hulgas, kellest kaks kolmandikku moodustasid naised. Uuring näitas, et kõndimist harrastavad eelkõige need, kelle eesmärgiks on turgutada enesetunnet või tervist, mitte sedavõrd füüsilist vormi, mille parendamiseks käiakse pigem jõusaalis (57 protsenti). Valio turundus- ja tootearendusdirektor Krista Kalbin paneb omalt poolt inimestele südamele, et liikuma peaks igapäevaselt ja vähemalt 30 minutit järjest, eriti oluline on see istuva tööviisiga inimeste puhul. „Passiivne eluviis ja regulaarne kaloririkas toitumine viib väga lihtsalt ülekaaluni, mille tulemusel hakatakse oma menüüst välistama erinevaid toiduaineid, mis aga omakorda kaalulisa ja stressi tekitab. Regulaarne füüsiline koormus võimaldab mõistlikes kogustes kõike süüa ja lõppkokkuvõttes mõjub see hästi nii organismile kui ka meie meeleolule ja enesetundele,“ ütleb ta. Allikad: http://www.health. harvard.edu/newsletter_article/ Walking-Your-steps-to-health http://www.kepikond. ee/?page_id=129\nTervis käte kanda. Uuringute tulemused on näidanud, et kepikõnd kulutab tavapärase käimisega võrreldes kuni 46 protsenti rohkem energiat. Kui aga ei ole soovi endale lisavarustust soetada, saab sarnase efekti saavutada ka kõndides, teadlikult aktiivsemalt käsi liigutades.\nOled endale ise treener Kõndimiseks ei vaja sa spetsiaalset ja kulukat varustust. Vaja on vaid motivatsiooni liikumiseks. Vabal ajal jalutamiseks või tempokamaks liikumiseks on hea kasutada spordijalanõusid, igapäevased toimetused saad enamasti teha ilma selleks konkreetseid jalatseid valimata. Riiete puhul kehtib sama põhimõte – jalutamiseks sobib pea igasugune riietus. Kui aga soovid treenimise eesmärgil kõndima minna ja tempot tõsta, tasub kapist valida ilmastikule vastavad, sooja hoidvad ja õhku läbilaskvad spordiriided. Teada-tuntud keha vormiv liikumisviis on treppidest üles-alla kõndimine. Seda soovitavad nii treenerid,\nKuhu kõndima minna? zz Kasuta kõndimist liikumisvõimalusena igapäevastes toimetamistes – ka väikeste vahemaade läbimine annab kehale hea toonuse. zz Ei ole kehva ilma, on valesti valitud riided – tempokamaks treeningu eesmärgil kõndimiseks ja looduse nautimiseks suundu lähimasse parki või metsa ning avasta sealseid põnevaid radu. zz Kui soovid vaheldust tavapärastele marsruutidele, liikuda koos suurema seltskonnaga või sportlikku väljakutset, osale mõnel rahvaspordiüritusel. zz Vaata lisa http://www.elamusretked.ee/, http://www.jooks.ee/, http://www.matkajuht.ee/et/jalgsimatkad/. kardioloogid kui teised tervisliku eluviisi propageerijad. Treppides ei ole iseenesest midagi erilist, samas on ronimist meenutav liikumine füüsisele väljakutsuv. Isegi sportlikud inimesed hakkavad mingist korrusest alates hingeldama. Treppidest kõndides võid alustada ka paarist korrusest ja siis liftiga edasi liikuda. Tempo vali enesetunde järgi, kuna isegi rahulikult liikudes põletad tavalise kõndimisega võrreldes kaks kuni kolm korda rohkem kaloreid. Kõndimine soovitatakse muuta igapäevaelu lahutamatuks osaks.\nJaluta tööle, poodi ja kui see vahemaa on liiga pikk, et kogu tee kõndida, jaga distants ühistranspordiga endale sobivaks. Autoga liikudes pole mõtet võidelda lähima parkimiskoha nimel. Jäta auto meelega poeuksest kaugemale ja jaluta viimane lõik sihtpunkti. Kui tööpäev möödub kontoriseinte vahel, kasuta lõunat kohvikus istumise asemel jalutuskäiguks ja seeläbi enda värskendamiseks. Juba Hippokrates kinnitas, et kõndimine on inimese parim ravim ja ka Albert Einstein leidis, et elu on nagu jalgrattasõit ja tasakaalu hoidmiseks tuleb olla pidevas liikumises.