Tegevtoimetaja: Margus Mõttus Keeletoimetajad: Mihkel Metslaid, Lüüli Lomp Väljaandja: Riigikohus, kommunikatsiooniosakond Kujundus ja trükk: Dada - PDF\nDownload "Tegevtoimetaja: Margus Mõttus Keeletoimetajad: Mihkel Metslaid, Lüüli Lomp Väljaandja: Riigikohus, kommunikatsiooniosakond Kujundus ja trükk: Dada"\n1 kohtute aastaraamat 2015\n2 Kohtute aastaraamat 2015\n3 Toimetuskolleegium: Andres Parmas (toimetuskolleegiumi esimees, Tallinna Ringkonnakohus), Paavo Randma (Riigikohus), Saale Laos (Riigikohus), Toomas Lillsaar, Janika Kallin (Harju Maakohus), Sten Lind (Tallinna Ringkonnakohus), Ingeri Tamm (Tartu Maakohus) Tegevtoimetaja: Margus Mõttus Keeletoimetajad: Mihkel Metslaid, Lüüli Lomp Väljaandja: Riigikohus, kommunikatsiooniosakond Kujundus ja trükk: Dada\n4 Sisukord Riigikohtu esimehe eessõna 5 I Aasta kokkuvõtted Õigus- ja kohtusüsteemi areng. Ettekanne kohtunike täiskogul 12. veebruaril 2016 Tallinnas. Priit Pikamäe. 9 Euroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogu tegevusest aastal. Meelis Eerik. 21 Eesti Kohtunike Ühingu tegevusest aastal. Virgo Saarmets. 27 Kohtumenetlus infotehnoloogilises ja kommunikatiivses arengus. Toomas Lillsaar millegagi... aga mis jääb puudu? Janar Filippov. 41 II Kriminaalmenetlus ja karistusõigus Kontroll jälitustegevuse üle (kriitiline analüüs). Uno Lõhmus. 59 Jälitada või mitte, selles on küsimus. Aro Siinmaa. 73 Jälitustegevuse kohtulikust kontrollist aastal. Steven-Hristo Evestus. 79 Probleemid jälitustegevusega ühe kaitsja vaatenurk. Küllike Namm. 87 Jälituskohtuniku töö. Velmar Brett. 101 Jälitustoimingute infosüsteem ja järelevalve jälitustoimingute seaduslikkuse üle. Tristan Ploom. 109 Suunavad küsimused mõiste ja nendega seotud keelud ristküsitluses Margus Kurm\n5 Korruptsioon erasektoris või erasektor korruptsioonis: Riigikohtu praktika tähendus korruptsiooni- ja varavastaste süütegude omavahelisele seosele. Dmitri Teplõhh, Marko Kairjak. 123 Mõned probleemid arvutisüsteemi läbiotsimisel. Eneli Laurits. 135 III Mõningatest Riigikohtu lahenditest aastal Millisel juhul võib vaidlustada karistuskokkuleppe ehk kaebeõigusest kokkuleppemenetluses. Mario Truu. 155 Olulist Riigikohtu praktikas: korteriomandi kaasomandi eset puudutavad küsimused. Maarja Aavik. 167 Välismaalaste õigus: lahkumisettekirjutuse saanud isiku ja varjupaigataotleja kinnipidamise alused. Kärt Vaarmari. 175 Karistuse alammäära proportsionaalsuse kontroll kas normitehniline väljakutse? Eve Rohtmets. 187 IV Kohtute menetlusstatistika Kriminaal- ja väärteomenetlusasjade a menetlusstatistika kokkuvõte. Külli Luha. 203 Kohtuasjade läbivaatamine Riigikohtus aastal. Signe Rätsep, Karolyn Krillo, Rauno Kiris\n6 Eessõna Lugupeetud vannutatud mehed! Nende sõnadega võib sisse juhatada seekordse kohtute aastaraamatu, mille keskmes on kriminaalmenetlus põhirõhuga jälitustegevusel. Just jälitustegevust käsitlevate artiklite juures võib lugeja ennast leida õigusemõistjaga sarnases rollis endine Riigikohtu esimees U. Lõhmus ja vandeadvokaat K. Namm kritiseerivad liialt nappi ja mitmeti tõlgendatavat jälitustegevuse regulatsiooni, mis jätab avalikule võimule jälitustoimingute tegemisel liialt vabad käed, ja viitavad puudustele jälitustoimingute kohtuliku kontrolli süsteemis. Nende seisukohti kummutab prokurör A. Siinmaa, kelle väitel jõuavad jälitustoimingute taotlused kohtuniku lauale absoluutsel hädavajadusel ning prokurörid-kohtunikud lähtuvad oma tegevuses ultima ratio põhimõttest. Kuulanud ära mõlemad pooled, jääb lugeja otsustada, kas nõustuda jälitustegevuse süüdistus- või kaitsekõnega. Tehnoloogia areng on avardanud jälitustegevuse võimalusi, lihtsustanud jälitustoiminguteks antavate lubade menetlemist ning muutnud kogu jälitustegevusega seotud temaatika üha aktuaalsemaks. Infotehnoloogia mõju kohtute ja õiguskaitseorganite ülejäänud tegevusele ja igapäevatööle ei saa siiski pidada vähem tähtsaks. Nii ajendab infotehnoloogia areng aastaraamatu autoreid kirjeldama arvutisüsteemi läbiotsimise kitsaskohti ja ärgitab sealsamas püstitama küsimust, kas kohtutele mõeldud infosüsteem on vahend või eesmärk, ning välja pakkuma suunda edasiseks arendustegevuseks. Ilmselt on põhjust neil teemadel peatuda ka edaspidi. Soovin siiralt tänada kõiki autoreid, toimetuskolleegiumi liikmeid ja tegevtoimetajat, et olete leidnud aega ja soovi panustada ilma teieta ei oleks käesolev aastaraamat ilmunud. Minu tänusõnad lähevad ka Riigikohtu kommunikatsiooniosakonna töötajatele, kelle lahendada olid kõik kogumiku väljaandmisega seotud tehnilised-korralduslikud küsimused ja kes andsid aastaraamatule uue näo. Priit Pikamäe Riigikohtu esimees 5\n8 Peatükk 1 Aasta kokkuvõtted\n10 Õigus- ja kohtusüsteemi areng Ettekanne kohtunike täiskogul 12. veebruaril 2016 Tallinnas Dr. iur. Priit Pikamäe, Riigikohtu esimees Head kolleegid ja külalised Austatud Riigikogu liikmed Lugupeetav justiitsminister Traditsioone austavalt alustan ka tänast ettekannet nende emeriteerunud kohtunike tänamisega, kes on ka pärast teenistusest lahkumist pidanud oluliseks osalemist kohtunike täiskogu töös. Väga hea meel on nentida, et neid endisi kolleege, kes tunnetavad ka pärast pensioneerumist sidet kohtusüsteemiga, on tänasele täiskogule registreerunud tavapäraselt palju. Seekordse täiskogu osalejate nimekirjas on kokku kakskümmend kuus emeriitkohtunikku. Tänan Teid kõiki! I. Muudatustest kohtunikkonnas täiskogudevahelisel ajal Harjumuspäraselt on Riigikohtu esimehe ettekande esimese osa moodustanud ülevaade kohtusüsteemis kahe täiskogu vahelisel ajal ehk nagu vanasti tavatseti öelda aruandeperioodil toimunud olulisematest muudatustest. Kuna kohtunikkond uueneb lakkamatult, siis on hea meel tõdeda, et eelmisest täiskogust arvates on esimese astme kohtutesse tööle asunud kokku 8 uut kohtunikku, neist 2 halduskohtutesse. Uutest halduskohtunikest asus Karin Jõks tööle Tartu Halduskohtusse ning Kaupo Kruusvee Tallinna Halduskohtusse. Üldkohtunikest alustasid Harju Maakohtus teenistust Kaie Almere, Nele Seping, Liisi Vernik, Külli Puusep, Merit Helm ja Vallo Kariler. Traditsiooniliselt soovin uutele kolleegidele, kes on täna kohtunike täiskogul esimest korda täieõiguslike liikmetena, jõudu, rahulikku meelt ja selget südametunnistust õigusemõistmisel. Möödunud aastal ei jäänud muutumatuks ka ringkonnakohtute koosseis. Senine Tartu Maakohtu kohtunik Triin Uusen-Nacke asus tööle Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumisse ning senine Tallinna Halduskohtu kohtunik Maret Altnurme alustas tööd Tallinna Ringkonnakohtu halduskolleegiumis. Apellatsioonikohtu teenistuse kasuks otsustas ka senine Tartu Halduskohtu esimees Tanel Saar, kes asus alates 1. veebruarist 2016 tööle Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegiumisse. 9\n11 Priit Pikamäe Kahe täiskogu vahelisse aega jääb sedapuhku samuti kahe uue riigikohtuniku ametisse nimetamine. 9. juunil 2015 nimetas Riigikogu ametisse Paavo Randma. Seni Tallinna Ringkonnakohtu ja Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis töötanud Paavo Randma asus Riigikohtu liikme ametikohale alates 1. septembrist novembril 2015 nimetas Riigikogu Riigikohtu liikmeks seni Euroopa Inimõiguste Kohtus juristina töötanud Peeter Roosma, kes alustab Riigikohtu kriminaalkolleegiumi juures tööd alates 1. märtsist Üle hulga aja on seekord põhjust rääkida ka muudatustest esimese astme kohtute juhtide hulgas. Kuna käesoleva aasta 1. jaanuarist lõppesid seniste Harju Maakohtu ja Pärnu Maakohtu esimeeste volitused, siis toimusid möödunud aasta lõpus konkursid nende ametikohtade täitmiseks. Selle aasta algusest asus Harju Maakohtu kui Eesti kõige suurema kohtu esimehe ülesandeid täitma Meelis Eerik, kes vahetas sellel kohal välja seda ametit 18 aastat pidanud Helve Särgava. Pärnu Maakohtu juhtimist jätkab Rubo Kikerpill. Tartu Halduskohtu senise esimehe Tanel Saare siirdumise tõttu ringkonnakohtunikuks, toimusid möödunud aasta lõpus otsingud ka sellele kohtule uue esimehe leidmiseks. Alates 1. veebruarist 2016 asub Tartu Halduskohut juhtima Kadri Palm. Soovin kõigile selle aasta algusest ametisse asunud kohtuesimeestele jõudu ja edu selles keerulises ametis! Ühtlasi kasutan siinkohal juhust, et tänada seniseid kohtuesimehi Helve Särgavat ja Tanel Saart vastavalt Harju Maakohtu ja Tartu Halduskohtu juhtimisel tehtud väga hea töö eest! Hea meel on tõdeda, et kohtunike distsiplinaarkolleegiumi tegevusest seekordsel täiskogul midagi tähelepanuväärset esile tõsta ei ole. Siiski sooviksin tähelepanu juhtida ühele muudatusele kohtunike distsiplinaarkolleegiumi koosseisus. Nimelt valis möödunud aasta 8. detsembril Riigikohtu üldkogu distsiplinaarkolleegiumile uue riigikohtunikust liikme, kuna seda ametit seni pidanud kauaaegne Riigikohtu liige Jüri Ilvest siirdus alates 18. jaanuarist 2016 vanaduspensionile. Selle tõttu asus distsiplinaarkolleegiumis Jüri Ilvestist vabanenud kohta täitma Riigikohtu kriminaalkolleegiumi kohtunik Paavo Randma. Head kolleegid ja külalised! Pean vajalikuks jätkata oma seekordset ettekannet sündmustega rahvusvahelisel areenil. Täpsemalt murettekitavate kohtusüsteemiga seotud arengutega osas Euroopa Liidu liikmesriikides, sest arvan, et meie kohtunikkond ei pea olema kursis mitte ainult riigisiseste sündmustega, vaid ka sellega, mis toimub meie ümber. Täpsemalt soovin mõne sõnaga peatuda kohtuvõimuga seostuval Poolas, Ungaris ja Slovakkias. 10\n12 Õigus- ja kohtusüsteemi areng Kõige värskemad rindeteated tulevad mõistagi Poolast. Käesoleval aastal kolmekümnendat aastapäeva tähistava Poola Konstitutsioonikohtu ümber toimuv on ületanud isegi Eesti meedia uudiskünnise. Kuigi distantsilt on muudatuste ulatust ja täpset sisu raske hinnata, saab avaliku teabe põhjal järeldada, et konflikt Poola Konstitutsioonikohtu ümber lahvatas juba parlamendi eelmise koosseisu ajal. Nimelt otsustas Poola parlamendi eelmine koosseis ilmselgelt poliitilistel kaalutlustel nimetada korraga ametisse viis uut konstitutsioonikohtu liiget, samas kui nad oleksid saanud nimetada vaid kolm. Sellele järgnenud riigi presidendi keeldumine nende ametisse nimetamisest ja parlamendi järgmises vastvalitud koosseisus uuesti viie konstitutsioonikohtu liikme valimine, kelle president seekord kõik ka ametisse määras, ongi üks praeguse olukorra põhjustajaid. Kuna konstitutsioonikohus ise leidis möödunud aasta lõpus avaldatud lahendis, et parlamendi varasema koosseisu otsustus põhiseaduskohtu liikmete valimisest oli põhiseaduspärane vähemalt neist kolme osas ja riigipeale täitmiseks kohustuslik, siis oleme tõsise legitimatsiooniprobleemi tunnistajateks Euroopa Liidu ühe suurema liikmesriigi konstitutsioonikohtus. Paraku näeme Poola näitel, et kohtuvõimu negatiivseks mõjutamiseks on teisigi vahendeid. Nimelt otsustas praegune parlamendikoosseis muu hulgas detsembris 2015 radikaalselt reformida Poola põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse korda. Uuendatud menetluse järgi saab konstitutsioonikohus edaspidi otsuseid langetada üksnes koosseisu kahe kolmandikulise häälteenamusega traditsioonilise lihthäälteenamuse asemel ning seda senisest suuremas kvoorumis. Pole raske ette näha, et selle ümberkorralduse tagajärjeks saab olla vaid konstitutsioonikohtu tegevuse halvatus. Sama muudatusega kehtestati konstitutsioonikohtule ühtlasi kummastav kohustuslik kohtuotsuse tegemise tähtaeg, mille järgi ei või kohus tavaolukorras enam otsust langetada varem kui kuue kuu möödumisel kaebuse laekumisest. Need sammud on praeguseks endaga kaasa toonud, et Euroopa Komisjon on käivitanud käesoleva aasta 13. jaanuaril Poola suhtes spetsiifilise õigusriigi kaitse menetluse. Eelkirjeldatuga võrreldes teistsugusel moel on kohtuvõim sattunud surve alla kahjuks veel kahes Euroopa Liidu liikmesriigis Ungaris ja Slovakkias. Tõsi, neis riikides kohtusüsteemi suhtes ettevõetud sammud on pakkunud rahvusvahelisele avalikkusele juba mõnda aega murelikku diskussiooniainest. Ajaloolisest vaatevinklist olid nimelt Ungari kohtusüsteemi tabanud kannatused selleks katalüsaatoriks, mille tulemiks oli aasta märtsis Euroopa Liidu õiguse täiendamine juba nimetatud erilise õigusriigi kaitse menetlusega juhuks, kui mõnes liikmesriigis peaks täheldatama õigusriigi printsiipidest irdumise tendentse. Mäletatavasti tõi Ungaris aastal üleminek uuele põhiseadusele endaga muu hulgas kaasa kohtunike teenistusvanuse kohustusliku ülemmäära langetamise kaheksa aasta võrra, mille praktiliseks tagajärjeks oli ligi kolmesaja kohtuniku ehk kohtunikkonnast kümne protsendi ühekordne sunniviisiline pensionile saatmine. Seal hulgas suunati pensionile neljandik ülemkohtu 11\n13 Priit Pikamäe liikmetest ja pea pooled esimese ja teise astme kohtute esimeestest. Protestiks Ungari võimude sellise tegevuse