Korduma kippuvad küsimused vandetõlgi ametist\nMiks eelistada vandetõlki notarile?\nMiks eelistada vandetõlki teistele tõlkijatele?\nMida võib vandetõlk tõlkida ja kinnitada?\nKas vandetõlk teeb ka suulist tõlget?\nKas vandetõlk tohib teha ka tavalist tõlget?\nVandetõlk, vandetõlkija või vannutatud tõlkija — kuidas on õige?\nEestis tegutsevate vandetõlkide kontaktandmed.\nKuskohast saab rohkem teavet?\nVandetõlgi institutsiooni puudutavad õigusaktid Tõlkeprotsess\nKuidas saab dokumente vandetõlgile üle anda? Kuidas saab dokumente tagasi?\nKui kiiresti valmib minu tõlge?\nSEE ON VANANENUD KODULEHT! Minu uus sait on www.translator.ee\nKui palju maksab vandetõlgi poolt kinnitatud tõlge?\nMiks hind on nii kõrge? Mujalt tuleb ju odavam.\nMida mõeldakse 1 lk teksti all?\nApostillid ja legaliseerimine\nKas legaliseerimine või apostillimine?\nMilline dokument vajab apostilli?\nMilline dokument ei vaja apostilli?\nKas saab apostillida erafirma või eraisiku dokumente?\nÜhekordsed ja alalised dokumendid.\nKas apostilli on ka vaja tõlkida?\nMinu dokument on välja antud välismaal, kas ma saan seda Eestis apostillida?\nMinu dokument on välja antud ENSV-s, kas ma saan seda Eestis apostillida?\nKus ja millal saab apostilli?\nKuidas saab apostilli?\nKui palju maksab apostill?\nKui palju aega kulub apostilli tegemiseks?\nErinevalt notarist vastutab vandetõlk tõlke õigsuse ja täpsuse eest. Nn „notariaalse tõlke“ puhul notar ei kontrolli tõlke õigsust, vaid kinnitab üksnes tõlkija allkirja õigsust. Järelikult „notariaalselt kinnitatud tõlge“ ei ole tegelikult kinnitatud (vt notariaalmärget allpool). Seetõttu tavaliselt keeldutakse Saksamaal ja teistes EL maades selliseid tõlkeid vastu võtmast.\nOma märkes viidab notar sellele, et erinevalt vandetõlgist ta ei kontrollinud tõlke õigsust.\nVandetõlk saab teha tõlke üldjuhul kiiremini, sest dokumente ei ole vaja viia notari juurde kinnitamiseks — vandetõlk kinnitab dokumendid ise, kokkuleppel ka väljaspool tööaega ning puhkepäevadel.\nMiks eelistada vandetõlki teistele tõlkijatele? Kvaliteet — vandetõlgi oskust ja sobivust on riiklikult kontrollitud. Vandetõlgid sooritasid kolmeastmelise eksami justiitsministeeriumis.\nUsaldusväärsus — vandetõlk vastutab seaduse järgi tõlgitavate dokumentide sisu salajashoidmises eest.\nVastutus — seadusega on kehtestatud vandetõlgi ametivastutus kahju eest, mille tema on põhjustanud.\nKiirus — vandetõlk teeb tõlke tavaliselt kiiremini, sest dokumente ei ole vaja notari juurde kinnitamiseks viia.\nMida võib vandetõlk tõlkida ja kinnitada? Vandetõlk võib tõlkida igasuguseid dokumente — näiteks võib Teil esineda vajadus tõlkida kasvõi kompvekipaberit (seoses tööstusdisainilahenduse või kaubamärgi vaidlusega) või internetist väljatrükitud teavet (seoses süüdistusega laimamises).\nSama kehtib ka ärakirja tegemise suhtes — ärakirja võib teha ükskõik millisest dokumendist, kusjuures ei ole oluline, kes on dokumendi väljaandja või millise kujuga see dokument on (tegemist võib olla näiteks ka fotoga, millel on mingi tekst).\nPidage aga silmas, et enamikel juhtudel on vaja, et tõlge oleks tehtud originaaldokumendist, kusjuures originaaldokument peab olema tihti apostilliga.\tKas vandetõlk tohib teha ka suulist tõlget?\nVandetõlk võib teha ka suulist tõlget, kuid esmajoones tegeleb vandetõlk kirjalike tõlgetega. Vandetõlk registreerib oma kirjalikud tööd ametitoimingute raamatusse. Suulist tõlget ametitoiminguna ei registreerita.\nVandetõlgil on ka suulist tõlget tehes vandetõlgi staatus. Kohtu-, tõestamis- ja haldusmenetluses ei pea vandetõlki eraldi vannutama ega hoiatama ebaõige tõlkimisega kaasneva vastutuse eest. Vandetõlk vastutab tõlke õigsuse eest iseseisvalt. Tavalise tõlgi kaasamise korral nt notari juures vastutab notar tehingu tõlkimisel tavalise tõlgiga solidaarselt.\nSeega on vandetõlgi poolt tehtud suuline tõlge üldjuhul usaldusväärsem.\nKui Te soovite suulist tõlget kinnitada, tuleb koostada sellest protokoll või esitada see vandetõlgile muul viisil paberkandjal (nt otsuse või lepingu tekstina jne), et vandetõlk saaks seda kirjalikult tõlkida ja ametitoimingute raamatusse kanda.\nLoomulikult, sest vandetõlk ju ka tõlgib. Võite kindel olla, et ka muud tõlked, mille on teinud vandetõlgi eksami sooritanud spetsialist, on kvaliteetsed. Tavaline tõlge on kinnitatud tõlkest odavam, sest langeb ära tasu dokumentide kinnitamise eest. Rohkem hindadest loe vastaval leheküljel .\nAmetlik nimi on vandetõlk (vt nt Vandetõlgi seadus). Arvatavasti nimetatakse „vannutatud advokaadi“ eeskujul vandetõlke kõnepruugis sageli „vannutatud tõlkideks“. Eesti keeles tehakse samuti vahet tõlkija (kirjalik tõlge) ja tõlgi (suuline tõlk) vahel. Kuigi vandetõlk kinnitab ainult kirjalikke tõlkeid, on ametinimetus ikkagi vandetõlk, aga mitte vandetõlkija.