\nPolar Loop 2 on sinu igapäevane kaaslane! Stiilne aktiivsusmonitor Polar Loop 2 on sulle tõhusaks abiliseks kogu ööpäeva jooksul – elegantne randme pael jälgib pidevalt sinu igapäevast aktiivsust ja isegi und. Seade näitab, kui aktiivne oled päeva jooksul olnud ning annab praktilisi näpunäiteid päevase aktiivsuse eesmärgi saavutamiseks.\nPolar Loop 2 funktsioonid: zz Jälgib sinu sammude arvu ja teekonna pikkust. zz Annab iga 55 minuti järel vibreerides märku, et aeg on ennast liigutada. zz Loeb kokku kalorid, mida põletad. zz Mõõdab sinu aktiivsust kogu päeva jooksul ja annab näpunäiteid aktiivsuse saavutamiseks. 42\nzz Jälgib une kestust ja kvaliteeti. zz Vibroalarm teavitab sind sissetulevatest kõnedest, sõnumitest ja kalendri meeldetuletustest (ainult iOS).\nPolar Loop 2 on saadaval järgmistes BENU Apteekides: zz Koduapteek, Aia 7, Tallinn zz Sikupilli Apteek, Tartu mnt 87, Tallinn zz Postimaja Apteek, Narva mnt 1, Tallinn zz Mustika Keskuse Apteek, Tammsaare tee 116, Tallinn zz Viimsi Marketi Apteek, Randvere tee 9, Viimsi zz Papiniidu Apteek, Papiniidu 8/10, Pärnu zz Ravana Apteek, Võru 77, Tartu zz Tiimani Apteek, Tiimani 20, Narva\nApteeker soovitab Innovaatiline X-mini plus glükomeeter Võimaldab erinevate funktsioonidega muuta veresuhkru mõõtmise lihtsaks ja mugavaks. Glükomeeter on kohe kasutusvalmis ega vaja kodeerimist. Tulemus 5 sekundiga. Vajalik verekogus ainult 0,3 mikroliitrit. Tulemuste vahemik 0,6–33,3 mmol/l. Testriba valgustus. Mälumaht on 500 tulemust, ka 7, 14, 30 ja 90 päeva keskmised tulemused. Erinevad funktsioonid: söögiaja ja kehalise liikumise märgistus, hüpoglükeemia alarm, mugav testriba eemaldusfunktsioon. Glükomeeter töötab koos X-Sensor testribadega.\nLeia augusti kupongipakkumine!\nOstes 3 karpi Glucocard X-Sensor N50 testribasid, küsi apteekrilt tasuta glükomeetrit.\nSanitelle – nüüd BENUs! Hoia oma käed puhtad siis, kui vaja, mitte siis, kui sul selleks võimalus on! Sanitelle hävitab 99,9% kahjulikest bakteritest kätel, jättes käed pehmeks ja värskeks – veeta, seebita, rätikuta. Käte hügieen on järjest olulisem tervise kaitsmisel, sest me puutume igapäevaselt kokku miljonite kahjulike bakteritega ning erineva mustusega. Uuringud näitavad, et 80% nakkushaigustest levib tänapäeval käte kaudu. Sanitelle toimeaineks on efektiivne looduslik antiseptik etanool, kõik tooted sisaldavad E-vitamiini ning vastavalt tootele erinevaid lisakomponente, näiteks aloe vera ekstrakti. Sinu tervis on sinu kätes!\nProenzi Arthrostop sisaldab glükoosamiini ja india viirukipuu ekstrakti\nIndia viirukipuu koore ekstrakt hoiab liigesed elastsetena ning aitab säilitada nende üldist liikuvust\nTähtsad on mitmekülgne ja tasakaalustatud toitumine ning tervislik elustiil 43\n10 ideed, mida ette Eestimaal – ikka ko Öeldakse, et enne Pariisi käi ära Nuustakul. Sellel ütlusel on kindlasti tõepõhi all, sest suvisel Eestimaal on küllaga tegemist kõigile. Seikle kogu perega!\nSuvine Eestimaa kubiseb erinevatest pärimusmuusikaüritustest. Sa võid folkida Virumaal, Võrumaal või hoopis Viljandis. Kõik need on suurepärased kogupereüritused, kus lapsed on väga teretulnud ning paljudel üritustel on lausa oma lasteprogramm. Vaata ka: http://www.vorufolkloor.ee/ http://www.virufolk.ee/ http://www.folk.ee/festival\nUuri metsloomade elu\nLoomaaias oled käinud ja elevanti näinud mitmeid kordi, aga kas oled näinud, kuidas looduslähedastes tingimustes hullavad pisikesed karupojad? Eesti metsaloomi saad näha näiteks Võrumaal Mõniste vallas Alaveskil või Elistvere loomapargis. Vaata ka http://loodusegakoos.ee/ elistvere-loomapark\ne võtta suvisel oos perega!