vastu valis Euroopa Liidu Ülemkohtute presidentide võrgustik oma 26. oktoobri a istungil Ungari ülemkohtu endise esimehe härra András Baka võrgustiku aupresidendiks. Selle personalipoliitilise muudatuse kõrval pole reformidest säästetud ka Ungari põhiseaduskohut. Soovimatusest nõustuda konstitutsioonikohtu tehtud lahenditega, otsustas parlament piirata selle pädevust riigieelarve ja maksustamisega seotud seaduste põhiseaduspärasuse kontrollimisel, äärmuslikult lühendada põhiseaduskohtule otsuste tegemiseks ettenähtud menetlustähtaegu ning tunnistada kehtetuks kogu põhiseaduskohtu senine, eelmise põhiseaduse kehtivuse ajal kujundatud kohtupraktika. Kõige kergem pole aeg ka Slovakkia kohtusüsteemi jaoks. Mäletatavasti viibis Slovakkia liitumine Euroopa Liiduga omal ajal muu hulgas ka põhjusel, et kohtusüsteemi sõltumatus oli tagatud ebapiisavalt. Slovakkia olukord erineb siiski Poola ja Ungari omast selle poolest, et siin pole kohtuvõimu sõltumatust hakatud poliitiliselt piirama, vaid kohtunikkond on ise eri põhjustel lõhestunud ja langenud sisevastuoludesse. Mõistagi pole need kolm riiki ainsad näited löökidest, mis võivad kohtusüsteemi kaasaegses maailmas tabada. Kohtuvõimu sõltumatus on proovile pandud veel nii mõneski teises Euroopa riigis. Mõelgem siinkohal kasvõi Ukrainale, kelle konstitutsioonikohtu esimees esines a Lõuna-Koreas toimunud maailma konstitutsioonikohtute kolmandal konverentsil emotsionaalse avaldusega, paludes sõna otseses mõttes rahvusvahelise üldsuse toetust nende kohtuvõimu sõltumatuse kaitseks. Väljaspool Eestit toimuv kriipsutab alla, et kohtuvõimu sõltumatus vajab erilist tähelepanu sõltumata ajast ja ruumist. Eesti on õigusriik, mida kinnitab ka asjaolu, et kohtuvõimu suhted poliitilise võimuga on toiminud teineteise kompetentsipiire respekteerivalt ja eri riigivõimuharude tasakaaluprintsiipi austavalt. Seadusandlik ja täitevvõim on kohtulahendid täitmiseks võtnud ka juhul, kui otsus on tehtud nende kahjuks. Tõsi, osal juhtudel on põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse kohtulahendite järelmid jäetud kahetsusväärselt ellu viimata, tuues põhjenduseks näiteks poliitilise konsensuse puudumise, kuid ükski otsus pole kunagi endaga poliitilisel tasandil kaasa toonud kohtuvõimu vastu suunatud repressioone. See annab tunnistust Eesti kõrgesti arenenud poliitilisest ja õiguskultuurist, mis tavapäraselt iseloomustab ajalooliselt pikkade traditsioonidega demokraatlikke riike. Neil põhjustel oleme kohtuvõimu sõltumatust hakanud pidama enesestmõistetavuseks ja nii see peabki olema. Näited rahvusvahelisest elust tuletavad aga meelde, et see ei ole siiski enesestmõistetav kõikjal ning et kohtuvõimu sõltumatuse tagamisele pole kunagi võimalik liigselt keskenduda. Nii nagu tervise tähtsusest saadakse aru alles tõve saabudes, kinnitavad välisriikide näited, kuivõrd Eesti areng on läinud paremini. Isegi demokraatia tingimustes jäävad riigikorralduse strateegiliselt tähtsad valitsevad 12\n14 Õigus- ja kohtusüsteemi areng kõrgendikud alati kahe teise riigivõimuharu seadusandliku ja täitevvõimu kätesse. Kuna kohtuvõimu olulisemad funktsioneerimisalused, seal hulgas ka finantseerimispõhimõtted on peaasjalikult poliitiliselt moodustatud seadusandliku ja täitevvõimu kujundada, samas kui kohtuvõimu ülesanded hõlmavad alati poliitilise võimu tasakaalustamist, siis on potentsiaalne konfliktioht kolme riigivõimu toimekolmnurka mingil määral alati sisse kodeeritud. Kohtusüsteemidele kindlustunnet pakkuva positiivse arenguna ei saa siiski jätta märkimata, et vähemalt Euroopa Liidu kontekstis pole tänapäeval ühelgi valitsusel võimalik kohtuvõimu sõltumatust rikkuda, seadmata seejuures löögi olla liikmesriigi rahvusvahelist reputatsiooni tervikuna. Kohtuvõimu sõltumatus on üha enam kujunemas ka riigi majanduskeskkonna tervise indikaatoriks. Seda kinnitab kasvõi asjaolu, et nii mõnigi välisinvesteeringute nappuse all kannatav riik on pidanud oma majanduskeskkonna parendamist alustama nimelt kohtute sõltumatuse suurendamisest. Hea meel on tõdeda, et Eesti ühiskonnas on kohtute sõltumatuse põhimõte sarnaselt teiste põhiseaduse alusprintsiipidega sügavalt juurdunud ning selle kehtivuspiiride kompamine tabu. Siiski jääb omamoodi hoiatavaks mälestusmärgiks selle kohta, et isegi Eesti ajaloolises arengus pole see alati nii olnud, Riigikohtu sunnitud kolimine Tallinnasse aastal. Head kohalviibijad! Oleme täna kogunenud kohtunike täiskogule, mis on järjekorralt viieteistkümnes korraline täiskogu. Sel juubelihõngulisel täiskogul on tavapärasest enam põhjust korraks tagasi vaadata kohtunike omavalitsuse senisele toimimisele ja ühtlasi heita pilk meie kohtusüsteemi võimalikele arengutele lähitulevikus. Juba ajalooks saanu poole pealt alustades tuleb esmalt tõdeda, et Riigikogu 19. juunil 2002 vastuvõetud, sama aasta 29. juulist jõustunud ja siiani kehtiv kohtute seadus oli üks möödunud kümnendi alguse reformiseadusi selle sõna kõige paremas mõttes. Kohtute seaduse jõustumine pani punkti pikaajalisele protsessile, mille eesmärk oli asendada kohtusüsteemi puudutavad üleminekuaja fragmentaarsed õigusaktid põhjalikumate regulatsioonidega, mis arvestaksid nii meie enda kohtusüsteemis vahepeal toimunud arengutega, kuid lisaks sellele ka kaasaegsete rahvusvaheliste suundumustega. Olukorras, kus seaduste lausasendamine on moes ja õiguskord muutunud hüperdünaamiliseks, on seaduse avaldamisaasta kujunenud omamoodi kullaprooviks. Siinkõneleja hinnangul ongi kehtiv kohtute seadus ajaproovile igati hästi vastu pidanud ning oma elujõulisust kõigiti tõestanud. Kuigi ka kohtute seadus on pidanud vahepealsel ajal üle elama nii mõnegi tähtsama ja vähemtähtsa muutmise, on seaduse tekst tervikuna oma algpõhimõtted säilitanud. Olgugi et nii mõndagi neist käsitleti aastal vägagi printsipiaalsete muudatustena, on need tänaseks kujunenud kohtusüsteemi sedavõrd lahutamatuks osaks, et teisiti ei kujutaks kohtute töökorraldust enam ettegi. Nimetagem siinkohal näitena vaid kõigi kohtute 13\n15 Priit Pikamäe üldkogusid haldusorgani funktsioonides või tööjaotusplaane kohtusisese tööplaneerimise põhialusena. Kuna põhjalikuma tagasivaate kohtute seadusega seatud eesmärkide saavutamisele teeb tänasel täiskogul Riigikohtu endine esimees Uno Lõhmus, siis piirdun siinkohal vaid mõne ääremärkusega kohtunike omavalitsuse kohta, mida tuleb pidada ilmselt üheks olulisemaks kehtiva kohtute seadusega kaasnenud muudatuseks a kohtute seadus on kohtunike täiskogu ja kohtunike omavalitsusorganisatsiooni sünnitunnistus. Põhiseaduses sisalduvat kohaliku omavalitsuse garantiiklauslit parafraseerides võiks öelda, et kohtunike omavalitsuse puhul otsustavad ja korraldavad kohtusüsteemi elu küsimusi kohtunike omavalitsusorganid, mis tegutsevad seaduse alusel iseseisvalt. Kohtute seaduse kohaselt loodud omavalitsusorganite hulgas kuulub keskne koht kindlasti kohtunike täiskogule, mis kogunes esmakordselt 5. septembril aastal Tartu Ülikooli aulas. Täiskogu toimumiskoht oli ürituse tähtsust ja pidulikkust arvestades vääriliselt valitud, sest tegemist oli esimese korraga Eesti kohtusüsteemi ajaloos, kus kohtunikkonna sõlmküsimuste otsustamine läks üle kogu kohtunikkonda kui tervikut esindavale täiskogule. Viimane on omakorda seatud legitimeerima spetsiifilisemate kogude kohtute haldamise nõukoja, kohtunikueksamikomisjoni, kohtunikuabi konkursi komisjoni ja koolitusnõukogu tegevust. Tänavu täituv viisteist aastat kohtunike täiskogude traditsiooni sünnist on seega märgilise tähtsusega, mille väärtus meie kohtusüsteemi ajaloo jaoks on seda suurem, et sellisel kujul kohtunikkonna enesekorraldusõigust ei tundnud ka Eesti esimene päris oma a kohtute seadustik. Senine kogemus kinnitab, et kohtunike täiskogu roll on siiski enam kui pelgalt liikmete valimine kohtunike omavalitsusorganitesse ning teiste institutsioonide juures asuvatesse kogudesse. Täiskogu on koht, kus arutletakse kõige kesksemate õigusemõistmise probleemide üle, kuid selle kõrval on täiskogul täita ka kohtunikkonna ühtekuuluvustunnet tugevdav ülesanne. Kui menetlusõiguslikult toimib iga kohtunik kohtuasja lahendades talle konkreetses kohtuastmes usaldatud pädevuse raames, siis täiskogu vahendusel formeerub üksikutest õigusemõistjatest kohtunikkond kui tervik, mis on ellu kutsutud väljendama kolmanda sõltumatu riigivõimuharu ühishuve. Kohtunike kollegiaalsus pole seega mitte pelgalt fraas pidupäevakõnedest, vaid täiskogu vahendusel toimiv tegelikkus. Samas tähendab enesekorraldusõigus omavalitsussüsteemi kaudu ka kohustust võtta enda kanda ka sellega kaasnev vastutus. Esiteks tähendab see kohustust näha ette iseenda langetatavate otsustuste tagajärgi pikemas perspektiivis. Siinkohal tuleb pidada silmas sedagi, et esindusdemokraatiale omaselt seovad kohtunike omavalitsusorganite otsustused kohtunikkonda tervikuna. Eri omavalitsusorganite otsuste mõju kohtusüsteemile on kindlasti erineva kaaluga, kuid ühelgi juhul ei tohi seda alahinnata. Nii on näiteks suuresti kohtunikueksamikomisjoni kujundada meie kohtunikkonna tulevane isikkoosseis, seda ise- 14\n16 Õigus- ja kohtusüsteemi areng äranis praegusel olulisel põlvkonnavahetuse perioodil. Teisalt toob kohtunike oma valitsus lahkukirjutatuna kaasa kõigile kohtunikele suunatud lisaülesande osaleda vajaduse korral põhitöö kõrvalt mõne omavalitsuskogu tegevuses selle eest mingit täiendavat hüvitist saamata. See on koht, mille puhul vähemalt omavalitsusorganite valimisnimekirju vaadates võib täheldada mõnetist omavalitsusväsimust. Konkurentsitult suurima kandidaate arvuga kohtute haldamise nõukoja kui populaarseima omavalitsusorgani kõrvalt võib leida ka selliseid kogusid, mille puhul on hea, kui igast kohtuastmest vähemalt üksainuski kandidaat esitada suudetakse. Siiski ei toimi ka kõige sõltumatum ja end ise korraldav kohtuvõim vaakumis. Eeskätt demograafilisi, kuid nende kõrval samuti majanduslikke ja muid protsesse, mis mõjutavad kogu ühiskonda, pole kohtusüsteemil võimalik ignoreerida. Eesti rahvaarvu vähenemine on paraku jätkuv kibe tõde. Tõtt-öelda on meie rahvastikuprognoos pikemas perspektiivis üsnagi lohutu. Statistikaameti a avaldatud rahvastikuprognoosi kohaselt väheneb Eesti rahvastik aastaks 2025 eelduslikult 4% ja aastaks 2040 ca 10%. Kaugemas tulevikus ehk järgneva kolmekümne aasta jooksul väheneb spetsialistide hinnangul Eesti rahvaarv praeguste trendide kestes negatiivse iibe ja väljarändesaldo tulemusena aga eelduslikult ühtekokku inimese võrra. See on pea sama suur arv, kui elab praegu inimesi Tartus, Võrus ja Rakveres kokku. ÜRO rahvastikuennustuste kohaselt elab aastaks 2100 Eestis vaid 0,9 miljonit inimest. Prof Rein Taagepera on kunagi kõnealuseid suundumusi Eesti rahvastikus tabavalt nimetanud demograafiliseks vetsupotiks kui mingi piirini on rahvaarvu vähenemist võimalik veel tagasi pöörata, siis ühel hetkel muutub see kurss pöördumatuks. Statistikaamet kinnitab, et lisaks sellele on Eestis toimumas pidev inimeste riigisisene ümberpaiknemine ehk kolimine n-ö tõmbekeskustesse. Loobudes siinkohal vastamast eksistentsiaalse maiguga küsimusele, kuidas eesseisev rahvastiku drastiline vähenemine mõjutab meie riiklust tervikuna, ja piirdudes kitsalt vaid kirjeldatud demograafiliste protsesside asetamisega meie kohtuvõrgu kaardile, saame umbkaudu järgmise pildi. Juba kümne aasta pärast, s.o aastaks 2025 on rahvastik kõige rohkem vähenenud Pärnu Maakohtu tööpiirkonnas ja Viru Maakohtu tööpiirkonnas (ca 9%). Aastaks 2040 on rahvastiku vähenemine Pärnu Maakohtu tööpiirkonnas veidi aeglustunud (-21%), kuid selle asemel on punase laterna rolli üle võtnud Viru Maakohus (ca -24%). Tartu Maakohtu tööpiirkonna rahvaarv väheneb aastaks 2025 ca 4% ja aastaks 2040 ca 11%. Siinkohal tuleb märkida, et Jõgeva, Viljandi, Põlva, Valga ja Võru kohtumajade tööpiirkondade rahvastik väheneb Statistikaameti hinnangul suhteliselt ühtlaselt ja pidevalt. Sellest regioonist suureneb Tartu kui tõmbekeskuse jõul üksnes Tartu kohtumaja tööpiirkonna elanike arv (ca 4 5%). Kohtute tööpiirkondade arvestuses on tulevikus ette näha, et ainuüksi Harju Maakohtu tööpiirkonna rahvastikku ei ohusta selle vähenemine, vaid üksnes suurenemine. Peame endale aru andma, et samad demograafilised protsessid, mis on juba käivitanud 15\n17 Priit Pikamäe koolivõrgu kokkutõmbamise ja haldusterritoriaalse reformi, hakkavad peatselt mõjutama meie riikluse muid valdkondi, sealhulgas kohtusüsteemi. Seda silmas pidades on juba lähitulevikus ilmselt paratamatu arutelu praeguste kohtumajade asukohtade otstarbekuse üle. Analoogilistest demograafilistest arengutest johtuvalt on teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest samasugused vaidlused kohtuvõrgu suurusest hiljuti maha peetud näiteks