\nEestis tegutsevate vandetõlkide kontaktandmed http://www.just.ee/34278\nKust saab rohkem teavet? Vandetõlgi ameti kohta saab lugeda Justiitsministeeriumi kodulehel: http://www.just.ee/34277\nSealt saab samuti lugeda, kuidas korraldatakse vandetõlkide konkurssi ja eksamit.\nVandetõlgi institutsiooni puudutavad õigusaktid Vandetõlgi seadus Notariaadiseadus Tõestamisseadus Notari distsiplinaarvastutuse seadus\nKuidas saab dokumente vandetõlgile üle anda? Dokumente saab anda isiklikult minu kätte. Isiklikuks kohtumiseks palun helistage ette.\nDokumente võib tuua või saata väärtkirjaga, ELS või Cargo kulleriga aadressile: Dmitri Platonov. Rävala pst 3 / Kuke tn 2 (notaribüroo), 10143 Tallinn, Eesti. Kuidas saab dokumente tagasi? Dokumentide järele võib tulla tööajal büroosse (Rävala pst 3 / Kuke tn 2) või erandjuhul ka töövälisel ajal kooskõlastades kohtumise telefoni või emaili teel.\nTeie soovil saadetakse dokumendid Teie antud aadressile lihtkirja, väärtkirja või ELS kulleriga.\nKui kiiresti valmib minu tõlge? Väike dokument saab valmis tavaliselt ülejärgmisel tööpäeval. Selle dokumendi kiirtõlge on võimalik teatud juhtudel samal päeval. Palun täpsustage telefoni teel.\nTuleb arvestada sellega, et kiirus kvaliteetsel tõlkimisel on maksimaalselt 5 lk (9000 tähemärki) päevas. Kiiremini tõlkida on võimalik ainult ületunnitööga, seetõttu kehtib kiiremate tööde puhul juurdehindlus 50%.\nKui dokumendid vajavad apostillimist, tuleb juurde arvestada ka selleks protseduuriks vajalik aeg. Vt lähemalt: Kui palju aega võtab apostilli tegemine?\nTäpsem teave vt. Hindade all.\n1 arvestuslik lehekülg = 1800 tähemärki koos tühikutega tõlgitud tekstis.\nEnamik Eesti teenusepakkujaid arvestavad lõpphinda sellisel viisil. A4 lk ei saa olla hinna arvestamise aluseks, sest ühele leheküljele võib paigutada kuitahes palju teksti.\nTekstitöötlusprogrammis Microsoft Word saab tähemarkide arvu teada menüüst: Tools –> Word count –> Characters with spaces.\nKas legaliseerimine või apostillimine? Apostilliga kinnitatakse dokumente, mis lähevad kasutamiseks apostillikonventsiooniga ühinenud või seda tunnustavatesse riikidesse. Kokku on tänaseks konventsiooniga ühinenud 100 riiki, sh Eesti, Saksamaa, Austria, Luksemburg ja Šveits. Vt ühinenud riikide loetelu.\nEestis välja antud dokument ei vaja apostilli ega legalisatsiooni juhul, kui seda kasutatakse Venemaal, Ukrainas, Lätis, Leedus ja Poolas, kellega Eestil on sõlmitud õigusabi lepingud.\nVälisministeeriumis legaliseeritakse dokumente, mis lähevad kasutamiseks riiki, mis ei ole apostillikonventsiooniga ühinenud. Lisainfo VM telefonil (+372) 6377 440.\nVt kuidas Eesti legaliseerimistempel välja näeb.\nApostill — mis see on? Apostill (apostille) on dokument, millega tõendatakse, et välja antud avalik dokument on ehtne ja väljastatud nõuetekohaselt. Eestis väljastavad apostille notarid.\nVt kuidas Eesti apostill välja näeb.\nPalun pidage meeles, et ilma apostillita dokumendil ei ole välismaal üldjuhul juriidilist jõudu, st ametnikud või organisatsioonid võivad keelduda selle vastuvõtmisest. Erandiks on Venemaa, Ukraina, Läti, Leedu ja Poola, kellega Eestil on sõlmitud õigusabi lepingud.\nReeglina peaks apostilliga kinnitama originaaldokumendi ja tavaliselt tõlget apostillida ei ole tarvis. Tõsisemal juhul apostilliga kinnitatakse nii originaaldokumenti, kui ka tõlget, sest originaal ja tõlge on kaks erinevat juriidilist dokumenti. Konkreetsed reeglid sõltuvad aga riigist ja asutusest, kuhu tõlge ja dokument esitatakse. Apostilli nõudmine on dokumenti vastuvõtva ametiasutuse kaalutlusotsus, mitte kohustus ja on täiesti võimalik, et Teil jääb dokumendile apostilli võtmise kohustus ära. Palun pöörduge vastavasse asutusse küsimusega, kas originaal ja tõlge vajavad apostilli. Kui Te ei ole kindel apostilli vajalikkuses, siis parem võtke see, et Teil ei tekiks välismaal probleeme!\nTõlgile saadetakse juba apostillitud dokument.\nMilline dokument vajab apostilli? Apostillida on vaja dokumendi originaali ja/või tõlget, mida kasutatakse riigis, mis on ühinenud apostillikonventsiooniga.\nApostilli vajavad kõik avalikud dokumendid, nt koolitunnistus, perekonnaseisuameti ja muude riiklike asutuste tunnistused ja tõendid, notari dokumendid (notariaalsed koopiad, volikirjad jne) ja vandetõlgi tõlked.\nMilline dokument ei vaja apostilli? Eesti dokument ei vaja apostilli ega legalisatsiooni juhul, kui seda kasutatakse riigis, kellega Eestil on õigusabi lepingud — Venemaa, Ukraina, Läti, Leedu ja Poola.\nDokument ei vaja apostilli, kui Te saite vastavast välismaa asutusest kindla vastuse, et seal võetakse Teie dokumente vastu ilma apostillita.\nPass apostilli ei vaja.\nKas võib apostillida erafirma või eraisiku dokumente? Apostillida võib ainult avalikke dokumente, mitte eraisikute või firma dokumente. Viimasel juhul, kui on vaja apostilli, tehakse dokumendist notariaalne ärakiri ning ärakirjale tehakse apostill. Teine võimalus: eraisik esitab notari juures avaldust ning laseb notaril kinnitada allkirja õigsust või vajadusel ka avalduse sisu. Sellisel juhul on see notari poolt kinnitatud dokument, mida saab apostillida.