\nTekst: Kristina Traks Fotod: Kristina Traks, SCANPIX, MARJU POTTISEP\nTants ja tagaajamine küla jaanikul\nJaanipäev on eestlastele rahvuspüha ja me ei kujuta jaaniõhtut ette ilma lõkke, mõnusa seltskonna, nalja ja muusika, hea suupoolise ning vihmata. Väga paljud külad korraldavad küla jaanitulesid, kus on enamasti ka eeskava ning lastele sisustatud programm. Vaata infot oma küla veebist.\nMõnus suvine seiklus jõel\nEestimaa on täis imeilusaid jõgesid ning väga paljudel neist korraldatakse ka kanuumatkasid. Vahet pole, kas oled kanuutamises täielik alustaja või juba kogenud matkaja, see pakub rõõmu ja põnevust igal juhul. Kanuumatkade korraldajaid on Eestis palju ning osaleda saab nii mõnetunnisel sõidul kui ka mitmepäevasel ööbimisega matkal. Vaata lisaks http://www.puhkaeestis.ee/ et/erilised-elamused/aktiivne-puhkus/ veeturism-ja-veesport\nRoni puude otsas nagu orav!\nVist ei ole ühtegi inimest, kes lapsena poleks nautinud puu otsa ronimist. Nüüd on see täiesti legaalselt lubatud ka täiskasvanutele. Pane end proovile mõnes seikluspargis. Neid leidub Eestis mitmel pool ja mitmesuguses eri raskusastmes ning tegevust jätkub kogu perele. Vaata lisaks http://www.puhkaeestis.ee/et/erilised-elamused/ aktiivne-puhkus-ja-seiklus/sportlikud-mangud-ja-seiklus\nAHHAA – see on teadus\nKas oled kunagi näinud, kuidas munast koorub tibu? Kui sul on õnne ja kannatust, siis AHHAA teaduskeskuses just seda sa näha võidki. Lisaks leiad veel väga palju põnevat avastamist nii suurtele kui ka väikestele. Päeva lõpuks oled kindlasti jõudnud järeldusele, et teadus on äge. Vaata ka http://www.ahhaa.ee\nPaki seljakotti head-paremat näksimist, võta ühes magamiskott, mõnus juturaamat või hoopis õng ning veetke kogu perega sume augustiöö mõne ilusa metsajärve ääres. Ei maksa karta ebamugavusi, sest RMK on kõikjale rajanud mugavaid metsaonne ühes lõkkeplatsiga. Seega pole vaja isegi telki kaasa vedada. Vaata infot metsaonnide kohta aadressilt www.rmk.ee. 46\nKupongipakkumised augustis A\nRetk maa alla\nPakkumine kehtib 1.08-31.08.2016 -31.08.2016 või kuni soodushinnaga tootei tooteid jätkub.\nLIERAC SUNIFIC1 C1 PÄEVITUSKREEM M NÄOLE SPF30 50ML LIERAC SUNIFIC C PÄEVITUSJÄRGNE NE SIIDINE SEERUM M 30ML\nUuri lähemalt http://kaevanduspark.ee/\nPõlevkivi nimetatakse ka pruuniks kullaks. Kuidas pruuni kulda maa seest kätte saab ning mismoodi sünnib sellest elekter, saab selgeks Ida-Virumaal Kohtla kaevanduspargis. Ekskursioonil allmaamuuseumisse ehk endisesse Kohtla kaevandusse kehastud ehtsaks kaevuriks – paned selga kaevuri puhvaika, kinnitad pea külge pealambi ning sõidad kitsa ja koliseva kaevurirongiga mööda rõskeid käike maa alla.\nLühendab e magamajäämise aega. Pihustada a keele alla.\nSLEEPGÜIDE E MELTATONIINI INI SPREI 30ML\nPakkumine kehtib 1.08-31.08.2016 08.2016 või v k kuni uni so soodushinnaga oodushinna tooteid jätkub.\nVaata, kas ka sinu kodukandis toimub mõni laat: www.laadakalender.ee\nKogu suve jooksul toimub Eesti erinevates nurkades pea igal nädalavahetusel mõni laat, kus paljud kohalikud ja ka kaugemalt tulnud kauplejad oma kraami pakuvad. Müügil on kõike – ehetest mööblini välja. Sekka muidugi kõikvõimalikku suupärast mekkimiseks.\nNATUR VITAL SENSITIVE NIISUTAV ALOE VERA SHAMPOON 300ML\nPakkumine kehtib 1.08-31.08.2016 või kuni soodushinnaga too tooteid jätkub.