Prantsusmaal, Hollandis, Belgias, Horvaatias, Taanis ja Portugalis. On selge, et kui üksteise järel kaovad mitte üksnes maapiirkondadest, vaid ka juba väikelinnapildist kauplus, kool, postkontor, töökohad ja koos nendega ka inimesed, siis pole lõpuks enam kedagi, kelle jaoks õigust mõista. Mõistagi säilib alati probleemi regionaalpoliitiline aspekt ehk küsimus sellest, kuivõrd ja milliste vahenditega peab ääremaastumise vastu töötama riik. Juba ainuüksi definitsiooni järgi on mistahes regionaalpoliitilisel meetmel alati rahaline mõõde, tähendades teatud riiklike tegevuste sihilikku säilitamist ka nendes piirkondades, kus see majanduslikult ei pruugi olla lõpuni otstarbekas. Unustada ei tasu sedagi, et isegi regionaalpoliitika tegemisest loobudes on meil piirkondi, kus mistahes Eesti riigivõimu, sealhulgas kohtuvõimu kohalolek on strateegiliselt vajalik. Kui siiski otsustatakse kohtuvõrgu reorganiseerimiskavade väljatöötamise kasuks, ei tohi need põhiseaduslikel kaalutlustel teiseneda juba praktikas korduvalt toimunud riigiasutuste regionaalbüroode triviaalseks sulgemiseks. Põhiseaduse 15 näeb ette igaühe õiguse pöörduda kohtusse. Sellest tuleneb seadusandliku ja täitevvõimu kohustus tagada kõigile õigusemõistmise kättesaadavus. Viimane ei ole taandatav pelgalt arvutikasutamise oskusele mõnes avalikus, maal veel imekombel säilinud internetipunktis, vaid peab olema tegelikult kindlustatud igaühele, kelle subjektiivseid õigusi on rikutud. Seega on kohtuvõrgu geograafilise ümberkorraldamise vältimatu eeltingimus õigusemõistmise kättesaadavuse kriteeriumite väljatöötamine. Niisugune analüüs tuleb koostada kohtusse pöördumise õiguse spetsiifiliselt, sest muude valdkondade vastav kogemus on vaevalt kohtupidamisse üle kantav. Millegipärast usun, et erinevalt apteegi- ja pangateenustest ei ole õigusemõistmine bussidega vahendatav. Igasugune tuleviku ennustamine on teadupärast tänamatu töö. Teisalt on tulevikuvisioonide olemasolu vähemalt tööhüpoteesidena möödapääsmatult vajalik igasuguse organisatsiooni juhtimiseks. Tänasel täiskogul on selle tõsise väljakutse vastu võtnud hea kolleeg Tõnu Anton, kes proovib oma ettekandes skitseerida Eesti kohtusüsteemi viieteistkümne aasta pärast. Kuna rahvastikuprotsesside kõrval sõltub meie kõigi heaolu mõistagi majanduse käekäigust, siis annab majanduskeskkonna muutumisest aasta perspektiivis ülevaate majandusekspert Kristjan Lepik. Eelkirjeldatud suundumusi arvestades saab põhimõtteliselt vaid soostuda Vabariigi Valitsuse riigihalduspoliitika ühe põhisuunaga, milleks on avalikus sfääris hõivatud inimeste koguarvu vähendamine sünkroonis rahvaarvu üldise vähenemisega. Nõustuda tuleb sellise lähenemisnurgaga ainuüksi põhjusel, et rahvastiku vähenemisega kaasneb paratamatult tööealise elanikkonna kahanemine. 16\n18 Õigus- ja kohtusüsteemi areng Seega jääb üha vähemaks neid, kelle loodud koguprodukti arvel riigiaparaati üleval pidada. Paralleelselt toimuva rahvastiku vananemise taustal tähendab see, et kui praegu on Eestis saja tööealise kohta viiskümmend neli ülalpeetavat, siis aastaks 2040 on neid juba seitsekümmend. Avaliku sfääri teenistujate arvu vähendamise plaan puudutab ka kohtusüsteemi. Justiitsministeeriumi möödunud aastal kohtute haldamise nõukojale esitatud arvandmete kohaselt soovitakse esimese ja teise astme kohtutes hõivatud inimeste arvu piirata ühe tuhande teenistujaga. Avaliku sektori töötajate arvu vähendamine puudutab teiste seas kõiki põhiseaduslikke institutsioone, seal hulgas Riigikohut. Kui abstraktselt saab nende empiirilisel andmestikul põhinevate teesidega nõustuda, siis nagu tavaliselt ikka, peitub siingi saatan detailides. Vabariigi Valitsuse esitatud kava üks problemaatilisemaid kohti kohtuvõimu aspektist seostub eri riigivõimuharude põhjendamatult erinevas kohtlemises. Nii peab kohtusüsteemi lähiaastate piirarvuks seatud üks tuhat teenistujat hõlmama nii kohtunikke kui ka teisi õigusemõistmisega seotud töötajaid. Kohtunikkond on kohtuvõimu vahetu teostaja, samuti nagu parlament teostab seadusandlikku võimu Riigikogu koosseisu liikmete tegevuse kaudu ja Vabariigi Valitsus täidesaatvat võimu valitsusliikmete vahendusel. Kuna sellele seisukohale on raske vastu vaielda, siis tuleb paratamatult möönda, et olukorras, kus näiteks Riigikogu ja Vabariigi Valitsuse puhul eeldab personalikärbe üksnes haldusaparaadi töötajate arvu vähendamist, kuid kohtusüsteemi korral sisaldab endas ka kohtunike arvu, ei kohtle kõnealune programm riigivõimuharusid võrdselt. Kuna kohtuvõimule teistsuguste standardite kehtestamisele pole võimalik leida mõistlikku põhjendust, siis tuleb kohtunikke siinkõneleja hinnangul vaadelda eraldi teenistusgrupina ning loobuda nende lugemisest kohtusüsteemile ette nähtud kvoodi alla. Silmas tuleb pidada sedagi, et kohtunike arvu vähenemine tähendab kohtuasjade arvu muutumatuks jäämise või kasvu korral automaatselt kohtunike töökoormuse suurenemist ja kohtuasjade menetlusaegade pikenemist ehk kokkuvõttes õigusemõistmise kättesaadavuse vähenemist. Avalikkuses on juba kõlanud põhjendatud väiteid, et avalike teenistujate arvu vähendamine saab üksnes järgneda, mitte eelneda avaliku sfääri täidetavate ülesannete mahu kriitilisele ülevaatamisele. Kohtusüsteemi puhul võiks see ühe võimalusena toimuda nii öelda loomuliku protsessi tulemusena ehk seeläbi, et inimesed loobuvad õiguse nõudmisest kohtus, või teise võimalusena praegu kohtutele pandud kohustuste teadliku revisjoni tagajärjel. Viimane lähenemine võib hõlmata näiteks uute, kohtulikule arutamisele alternatiivsete menetluste loomist juba olemasolevate kõrvale, edasikaebevõimaluste otsustavat ümberhindamist või senise eri kohtuastmete vahelise kohtuasjade liikumise korra muutmist. Põhjust võib olla kaaluda ka ülesannete kompleksi üleandmist väljapoole kohtusüsteemi küsimustes, mis ei ole vahetult seotud õigusemõistmisega. Nii on näiteks Lääne-Euroopa riikides valdava mudeli kohaselt kohtulahendite täitmisele pööramine kriminaalasjades prokuratuuri, mitte kohtute pädevuses. Kindlasti saab kordades tõhusamaks 17\n19 Priit Pikamäe muuta ka menetluskulude väljamõistmise menetlust tsiviilprotsessis. On positiivne, et samme selles suunas on juba astuma hakatud. Pean siin silmas kavatsust töötada välja halduskohtumenetluse seadustiku muutmise eelnõu, millega soovitakse muu hulgas vältida määruskaebeõiguse kuritarvitamist ning kiirendada kinnipeetavate masskaebuste menetlemist. Paraku on samal ajal pidevalt liikumas oluliselt suurem vastupidine hoovus, mis kohtutesse uusi asju järjepanu juurde toob. Nimetagem neist siinkohal vaid kahte olulisemat, mille jõustumine peab seadusandja tahte kohaselt toimuma veel sel aastal. Neist esimene näide puudutab tsiviilkohtupidamist ja teine kriminaalprotsessi. Teadupärast otsustas parlament möödunud aasta 6. mail muuta põhiseadust nii, et edaspidi on kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel aktiivse hääleõigusega isikud, kes on vähemalt kuusteist aastat vanad. Muudatust põhjendati vajadusega tõsta senisest enam noorte teemasid ühiskondlikku fookusesse, mis aitaks parandada demograafilist tasakaalu valijaskonnas. Õiguspraktika aspektist tähendab see muudatus aga ka seda, et valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistamisel ei saa enam lähtuda seni kehtinud paradigmast. Praegu loetakse isik teadupärast valimisõiguse tähenduses teovõimetuks juhul, kui talle on kõigi asjade ajamiseks määratud eeskostja. Põhiseadusliku valimisea langetades tuleb aga edaspidi luua tuliuus menetlus tsiviilkohtumenetluse sees, mis võimaldaks kohtul hinnata, kas aastane isik saab vajalikul määral aru kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel hääletamise tähendusest. Vastava eelnõu kiitis parlament heaks selle aasta 14. jaanuaril. Eelnõu seletuskirja kohaselt hinnatakse uuest erimenetlusest tulenevaks kohtuasjade koguarvuks hinnanguliselt 270 täiesti uut asja ning nendest kohtusüsteemile tekkivaks täiendavaks tööjõukuluks eurot aastas. Teine näide puudutab avalikkuseski palju debateeritud põhiõiguste kaitse tugevdamise paketti kriminaalmenetluses (eelnõu 770SE), mis kiideti Riigikogus heaks 18. veebruaril Eelnõu seletuskirja kohaselt mõjutab selle jõustumine käesoleva aasta 1. septembrist enim kohtute tööd, sest mitmete põhiõigusi riivavate menetlustoimingute sanktsioneerimine antakse prokuratuurilt üle kohtusüsteemile. Ainuüksi läbiotsimiste lubatavaks tunnistamise arvel toimuvaks kohtute töökoormuse kasvuks prognoositakse hinnanguliselt 956 uut eeluurimiskohtuniku asja. Täiesti põhjendatult märgitakse eelnõu seletuskirjas sedagi, et kuna kohtud peavad olema võimelised kontrollima läbiotsimise seaduslikkust ka ajakriitilistes olukordades, eeldab eelnõu rakendamine eeluurimiskohtunike töökorralduse ümberkujundamist, vältimaks, et kohtunik ei oleks samal ajal seotud kohtuistungitega. Vahistamise regulatsiooni muutmise praktiliseks tagajärjeks kohtusüsteemile hinnatakse eelnõu seletuskirjas 1849 lisaistungit. Kogu eelnõu rakendamiseks vajaks kohtusüsteem juurde täiendava tööjõukulu katmiseks aastas eurot. 18\n20 Õigus- ja kohtusüsteemi areng Eelkirjeldatud kaks eelnõu on kui illustratsioon kuristikule, mis haigutab meie riigi eri poliitikate vahel. Ühelt poolt seatakse eesmärgiks kohtusüsteemiga seotud töötajate arvu vähendamine, teiselt poolt aga luuakse regulatsioone, mille mõjuanalüüsides konstateeritakse kuiva faktina, et sedavõrd ulatuslike seadusmuudatuste ellurakendamiseks ei piisa isegi olemasolevast personalist. Mõistagi ei sea keegi kahtluse alla, et noori tuleb senisest enam avalike asjade ajamisse kaasata ning et põhiõiguste kaitstus iseäranis kriminaalmenetluses vajab erilist hoolt. Mõistagi pole ka kohtuasjade arv ajas muutumatu suurus, vaid pigem entsefalogrammi meenutav üles-alla liikuv näitaja. Probleem on selles, et meie riigihalduspoliitika taotleb kohtusüsteemi puhul mitut erinevat ja teineteist välistavat eesmärki korraga. Ühelt poolt soovitakse vähendada õigusemõistmisega seotud inimeste arvu, kuid teiselt poolt suurendatakse märkimisväärselt kohtuülesannete mahtu. Eriti pikantseks muudab aga kogu olukorra asjaolu, et parlamendi vastuvõetud eelnõude seletuskirjade mõjuanalüüsid ning eelarve protsess näivad toimivat justkui paralleeluniversumites. Tervemõistuslik arusaam ütleks, et juhul kui parlament on vastu võtnud seaduse, mille rakendamiskuluks on kohtusüsteemi puhul eelnõu algataja enda põhjalike arvutuste alusel prognoositud pool miljonit eurot, siis arvestatakse seda lisakuluna ka eelarvemenetluses. Tegelikkus pole paraku tervemõistuslik. Nii õnnestus Justiitsministeeriumil üle noatera saada kriminaalmenetluse seadustiku 1. septembrist jõustuvate muudatuste rakendamiseks täiendavat osalist rahastust üksnes käesoleva aasta nelja kuu jaoks, samas kui edaspidine finantseerimine on täiesti selgusetu. Olen põhimõtteliselt seda meelt, et juhul kui kõnealuste seadusemuudatuste rahastamine osutub võimatuks, tuleb seadusandjal eelduslikult 1. septembrist jõustuvate kriminaalprotsessuaalsete otsuste juurde tagasi tulla. Ebaõige oleks samas väita, nagu oleks poliitikud kohtute ressursivajaduse sootuks tähelepanuta jätnud. Olen ka varem rõhutanud, et aastatel toimunud kohtujuristi instituudi juurutamine on lähiajaloo suurim investeering kohtute inimvarasse. Mäletatavasti oli see kantud ainuõigest juhtmõttest pakkuda kõigile ulatuslikku kohtulikku kaitset mõistliku menetlusajaga. Seda kummastavam on nüüd alustada vastassuunalist liikumist, kavandades töötajate koondamist kohtusüsteemis. Kas üldse oleks võimalik leida paremat näidet meie riigihalduse kaootilisusest? Käesoleva alateema lõpetuseks arvan, et kohtusüsteemil nagu igal teiselgi organisatsioonil on võime talle pandud ülesandeid täita selleks eraldatud ressursi piirides. Avalikes debattides, seal hulgas parlamendimenetluses kostab sageli hääli, et ühe või teise vaieldava küsimuse peab lõppastmes lahendama kohus. Selline suhtumine näitab üles ühiskonna suurt usaldust kolmanda võimu vastu ja lõppkokkuvõttes ongi õigusvaidluste lahendamine kohtusüsteemi ülesanne. Teisalt jääb kohtusse pöördumise õigus illusoorseks, kui kohtuvõim jäetakse ilma vahenditest, et talle esitatud kaebustega toime tulla. Riigi kokkutõmbamine 19\n21 Priit Pikamäe ei saa efektiivsuskao ohu tõttu puudutada ainuüksi avaliku sektoriga hõivatuid, vaid peab seostuma ka avaliku sfääri täidetavate ülesannetega. Kohtusüsteemi töövõimelisusest ei sõltu ainult põhiõiguste kaitstus, vaid laiemalt ka kogu Eesti majanduskeskkond. Meenutan veel kord, et rahvusvaheliste majanduskeskkondade atraktiivsuse võrdlustes käsitletakse igaühele tagatud võimalust oma nõudeid kohtulikult maksma panna kui ühte peamist indikaatorit investeerimisvõimaluste olukorrast riigis. Seetõttu