\nMis on avalik dokument? Avalikud dokumendid on näiteks:\nabiellumist takistavate asjaolude puudumise tõendid\nsünnitunnistused (sh nõukogudeaegsed)\ntõendid perekonnaseisu kohta\npolitseitõendid (karistusregistri teatised, politseiameti tõendid)\nomavalitsuste tõendid, õiendid ja korraldused\nkoolitunnistused (nt keskkooli lõputunnistus, gümnaasiumi lõputunnistus) akadeemilised õiendid\ntööraamatu väljavõtted, tööstaaži tõendavad dokumendid\nkohtu- ja notariaaldokumendid (nt kohtuotsused), vandetõlgi dokumendid\nprokuratuuri- ja vanglatõendid\ndokumentide notariaalsed või vandetõlgi poolt tehtud koopiad ja tõlked\nkohtute registriosakondade ja kinnistusosakondade dokumendid\nB-kaardid (NB! Te ei pea võtma B-kaarti äriregistrist! Vastavalt vandetõlgi seadusele vandetõlgid saavad kinnitada avaliku registri andmeid ja väljatrüki õigsust.)\nEraisiku või firma dokumendid ei ole avalikud dokumendid ning neid võib apostillida ainult tehes sellest vandetõlgi või notariaalne koopia.\nÜhekordsed ja alalised dokumendid Eristatakse ühekordseid ja alalisi dokumente:\nÜhekordsed dokumendid (tõendid, väljavõtted, õiendid, nt kohturegistri tõend, abiellumist takistavate asjaolude puudumise tõend jm).\nAlalised dokumendid (pass, diplom, sünnitunnistus, abielutunnistus jt). Märkus: Pass apostillimist ei vaja.\nKuidas toimida? Saatke dokument apostillimiseks (sellest loe allpool) ja seejärel saatke apostillitud dokument tõlgile. Tõlkimisprotsessi kiirendamiseks võite eelnevalt saata tõlgile dokumendi skaneeritud koopia või paberkoopia.\nKui tegemist on ühekordse dokumendiga (tõendid jms), tõlge köidetakse dokumendi külge (tahapoole). Kui on vaja mitut tõlget ühekordsest dokumendist, tuleb võtta ametiasutusest vastav arv tõendeid. Välisriigi ametivõimud nõuavad reeglina ühekordse dokumendi esitamist originaalis.\nNB! Enne ühekordse dokumendi väljastamist öelge ametnikule, et dokument läheb hiljem apostillimiseks. Kõik ametnikud pole pädevad allkirjastama dokumente, mis vajavad apostilli!\nKui dokumendi tõlge valmib, saatke vajadusel tõlge apostillimiseks, sest tõlge ja originaaldokument on kaks erinevat dokumenti. Mõnikord piisab ainult originaaldokumendi apostillimisest. Palun pöörduge vastavasse välismaa asutusse küsimusega, kas originaal ja tõlge vajavad apostilli. Kui Te ei ole kindel apostilli vajalikkuses, siis parem võtke see, et Teil ei tekiks välismaal probleeme selle esitamisega!\nKui Te ei soovi ise tegeleda apostillimisega, võite usaldada selle töö tõlgile kokkulepitud tasu eest.\nKas apostilli on vaja ka tõlkida? Apostill on standarddokument, mille tõlget tavaliselt ei nõuta.\nApostilli tekst on inglise keeles. (Vt kuidas Eesti apostill välja näeb).\nMinu dokument on välja antud välismaal, kas ma saan seda Eestis apostillida? Välismaal (nt Saksamaa territooriumil) välja antud dokumente saab apostillida ainult vastavas riigis.\nEdasise teabe saamiseks pöörduge vastava riigi saatkonna või konsulaadi poole.\nEesti territooriumil (sh ENSV-s) välja antud dokumente saab apostillida ainult Eestis. Välismaal (nt Venemaa territooriumil) välja antud dokumente saab apostillida ainult vastavas riigis.\nKus ja millal saab apostilli? Alates 2010. aastast saab avalikke dokumente apostilliga kinnitada notaribüroodes. Seni tegelesid apostillimisega ministeeriumid, nüüd pakuvad teenust aga 100 notarit kokku 21 Eesti linnas. Notarid väljastavad apostillitud dokumendi viie tööpäeva jooksul. Apostilli võib taotleda posti kaudu (vastavat blanketti võib alla laadida Notarite Koja kodulehelt) või tulla isiklikult järele. Notar ei saa apostillida enda tõestatud või kinnitatud dokumenti, küll aga saab seda teha teine notar, sealhulgas samas büroos töötav notar.\nKõikide notarite kontaktandmed leiab Notarite Koja veebilehelt „Notarid“ rubriigi alt. Täpsemat infot apostillimise kohta saab Notarite Koja kodulehelt, veebiaadressilt http://www.notar.ee/19886.\nKuidas saab apostilli? Dokumente võib apostillimiseks esitada isiklikult notarile.\nDokumente võib saata apostillimiseks postiga. Selleks tuleb täita vastav blankett.\nTäpsemat infot apostillimise kohta saab Notarite Koja kodulehelt, veebiaadressilt http://www.notar.ee/19886.\nMa võin selle protseduuri Teie eest ära teha, et Te ei peaks muretsema. Teie eelis seisneb selles, et Te ei pea mingeid avaldusi täitma, vaid annate oma dokumendid ainult üks kord vandetõlgile ning saate valmistõlked ja apostillitud dokumendid kätte postiga või isiklikult.\nKui palju maksab apostill? Notari tasu avaliku dokumendi apostilliga kinnitamise eest on 26,82 eurot (tasu sisaldab käibemaksu 4,47 eurot).\nJuhul, kui apostillimise toimingud võtab endale vandetõlk, siis lisandub kokkuleppeline teenustasu apostillide muretsemise eest.\nRävala pst 6, 10143 Tallinn, Eesti\nKesklinna Tõlkekeskus, III korrus\nMobiil: +372 51 49 939\nTeie kindel abiline.