\nOSTES 3 KARPI GLUCOCARD XSENSOR N50 TESTRIBASID KÜSI APTEEKRILT TASUTA UTA GLÜKOMEETRIT Glükomeeter X-mini Plus hõbedane, punane, must.\nPakkumine kehtib 1.08-31.08.2016 või õi k kunii soodushinnaga d tooteid jätkub.\nRomantiline ja salapärane muinastulede öö\nFREE PUTUKATÕRJE VAHEND AEROSOOL 150ML\nUuri lähemalt www.muinastuled.ee\nFREE PUTUKATÕRJE VAHEND ACTIVE SPREI 100ML\nMeie esivanemad on Läänemere ääres elanud juba mitu tuhat aastat ja lõkkeid süütasid nad märgutuledeks naabritele ja meresõitjatele. Kunagise traditsiooni meenutamiseks kogunevad kümned tuhanded inimesed augustikuu viimase laupäeva õhtul päikeseloojangul mere äärde, et süüdata seal oma lõke. Paljudes kohtades toimuvad sel õhtul ka kontserdid.\nPakkumine kehtib 1.08-31.08.2016 või kuni soodushinnaga tooteid jätkub.\nKerged ampsud puhkuseajaks! Retseptid ja fotod: Mari-Liis Ilover\nPuhkuseajal ei tahaks liialt aega veeta köögis pliidi taga, kuid süüa on ju ikkagi vaja. Kasuta kindlasti hooajalisi köögivilju ja metsaande ning proovi grillida hoopis meie rahvuskala räime. Magustoiduks aga tee jäätisekooki. Maasikatega!\nGrillitud ja marineeri- Jahutav tud räimed kurgi-keefirisupp Miks mitte proovida vahelduseks vorstidele ja lihale grillida hoopis meie armast rahvuskala räime! Räimede grillimine õnnestub hõlpsalt grillresti vahel. Vahemerepärases marinaadis maitset kogunud grillräimed on mõnus hapukas amps, mille kõrvale sobivad hästi grillil kuldsed triibud ja krõbeduse saanud ciabatta-viilud.\nSuvi on kurgiaeg! Kurki saab lisada salatisse, võileivale ja pista purki. Aga samahästi sobib kurk ka jahutava suvesupi koostisosaks. Lisaks heale maitsele on see supp ka tervislik ja taljesõbralik. Sobib kenasti kergeks suviseks lõunaks, aga samahästi ka peol või õhtusöögil saabuvatele külalistele väikestes klaasides näiteks tervitus-shot'ina rüüpamiseks.\nzz 500 g räimesid zz soola, pipart Marinaad: zz 500 ml keedetud jahutatud vett zz 3 sl kanget äädikat zz 2 tl meresoola zz suts suhkrut zz 100 ml oliiviõli Lisaks: zz 2 küüslauguküünt zz 1 sidrun zz 4 loorberilehte zz pool purgitäit rohelisi oliive, vedelikust nõrutatud zz 10–12 musta pipra tera Kui sul on terved räimed, puhasta need. Kui kasutad räime rümpasid, saad nad kohe kasutusse võtta. Lao kalad otstest kinnitatava grillresti vahele. Puista peale soola ja pipart. Grilli sütel või gaasigrillil mõlemalt poolt paar minutit, kuni kaladel on grillijooned peal ja kalaliha küps. Lase jahtuda. Sega omavahel marinaadiks vesi, äädikas, sool, suhkur ja oliiviõli. Viiluta sibul, küüslauk ja sidrun. Lao räimed kihiti kaussi, kihtide vahele laota sibularõngad, sidrunilõigud, loorberilehed, oliivid ja pipraterad. Vala peale marinaad. Lase enne söömist vähemalt ööpäev seista.\nzz 1 pikk kasvuhoonekurk või vastav kogus lühikesi kurke zz pundike tilli zz pundike koriandrit zz 5–6 suuremat (pipar)mündilehte zz 1–2 küüslauguküünt zz 0,5 l keefirit zz soola, musta pipart zz u 1 sl sidrunimahla zz oliiviõli Kurke koorida pole vaja. Tükelda kolmveerand kurgikogusest ja tõsta blenderisse. Pikal kurgil on tavaliselt vähe seemneid ja seemnekoda pole pehme. Kui lühikesed kurgid on aga juba pontsakateks kasvanud ja seemned suured, eemalda seemnekoda ja kasuta ainult tugevat viljaliha. Ülejäänud veerand kurki lõika pisikesteks kuubikuteks ja jäta ootele. Lisa blenderisse ürdid, küüslauk (kogust reguleeri vastavalt oma küüslaugulembusele), vala peale keefir. Surista blenderi sisu ühtlaseks püreeks. Nüüd vala supp kaussi ja sega hulka väikesed kurgikuubikud. Maitsesta soola, musta pipra ja sidrunimahlaga. Soola võid üsna julgelt panna, see aitab nii kurgi kui ürtide maitsetel välja tulla. Tõsta supp külmkappi ja lase 3–4 tundi enne söömist maitsestuda. Serveerimisel nirista supile head külmpressi oliiviõli ja jahvata värsket musta pipart, kaunista ürtidega. 