olen kindlalt seda meelt, et personalikärbetele kohtusüsteemis peab eelnema kohtute ülesannete revisjon. Kuna esimese ja teise astme kohtute haldamist korraldavad Justiitsministeerium ja kohtute haldamise nõukoda koostöös, siis tuleb mistahes struktuursed ümberkorraldused kohtusüsteemis enne läbi arutada kohtute haldamise nõukojaga. Enesestmõistetavalt saab kohtusüsteemis kavandatavate muudatuste toetamist kaaluda vaid tingimusel, et nende tulemusena säästetud eelarveraha jääb kohtusüsteemi käsutada. Sooviksin oma ettekande lõpetada siiski sootuks teistsuguses võtmes. Tänaseks täiskogu toimumiskohaks on valitud Kultuurikatel. Liitsõnana koosneb see kahest osast kultuur, mille määratluste hulk on määramatu, ning katel, mille põhifunktsiooniks on teadupärast kuumutamine, segamine ja ühendamine. Ilmselgelt pole kahtlust õigusemõistmise ja kohtupidamise kui nähtuste kuulumises kultuurifenomenide hulka. Vaatamata sellele pole kohtunikkond ülemäära sageli tegelenud oma põhiülesande õigusemõistmise paigutamisega laiemasse kultuuri konteksti. Juba Kultuurikatlasse sattununa ei tohiks seda intrigeerivat võimalust siiski kasutamata jätta ning seetõttu on prof D. Vseviov lahkelt lubanud tulla meile jagama oma esseistlikke mõtteid kokkuleplusest. Teadupärast on õigusemõistminegi üldkultuurilises arenguvoos pidevalt muutuv nähtus ning tänapäevaseks trendiks kohtupidamises nimelt läbirääkimistel põhinevate kompromisside otsimine. Hea tänapäevane kohtumenetlus ei lõpe mitte kohtu otsusega, vaid poolte kokkuleppega. Selles võtmes on ajalugu end pidevalt kordav nähtus ning kõik uus kohtupidamises ka siin hästi unustatud vana. Kui veel keskajal nägi riik kurja vaeva, et kriminaalprotsessist poolte kokkuleppeid välja juurida ning asendada need avaliku kohtupidamisega süüdlase üle, siis moodne riik annab taas endast parima, et kohtulikku arutamist süüdlase ja kannatanu leppimise kaudu vältida. Taolisi ajaloo keerdkäike silmas pidades jääb üle vaid loota, et vähemalt kohtulahendi apelleerimist ei taba samasugune iidsete aegade taaselustamise palang. Teadupärast oli rüütliaegses kriminaalprotsessis üheks kohtuotsuse edasikaebamise viisiks kohtuniku duellile kutsumine: jäi kohtunik duellil kaotajaks, oli tema langetatud kohtuotsus ilmselgelt vale ja jumalik õiglus jalule seatud! Tänan tähelepanu eest ja soovin kõigile täiskogu edukat jätku! 20\n22 Euroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogu tegevusest aastal Meelis Eerik, Harju Maakohtu esimees, kohtunik Euroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogu (CCJE, Consultative Council of European Judges) on Euroopa Nõukogu nõuandev organ, mis koosneb üksnes kohtunikest ning tegeleb kohtuvõimu iseseisvuse, sõltumatuse ning pädevusega. Igal aastal annab CCJE arvamuse ühes kohtuvõimu puudutavas küsimuses ning aastal oli arvamuse (nr 18) teemaks kohtuvõimu suhe teiste võimuharudega. Teema aktuaalsus Võimude lahususe põhimõte ja võimuharude omavaheline suhe on palju analüüsitud valdkond, mistõttu võib teemavalik tunduda üllatuslik. Samas on viimaste aastate areng viidanud, et ka selles demokraatia nurgakivi puudutavas küsimuses on märgata muudatusi, mida on vaja analüüsida. Ühiskonna areng on muutnud rõhuasetusi ja viinud tasakaalupunkti mujale. Seetõttu keskendubki CCJE arvamus kohtuvõimu suhete analüüsile rõhuasetusega moodsale demokraatiale. Muudatused tulenevad sellest, et viimastel aastatel on täidesaatev võim muutunud iseseisvamaks ning vähenenud on seadusandliku võimuharu võimekus teda tasakaalustada. Täidesaatva võimu tähtsuse tõus on aga kaasa toonud mitmeid probleeme, mida on omakorda pidanud lahendama kohtuvõim. Kohtuvõimu roll täidesaatva, aga ka seadusandliku võimuharu kontrollimisel on märkimisväärselt suurenenud. Seejuures on pinged ja konfliktid kohtuvõimu ja teiste võimuharude vahel murettekitavalt kasvanud. Täidesaatva võimu tähtsuse suurenemist võib seletada eelkõige viimase majanduskriisiga. Majanduskriisi tingimustes tuli riikidel kiiresti tegutseda ja seadusandja ei suutnud sageli vajaliku tempoga kaasa minna. Seetõttu tuli kiireid ja kaalukaid otsuseid langetada eelkõige täidesaatval võimul. Need otsused võisid aga olla ka fundamentaalsed, muutes kardinaalselt senist ühiskonnakorraldust. Täidesaatva võimu tähtsust ei suurenda paratamatult mitte ainult majanduskriis, vaid ka igasugune muu, olgu selleks näiteks pagulas- või julgeolekukriis, millega Euroopa õigusruum kahjuks edaspidigi kokku puutub. 21\n23 Meelis Eerik Euroopa on tüüpiliseks postmodernseks ühiskonnaks, kus senikehtinud põhimõtted seatakse kahtluse alla, kuid uusi samuti ei ole, kuivõrd suured narratiivid enam ei kehti. Näiteks, kui majanduskriis seadis kahtluse alla idee heaoluühiskonnast, siis pagulaskriis seab kahtluse alla inimeste ja kaupade vaba liikumise põhimõtte. Laiemalt võttes on tegemist pragmatismi ja põhimõtete sõjaga, kus üks pool leiab, et nii enam edasi ei ole võimalik, ja teine püüab senistest väärtustest kinni hoida. Kohtuvõim kuulub traditsiooniliselt viimaste hulka, samas ei ole ka kohtud jäänud puutumata postmodernsest elemendist. Nimelt on täheldatud, et (eelkõige põhiseadust puudutav) kohtuvaidlus pakub ühiskonnas alternatiivset demokraatlikku areeni oma põhimõtete esitamiseks. Nii debateerivad käimasolevas kohtuasjas asjasse puutuvad võimuharude ja avalikkuse esindajad järjest enam ajakirjanduse vahendusel. Ärgem unustagem, et erialakirjandus ei eita juba mõnda aega, et eriti ülemkohtute kohtunikud realiseerivad kohtulahendites ka enda maailmanägemust. Nii on mängijaid mänguväljal senisest rohkem. Igal juhul on selge, et kohtulahenditel on väga suur majanduslik ja poliitiline mõju. Võimuharude konflikt Pingete kasv viib konfliktini. Paljud Euroopa kohtusüsteemid on läbi elanud tõsiseid kohtuvõimu ja teiste võimuharude vahelisi konflikte. Näiteks on mõne riigi uus poliitiline võim seadnud kahtluse alla ametis olevate kohtunike õiguse õigust mõista. Täheldatud on ka puudujääke kohtulahendite täitmisele pööramises ja täidesaatva võimuharu kasvavat mõju kohtute haldamises. Majanduskriis ja kohtusüsteemi krooniline alarahastamine on tõstatanud küsimuse teiste võimuharude vastutusest kohtuvõimu ees. Probleemiks on ka puudulik seadusandlus või vastupidi seaduste liiga sage muutmine, mis on vastuolus õiguskindluse põhimõttega. Suurenenud on ka verbaalsed rünnakud kohtuvõimu vastu ja a on Euroopa Nõukogu täheldanud, et järjest suurem hulk poliitikuid ning poliitilisi kommentaatoreid on avalikult kritiseerinud kohtulahendeid, õõnestades avalikkuse usaldust kohtuvõimu suhtes. Poliitikud ja meedia on arvanud, et kohtunikud ei vastuta ühiskonna ees piisavalt. Tõstatatud on küsimus kohtulahendite legitiimsusest. Samas märgib CCJE, et enamikus Euroopa riikides ei ole avalik võim avalikkuse silmis samamoodi aktsepteeritud, nagu ta kunagi seda oli ja avaliku teenuse osutajad peavadki järjest enam oma tegevusest ühiskonnale aru andma, sh kohtud. Samas leiti CCJE istungil, et ekslik ja ühepoolne oleks võimuharude konflikti näha ainult negatiivses valguses. CCJE liikmete arutelust jäid kõlama seisukohad, mille kohaselt ei peaks kohtuvõim konflikti ühelt poolt küll otsima, kuid 22\n24 Euroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogu tegevusest aastal teiselt poolt ka kartma. Ühiskonnas, kus puuduvad vaidlusküsimused, ei tahaks keegi elada. Peamine on seejuures säilitada lugupidamine ja austus igaühe rolli vastu. Dünaamika võimuharude omavahelistes suhetes on loomulik ja mitte tingimata halb. Võimude lahususe põhimõtte sisuks on kontroll ja tasakaal. Muutunud eluga kaasnenud tasakaalupunkti muutumisel tuleks leida sellele sobiv kontrollimehhanism. Võimude lahusus moodsas demokraatias Tasakaalu muutus ei tähenda seda, et võimude lahususe põhimõttest oleks loobutud. Oma arvamuses rõhutas CCJE veelkord üle, et kaasaja demokraatlik ühiskond baseerub võimude lahususe põhimõttel. Kõik kolm võimuharu pakuvad avalikku teenust ja peavad üksteist kontrollima. Seejuures ei tohi ükski võimuharu tegutseda vaid enda huvides, vaid ühiskonna kui terviku huvides. Eraldi rõhutati ka õigusriigi põhimõtet. Kõige olulisemaks pidas CCJE seda, et kõik kolm võimuharu on võrdsed ning ükski neist ei tohi domineerida teiste üle, sest siis kaotab võimude lahususe põhimõte oma sisu. Võimude lahususe põhimõtte kohase kontrolli ja tasakaalu saavutamiseks tuleb austada võimuharude rolle. Täidesaatva võimu jaoks tähendab see, et on valdkondi, millesse teised võimuharud sekkuda ei saa. Näiteks ei tohi teised võimuharud sekkuda kohtunike nimetamise protsessi ega tõstatada väljaspool distsiplinaar- või kriminaalmenetlust küsimust kohtuniku ametisse sobivusest. Samuti peaks seadusandlik võim vältima õigusaktide liiga sagedat muutmist. Kui õigusakte muudetakse, tuleb tagada piisav finantsiline, tehniline ja menetluslik tugi, samuti piisav inimressurss. Mõnedes riikides on nähtud ohtu kohtuvõimu sõltumatusele parlamendi uurimiskomiteede 1, aga ka poliitilise võimu poolt ametisse nimetatud ombudsmani institutsioonis. Kohtuhaldusmudelis CCJE soovitusi ei andnud, kuid märkis, et kohtuhalduse otsene sõltumine justiitsministrist võib ohustada kohtusüsteemi iseseisvust. Eraldi teema on kohtute eelarve. Kohtusüsteemi krooniline alarahastamine on vastuvõetamatu a majanduskriis on kaasa toonud kohtunikupalga alandamise ning külmutamise. CCJE märkis, et kohtunike töö tasustamine kuulub seadusandja vastutusvaldkonda, ning rõhutas, et Euroopa põhimõtteid tuleb selles küsimuses alati täita. Mõnede liikmesriikide poliitikud jt avaliku võimu kandjad on tihti avaldanud kommentaare, mis näitavad iseseisva kohtusüsteemi rolli vähest mõistmist. Selliseid kommentaare tehakse enam valimiskampaaniate ajal. Kuigi kohtuvõim peab aktsepteerima kriitikat enda aadressil, mis on võimuharude omavahelise 1 Näiteks kui uurimiskomisjon on kokku kutsutud selleks, et uurida tehtud kohtulahendeid või käimasolevat kohtuasja. Selline uurimine ei saa kunagi kohtuprotsessi asendada. 23\n25 Meelis Eerik dialoogi üks vorme, tuleb tõmmata selge piir legitiimse kriitika ja lugupidamatuse vahele. Poliitikud ei tohiks kasutada lihtsustatud ja demagoogilisi argumente kohtuvõimu kritiseerimiseks. Samuti ei ole aktsepteeritav kohtunike personaalne kritiseerimine. Poliitikud ei tohi kunagi julgustada allumatust ega vähendada avalikkuse usaldust kohtusüsteemi vastu. Täidesaatev ja seadusandlik võim vastutavad ka kohtunike turvalisuse eest. Võimude lahusus kohtuvõimu vaatevinklist Võimude lahusus tähendab kohtuvõimu jaoks seda, et ta ei tohi sekkuda teiste võimuharude tegevusse. Me oleme harjunud, et kohtuvõimul tekib aeg-ajalt mure teiste võimuharude sekkumise pärast kohtuvõimu tegevusse. Nüüd tunnistas CCJE, et ka teistel võimuharudel võib olla legitiimne mure, et kohtuvõim ei väljuks õigusemõistmisele kehtestatud õiguslikest raamidest. Selles mõttes peavad kõik võimuharud jälgima oma tegevuses kohaseid piire. Kohtuvõim, nagu ka teised võimuharud, teenib ühiskonda. Seetõttu on ühiskonna õigustatud huvi realiseerimine kohtuvõimu peamine mure. See aga nõuab, et kohtuvõim mõistaks majanduslikke ja sotsiaalseid olusid, milles teised kaks võimuharu peavad tegutsema. Kohtuvõim peab mõistma ühiskonna vajadusi, aga ka avalikku rahakotti. Kohtuvõim peab mõistma, et juriidilisel sekkumisel on piirid ja poliitiliste küsimuste lahendamine on teiste võimuharude ülesanne. Kohtud peaksid olema ettevaatlikud, et mitte vastustada kõiki kohtusüsteemi puudutavaid muudatusi ega sildistada neid kui sekkumist kohtuvõimu sõltumatusse ja iseseisvusesse. Samas, kui tegelikult sekkutakse, tuleb kohtuvõimul ennast kartmatult kaitsta. Kohtunikud, nagu teised kodanikud, võivad osa võtta ühiskondlike küsimuste avalikust debatist, kuni see ei heida varju nende sõltumatusele. Kohtunikud võivad avaldada arvamust planeeritava seadusloome tagajärgede ja põhiseaduspärasuse kohta, samuti soovitada kohast regulatsiooni. Ka kohtuvõim ei tohiks kunagi julgustada allumatust ega lugupidamatust teiste võimuharude suhtes. Igasugusest isiklikust või institutsionaalsest huvide konfliktist tuleks hoiduda. Vastuseks erinevates riikides kõlanud väidetele, et kohtunik ei ole ühiskonna ees vastutav, märkis CCJE järgmist. Esiteks, kohtuvõim vastutab ühiskonna ees. Kõik kohtulahendid on avatud kriitikale ja muutmisele. Kaebemenetlus, mis on ainus võimalus, kuidas kohtulahendit saab muuta, tähendab põhimõtteliselt seda, et kohtunikud vastutavad oma otsuste eest. 24\nEUROOPA EUROOP LIIDU A LIIDU OLULISEMAD OLULISEMAD SPORT SPOR I PUUDUTA TI PUUDUT V A A V D\nKatarina Pijetlovic EUROOPA LIIDU OLULISEMAD SPORTI PUUDUTAVAD KOHTULAHENDID SISUKORD EUROOPA LIIDU OLULISEMAD SPORTI PUUDUTAVAD KOHTULAHENDID...3 Walrave ja Koch ...3...3...4 Donà ...4...4...4\nTARTU ÜLIKOOL ÕIGUSTEADUSKOND Äriõiguse ja intellektuaalse omandi õppetool Allan Maloi OSAÜHINGU OSAGA SEOTUD ÕIGUSTE JA OSADE KÄIBE ÕIGUSKINDLUSE TUGEVDAMISE VÕIMALUSED EESTIS Magistritöö Juhendaja doctor\nSoovitus õiguspärasuse ja hea halduse tava järgimiseks Hooldekodus viibivale isikule isiklikuks kasutamiseks raha määramine\nKaido Ivask Paide Linnavalitsus paide@paide.ee Teie 24.10.2013 nr 20.3-1.1/2151 Meie 14.01.2014 nr 7-5/131259/1400204 Soovitus õiguspärasuse ja hea halduse tava järgimiseks Hooldekodus viibivale isikule