Mootorivalikus on kaks otto- ja kaks diiselmootorit ning ühte „õlipõletajat“ pakutakse kahes võimsusastmes. Bensiinimootoreist on saadaval 1,6-liitrine vabalthingav (84 kW/115 hj) ja 1,2-liitrine turbolaaduriga jõuallikas (96 kW/130 hj). (Turbo)diislitest teeb „otsa lahti“ aga 1,5-liitrine, mida pakutakse kahes võimsusastmes, kas 66 kW/90 hj või 81 kW/110 hj. Valikus on ka 1,6-liitrine turbodiisel – 96 kW/130 hj –, kuid seda mootorit pakutakse vaid kõige kõrgemal varustustasemel. Kõik autod on esiveolised ja need varustatakse kas viie- või kuuekäigulise käsitsilülitatava ja kuue- või seitsmekäigulise EDC-automaatkäigukastiga.\nMootorite osas on raske midagi üheselt soovitada. 1,2-liitrine ottomootor saab tööga ilusti hakkama, kuid Renault’ võidusõiduosakonna poolt viimistletud 1,6-liitrine on sellest hoopis särtsakama loomuga, kuid seda mootorit ei pakuta jällegi automaatkäigukastiga. 110 hj arendav diisel võimaldab sujuvat sõitu, on mugav kasutada ja saab ka möödasõitudega hakkama, ent hakkab korralikult vedama alles kahe tuhande pöörde juurest. 1,6-liitrine diisel on viimasest vaid karvajagu võimsam, ent jätab autost sootuks teistsuguse mulje, reageerides vilkamalt, madalamatelt pööretelt ja tunduvalt jõulisemalt. Mootorite parameetrite järgi on seda raske uskuda – 260 Nm versus 320 Nm (1750 p/min) – ja kiirendusnäitajad erinevad vaid sekundi jagu, aga nii see ometi on. Ja õnnetuseks ei pakuta ka seda 1,6-liitrist koos automaatkäigukastiga.\nKallimate varustustasemetega kaasnevad sõidurežiimid muudavad pisut auto seadeid – eriti automaatkäigukastiga isenditel – aga need ei mõjuta vedrustuse tööd. Selliseid sõidurežiime on kokku viis ja lisaks tavaseadele on saadaval ka Sport, Comfort, Perso and Eco. Parimat roolitunnetust ja tagasisidet pakub sõitjale seadistus Sport, mis toimib mõõdukatel kiirustel hästi, kuid üksteisele järgnevates kurvides satub elektriline roolivõimendus aeg-ajalt segadusse, muutes rooli ülevõimendatult kergeks ja auto kreenib suunda muutes üsna sügavalt. Võimsama diisli korral ei suuda vedrustus märjal teel „nurkadest“ jõuliselt välja kiirendades esirattaid alati maas hoida, sest lisanduv momendipalang on selleks liialt äge. Ent teisalt on see tajutav, aga mitte oluliselt segav asjaolu, mida annab gaasipedaali järele lastes ka tõhusalt arstida. Grand Coupé pole sportauto ja jääb sõidunaudingu osas klassi parimatele – nagu Audi A3 – pisut alla, kuid tavaauto ülesannetes saab see suurepäraselt hakkama, pakkudes lõõgastavat kulgemist.\nGrand Coupé on vaikne auto. Tuulekohin on koos rehvi- ja mootorimüraga ilusasti summutatud ja selles jaotuses võib uustulnuk isegi Talismani leiva kallale kippuda. Muus osas on aga auto Talismaniga väga sarnane, mis pole teab-kui-suur üllatus, sest „Suur kupee“ jagab CMF-C/D nimelist moodulplatvormi nii Talismani kui ka teiste Renault' värskemate mudelitega, milleks on Espace, Megane ja Koleos.\nAutode vedrustus on häälestatud mugavusele ja maanteel saavad need väiksemate kühmude silumisega ilusti hakkama. Suuremate aukude korral kandub sõitjateruumi tuntav vibratsioon ja üksteisele järgnevad suuremad ebatasasused võivad panna auto üsna arvestatavalt õõtsuma. Grand Coupé hea välimus oleks sõiduomadustega paremas kooskõlas, kui selle roolitunnetus oleks selgem ja vedrustus tänasest jäigemas seades.