49\nKukeseenesuvikõrvitsa frittata Suvistest kukeseentest ja suvikõrvitsast munaroog sobib hästi hommikuseks toekamaks eineks, vahepalaks ja miks mitte koos värske salatiga kergeks lõunakski. zz zz zz zz zz zz zz zz 50\n6 muna 1 dl piima 1 sibul 200 g kukeseeni 1 sl võid 100 g suvikõrvitsat soola ja pipart maitserohelist\nLülita ahi 180 kraadi peale soojenema. Löö munad vispliga lahti, lisa piim ja klopi läbi. Maitsesta vähekese soolaga. Haki sibul ja seened. Sulata pannil või. Prae sibulat-seeni keskmisel kuumusel, kuni sibul on läbipaistev ja seened pehmemad, umbes 7 minutit. Maitsesta soolaga. Vala sinnasamasse pannile munasegu. Viiluta suvikõrvits õhukeselt. Laota viilud munasegule, vajuta veidi allapoole, nii et osaliselt oleks munaga kaetud. Jahvata peale pipart. Küpseta pannitäit ahjus 180 kraadi juures umbes 20 minutit, kuni muna on hüübinud ja frittata kuldne. Jahvata peale veel soovi korral pipart ja hakitud maitserohelist.\nTõhus abi Sinu südamele Toimed\n hoiab tasakaalus südame veresoonkonna\ntalitluse  reguleerib kolesteroolitaset veres  kiirendab haigustest taastumist  parandab naha ainevahetust\nAnnustamine: 1 kapsel päevas veega sisse võtta. Tervisepüramiidi tooted on müügil apteekides üle Eesti! www.tervisepyramiid.ee\nMaasikajäätisekook Suvemagusatest maasikatest jäätisekook on kogu pere lemmik. Põhi: zz 150 g (10 tk) Digestive küpsiseid zz 75 g võid Täidis: zz 500 g maasikaid zz 200 ml 35% koort zz 1 purk (400 g) suhkruga kondenspiima zz 2 tl vaniljeekstrakti või -suhkrut 52\nSulata või. Purusta küpsised, sega saadud puru sulavõiga. Vooderda 23 cm lahtikäiva koogivormi põhi küpsetuspaberiga ja määri servad võiga. Vajuta küpsisepuru ühtlaselt vormi põhjale. Purusta maasikad ühtlaseks püreeks. Sega omavahel maasikapüree ja kondenspiim. Vahusta vahukoor ja sega koos vaniljega õrnalt maasika-kondenspiimasegu hulka. Vala täidis koogipõhjale. Tõsta sügavkülma. Umbes 4 tunni pärast peaks olema kook läbi külmunud ja valmis söömiseks. Lase enne söömist koogil pool tundi toatemperatuuril seista, siis saab teda hõlpsalt lõigata ja süüa. Kaunista kook enne söömist soovikohaselt.\nNatur Vital juustehooldus Natur Vitali uued ja tõhusad šampoonid, palsam, toonik ja mask toimivad nii juuste hõrenemise kui väljalangemise vastu ja on ka katkemist ennetavad. Natur Vitali tooted annavad juustele vastupidavust ning toetavad juuste kasvu. Ženšenni ekstrakt soodustab juuksejuures paremat ainevahetust, mis tagab tugevamad juuksed. Natur Vital Sensitive juuksehooldussari on kõige õrnem viis oma juuste hooldamiseks ning ka loodussõbralik, kuna selles sisalduvad ženšenni, salvei ja laimi taimeekstraktid on pärit orgaanilisest põllumajandusest. Natur Vital Sensitive sarja tooted on hüpoallergeenilised ning ei sisalda värvaineid, parabeene, silikoone, sünteetilisi pesuaineid ega mineraalõli. Sarja kuuluvad niisutav šampoon orgaanilise aloe veraga, juukseid elustav šampoon ženženniga, laimišampoon rasustele juustele, niisutav palsam tundlikule peanahale salvei ekstraktiga ning niisutav juustessejäetav palsam aloe vera ja UV-kaitsega.