KUTSESõNASTAMISE IDEED ERIüRITUSTE JAOKS - PõHITõED\nKuidas anda sõna kutsetele eriürituste jaoks\nÜrituste planeerijatele loodetakse sageli aidata oma klientidel nende erikutsetega hakkama saada. Täiusliku kutse loomine võib olla keeruline kunst. Kutse peaks vastama kliendi vajadustele ja isiksusele.\nÕige formaadi ja sõnastusega saate kogunemise kogu tooni mõjutada. Näiteks võiksite kasutada julgeid värve ja kergemeelset sõnastust, kui plaanite pulma lõbusate naiste jaoks, kuid kutse peaks olema formaalsem ja meelepärasem, kui töötate suurema rahakogumisettevõtte juures ärikliendiga.\nAmetlik kutse on sündmuse reklaamimiseks kasutatava paketi oluline element. Seda saab esitada paljudes erinevates vormingutes, sealhulgas e-kirjad, kirjad, käsitsi kirjutatud kirjatarbed ja ametlikud kutsed.\nAmetlik kutse peaks olema lihtne ja vormindatud kaardile või kirjatarvetele, õnnitluskaardi suurus või väiksem. Enamik kutseid kasutab fonti, mis sobib organisatsiooni tavafondidega, või skripti, mis disainerile meeldib. Peamine on veenduda, et järgite võõrustaja kaubamärgistandardeid, luues samas formaalsustunde.\nTasub kaaluda koostööd graafilise disaineriga, et luua kohandatud kujundus, mis võib muuta sündmuse eristatavamaks ja sobima teie kliendi isiksusega. Kui töötate eraviisilisel koosviibimisel, näiteks pulmas, võiksite palgata ka kalligraafi, kes kutsed käsitsi kirjutaks. Kalligraafia näeb välja palju elegantsem ja isikupärasem kui trükitud kutsed.\nAmetliku kutse näidis\nParim lähenemisviis ürituste kavandajatele on standardvormingu loomine, seejärel värskendage spetsiifikat vastavalt tegelikule sündmusele. Kutse peaks sisaldama järgmist teavet:\nSisestage hostinimi, pealkiri\ntaotleb teie ettevõttele rõõmu\nLisage sündmuse ametlik nimi\nVajadusel sisestage sündmuse sildiliin\nSisestage kuupäev, kuupäev (id), aasta\nSisestage vajadusel e-posti aadress\nÜksikasjad, mida jälgida\nKujundaja jaoks on oluline, et üksikud jooned vormindataks nii, et need sobivad vaba ruumi. Plaanige teha tihedat koostööd disaineriga, et kogu vajalik teave mahuks kutsele visuaalselt.\nSaate näidise kohandada vastavalt oma ainulaadsele sündmusele, kuid kindlasti on vaja lisada järgmine teave:\nAsukoht koos aadressiga\nMainige, kes sellest kasu saab\nMuidugi on see RSVP oluline ka teie planeerimisel, kuid soovite kõigepealt vastata ka kõigile oma potentsiaalsetele külastajatele mansetivälistele küsimustele. Siis saab RSVP lõpuks minna.\nÄrge unustage kontrollida kirjavigu, grammatikat ja kirjavahemärke!\nKaaluge ajakava või vähemalt ajakava kokkuvõtte lisamist, kui teil on kutse jaoks piisavalt ruumi. Samuti võiksite mainida, kas seal on riietuskood ja kas kutsutud saavad külalisi tuua.\nVõite asendada rea "taotleb teie ettevõttele rõõmu" asendamisega "teie ettevõtte au taotletakse" või "teid südamlikult kutsutakse", kui kumbki on teie sündmusele või organisatsioonile sobivam. Võib-olla soovite lisada meeldejääva rea, et tõmmata lugeja tähelepanu, midagi sarnast pealkirjaga "Sajandi pidu!" või "Sa ei taha sellest ilma jääda!"\nÜrituste kavandajad saavad aidata sündmuse õnnestumise võimalusi kaua mõjutada, aidates teie kliendil valida õige kutse ja sõnastada see hoolikalt, tagades, et kogunemine on pakitud ja kõik teavad, mida oodata.


Reisibüroo e-posti aadresside nimekiri | Reisibüroo | Viimane postituse andmebaas\nViimane meiliandmebaas » Reisibüroo e-posti aadresside nimekiri\nReisibüroo e-posti aadress\nReisibüroode meililisti aitab teil jõuda kõigi reisibüroode inimesteni maailmas. Kui arvate, et soovite luua või osta reisibüroode isikute andmebaasi, võite kasutada meie reisibüroode kontaktide e-posti nimekirja, kuna see meililisti on puhas ja värske.\nReisibürood ja -bürood võivad vajada selliseid teenuseid ja tooteid nagu puhkekeskuste ja hotellide loetelu, kontoritarvete tarbekaubad, kinnisvarakontaktid nende äritegevuse alustamiseks, veoteenuse pakkujad jne. Reisibüroode e-posti aadresside nimekiri osutab tarnijate nimel teenuseid mis hõlmavad autorenti, erinevaid lennufirmasid kogu maailmas, kruiisiliinid, raudteed, hotellid, hostelid ja ekskursioonipaketid.\nKõige tõhusam ja tõhusam Siliguris asuv reisibüroo, mis pakub kohandatud reisipakettidega teenuseid otse piletimüügiteenustest kuni hotellipiletite broneerimise ja kabiinide rentimiseni USA osa kirdeosas. Reisiteenuste ja agentuuride postitusloend põhineb ametinimetusel / Tegevjuhid juhid tegevjuhtkond reisibürood reisikoordinaator turismiinfo nõustaja reisiteave.\nOstke reisibüroode meililisti\nViimane meililisti pakub teile 100% värsket reisibüroo meiliaadresside nimekirja. E-posti aadresside loend sisaldas kõiki reisibüroo kontaktinimesi, aadressi, kontakttelefoni numbrit, e-posti aadressi, veebisaiti, faksinumbrit ja ettevõtte nime jne. See e-posti aadresside nimekiri on kõige aktiivsem, mõjukaim, otsese reageerimisega ja täiuslik pakkumisvõimalus. Oleme parim e-posti aadresside pakkuja ettevõte maailmas. See e-posti loend, mille ostsite viimasest meiliandmebaasist, on kõige täpsem loend, mille leiate.\nReisibüroode e-posti aadresside nimekiri - B2B turundusarhiivide reisibüroode e-posti andmebaas toetab teie otseturunduse jõupingutusi oma kaubamärgi tugevdamiseks. See loetelu on põhjalik andmekogumine, milles on puhtad ja mõistlikud farmaatsiaettevõtte juhid ning otsustajate üksikasjad. Ostke see meililisti juba täna ja saate selle oma CRM-i integreerida ning mõne minuti pärast alustada. Need meililistid aitavad teil müüki teie ettevõttele tuua. Meie kõik andmed on kahekordse sisselogimise ja loaga põhilised, seega pole GDPR-iga probleeme. Müüme oma andmebaasi ainulaadset koopiat. Parandage oma ettevõtet nende tõestatud taktikate ja tööriistadega. Meie e-posti andmebaas on üks teie kõige väärtuslikumaid varasid.\nReisibüroo meililisti on tõesti üks parimaid viise oma ettevõtte laiendamiseks. Üks eksemplar ühe kliendi jaoks. Viimane meiliandmebaas aitab teil luua ka oma sihtrühma kontaktide nimekirja mis tahes sihtriigist, isikult, majandusharult, linnast. Meilt andmete ostmine on turvaline ja garanteeritud kvaliteediga andmed. Samuti on teil olemas olemas valmisandmeid, mida saate osta, ja saate seda oma kampaaniate jaoks kasutada. Aitame koostada teie sihitud e-posti nimekirja. Sellest meililoendist on meil peaaegu 35,500 2 b35,500b kirjet. Nii et kui selle loendi ostate, saate 35,500 XNUMX e-posti aadressi ja XNUMX XNUMX ettevõtte nime ka aadressi, veebisaidi ja faksinumbri, samuti kontaktnime. Alustage nüüd oma kampaaniaid reisibüroos. Eelkõige e-posti loendi üksikasjad.\nMeie meiliturundusloend aitab teil oma turundusstrateegiat täiustada. Meie reisibüroode meililisti sisaldab reiside andmebaas. Pakume teile kogu maailma reisibüroode kataloogi. Reisibürood ja reisibürood toovad rohkem müüki. Reisibüroode postiloend toob teile rohkem müügivihjeid. Meil on ka rohkem reisijate tööstuse postitusloendeid.\nKirjete arv: 35,500\nKogumaksumus: 900 $ (ühekordne tasu)\nReisibüroo e-posti aadresside nimekirja küsimused ja vastused


Port Arturi omanik: külastatavusnäitajad on üllatavalt suured - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 31. juuli 2009\nPort Arturi omanik: külastatavusnäitajad on üllatavalt suured\nPärnus asuva kaubanduskeskuse Port Arturi üks omanikke ja nõukogu esimees Kaido Kruusoja märkis, et keskuse juunikuu müügitulemusi ei oska ta veel kommenteerida, ent külastajate arv on sel suvel olnud üllatavalt suur.\n„Meil on külastatavusnäitajad üllatavalt suured,“ tõdes Kruusoja rõõmsalt. „Need on tugevalt üle kümnetuhandesed päevad. Rekord vist oli 17 000 külastajat päevas. Need on ikka väga suured numbrid.“\nIseasi on nüüd tema sõnul see, kuidas see korreleerub käivete ja igapäevaste ostudega. „Kui kauplused teevad -70% allahindlust, siis võib-olla ostusid on, aga käivet pole,“ rääkis Kruusoja, kelle sõnul on ka palju lihtsalt kondajaid, kes võivad ka emotsiooniostu sooritada. Kui juunikuust rääkida, siis Kruusoja arvas, et võib-olla inimesed aktiviseerusid mõnevõrra.\n„Jaemüügis, eriti Pärnus on suvi siiski tõusuaeg ja september ka enam-vähem,“ põhjendas ta, kuigi praeguse masu tingimustes on müük teatud suurusjärgu võrra alla kistud.\n„Meie andmeid ei saa paraku kuidagimoodi regulaarseteks pidada, sest meil oli eelmine aasta täiesti pea peal seoses ehitusega,“ rääkis Kruusoja eelmise aasta majandustulemuste kohta. „Majad olid kinni, käivet ei olnud, kõik oli ümberringi üles kaevatud. Kõigele lisaks langus.“\n„Ega ta lihtne ole kellelgi,“ arvas Kruusoja, kuidas võiks tänavu aasta lõppeda. Pigem tuleb tema sõnul kuu korraga vaadata, sest ka teise kvartali majanduslanguse numbrit ei ole veel teada. „Kui me aasta tagasi panga mingisuguseid prognoose vaatasime, siis räägiti kuni miinus viie protsendisest langusest. Täna oleme mingi teise reaalsuse ees. Võta siis nüüd ja hakka jälle arvama,“ ei tahtnud Kruusoja ennustada.\nMida tema sõnul kõige mõistlikum teha oleks, et tuleks pingsamalt jälgida kulusid-tulusid ja ümbritsevaid näitajaid ning nende pealt vaadata. Muud midagi ei oska ta küll enda sõnul soovitada.\n„Me oleme natuke viletsas olukorras mingisuguste kaugeleulatuvate järelduste tegemiseks, kuna eelmine aasta oli sassis ja see aasta on väga uus ja seepärast ei ole päris selliseid numbreid, mida saaks üheselt omavahel võrrelda,“ rääkis Kruusoja.


Rasva põletamine ümber - Rasva poletamine eesmargid\nKüsige oma vajadustest lähtuvalt konkreetseid juhiseid oma arstilt, dietoloogilt või dietoloogilt. See aitab teie toksiinidest loputada ja võimaldab teie kehal optimaalselt toimida. Näopiirkonna turse Lööve, Face oedema Rash, , , Translation, human translation, automatic translation.\nMis on Phen Phen on dünaamiline areng, mis muutis tähenduses rasva kadu või rasva põletamine, arvestades, et toimimise seadme ravimi lihtsalt kinni. Suurendab rasva põletamine rasva põletamine ümber potentsiaali. Sa pead teatud keha rasva terveks jääda ja kaitsta teid kahju, kuid liiga palju keha rasva, eriti ümber oma keset, võib olla põhjus tõsine meditsiiniline. Phen rasva põletamine Kui te olete e veebileht alustas ühe elemendi läbivaatamise Päevik veel saabunud fookus saime oleme ümber mõnele muule.\nRasva põletamine rasva. Nr 2 parimat rasva põletamine liikumine - freestyle Päeva jooksul tarbida KJ liikumist, teha 3 korda nädalas, võib eemale rasvumine Lühike aeg ja soojuse tarbimine suur ujumine on parim aeg säästa aega. Nr 2 parimat rasva põletamine liikumine - freestyle Päeva jooksul tarbida KJ liikumist, teha 3 korda nädalas, võib eemale rasvumine. Milline on teaduse taga rasva põletamine toidud? Turvaline rasva põletamine Tänu sellele Eco Slim I toimed taastavad ja toidavad keha ja muide ka põletab rasva ja sellel on Ümber ringi kõik ütlesid.\nAvaleht Treening Jõutreening Rasva põletamine Vastupidavus.\nSlow Metabolism? 4 Ways To Increase Your Metabolism - stalkerfestival.ee\nRasva põletamine termodünaamika tegelikult on nii lihtne füüsika põhitõdesid, mis kehtivad midagi, mis asub maailma meie ümber. Treeninguid alustades nägid selgelt, kuidas kehakaal kukub, kuid nüüd on see toppama jäänud. Sa küsid: mis on valesti, miks kaal enam ei lange?\nVõrrelge seda brokolit ühe tassi pastaga, mis annab umbes kalorit 45 grammi süsivesikutega. Sa saaksid selle pastatassi läbi puhuda, nagu see poleks midagi, ja läheksid ilmselt sekunditeks ja kolmandikeks tagasi, kuid see üks tassitäis brokkoli võib olla piisavalt täis, et tunned end tundide rasva poletamine eesmargid suurepäraselt. On leitud, et aitab palju lahustuvaid kiudaineid sisaldav dieet ära hoida vistseraalset kõhurasvaeriti ohtlik rasvatüüp.\nSuur osa inimkehast on vesi ja mitmed elutähtsad protsessid toimuvad kehas just selle kaasabil. Vesi aitab ka kehast eemaldada erinevaid mürkaineid, mis omakorda toetab kaalu langetamist. Mahlad, piimad, spordijoogid, siirupid jne sisaldavad küll kaloreid ja seega annavad energiat, aga need ei oma kasulikku toiteväärtust. Siinkohal on oht endale lisaenergia lihtsalt sisse juua, mis võib hiljem rasvaks talletuda. Jõutreening kui salarelv rasva põletamisel. Jõutreening põletab energiat suurepäraselt ja aitab kaasa eesmärkidele tõsta keha toonust.