Harri Neppi: Kvitova mängis kõik otsustavad hetked laitmatult – TENNISNET.EE\nHarri Neppi: Kvitova mängis kõik otsustavad hetked laitmatult\nTreenerist tenniseekspert Harri Neppi andis Anett Kontaveidi esitusele Stuttgardi turniiril kõrge hinnangu, kuid möönis, et finaalis oli Petra Kvitova siiski parem.\n“Üldreeglina on Anettil selliste mängijatega raske, kes eriti ei oota, vaid esimesel võimalusel kõvasti löövad ja riskivad,” ütles Neppi. “Kui Kvitova saab need löögid sisse, on raske vastu saada. Kui tal ei tule, siis ei tule. Kuid tänases mängus oli seda esimest varianti natuke rohkem.”\nNeppi hinnangul servisid mõlemad mängijad esimeses setis hästi, kuid Kvitoval õnnestus ka üks tõrjegeim hiilgavalt. “Teises setis vajus Anetti serv natuke ära, aga seda on tal ka enne juhtunud, et algusest lõpuni ei pommita. Kuid mingil määral üllatuslikult vajus ära ka Kvitova. Aga just siis, kui Anettil oli kaks settpalli, mängis Kvitova laitmatult. Ja samuti mängis ta väga keskendunult tie-break’i, ei teinud ise ühtki viga.”\nNeppi ütles, et kindlasti ei mänginud Kontaveit finaalis halvemini kui eelmistes mängudes. “Teise seti oleks ta võinud võita, aga me ei tea, mis oleks siis juhtunud kolmandas. Aga tervikuna oli tema mängutase turniiri algusest lõpuni korralik,” leidis Neppi.\nMängu ülevaadet vaata siit.\nPrevious Post Anett Kontaveit kaotas finaalis, Porschega sõidab minema Petra Kvitova\nNext PostDominic Thiem on tõusnud erakordsesse vormi


Katjonok: Retsept: Elina kaerahelbeküpsised\nElina on mul viimasel ajal väga pirtsakaks sööjaks muutunud. Või noh, mis viimasel ajal- viimane kord kui ta kõike sõi, mis ma talle pakkusin, oli üle-eelmine suvi, kui terve puhkuse Rakveres olime. Selles ajast on mul tõestuseks isegi pilt, kus ta oma kassidega seljankat luristab. Tänaseks hetkeks pean ma aga välja mõtlema imenippe-ja toite, et laps täisväärtuslikult söönuks saaks. Siiani on õnneks kanasupp töödanud.\nKüll on aga omaette tsirkus talle igal teisi-ja kolmapäeval Kerhosse lõuna kaasa panemine. Kuna see peaks olema selline snäkki eest toit mitte päris praad, siis olen siiani talle ikka mingeid küpsiseid ja saiakesi kaasa pannud. Puuvilju ka, aga need jõuavad poolikutena alati koju tagasi.\nKuniks ma siis nädalavahetusel pakkusin talle välja, et teeme ise küpsiseid. Laps oli nõus ja me hakkasime vaaritama.\nkaerahelbeid (panin tunde ja vajaduse järgi)\nKõigepealt vahustasime me munad ära. Seejärel püreestasime banaanid. Mida küpsem banaan, seda plögam ta jääb. Segasime need kaks omavahel vahustades kokku. Hakkasime kaerahelbeid sisse manustama. Vahuetasime veel. Lisasime mee ja vahustasime. Selleks et mass natukene ikkagi jahust toodet ka saaks, purustasime Marianna kamapalle ka sisse. Toimib suurepäraselt jahu eest ja annab mõnusa maitsenüanssi.\nKui mass oli paras, asetasime lusikaga pätsikesed pannile ja panime 15-20min 175kraadisesse ahju.\nLisaks võib panna ka igasugu marjakesi maitseks sisse, aga me kasutasime niigi marjade ja seemnete-pähklitega pudru kaerahelbeid, nii et kõik oli juba sees olemas.\nElina igatahes nädalavahetusel sõi mul terve ühe pannitäie neid üksi ära ning loodetavasti saabub täna Kerhost ka tühja karbiga.\nPole küll teab mis tervise etaloon, aga igatahes tervislikum kui need poe küpsised ja saiakesed.\n*See ei tähenda muidugi, et Elina vaid küpsiseid ja saiakesi sööks. Nagu ma mainisin, sööb ta hea meelega ka kanasuppi ja puuvilju. Eks neid toite on veel, aga pean lihtsalt loov olema, sest lihtsalt puhast brokolit ta nõus sööma ei ole... Kaks aastat tagasi ta aga ainult brokolit sõigi. Võta siis näpust!\nKirjutas Kati at 10:08\nLabels: Elina, retsept, toitumine


Teisenda mN/m mõõtühikuks mJ/m² (Pindpinevus)\nmN/m to mJ/m²\nKui palju on mJ/m² ühes mN/m?\n1 mN/m = 1 mJ/m² - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada mN/m mõõtühikuks mJ/m² teisendamiseks.\nTeisenda mN/m mõõtühikuks mJ/m²:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '439 mN/m'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindpinevus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '99 mN/m na mJ/m2' või '3 mN/m to mJ/m2' või '12 mN/m -> mJ/m2' või '51 mN/m = mJ/m2'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(66 * 64) mN/m'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '439 mN/m + 1317 mJ/m2' või '41mm x 41cm x 49dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Mis tahes ehituse edu sõltub kvaliteetsetest materjalidest. Seetõttu peaks see olema planeerimise etapis ja esialgse eelarve koostamine, et pöörata tähelepanu detailidele. Kas see on maja, büroo, korter või mõni muu hoone / ruum, peab see vastama põhilistele standarditele: ohutus ja mugavus. See tähendab, et on parem valida materjalid, mis on vastupidavad mitmetele teguritele, nagu niiskus ja tulekahju. Sellega seoses tasub pöörata tähelepanu vahtplasti omadustele ja eelistele https://termoplast.com.ua/catalog/penoplast/.\nVahtpolüstüreenvahtu kasutatakse kõige sagedamini pakendamisel, kuna see säilitab kõige paremini habras kaupu. Samas kasutatakse seda edukalt ka erinevate hoonete seina isolatsiooniks. Miks täpselt vahtu? See kõik on seotud selle positiivsete omadustega. Ta võidab keskkonnasäästlikkuse poolest. Lisaks õnnelik elu. Vaatame plusse.\nEsiteks on tal kõrged soojusisolatsiooni omadused, mis on eriti hea eluruumide jaoks. Selle saladus leegiaeglusti juuresolekul, mis aitab kaasa isekustumisele. Sellel ei ole toksilisust, seega kokkupuutel teiste hoone (või toiduga) elementidega ei tooda see ohtlikke aineid ega võimalda neil õhku levida. Mul on hea meel selle kerguse pärast, mis võimaldab teil oluliselt paigaldada, paigaldada ja paigaldada. Kaitse mikroorganismide vastu tundub eriti atraktiivne. Selle struktuur ei ole soodne seente ja vetikate paljunemiseks. Polüfaamiga on lihtne töötada, kuna see annab tavapärastele teravatele pindadele, nagu fail ja nuga.\nMaterjali ise esindab 3-10 mm graanulid, mis on täidetud õhuga (98%) ja polüstüreeniga (2%). Selle valmistamiseks kasutatakse graanulite kõrvutamiseks kõrget soojust. Lisage siia ja atraktiivsed hinnad, mis näivad olevat teiste materjalidega võrreldes kasumlikumad.\nVäärib märkimist aegumiskuupäev. Tavaliselt on tal võimalik teenida rohkem kui 40 aastat. See ei deformeeru kokkusurumise ja kokkutõmbumise korral ning termiline efekt ei mõjuta algset kuju. Enne kui olete vastupidav ja kvaliteetne materjal, mis annab teie kodule soojusisolatsiooni.\nEt tutvuda vahu omadustega, külastage ülaltoodud linki. Sealt saate lugeda ka huvitavat uuringut erinevate materjalide katsete kohta, mis käsitlevad niiskust ja soojusjuhtivust. Miks peetakse vahtu parimaks isolatsiooniks? See kõik on seotud soojusjuhtivusega. Materjali esindab peaaegu täielikult õhk ja see on kõige kuumem soojendaja. Hämmastavad omadused on märgatavad, kui nad puutuvad kokku erinevate lahustega, näiteks seebi või soolaga. Happed, leelised, niiskus ja mikroorganismid ei põhjusta mädanemist.\nSaidil leiate kogu vajaliku teabe. On erinevaid vahtplastide tüüpe, tootjaid, tiheduse tasemeid, survetugevust, vee imendumist, parameetreid millimeetrites, samuti tingimusi ja tööreegleid. Praegu saate osta tootjalt kvaliteetset vahtu taskukohase hinnaga. Iga mudeli ees jäi üksikasjalik kirjeldus. Saate leida ka kontakte, kui soovite tellimust esitada või küsimusi esitada.