\nVenolux jalageel See looduslik ja kiiretoimeline geel vähendab jalgades turseid ja ebamugavust, samuti jahutab ja värskendab neid. Venolux on sobilik väsinud ja turses jalgade põhjustatud vaevuste leevendamiseks, eriti just istuva või seisva töö tegijatele, enne pikaajalist istumist nõudvale reisile suundujatele ning töö iseloomust tingitud suurenenud jalgade koormusega inimestele. Venolux geel ei sisalda konservante, parabeene, värvaineid ega lõhnaaineid.\nHemoClin geel ja aerosool HemoClin tuub aplikaatoriga (37ml) ning HemoClin jahutav geel aerosoolpudelis aplikaatoriga (45 ml) on tõhusaks leevenduseks hemorroididele. HemoClin tooted toetavad ja soodustavad hemorroidide paranemist ning hoiavad ära bakteriaalse infektsiooni tekke. Geel ühteaegu nii libestab kui kaitseb. HemoClin geel aitab ka ennetada hemorroidide ja lõhede teket, see on hügieeniline, ohutu ja lihtne kasutada. HemoClin sobib kasutamiseks ka raseduse ja rinnaga toitmise ajal.\nEcocillin Oral kapslid N15 Ecocillin Oral on toidulisand, mis sisaldab patenteeritud probiootikume tüvedega Lactobacillus plantarum P 17630, Lactobacillus paracasei I 1688, Lactobacillus salivarius I 1794. Need probiootikumid kaitsevad soolestiku loomulikku mikrofloorat. Soolestikust liiguvad ECOCILLIN ORAL piimhappebakterid edasi kuse- ja suguteedesse ja vähendavad sellega tupeinfektsioonide ning teiste kuseja suguteede infektsioonide riske.\nSuvehooajal muutuvad üsna tuntavalt meie toitumisharjumused, mis omakorda avaldab mõju ka meie siseorganitele. Värsked juur- ja puuviljad on küll väga tervislikud, küll aga võib äkiline „rohelise” lisandumine panna lisakoormuse meie seedimisele. Et me säraks nii väliselt kui ka seesmiselt, tuleks regulaarselt oma soolestikule tähelepanu pöörata ja selle eest sarnaselt peegliesiste iluprotseduuridega hoolt kanda. Suvi toob palju rõõmu, kuid kahjuks ka mõned negatiivsed kaasmõjud – jalaveenid laienevad sooja ilmaga, et jahutada verd ning suunata liigne kuumus kehast välja. Kuid see omakorda toob kaasa veenilaiendite ja jalatursete ohu, kusjuures see vaevus kimbutab ennekõike just naisi ning risk on vanusega kasvav. Ka siin on õigeaegne oma keha eest hoolitsemine abiks ning vaevused lihtsasti ja käepäraselt leevendatavad. Liia Saava, proviisor\nSäästa lemmikut parasiitidest! Tekst: BENU Fotod: istock.com\nIgale loomaomanikule on tuttav suvine puuginuhtlus, kui koeralt ja kassilt võiks puuke korjama jäädagi. Puugiprobleemi saab lihtsalt ennetada, pannes loomale kaela puugikaelarihma või kasutades täpilahust. Mõlemaid vahendeid müüakse ka BENU apteekides.\nKoerad-kassid ei haigestu küll puukentsefaliiti, kuid borrelioosi võib koer küll saada.\npole seda karvade seest näha. Haiguse tunnusteks on hoopis liikumisprobleemid, loom on üldiselt loid ja tal tekib palavik. Hea uudis on see, et koertel on borrelioos hõlpsasti diagnoositav ja allub antibiootikumiravile paremini kui inimestel. Kassid ise borrelioosi küll ei nakatu, kuid liikudes õue ja toa vahel, võivad nad oma karvastiku sees hõlpsasti puuke tuppa kanda ning nõnda võib puugi saada ka inimene, kes ise pole üldse väljas käinudki. Halvimal juhul toob kass tuppa mõne nakkust kandva puugi. Seega oleks väga\nadri šoti terjer Nessi näib olevat kui puugimagnet – kui loomal puugirihma parasjagu kaelas pole, siis õnnestub tal kümne minutiga ka kodusest aiast Nõmmel kindlasti puuk või paar külge saada. Kadri on proovinud kasutada ka täpilahust, kuid ütleb, et võrreldes puugirihmaga, mille paned kevadel koerale kaela ja mis parimal juhul kestab kuni puugihooaja lõpuni, kipub täpilahust kasutades ununema aeg, kui seda on vaja loomale uuesti peale panna. „Siis äkki märkad, et koer