Hybrid Finance (HyFi) Blockchain on avalik plokiahela, mida haldavad kontrollitud üksused ja millel on null tehingutasu, suur tehingukiirus ja 100% KYC & AML vastavus.\nMaailma esimene hübriidrahanduse plokiahela.\nhübriidrahanduse ühendab endas tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud rahastamise parimad küljed.\nTulevane raha rahakott\nFuture Money Wallet on ainus digitaalne rahakott, mida te kunagi vajate. Kasutage seda raha hoidmiseks, investeerimiseks, kulutamiseks, liigutamiseks, loomiseks ja kasvatamiseks.\nPlokiahela varad, mis on seotud kaupade, krüptode, kinnisvara, finantsinstrumentide, kaubandusarvete ja muuga.\nFiat'i poolt tagatud stabiilsed mündid. Välja antud usaldusväärsete pankade poolt. Rohkem kui 100 valuutat. Läbipaistev ja programmeeritav.\nTäiesti uus rahakogumisviis - avatud plokiahelatähised, nagu on määratletud USA Wyomingi osariigi seadustes (W.S. 17-4-206).\nBlockchain veebiteenus kiireks, turvaliseks ja privaatseks elektrooniliseks allkirjastamiseks. Kohene dokumentide kontrollimine ja olemasolu tõendamine.\nRahastage oma autoriõigusi, kaubamärke, patente, disainilahendusi, geograafilisi tähiseid, ärisaladusi ja muud intellektuaalomandit non-fungible žetoonidega.\nCeFi ja DeFi on katki\nTraditsiooniline tsentraliseeritud finantssüsteem (CeFi) kannatab paljude probleemide, sealhulgas juurdepääsu, tõhususe, aja ja kulude all.\nDetsentraliseeritud rahandus (DeFi) on üldmõiste finantsrakenduste jaoks, mis põhinevad avalikel plokiahelatel. DeFi pidi lahendama CeFi probleemid, kuid see on loonud uue hulga probleeme, sealhulgas kõrged ja ettearvamatud tehingutasud; aeglane tehingukiirus; KYC ja AML-i nulltoetus jne.\nHybrid Finance (HyFi) Blockchain on blockchain koos:\n100% KYC (Know-Your-Customer) kontrollimine kõigi osalejate puhul.\n100% anti-money laundering (AML) compliance\nTegevuses osalevad sertifitseeritud üksused\nPuudub emakeelne krüptoraha\nEnneolematu läbipaistvuse tase\nVäga tugevad kaebuste ja vaidluste lahendamise mehhanismid\nVäga madal energiatarbimine\n1. Mis on HyFi Blockchain?\nHyFi Blockchain on maailma esimene avalik plokiahela, mis tagab 100% KYC ja AML. Samuti on sellel null tehingutasu, suur tehingukiirus ja seda haldavad kontrollitud üksused.\n2. Kuidas erineb HyFi Blockchain?\nEnamikku avalikke plokiahelaid, sealhulgas Ethereumi, vaevavad tõsised probleemid, nagu kõrged ja ettearvamatud tehingutasud; aeglane tehingukiirus; KYC ja AML-i nulltoetus.\n3. Mis on HyFi konsensusmudel?\nHyFi Blockchain kasutab Multichaini raamistikku, mille puhul on plokkide valideerijate vahel hajutatud konsensus. See on oma olemuselt lähedane PBFT-le (Practical Byzantine Fault Tolerance), kuid mitme valideerija asemel on iga ploki kohta üks valideerija, kes töötab roundrobin'i põhimõttel.\n4. Kes võib kasutada HyFi plokiahela sõlme?\nIga kontrollitud füüsiline või juriidiline isik võib juhtida sõlme.\n5. Kas HyFi-sõlmede käitamise eest saab?\nEi. Me eeldame, et sõlmpunkte haldavad asutused ja idufirmad, kes soovivad integreerida HyFi plokiahela API oma süsteemidesse.\n6. Miks eelistavad arendajad HyFi?\nHyFi Blockchain APId saavad arendajad integreerida rahakottidesse ja DAppidesse, ilma et nad peaksid õppima uut programmeerimiskeelt. HyFi Blockchain ühildub kõigi Bitcoin Core'i jaoks välja töötatud API-raamatukogudega. See muudaks HyFi Blockchaini integreerimise tavapärastesse mobiil- ja veebirakendustesse väga lihtsaks.\n© 2021 2021 HyFi. Kõik õigused kaitstud.


Esileht » Püramiidi tipus » Küberkaitse\nEestist on saanud küberkaitse alal autoriteet. Samuti oli Eesti üks esimesi riike maailmas, kus kõrgkoolides küberkaitset teadusainena õpetama hakati. Õnneks ei ole tänaseni ühtegi arvutitevahelist sõda veel toimunud, on olnud üksnes ulatuslikke rünnakuid. Aga suure sõja oht on üha reaalsem. Saates uuritaksegi, kuidas meie arvutiteadlased võimalike küberrünnakute ja kübersõja vastu valmistuvad. Ja kas kunagi võib tekkida olukord, kus omavahel sõdivad arvutid, kelle eest küberruumi kaitsta püütakse, võivad inimest ennast või tema intellekti üle trumbata ning kontrollima hakata.\nVaata lisaks: NATO Kooperatiivse Küberkaitse Kompetentsikeskus (K5)\nArne Asper küberkaitsealastest süsteemidest\nTTÜ Küberneetika Instituudi baasil loodi 1997. aastal firma Cybernetica, mis pakub tööd n.ö. kübersõduritele. Tegu on firmaga, kus küberkaitse ja andmeturbesüsteemidega tegeletakse igapäevaselt. Koostööd on tehtud ka näiteks Eesti riigi infosüsteemide ametiga avalikus sektoris pahavara tuvastamise süsteemi loomiseks. Samuti on Cybernetica poolt loodud Eestile ka totaalne kriisiabi platvormi mudel, mis tagab, et hädaolukorras oleks staabis pidevalt olemas pilt kogu riigis toimuvast. Arne Asperi sõnul on küberkaitsega tegelemisel olulised nii teadustöö kui ka praktilise arendustöö tegemine, sest just praktilised asjad on need, millega tegelevad ründajad. Järgnevas videos räägibki Arne Asper sellest, kui kaitstud me tema meelest tänases maailmas oleme ja milliseid tarkvaralisi lahendusi Cyberneticas välja on töötatud. Lisaks ka natuke juttu krüptograafiast.\nRain Ottis kübersõjast\nKui küberterrorism ja kübersõda ohustavad meid hetkel pigem teoreetiliselt, siis täiesti kindel on, et spionaaž, luure ja küberkuritegevus on praktilised ja igapäevaselt reaalsed ohud. Järgnevas videos selgitab Rain Ottis nii teoreetilisi kui ka praktilisi küberohte, millega valitsuste tasemel tegeletakse. Muuseas vastates põhjalikult ka järgmistele küsimustele:\nMillised on kübersõjas kasutatavad relvad ja kuidas küberruumis sõda peetakse?\nKuhu ja kuidas võiks klassifitseerida 2007. aastal Eestile tehtud rünnakut?\nMis on küberkaitse?\nMillistel seisukohtadel on rahvusvahelises küberdebatis NATO, Hiina, Venemaa ja Euroopa Liit?\nAkadeemik Enn Tõugu arvutite ja küberkaitse arengutest\nAkadeemik Enn Tõugu, kes on arvutitega tegelenud alates 1959. aastast usub, et häkkimine on tänapäeval midagi sellist, nagu keskajal oli mõõga käsitlemise oskus- see on turvalisuse seisukohalt väga vajalik oskus. Ta osales TTÜ küberkaitse magistrikava välja töötamises ja on nüüd lisaks töökohale TTÜs ametis ka NATO küberkaitsekeskuses. Järgnevas videos vaatleb ta seda, kuhu arvutid on arenenud ja arenemas pisut filosoofilisemas võtmes, sukeldudes mõneks minutiks ulmelisse stsenaariumi, kus arvutid kontrollivad maailma. Magistriõppest ja Eesti rahvusvahelisest mainest rääkides ei saa muidugi üle ega ümber ka 2007. aasta sündmustest, kuid lisaks sellele räägib ta tiba juttu ka sellest, kuidas küberturvalisus puudutab nii-öelda tavalist inimest.\nRisto Vaarandi pankade küberkaitsest\nRisto Vaarandi töö on seotud süsteemide seire ja monitooringuga. Tema ülesandeks on tuvastada võrguliikluses tavapärastest mustritest erinev käitumine ning märgata ohte enne, kui need reaalsuseks saavad. Risto Vaarandi on õige inimene, kellelt uurida, kui kaitstud meie raha siin Eestis siis on? Otsestest häkkerite poolsetest rünnakutest pankadele enam rääkida ei saa, sest sellest on häkkerid vähese tulu tõttu loobunud. Kuid hästi turvatud pankadest on tavatarbija hoopis rohkem haavatavam. Risto Vaarandi räägibki erinevatest ohtudest ja mustadest stsenaariumitest, mille suhtes tuleb tähelepanelik ja ettevaatlik olla.\nTallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituuton teadus- ja arendusasutus, kus uuritakse mehaanikat, juhtimissüsteeme, arvutiteadust. TTÜ Küberneetika Instituut loodi akadeemik Nikolai Alumäe initsiatiivil ja alustas tegevust Eesti Teaduste Akadeemia (toonase ENSV Teaduste Akadeemia) instituudina 1. septembril 1960. 1997. aastal korraldati KübI ühinemise kaudu ümber autonoomseks teadusasutuseks…Loe edasi (ja täienda) Vikipeediast\nMis nime kandis mullu mälumängu „Jeopardy“ parimaid kilbareid võitnud IBM superarvuti?\nKuidas iseloomustab akadeemik Enn Tõugu „agente“ ja milline oli nende esimene suurem ülesanne maailmas?\nKes kirjutas ajakirjas Electronics 1953. aastal artikli „masinatest, mis on targemad enda valmistajast“, kus muuhulgas küsis „kas võime õppimiseks tuleb kanda masinasse masina väga eriotstarbelise korraldatuse teel või võib ilmutada kalduvust õppimiseks masin, mille korraldatus on tunduval määral juhuslik?“\nKüberkaitseõppus: Eestist rünnatakse välismaa ettevõtteid (Postimees, 2012)\nMillal algab kübersõda? (Eesti Ekspress, 2010)\nKübersõjas surma ei saa, kuid end kaitsta on raske (Eesti Päevaleht, 2009)\nArvutite mäss – kui reaalne see on? (Õpetajate Leht, 2011)\nKompetentsikeskus on, kus on kompetents? (Eesti Päevaleht, 2008)\nLaar: küberkaitse on meie kõigi asi (Postimees, 2011)\nEesti soovib Põhjala lahingugrupi juurde küberüksuse loomist (Postimees, 2011)\nVideo: Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskonna võrgutarkvara õppetooli juhataja Tanel Tammet räägib küberkaitsest Eestis ja maailmas, uuest küberkaitse õppekavast ja tehismõistuse projektidest.\nVideo: Jaak Aaviksoo ettekanne küberjulgeolekust konverentsil “Visioonist lahendusteni”.\nÕiged vastused ja kommentaarid žüriilt - Veebiakadeemia, 5. juuni 2012 kell 11:07\n[…] Siirdu sisu juurdePüramiidi tipus saatedHenn LiivEesti kosmoseprojektidPehmed robotidArved RaudkiviKüberkaitseSiiri IismaaKõnetuvastusArvo TinniInimese motoorikaLisa Matisoo-SmithAndres SevtšukArvi […]


Andmete esitamine - Visit Tallinn\nTallinna konverentsiturismi büroo kogub konverentsiürituste andmeid alates 2001. aastast.\n2013. aastast kogutakse konverentsiürituste andmeid üle-Eestilisse konverentsiürituste andmebaasi meetings.ee. Ühtne konverentsistatistika veebikeskkond on loodud koostöös piirkondlike konverentsibüroode ja Eesti Konverentsibürooga. Andmete esitamine on vabatahtlik. Ühine ja ühtlustatud konverentsiandmete kogumine aitab hoida kokku kõikide osapoolte aega ning võimaldab koostada parema kvaliteediga statistikaülevaateid.\nTallinna Ettevõtlusameti turismiosakonna konverentsiturismi büroo esitab aruandeid Euroopa turismilinnu ühendavale organisatsioonile European Cities Marketing (ECM). Eesti Konverentsibüroo esitab statistikaaruandeid organisatsioonile International Congress and Conference Association (ICCA). Samuti koostavad konverentsibürood statistikaülevaateid kohalikele ettevõtjatele ja organisatsioonidele. Andmete esitajatele pakume senisest täpsemaid andmeid nende endi tegevuse ja terve Eesti konverentsiürituste turu kohta.\nAndmete kogumise eesmärgid:\nkoguda andmeid ja jagada partneritele statistikat, et saada täpsem vaade konverentsiürituste turul toimuva kohta\nanalüüsida andmeid ning kasutada saadud ülevaateid sihtkoha (konverentsialaste) investeeringute, arenguprojektide ning taristu arendamise aluseks\nhinnata saadud andmete põhjal sihtkoha tugevusi ja nõrkusi konverentsiturismi valdkonnas ning konverentsisektori osakaalu majanduses\nhinnata sihtkoha rahvusvahelist positsiooni\nMeetings.ee konverentsiürituste andmebaasi tutvustus