Peapiiskopi läkitus jõulupühadeks ja algavaks Issanda aastaks 2017 - Eesti Kirik\n21.12.2016 | Urmas Viilma | Rubriik: Juhtkiri\nProhvet Jesaja kirjutas enam kui 700 aastat enne Kristuse sündi võrsest, mis sirgub Iisai kännust: «Aga Iisai kännust tõuseb võrse ja võsu tema juurtest kannab vilja» (Js 11:1). Iisai oli kuningas Taaveti isa nimi. Sellest kuulutusest möödus ligi kaheksa sajandit ja Jumal täitis oma lubaduse, saates oma Poja jõululapsena inimeste keskele. Kristus pidi prohveti ennustuse kohaselt taastama kuningriigi, mille rajas Iisai noorim poeg Taavet ja mis Jesaja ajal oli juba kaotatud. Jeesusest sai uus võrse, sirgudes vana kännu sügavatest juurtest.\nEvangeeliumis, mida jõuluõhtul kõikides kirikutes loetakse, räägitakse karjastest, kes ruttasid inglitelt saadud sõnumiga Petlemma sõime juurde, kus ootas püha perekond: Jeesus, Maarja ja Joosep. Evangelist Luukas kirjutab: «Maarja jättis kõik need lood meelde, mõtiskledes nende üle oma südames» (Lk 2:19). Ka meie ei saa unustada seda, kes me oleme ja kust tuleme. Asjakohaselt kõlavad Hendrik Visnapuu luulesõnad: Me oleme Maarjamaa oksad. Arvates, et me pole jõule tähistades ristirahvas, raiume end lahti juurtest ja esivanemate kristlikust pärandist – oma väärtusvundamendist.\nÕnneks võib Jõululaps teha imet igaühe juures. Selleks tuleb sirutuda tõelise valguse poole just nõnda, nagu üks noor puu sirutab oma oksad ikka kõrgemale ja kõrgemale sinna, kus on päike. Jõuluvalgus pole aga nähtav palja silmaga, vaid seda tuleb otsida usu- ja südamesilmadega. Jeesus on enese kohta ütelnud: «Mina olen maailma valgus. Kes järgneb mulle, ei käi pimeduses, vaid tal on elu valgus.» (Jh 8:12) Sirutugem Maarjamaa okstena ikka Kristuse valguse poole!\nEelmine: Jõulupüha kui vabaduse sümbol\nJärgmine: Uus – hirmutav või innustav?


Bonnard Kinnisvara jaotamisele - Ehitusuudised\nBonnard Kinnisvara jaotamisele\nEelmise aasta veebruaris pankrotistunud Bonnard Kinnisvara jaotusettepanekuga on aega tutvuda kuni reedeni, ilmneb ametlikest teadannetest.\n2009. aasta veebruaris pankrotistunud Bonnard Kinnisvara OÜ (registrikood 10784830) pankrotimenetluses on koostatud jaotusettepanek, millega on võimalik tutvuda Õigusbüroo Rattus OÜ-s kuni 23. juulini.\nJaotusettepanekuga tutvumise palume eelnevalt pankrotihalduriga kooskõlastada telefonil 501 3121. Võlgnik või võlausaldaja võib vastuväite jaotusettepanekule esitada Pärnu Maakohtule, seisab teadaannetes.\nMöödunud aasta veebruaris kuulutas Harju Maakohus välja ärimees Toomas Truuvertile läbi OÜ Bonnard Grupp kuuluva OÜ Bonnard Kinnisvara pankroti.\nFirma on ajakirjanduses tuntust kogunud sooviga ehitada Türisalu pangale spaa-hotell, projekt jäi paremaid aegu ootama.\nLisaks jäi firmal pooleli Tabasalu Ärikeskus Harku vallas, elamurajoon Rae vallas ning kaks arendust Tallinnas.\nToomas Truuverti kinnisvarafirma läks pankrotti\nBonnard Kinnisvara maa ja majad ikka müügis


CRI-1250R Töövalgusti 1250lm - www.unilite.ee\nAvaleht » CRI-1250R Töövalgusti 1250lm\nCRI-1250R Töövalgusti 1250lmCRI-1250R\n1188 69€ 110€\nUnilite CRI-1250R CRI 96+ USB-C laadimisega töövalgusti CRI-1250R kuulub Unilite kõrge värviesitusindeksiga CRI 96+ ja muudetava värvitemperatuuriga valgustite seeriasse. Tänu kõrgele värviesitusindeksile (CRI - Color Rendering Index), võimaldab valgusti värve esitada tõetruult, ehk ligilähedaselt naturaalsele päevavalgusele. 3 erinevat värvitemperatuuri (CCT - Correl...\nUnilite CRI-1250R CRI 96+ USB-C laadimisega töövalgusti\nCRI-1250R kuulub Unilite kõrge värviesitusindeksiga CRI 96+ ja muudetava värvitemperatuuriga valgustite seeriasse. Tänu kõrgele värviesitusindeksile (CRI - Color Rendering Index), võimaldab valgusti värve esitada tõetruult, ehk ligilähedaselt naturaalsele päevavalgusele. 3 erinevat värvitemperatuuri (CCT - Correlated Color Temperature) katavad päevavalguse värvitemperatuuride spektri. CRI-1250R on asendamatu töövalgusti (auto) värvi- ja maalritöödel, detailingus, fotograafias, jne.\nCRI-1250R valge COB LED valgusvooga 1250 luumenit annab ühtlast valgust kuni 58m kaugusele. Valida saab kolme värvitemperatuuri vahel: 2700K / 4500K / 6500K. Lisaks on valgusti otsas kitsa valguskiirega 3W SMD LED valgusvooga 250 luumenit ja esipaneelil 5W 395nm UV LED'id, mis on abiks lekete tuvastamisel. 