korjab nagu rohkem puuke ja meenubki, et on aeg lahust uuesti panna. Puugirihmaga aga jälle see probleem, et nende kaotamises on Nessi meister,“ ütleb ta. Puugid lähevad liikvele kohe, kui välistemperatuur tõuseb üle 5 kraadi ning puugi võib saada ka sügisel, kui temperatuurid ei ole veel langenud alla viie plusskraadi. Koerad-kassid ei haigestu küll puukentsefaliiti, kuid borrelioosi võib koer küll saada. Kui inimestel annab haigusest märku tekkiv punane laik, siis koera puhul\nmõistlik kasutada puugikaelarihma või täpilahust ka õues liikuval kassil.\nRihm või täpilahus Tamro Eesti OÜ kategooriaspetsialisti Airika Mittali sõnul on apteekides lemmikloomade puugitõrje-\nLemmikloom Ka hästihooldatud lemmikul võivad olla sooleparasiidid, sellepärast tuleks koertele-kassidele ussitõrjet teha regulaarselt. Puugirihma kaela pannes tuleb jälgida, et see oleks loomal kaela ümber piisavalt tihedalt, sest rihm peab puutuma vastu nahka. Kui ta naha vastu ei lähe, jääb olemata ka soovitud parasiite peletav mõju. Sellepärast ei saa rihma kasutada väga paksu karvastikuga loomadel. Nendel tuleks jällegi eelistada täpilahust.\nKasuta vahendit õigesti! Puugirihma kasutamise puhul tuleb kindlasti uurida, kas loom tohib nendega näiteks vihma kätte jääda või ujuma minna. Üldiseks reegliks on, et kui loom läheb ujuma, siis tuleks tal rihm kaelast ära võtta. Täpilahust pannakse koera seljale mitmesse kohta ning kassile kukla piirkonda. Seda tuleb panna nahale, mitte karvadele. Täpilahust saab kasutada ka pikakarvaliste loomade puhul. „Kindlasti tuleb täpilahuse puhul lugeda läbi selle infoleht ning toimida\nvahenditena müügil kaelarihmad ja täpilahused. Need hoiavad eemal ka kirbud. Puugirihmad toimivad üldjuhul parasiite peletavalt terve hooaja ehk 7–8 kuud. Rihm tulekski loomale panna kaela siis, kui ilmad soojenevad ja puugid liikvele lähevad. Võrreldes täpilahusega on rihm veidi kallim, kuid samas mugavam – seda saab näiteks toas ära võtta ja tema toime kestab lahusega võrreldes kauem. Airika Mittal ütleb, et vaid koertele mõeldud puugirihma ei tohi kassile kaela panna. Samas on müügil ka rihmad, mis sobivad nii koertele kui kassidele. Siiski räägib kassi puhul pigem täpilahuse kasuks asjaolu, et kassid on eriti osavad rihmasid kaotama ning aktiivne õuekass võib rihmapidi ronides ka kuskile kinni jääda.\nvastavalt sellele,“ ütleb Airika Mittal. „Üldjuhul mõjub täpilahus ühe kuu, misjärel tuleb seda uuesti panna.“ Kui lemmik on siiski puugi saanud ning puuk on ennast ka juba külge imenud, siis tuleks ta eemaldada spetsiaalsete puugitangidega. Puugi peale ei ole vaja määrida võid või õli, nagu vanasti soovitati. Samuti pole puuki vaja looma seest nö välja keerata, sest nõnda kiirendame nakkuse edasikandmist puugilt koeralekassile. Kindlasti tuleb katsuda puuk koos peaga kätte saada, sest kui puugi pea jääb sisse, kipuvad loomad ennast sellelt kohalt kratsima ja võivad endale niimoodi kergesti haava tekitada. Nii puugirihmad kui ka täpilahused hoiavad loomadest eemal ka tüütud kirbud. Nendest tasub oma lemmik kindlasti vaba hoida, sest kirbud võivad edasi kanda paelussi noorvorme. Kui nüüd koer või kass ennast keelega puhastab, võib ta alla neelata ka kirbu ning ongi saanud endale sooleparasiidid. On aga koeral-kassil juba kirbud avastatud, siis tuleb tõrjet teha kogu koduses majapidamises. Seega oleks parem probleemi ennetada.