A.S.A.P Travel - Hispaania\naeg sihtkoht kestvus hind al.\nHISPAANIA COSTA DEL SOL – flamenco, härjavõitlus ja šerri.\nAndaluusia – sild kahe mandri vahel\nAndaluusia on Hispaania 17 autonoomsest piirkonnast suurim. See on suurem kui Belgia, Holland ja Šveits. Sageli peetakse Andaluusiat kahe mandri vaheliseks sillaks ja aknaks Euroopasse. Andaluusia viljakas pinnas ja hea strateegiline asukoht on minevikus toonud kaasa arvukalt võitlusi ja võimuvahetusi. Andaluusia on kuulus oma paljude ajaloo- ja kultuurimälestiste poolest. Kõigile tuntud flamenco tants ja härjavõitlused on pärit just sellest Hispaania piirkonnast. Andaluusia arhitektuur, traditsioonid, elustiil ja köök peegeldavad endiselt tugevat berberi moslemite ehk mauride kultuuri mõju.\nRingreis Andaluusias pakub suurepärase võimaluse piirkonna mägede nautimiseks, põnevate linnade (Sevilla, Granada, Cordoba, Ronda) avastamiseks ja mõnepäevaseks lõõgastumiseks Costa del Sol’i kuurordis.\nCosta del Sol ehk Päikeserand Andaluusia Vahemere lõunaosas meelitab puhkajaid oma loodusliku kauniduse, hea turismitaristu, sinilipu randade ja elava ööeluga. Keskmiselt on aastas 320 päikeselist päeva.\nCosta del Soli ilmestavad liivarannad, lumised mäetipud, Guadalquiviri jõe lopsakas org ja metsad. Seal asuvad maailmakuulsad kuurordid, nagu Marbella, Torremolinos, Benalmadena ja Fuengirola, kust võid leida erineva kategooria hotelle, eravillade piirkondi, kaubandus-ja meelelahutuskeskuseid. Elu baarides, ööklubides ja kasiinodes keeb hilisõhtust varaste hommikutundideni.\nKuid puhkus Costa del Solis ei tähenda üksnes päikest, liivarandu ja Vahemerd. Ekskursioonide nimekirja kuuluvad Maroko, Granada (võimalik külastada kuulsat Alhambra paleed), Sevilla, Cordoba, Toledo, Madriid ja Gibraltar. Picasso austajatel on võimalik tutvuda kunstniku töödega tema kodukandis Costa del Solis.\nSelleks, et kogeda Andaluusia tõelist võlu, võtke aeg maha ja lõõgastuge.\nPärastlõunakuumuses nautige vaikses varjulises kohas klaasikest Hispaania veini ning unustage siesta ajaks suletud muuseumid või poed; samuti pole tarvis jääda ootama restoranide avamist õhtul kell 10. Tehke tutvust kohalike baaridega, kuni leiate endale meelepärase menüü ja külastajaskonnaga koha: kuumuse taandudes nautige hilist õhtusööki ja kuna päev on lõppemas, ei ole vaja ka enam kuhugi kiirustada.\nMalaga oma enam kui 670 tuhande elanikuga on Costa del Soli piirkonna keskuseks. Tegemist on vanade tänavate ja lähistroopilisse taimestikku mässunud villadega sadamalinnaga. Malaga ja selle lähipiirkond on Hispaania üheks olulisemaks ja populaarsemaks turismipiirkonnaks. Malaga arhitektuur peegeldab linna arengut sadama ja kauplemiskeskusena. Sellise ajalooga linnas puuduvad pea täielikult lossid, härrastemajad, purskkaevud ja kõik see, mida me tavapäraselt imetleme. Sageli vanad hooned hävitati ning asendati uute ja praktiliste ehitistega.\nSüdalinnas on säilinud 2. sajandi alguses roomlaste poolt ehitatud teatri varemed, mis asuvad araablaste poolt Rooma bastioni varemetele rajatud Alkasabo palee sissepääsu läheduses. Palee oma lillede ja palmipuudega kaunistatud, purskkaevude ja kõrgete kiviseintega siseõuede labürintidega on Araabia arhitektuuri tõeline pärl. Täna asub hoones arheoloogiamuuseum.\nPlaza de la Mercedi väljak on üks Malaga kõige meeldejäävamaid ja hinnatumaid kohti. Seal asub maja, kus sündis ja veetis oma lapsepõlve maailma üks kuulsamaid kunstnikke Pablo Picasso. Samuti võite külastada Buena Vista krahvi paleed San Augustino tänaval. 2003. aastal rajas Hispaania kuningas Picasso muuseumi, kus saab näha enam kui 200 kunstniku meistriteost.\nLinna südames asub ka botaanikaaed, kus on esindatud kõige mitmekesisem valik taimi Hiinast Ladina-Ameerikani\nSevilla on Andaluusia linnade uhkus. Tegemist on Hispaania ühe suurima linna ja Andaluusia pealinnaga, mis asub mõlemal pool Guadalquiviri jõge. Minevikus moodustas Guadalquiviri jõgi Andaluusia elu peamise tuiksoone – jõest püüti kala ja just jõgi pani aluse Sevilla jõukusele. Peeaegu kõik Ameerika ekspeditsioonid said alguse Sevillast. Linna arhitektuurile on jätnud tuntava jälje 500-aastane mauride valitsusaeg.\nLinna endine nimi "Hispalis" pärineb puunia sõnast "tasandik". Kui linn langes araablaste valdusse, hakati seda kutsuma Isbiliaks ning hiljem sai nimeks Sevilla. Araablaste valitsusperioodil linn kasvas ja arenes.\nSevillat ümbritseb romantismi loor. Just siin töötas ühes tubakavabrikus paljusid kirjanikke, heliloojaid ja koreograafe inspireerinud imekaunis Carmen. Linnas võib näha palju arhitektuurilisi meistriteoseid ja külastada erinevaid muuseume.\nKõige romantilisemaks paigaks on Santa Cruzi kvartal, kus kitsaste tänavate labürint varjab endas Real Alcazares’i kuninglikku paleed, arvukalt suveniiripoode, baare, tänavakitarriste, puude vahele peitunud kauneid jalgradu, väljakuid ja lilledega palistatud hoove. Saabudes linna mööda maalilisi mägiteid looklevat ja väikelinnu läbivat teed, avaneb vaade Sevilla katedraalile, ühele gooti arhitektuuri silmapaistvamale ehitisele, mis võlub oma suuruse ja rikkaliku interjööriga. Katedraali kabelisse on maetud Christopher Columbus. Sevilla sümboliks on aga Giralda torn, 12. sajandil rajatud araablaste mošee minarett, millest kolm sajandit hiljem sai katedraali kellatorn. Maria Luisa pargis Plaza Spana väljakul asub hulgaliselt spetsiaalselt 1929. aasta rahvusvahelise Ibeeria – Ameerika näituseks ehitatud erinevatest riikidest pärit ainulaadseid paviljone. Seoses Ameerika avastamise 500. aastapäevaga toimus Sevillas maailmanäitus EXPO'92.\nVarem Al-Andaluusia kalifaadi linnana tuntud Cordoba asub Guadalquiviri jõe ääres Sevillast kirde pool. Just siit valitseti Püreneedeni ulatunud Hispaania impeeriumi. Tollane Cordoba ei jäänud ilu poolest alla Konstantinoopolile ega Bagdadile. Seda aega linna ajaloost meenutavad arvukad omanäolise stiiliga arhitektuurimälestised.\nKeskajal rajatud Cordoba linnas tasub kindlasti külastada 12 sajandi eest ehitatud kuulsat mauride mošeed La Mezquitat, Umayyadi valitsusaja väärtuslikku pärandit, mis sümboliseeris islamiusuliste võimu Pürenee poolsaarel. Mošeel on suurejoonelised sambad ja võlvid, Bütsantsi mosaiigid, erakordselt kaunis peakuppel. Tegemist on ainulaadse religioosse ehitisega, mis hõlmab enda alla ligemale 24 000 ruutmeetri suuruse ala. See suurejooneline hoone on säilinud vaatamata jumalate ja religioonide muutumisele. Vastukaaluks islami traditsioonidele rajati mošeesse 16. sajandil kristlik katedraal. La Mezquita mošee müüridest läänes asuv juudi kvartal moodustab Cordoba linna südame. Amfiteatri varemed ja üle Guadalquiviri jõe looklev sild on aga mälestus Rooma ajast.\nCordobas asub palju huvitavaid, väärtusliku kollektsiooniga kunsti-, arheoloogia- ja härjavõitluse ajaloo muuseume. Cordoba härjavõitluskool on koos Sevilla ja Ronda koolidega kolm kõige tuntumat sellelaadset kooli Andaluusias. Cordobast on pärit paljud linnale au ja kuulsust toonud matadoorid. Linna härjavõitlusareen Los Califas on tuntud kogu Hispaanias.\n1713. aastal sõlmitud Utrechti lepinguga läks Pürenee poolsaare tipus paiknev kõrge ja kivine 6.5 km2 pindalaga Gibraltari neem „igaveseks“ Suurbritannia valdusse. Pikka aega valitsesid seda üht legendaarset Heraklese sammast 711. aastal Gibraltari vallutanud maurid. 1602. aastal läks Gibraltar Hispaania valdusse, kuid 1704. aastal langes paik Briti armee kätte. 1830. aastal anti Gibraltarile koloonia staatus. 1967. aasta 10. oktoobril peetud referendumil otsustati jääda Suurbritannia alluvusse ning katkestati lõplikult suhted Hispaaniaga. 16 aastat oli Hispaania piir Gibraltarile suletud ja isegi pärast piiri avamist (1985) kestab piirikontroll tunde, samas kui brittide poolel kulub selleks kõigest paar minutit.\nTäna ületab Gibraltari väina Hispaaniast La Lineast igal aastal umbes 4 miljonit inimest, kellest paljud on huvitatud maksuvaba kauba ostmisest.\nGibraltari kuulsad vaatamisväärsused on seotud paiga strateegilise ja sõjalise tähtsusega. Poolel teel kuulsale kaljule on mauride loss, mille keldris asub endiselt vangla. Gibraltari lähedal asuvas ahvide koopas elavad sabatud ahvid (ainsad vabas looduses elutsevad ahvid Euroopas). Legendi kohaselt hoiavad britid kalju endale seni, kuni seal elavad ka ahvid. Kindlasti tasub külastada Gibraltari muuseumi, Saint Michaeli stalaktiidikoopaid ja ahvide reservaati ning ronida neeme tippu, kust avaneb maaliline vaade Vahemerele ja Marokole.\nRonda, mis asustati juba 5 sajandil enne Kristust on üks Andaluusia vanimaid linnu. 800 meetrit üle merepinna asuv linn on ühtlasi üks kauemaid paiku Hispaanias. Ronda on Andaluusia legendaarsete salakaubitsejate linn. 200 meetri sügavune El Tajo kuristik lahutab linna kaht poolt, mida ühendab roomlaste poolt alustatud ja 1793. aastal lõpetatud sild. Silda nimetatakse ka kahe iidse kultuuri – araabia ja kristliku – ühendajaks. Silla kõrgus on 90 meetrit ning sellelt avaneb fantastiline vaade kogu linnale.\nSillast põhjas asub vanim härjavõitlusareen, mille läheduses paikneb araabia kuninga palee. Vanalinna keskme moodustab 1458. aastal rajatud Neitsi Maarja kirik. Rondo katedraali muudavad huvitavaks omavahel põimunud erinevad arhitektuuristiilid: hilisgooti kabelid, barokne peaaltar ja renessanssi kellatorn on osa säilinud minaretist. Imekaunis vanalinn, palee, vanim ja kauneim härjavõitlusareen Plaza de Toros annavad linnale ainulaadse ilme.\nGranada ilust ja veetlusest on kirjutatud laule ja luuleridasid. Hispaania poeet Garcia Lorce on kirjeldanud linna täiuslikku ilu ja oma armastust selle paiga vastu järgmiselt: "... Granada on vaba aja veetmise, fantaasiate ja otsingute linn, kus armunud saavad paremini kui kuskil iganes – nimelt liivas – jäädvustada oma armastatu nime. Granada on loodud unistusteks ja unistamiseks."\nGranada asub Sierra Nevada mäestiku serval. 800 aastat valitsesid linna maurid, kes on avaldanud tuntavat mõju selle Hispaania linna kultuurile.\nHilisel perioodil, kui ülejäänud Hispaania territoorium kuulus kristlastele, oli siin Nasridide dünastia (1238–1492) kuldaeg. 250 aastat valitsenud Nasridide hinnalisim pärand on islamimaailma üks uhkemaid losse, Granada linnale suure kuulsuse toonud Alhambra palee. Tegemist on akropoli-tüüpi kindlusega ja endise mauri kuningate residentsiga. Palees paikneb terve majade, koolide, saunade ja tornide kompleks. Alhambra oma suurejooneliste salongide, sammaskäikude ja seinaornamentidega on tõeline ilu ja elegantsi kehastus. Turistide võlub ka Granada suursugune katedraal, mille rajasid Karl V parimad arhitektid ja skulptorid. Kuninglikus kabelis asuvad Aragoni kuningas Fernando II ja Kastiilia kuninganna Isabella I maised jäänused.\nMALLORCA – alati võluv, üllatav ja köitev\nPortugal on Euroopa läänepoolseim riik, mille pikka, sopilist ja kaljust rannajoont uhuvad Atlandi ookeani lained. Ookean on olulisel määral mõjutanud Portugali ajalugu, kandes siia hulgaliselt maadeavastajaid ja vallutajaid.\nAlgarve maakonda iseloomustavad suurepärased rannad ja vapustav loodus. Pikad valge liivaga rannad vahelduvad pisikeste eraldatud lahesoppidega. Uskumatu maalilisuse annavad randadele neid üksteisest eraldavad, paiguti merre ulatuvad kuldkollased liivakivikaljud. Algarves asub ka nn. maalima lõpp, mida vanad portugallased enne maadeavastamist maailma piiriks pidasid. Nüüd tähistab St. Vincenti neem Euroopa edelapoolseimat tippu ning järgmine asustatud paik on juba Ameerika.\nMallorcal on Playa de Palma, Palma Nova, Santa Ponsa ja Calvia. Kõik nad asuvad saare lõuna- ja kirdeosas. Transfeer hotellidesse kestab 20-40 min.\nSihtkohas ootavad teid Horizon Traveli esindajad, kes võtavad teid lennujaamas vastu, viivad läbi ekskursioonid ning on abiks võimalike probleemide lahendamisel.\nMiks minna Mallorcale\nMallorca on väike ja mõnus, sobides puhkuseks nii täiskasvanutele kui lastele, nii peredele kui üksikutele seiklejatele.\nIbiza saar - on mõnusalt väike\nIbiza saarele pääseb Mallorcalt kas laeva või lennukiga. Suure praamiga kestab saartevaheline sõit umbes 4 tundi, tiiburlaevad katavad vahemaa 2 tunniga, lennusõit kestab 30 minutit. Võite valida Ibiza oma põhipuhkekohaks ning pärast Mallorcale saabumist laeva või lennukiga edasi sõita.\nTeise variandina pakume võimaluse veeta esimene nädal Mallorcal ja järgmine Ibizal. Kaks atraktiivset puhkekohta ühe reisiga! Meie kaudu saate tellida majutuse, transfeerid, laeva-või lennupiletid. Kui valite ühenduseks lennuvariandi, siis soovitame ümberistumiseks jätta piisavalt varuaega, sest tegemist on kahte eri tüüpi lennuga, mille piletid ei ole omavahel ühendatavad. Tallinn-Mallorca on tellimuslend, Mallorca-Ibiza aga regulaarlend.\nAurinkol ei ole Ibizal oma esindajaid ning saare võlude avastamisel peate toetuma oma ettevõtlikkusele ja keeleoskusele.\nKilomeetripikkuste valgete liivarandade ja türkiissininise merega Ibiza on tõeline pärl, millele lisab pahelist sarmi ülimalt vabameelne ja tempokas (öö)elu. Suvel vallutavad saare turistid ning suur osa saarest muutub kosmopoliitliku õhkkonnaga peopaigaks.\nVaatamata oma möllupaiga imidžile sobib Ibiza siiski ka perepuhkuseks, sest seal on ilusad liivarannad ja piisavalt lastesõbralikke klubihotelle, kus saab veeta mõnusa puhkuse.\nIbiza on mõnusalt väike – pikimad vahemaad jäävad 15 ja 40 km vahele ning kõik vaatamisväärsused ja lõbutsemiskohad on haardeulatuses. Ringiuudistamiseks sobib hästi kasvõi jalgratas, sest vahemaad on väikesed ja saar ei ole eriti mägine – kõrgeim tipp on kõigest 475 m.\n- turistide rohkus kõrghooajal juunis-juulis\n- tänu suurele populaarsusele, on Ibiza üldine hinnatase kallim kui nt. Mallorcal.