3.7V 5000mAh Li-ion aku võimaldab tööaega 3 - 24 tundi olenevalt töörežiimist ja aku laadimise aeg on kuni 5 tundi. Laadimine toimub magnetiga laadimisdokis, mis on USB-C ühendusega. Aku laetuse taset näitavad valgusti tagapaneelil asuvad indikaatorid. Lisaks asub tagapaneelil ka 5V USB väljund teiste seadmete laadimiseks (akupank). CRI-1250R COB LED'i valgusvoog on sujuvalt reguleeritav nuppu all hoides (dimmer).\nValgustil on väljatõmmatav ja 360º pöörlev riputuskonks ja tugevad magnetid põhjas ning tagapaneelil käed-vabad kasutamiseks. Helendav riba COB LED'i ümber aitab valgustit pimedas leida. Korpus on valmistatud vastupidavast alumiiniumist ja polümeerist ning ilmastikukindel IPX5.\n• 1250 luumenit CRI 96+ valge COB LED\n• 3 värvitemperatuuri: 2700K/4500K/6500K\n• 3W 250 luumenit SMD LED\n• 5W 395nm UV LED'id\n• Magnetiga laadimisdokk\n• 3.7V 5000mAh Li-ion aku\n• Väljatõmmatav ja 360° pöörlev riputuskonks\n• 5V USB väljund (akupank)\n• Veekindel IP65\n• Mõõdud: 216x58x38mm\n• Kaal: 406g (koos akuga)\nLED 10W COB LED CRI 96+ (CCT - 2700K, 4500K, 6500K) / 3W SMD LED / 5W UV LED\nValgusvoog 1250 lm COB LED / 250 lm SMD LED\nTööreziimid 3 - 24 tundi\nLaadimise aeg 5 tundi\nAku / Patarei 3.7V 5000mAh Li-ion\nMõõdud 216 x 58 x 38 mm\nKaal 406 g\nCRI-600R Töövalgusti 600lm\nMärksõnad: CRI-1250R, 1250lm, Töövalgusti


Isad ja niiditõmbajad — Sirp\nIsad ja niiditõmbajad\nEdgar Savisaar on kindlasti Eesti kõige avalikum, kõige hoolikamalt kommenteeritud ja märgistatud poliitik. Tema meediakuju on üleelusuuruselt mütoloogiline: kurjuse kuju, loodud põhimõttel ?ise teen, ise materdan?. Tegelikult mõjub ?võitlus Savisaarega? juba mõnda aega nagu kamp purjus noorukeid, kes pimeduse varjus jalakäijat kolgib. Liidrid loovad õhkkonda. Primitiivsemad tüübid lisavad personaalse jalahoobi. Mõned arvavad, et aktsioon on õige, aga kunstiline külg nigel. Viisakates inimestes äratab asi vastikust, kuid märgistamishirm sunnib eemale hoidma. ?Eesti meedias on tendents, et pidevalt otsitakse vaenlast. Pikka aega oli peksupoiss Edgar Savisaar. Ka Res Publica aitas Savisaare peksmisele kaasa ja minu meelest ei olnud see aus? (EPL 4. IX). Respublikaan Mihhail Lotmanit ajendas küll Lihula-ehmatus, aga siiski oli see arvamus tõeline vägitegu. Täna panevad paljud kommentaatorid imeks avaliku arvamuse paradoksi: inimesed ütlevad, et nad küll ei kuulu Keskerakonda, aga mäng on juba liiga räige. Kes on need kaasatundjad? Ja mis hirmus eksitus toob vabadel valimistel enamushääled kurjuse jõududele? Kes seletaks? Sotsioloogia à la ?lollid valijad ? targad valijad? on ju vaid edukultuse kontekstis tavaline märgistav süljelärakas ühe valijagrupi suunas. Analüüs à la ?selline on elu? ei ütle ka tühjagi. Näib, et korduv ?ei kuulu... aga? tähistab poliitilise mudamaadluse taluvuspiiri ületamist. Poleks ime, kui Savisaare austajate hulk on ?võitluse? tulemusena suurenenud.\nKes mäletab Kurja juurt? Eesti poliitika legaliseeritud korruptiivsuse taustal (hägused rahastamisskeemid, ?aegunud? kohtuasjaga liidrid, parteide ostmine, tagatrepipoliitika) ei ole ju võimalik tõsiselt võtta vana joru lindiskandaalist. Aegunud on Savisaare vihkamise teinegi põhjus, s.o venemeelsus, kodakondsuse nullvariant. ?Null? või mitte, lääne nõumeeste ja isamaalaste sõbralikus koostöös on okupatsioonijärgne demograafiline olukord leebe kodakondsuspoliitikaga lukustatud. Täna püüab vene valijate hääli punase kraana ja rahanutsuga Res Publica. Autoritaarsus? Siseküsimusi lahendatakse väljaviskamisega mujalgi. Erakondlik distsipliin võib hääletaja ka konvoiga kohale tuua.\nKauges tulevikus ehk uurib mõni erapooletu analüütik ühe massipsühhoosi mehaanikat ja Keskerakonna rolli Eesti poliitikas. Kindel on, et suure hulga vasakhäälte praadimine omas mahlas on välistanud ühe tasakaalustava jõu või ka ainult vasakideede (?) kriitilise testimise ja arenguvõimaluse. Savisaare tõelise või konstrueeritud ?isaautoriteediga? aga seostub küsimus demokraatia ualdusmehhanismidest. Esindusdemokraatia on võimu vältimatu delegeerimine valitud isiku(te)le, eliidile. Eestis vajab see märksa tugevamaid kontrollimehhanisme. Võimu delegeerimine on siiski ?tööjaotuslik? paratamatus: enamik inimesi ei jõua või ei taha poliitikaga tegelda. Valikutki mõjutab aja- ja infofaktor: kõike pole võimalik analüüsida-prognoosida, mängu tulevad ebatäiuslikud, kohmakad kognitiivsed üldistused ? ka autoriteetne suure juhi või isakuju.