\nRegulaarne ussitõrje Sooleparasiidid võivad esineda ka eeskujulikult hooldatud lemmikul ning sellepärast soovitatakse koertele-kassidele regulaarselt teha ussitõrjet. Kuidas ja millal ussitõrjet täpselt teha, tuleks küsida oma lemmiku loomaarstilt. Tema soovitab sobivaima vahendi. Profülaktiliseks ussitõrjeks võid ravimit küsida ka BENU Apteegist. Loomade siseparasiitide tõrjesse tuleb suhtuda tõsiselt, sest koera solkmetega võivad nakatuda ka lapsed. Koerasolge on koertel kõige tavalisem siseparasiit. Emane solge võib koera soolestikus muneda päevas 200 000 muna, mis levivad väljaheidetega keskkonda. Nii levib nakkus hõlpsasti koeralt koerale ning kutsikad võivad nakatuda solkmetega juba sünnieelselt emaüsas. Vähem levinud, kuid ka üsna tavalised, on paelussid. Kirpude abil levib koeraviik ning toorest kala süüa armastavatel kassidelkoertel leidub tihti laiussi.\n(Püranteel, oksanteel ja prasikvanteel)\nLisaks lemmikutele kaitseme ka nende kõige lähedasemaid\n! D U T S T I A K DOLPAC 2; 10; 25 tabletid suukaudseks manustamiseks. Kahvatukollane kuni kollane, piklik, poolitusjoonega tablett. Tableti saab jagada võrdseteks osadeks. Ravim sisaldab kolme toimeainet – püranteeli, oksanteeli ja prasikvanteeli. Ravimi toimespekter on lai, suunatud otseselt seedetrakti ümarusside (solkmed, piugussid ja kidaussid) ja toimib paljudesse koerte paelusside (Echinococcus, Taenia ja Dipylidium) täiskasvanud ja vastsevormidesse. Ainult veterinaarseks kasutamiseks. Käsimüügiravim. Tähelepanu! Tegemist on ravimiga. Enne tarvitamist lugege tähelepanelikult pakendis olevat infolehte. Kaebuste püsimise korral või ravimi kõrvaltoimete tekkimisel pidage nõu veterinaararsti või apteekriga. Müügiloa hoidja: Vetoquinol S.A. Magny-Vernois F-70200 Lure, Prantsusmaa. Täiendav informatsioon on saadaval ravimi müügiloa hoidja esindusest: OÜ Zoovetvaru, Uusaru 5, Saue 76505. Tasuta klienditoe telefon: 800 9000. 57 E-mail: zoovet@zoovet.ee\nBEN KAOTAS RANNAS EMA ÄRA. AITA TAL TAAS EMA JUURDE JÕUDA!\nBENU LINDUDEL LÄKSID VARJUD SASSI. MILLINE VARI KUULUB MILLISE LINNU JUURDE?\nKreenholmi pst 39f Narva  Vestervalli 15 Narva Mõisa 5 Narva  Pavlovi 12a Sillamäe Tškalovi 3 Sillamäe Viru pst 22/1b Sillamäe Keskpuiestee 35 Kiviõli Soo 3 Kiviõli Puškini 13 Narva  Vestervalli 15 Narva Polikliinik Kerese 3 Kerese Selver, Narva  Tiimani 20 MAXIMA, Narva  Kangelaste prospekt 5-62 Narva  Kreenholmi 50 Narva  Viru 1 Püssi  Rakvere mnt 71 Megamarket, Narva  Kalevi 32a Kohtla-Järve  BENU APTEEGID PÄRNUS JA Keskallee 6 Kohtla-Järve PÄRNUMAAL Järveküla tee 68 Selver, Kohtla-Järve  Papiniidu 8/10  Järveküla tee 62b Kohtla-Järve Kaubamajaka Keskus Põhja-Allee 4 Säästumarket,  Suur-Jõe 57 Suurejõe Selver  Kohtla-Järve Linaküla Kihnu Rakvere mnt 29 MAXIMA, Jõhvi  Pikk 11 Pärnu Suur-Sepa 14 Pärnu BENU APTEEGID RAPLAS JA Riia mnt 17/19 Pärnu RAPLAMAAL Karja 4 Pärnu Hariduse 3 Rapla  Koonga vald Koonga Lasteaia 12 Tervisekeskus, Rapla Kesk 7 Tootsi Kasvandu tee 12 Kaiu, Raplamaa Pärnu mnt 3 Tori Tööstuse 5 Kohila Pärnu mnt 65 Kilingi-Nõmme Vana-Asula 2 Järvakandi  BENU APTEEGID LÄÄNEMAAL Viljandi mnt 8-2 Käru Jaama 1 Risti  Pärnu mnt 12-14 Lelle Posti 26 Haapsalu Rannarootsi tee 1, Ridala vald Rannarootsi keskus\nLaada 27 Rakvere Kroonikeskus  Tuleviku 1 Rakvere Polikliinik  BENU APTEEGID PAIDES JA Pargi 26 Kunda JÄRVAMAAL Pärnu mnt 63 MAXIMA, Paide  Kasemäe 12 Kunda Rakvere mnt 3 Haljala Vallamaja Vee 3 Paide Salutaguse tee 6 Laekvere Kase 1 Järva-Jaani Sõpruse 1a Vinni Lasteaia 4 Aravete  Tallinna mnt 4 Türi  Pikk 33 MAXIMA, Tapa Jaama 1 Grossi Toidukaubad, Tapa  Mere 63a Võsu\nBENU Apteegi kliendiajakiri, Ilu ja tervis, suvi 2016