\n+ ilusad liivarannad\n+ head merepuhkuse võimalused\n+ pöörane ööelu noortele ja hingelt noortele\n+ tänu saare väiksusele on võimalik saada hea ülevaade kogu saarest\nPealinn Ibiza (ka Eivissa) on saare suurim keskus. Kartaagost tulnud foiniiklased rajasid tänase pealinna Ibiza 654 e.kr.. 12.saj. tehti linn araablaste ja kataloonlaste vahelises lahingus maatasa. 16.saj. rajati sellele kohale uus linn. Hästi säilinud linnamüüriga keskaegne vanalinn (Dalt Vila) on Ibiza süda, millele tänapäev lisab oma palge – õhtu saabudes avanevad erinevate baaride ja klubide uksed, mis ei sulgu enne hommikut. Ajaloohõngulise keskusega harmoneerub Ibiza sadam, mida peetakse üheks kaunimaks Vahemere ääres. Seal pulbitseb elu 24 tundi ööpäevas ning on segunenud erinevad meeleolud: kalasadama rahulikud restoranid; hipiliku atmosfääriga käsitööturg; Juan Carlos I-nimeline rannapromenaad, kus asuvad kõige trendikamad baarid.\nSee väike saar asub Ibizast 30-60 min laevasõidu kaugusel. Saare pindala on 82 km2 ja seal elab kõigest 7000 inimest. Formentera on kuulsaks saanud oma kaunite valgete liivarandadega. Lisaks pakuvad silmailu soolajärved ja mitmekesine maastik. Kui õnnestub, tehke paadisõit 150 m kaugusel asuvale Espalmadori väikesaarele, mis looduskaitsealana on säilitanud absoluutse eheduse ning puutumatud rannad.\nHarrastused ja sport\nIbizal on pakkuda palju rohkem kui ainult pidutsemine. Sportimisvõimalustest on olemas kõik traditsioonilised suvekuurordiga seonduvad alad:\nTennis. Väljakud on mitmete hotellide juures. Saare suurim tenniseklubi Club de Campo asub 4 km kaugusel Ibiza linnast. Klubis on ka squashiväljakud ja basseinid. Väljaku rent u 90 kr tund.\nGolf. Saare 2 golfiklubi on Roca Llisa, Cala Llonga lähedal. 9- ja 18-rajalised väljakud ning harjutusväljakud.\nSukeldumine. Puhas, selge vesi ja 200 km pikkune rannajoon on muutnud selle ala populaarseks. Saarel on palju sukeldumiskoole ja saare vetes üle 70 väärt sukeldumispaiga.\nVeesport. Randades saab tegeleda veesuusatamise, skuutrisõidu, parasailingu jm aladega. Võimalik on rentida vesijalgrattaid. Populaarsed on ka surfing ja purjetamine. Kogenud surfifänni jaoks jäävada südasuvised tuuled pisut vaikseks, kui algajatele on tegemist küllaga. Populaarsemad rannad selle jaoks on Cala Martina, Cala Conta and Playa d'en Bossa. Varustuse laenutuspunktid on randades olemas.\nVeepargid. Saare suurim vesilõbustuspark Aguamar asub Playa den Bossas, u 5 km Ibiza linnast. Park on avatud suvel iga päev 10.00-19.00. Atraktsioonide hulka kuulub muuhulgas ka kamikadze.\nOlles omaaegne hipide kultuspaik, on saarel siiani võimalik sellest omalaadsest kultuurist osa saada. Seal toimib 2 hipiturgu: Punta Arabi (Es Canas St.Eulalia lähistel) ning Las Dalias (San Carloses saare kirdeosas). Punta Arabi töötab igal kolmapäeval 10.00 - 19.00 ning seal pakutakse väga kirevas valikus kaupu alates batikrätikutest kuni nahkmokassiinideni. Ja loomulikult liigub siin-seal hipisid, kes on justkui 70ndates välja astunud (kui hall pea välja arvata).\nLas Dalias on avatud igal laupäeval ning selle kaubavalikut, mille seas torkavad silma käsitööna tehtud rõivad ja ehted, peetakse Punta Arabi omast tunduvalt isikupärasemaks. Igal juhul väärib vaatamist nii üks kui teine!\nIbizat peetakse saareks, kus suvisel turismi kõrghooajal juunist augustini kestab pidu 24 tundi ööpäevas ning 7 päeva nädalas. Arvatakse, et igal suveõhtul peab 50 000 inimest saarel pidu. Sealseid klubisid loetakse maailma parimate hulka kuuluvateks. Baaride ja klubide valik on kirevale maitsele – seksuaalvähemustest kuni –enamuseni. Pidu sellel saarel kestab 24h ööpäevas, 7 päeva nädalas!\nSuurim ja kuulsaim neist, Privilege (San Rafaeli linnakeses saare keskosas), mahutab umbes 10 000 inimest. Samas kandis asub ka teine saare üks populaarsemaid paiku, Amnesia.\nPeetakse erinevaid teema- ja nn. manumission-pidusid (manumission, ingl.k., on tõlkes (orjusest) vabastamine). Ülimalt vabameelne ja salliv õhkkond teeb võimalikuks pöörased ööd, kus piire ei tunta ning inimtüüpide diapasoon on uskumatult lai, hõlmates kogu ‘issanda loomaaia’ erinevad isendid.\nSan Antonio kuurort saare loodeosas on inglaste meelispaik. Sealsetest klubidest kuumimad on Eden ja Es Paradis. Ibiza linnas asub saare vanim kultusklubi, 1973.a. avatud Pacha, mille järgi on saanud nime üle 70 klubi maailmas. Ibiza lähistel Playa d’en Bossas asuv Space on aga kuumim peojärgsete pidude paik, kus elu hakkab keema varahommikul, kui muud kohad on juba suletud. Pidutsemine kuumimate klubide teemapidudel nagu Cream, Matinee, Manumission, Sundays@Space, on kallis – sissepääsutasu kõigub 40-60 euro vahel, jookide hinnad võivad samuti tunduda harjumatult kopsakad - õlu u 12 eur, kokteilid alates 20 eurost.. Kuid arvestage, et juulis-augustis on uste taga järjekorrad!\nKüsi lisa: asap@asaptravel.ee\n© 2010 ASAP Travel OÜ, tel +372 50 611 16, asap@asaptravel.ee


Carrapateira-Arrifana, 24,4 km — panipaik\nAmetit õppiv ja kolmandat päeva tööl olev hollandlane näeb välja nagu Marsel kakskümmend aastat hiljem. A võibolla nad näevadki seal Hollandis kõik sellised välja.\nFB iroonia, eileõhtune teade ütles, et Anneli, the forecast shows the clouds clearing tomorrow in Aljezur. Enjoy the sunshine! Seda poleks nüüd vaja olnud. Praktikas tähendab see, et tuleb ennast kuumusest läbi suruda, samal ajal käib rada üles ja alla. Vastu maad lajatavaid päikesekiiri on lausa näha. Samm on väga aeglane.\nAinus teel olev küla on Bordeira, kus mängin maja ees istuva naise rõõmuks natuke tema koeraga ja kus kohalikud tervitavad lahkelt kohvikus espressot joovat välismaalast. Massiturism ei ole siia veel jõudnud.\nEdasi liigume sakslastest paariga varjust varjuni. Kes leiab varju, see sunnib teist järgmise puu otsingul edasi minema. Vahel on org mitmete puudega, kus võib jälgida vastassuunas liikuvat paari lausa sobivat puualust valimas. Täna on selline laisk päev, kus ongi ainuõige lihtsalt puu all vedeleda ega pea viitsima kuhugi minna. Kuulan linde, satikaid, konni ja tuult. Kitsede teeblokaad annab tulemuseks mõned kitseportreed.\nKui olen juba täitsa küps, paistab lõpuks viiruline kalju merre kukkumas ja selle lähedal midagi Reynjsfjara kaljurünka sarnast. Istun murule tuult ja vaatepilti nautima, üksiti söön ära viimase leivaviilu. Kus leiba süüakse, seal pudiseb (Arrifana vanasõna). Sipelgate seas levib hämmastava kiirusega info, et siit saab leivapuru. Moodustub rodu neist, kes tühjade kätega (lõugadega) tulevad, ja neist, kes puru tassides vastassuunas lähevad. Keeruline on püsti tõusta ilma talgulisi lömastamata. See annab neile nüüd tegevust terveks pärastlõunaks.\nVeel üks tõus, siis on Arrifana, laialilaotatud suvitusküla. Täna on hostel, et tasakaalustada lõpupoole tulevat priiskamist. Tuba lõhnab puhtuse järele ja seal pole veel kedagi. Hommikusöök on hinna sees ja päikeseloojangul tasuta vein. Vannitan sokke. Ei kavatse enam täna sammugi astuda ja ostan sealtsamast burgeri ja õlle. Siis tunnen huvi poe järele. Homseks pole midagi süüa tee peale. Pood on teisel pool kahte ringristmikku ja sinna kõnnib poole tunniga. Sulgemiseni kolmveerand tundi. Nii ma siis vudin veel viis kilomeetrit, poodi ja tagasi. Ringristmike ületamine jala pole uus, uus on havisabade vahel rüselemine. Tundub, et burger on selle rahmeldamisega ära kulunud, võtan tagasiteeks jäätise.\nHomseks lubatakse 30 kraadi sooja. Põllutöölise päevitus kinnistub.\nVarbaküüs on lilla. Gangreen ilmselt.


Juhtkiri: muutus? - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nBarack Obamast saab järgmine USA president.\nJärske pöördeid USA välispoliitikas pole ilmselt oodata\nBarack Obama valimine USA 44. presidendiks on Ühendriikide ajaloos kindlalt murdepunktiks, kuid vähem usutav on USA välispoliitika kiire muutumine.\nNähtavaim muutus on kahtlemata asjaolu, et Obama on mustanahaline. Ehkki rassiküsimus polnud valimiskampaanias otsustava tähendusega, annab mustanahaline president selge sõnumi kogu maailmale USA demokraatia elujõulisusest. Sest mustanahalised ei ole USAs suurim rassirühm. Ometi osutus nende esitaja valituks.\nTähelepanuväärseim muutus seisneb ikkagi põlvkondade vahetuses. Obama ei esinda külma sõja veteranide koolkonda, kes nägi maailma mõneski mõttes must-valgena. Samuti on Obama sisenemine Valgesse Majja väga järsk mõtteline seljapööramine George W. Bushi neokonservatismist mõjutatud administratsioonile.\nObama tähendab tõesti lootust. Eriti sellele, et USA maine nii tema enda kodanike kui ka ülejäänud maailma silmis paraneks. USA kodanikel on lootust olla taas uhked oma kodumaa üle ja ülejäänud maailmal on lootust vaadata USA poole kui vabaduse, kodanikuõiguste ja demokraatia majaka poole. Suurtele lootustele viitab ka erakordne valimistest osavõtt – tervelt 64 protsenti.\nObamal ei seisa ees just lihtne tööpõld, seda tunnistas ta ka valimisvõidu selgudes Chicagos peetud kõnes.\nLisaks usaldusele USA kui riigi vastu tuleb Valge Maja järgmisel peremehel taastada kodanike usaldus maa majanduse vastu. Väljumine finantskriisist on uue administratsiooni esimene tõsisem katsumus kodusel rindel, kus kahtlemata ka ülemaailmseid jooni.\nEnt hoolimata mõttelisest seljapööramisest Bushi administratsioonile seisab Obama silmitsi sellesama administratsiooni välispoliitilise pärandiga. Segaste suhetega Euroopaga, Iraagi ja Afganistaniga ja üldse olukorraga Lähis-Idas. Lisaks kriitika keskkonnakaitsjailt.\nJust Obama valimiste võidu päeval esines Vene president Dmitri Medvedev Vene parlamendi mõlema koja ees kõnega, milles lubas paigutada Kaliningradi oblastisse raketid ja hakata segama ka USA Poolasse paigutatavat raketitõrjesüsteemi. Ei ole kahtlust, et Venemaa käitumine võib saada Obamale esimeseks tõsisemaks välispoliitiliseks testiks. Nagu omal ajal oli John Kennedy ja Nikita Hruštšoviga, kus Kennedyst vanem Hruštšov üritas noort USA presidenti kogu aeg proovile panna ja saavutas isegi teatud määral edu. Ometi päädis Kuuba kriis 1962. aastal pigem Kennedy pealejäämisega – Nõukogude Liit viis oma raketid Kuubalt ära.\nSeega ei pruugi olla otsustav ka Obama välispoliitiline kogenematus. Paljuski jääb oodata tema välis- ja julgeolekupoliitika meeskonna kokkupanemist ja alles pärast seda saab hakata tegema esimesi järeldusi. Ehkki Obama rääkis oma valimiskampaanias korduvalt ja hoogsalt muutustest, ei toimu välis- ja kaitsepoliitikas muutused üleöö. Suhteliselt kindalt on siiski ennustatav, et USA ja Euroopa suhted soojenevad, kuid vaevalt hakkavad USA sõdurid kohe Iraagist koju tulema.\nObama ülesanne ongi anda oma kõlavatele kampaanialoosungitele reaalne sisu. Kodupubliku ja ka maailma ootused on kõrgele aetud ja pettumine Obama poliitikas võib olla väga valus. Praegu aga võib rääkida suurtest lootustest seoses USAga.


Elektrita jäänud Florida hooldekodus suri kaheksa asukat - Kõik\nUSA Florida osariigis asuvas vanurite hooldekodus, mille orkaan Irma elektrita jättis, suri kaheksa asukat ja veel üle saja evakueeriti.\nElektrita jäänud Florida hooldekodus suri kaheksa asukat\nKolm eakat leiti kolmapäeva hommikul surnuna Hollywood Hillsi taastuskeskusest. Ülejäänud surid haiglas või teel sinna, vahendas BNS.\nOhvrid olid vanuses 71-99 eluaastat.\n"See on kurb sündmus," lausus Hollywoodi linna politseiülem Tomas Sanchez. "Me usume praegu, et see võib olla seotud tormist tingitud elektrikatkestusega", mistõttu seiskus konditsioneer.\nSanchez lisas, et juhtumi osas on algatatud kriminaaluurimine.\nFlorida kuberner Rick Scott ütles end olevat juhtunust masenduses. "Ma kavatsen jõuliselt nõuda vastuseid küsimusele, kuidas selline tragöödia sai aset leida," seisab Scotti avalduses.\nEnamikul hooldekodust haiglasse toimetatud patsientidest tuvastati hingamisraskused, dehüdratsioon ja kuumusest tingitud tervisehäired.\nMis täpselt surma põhjustas, on veel uurimisel. Sancheze sõnul ei välistata midagi, sealhulgas generaatoritest lähtunud vingugaasimürgitust. Ta lisas, et uuritakse ka seda, mitu akent oli hooldekodus avatud.\nKoos surmajuhtumitega hooldekodus on laupäeval Keysi saarestikus maabunud orkaan Irma nüüd Floridas nõudnud 20 inimese elu.\nMiljonid on jäänud elektrita.\nKariibi mere saartel hukkus Irma tagajärjel vähemalt 55 inimest. Ohvreid oli ka USA Lõuna-Carolina ja Georgia osariigis.