\nPärast totalitaarvõime on ühiskondlikke autoriteete lihtne diskrediteerida ?suure venna? negatiivse kuvandiga. Ometi mõjutavad ka tugeva demokraatiaga maades ühiskondlikku teadvust vanad ?isaautoriteediga? institutsioonid. Ameerika presidentaalses demokraatias kannab riigipea selget ?isarolli?. Põhjamaade võimuta kuningapered esindavad rahvuseliidi au ja konservatiivseid väärtusi ? ka vana peremudelit oma hoolitseva ja vastutustundelise hoiakuga. Võimu delegeerimine esindusdemokraatias eeldab valija usaldust ja eliidi vastutust. See tavamoraalil põhinev usalduse ja vastutuse sõltuvussuhe on selgelt patriarhaalne mudel. Aga usalduse ja vastutuseta ei ole demokraatiat. Materdada poliitiku isarolli tähendab eitada demokraatia usaldusmehhanismi. Selle motiiv on teada: ?isade? suure mõjuvõimu osas on kurbi ajalookogemusi. Usutakse, et oht on välditav võimu hajutamisega ja jagamisega. Siin on omad ohud. Võimu hajutamine võib selle teovõimetuks muuta. Hullem on, kui võimu hajutamisest saab suitsukate, mis varjab tegelikult toimuva ja välistab vastutuse. Sellise vastutust hajutava ning marionette kasutava niiditõmbajana toimib täna meie parempoliitika. Üks laste ja loomade hirmutamiseks maalitud isakuju on selle kõrval võrdlemisi ohutu tegelane.


FOTOD | President Kersti Kaljulaid Tre Raadios: elukvaliteedi mõttes on elu Tallinnast väljaspool pigem parem - DELFI\nFOTOD | President Kersti Kaljulaid Tre Raadios: elukvaliteedi mõttes on elu Tallinnast väljaspool pigem parem\nPresident Tre Raadio Pärnu stuudios Foto: Ago Tammik\nAlates eilsest ajutiselt Pärnumaal töötav president Kersti Kaljulaid külastas täna Tre Raadio hommikuprogrammi, kus jagas saabumise esmamuljeid ja tutvustas oma tegevusplaani linnas ja maakonnas.\nPresident nentis, et tema graafik on tihe, kuid see on vahva.\nKüsimusele, kui palju tal oma nelja lapse jaoks aega jääb, vastas president, et neist vaid kaks on veel lapseeas. “Minu tütar on 31 ja mul on kolm lapselast, kelle jaoks mul jääb muidugi väga vähe aega. Aga võib-olla seda väärtuslikum see aeg on ja me kõik oskame seda väga hästi hinnata.”\nKaljulaid leidis, et see on kõigi inimeste, kes tööl käivad, elus ühtemoodi — nii presidendil kui teistel —, et me tunneme, et tasakaal töö- ja pereelu vahel võiks olla parem. “Aga me kõik saame ju ka aru, et elus on kiiremaid ja aeglasemaid perioode. Paraku enamiku inimeste jaoks jõuab see rahulikum aeg kätte siis, kui lapselapsed on parajas eas. Nii et ka mina loodan, et mingil hetkel on mul aega viia neid trenni, teatrisse ja kunstinäitusele,” rääkis Kaljulaid.\nEile Pärnusse jõudnud president töötab Pärnumaal 25. septembrini. Selle aja jooksul kohtub Eesti riigipea Pärnu linna ja maakonna inimestega, külastab kohalikke omavalitsusi, ettevõtteid, koole, asutusi ja kodanikuühendusi.\nPresident märkis, et muude tegevuste kõrval kuulub tavaliselt tema kavasse ka üks või kaks koolitundi erinevatel teemadel. Seekord Pärnumaad külastades peab ta loengu laiapindse riigikaitse teemal ja räägib lastega Eesti kohast maailmas. “Neid valdkondi on, mida koolilastega rääkida. Need on alati toredad kohtumised,” sõnas Kaljulaid.\nTa tõi välja, et nii mõnestki vastusest laste küsimustele on kujunenud mõtteid kõnede jaoks.\nÜhtlasi külastab Kaljulaid mitmeid kohalikke ettevõtteid ja sealhulgas läheb ta kindlasti ettevõtlusinkubaatorisse.\nLoomulikult innustab president inimesi ka sporti tegema. “Eile sõitsime ratastega nende inimestega, kes tahtsid tulla.”\n“Eile käisin ka uues lasteaias, mis on koos ujulaga ehitatud,” loetles Kaljulaid.\nPresident avaldas veendumust, et elukvaliteedi mõttes on elu Tallinnast väljaspool pigem parem. “Seda on tore näha, et see on nii ka siin. Kohaliku elu edendajad teavad, et kui nemad oma inimestele midagi ei paku, inimesi ei aita, siis on selg vastu seina, kuhugile ei ole taganeda — need asjad tuleb ära teha,” selgitas ta.\n“Inimestel ei saa lasta käia ühe kabineti ukse tagant teise ukse taha, kukkuda kahe tooli vahele, mis on suures linnas hästi tüüpiline. Et kui sul on vaja abi, siis sa ei jõua selle õige abipakkujani. Abivajaja on tavaliselt nõrgemas positsioonis ja tal ei ole jõudu minna läbi nende administratiivsete barjääride. Väikses kohas seda ei ole,” rääkis Kaljulaid.\nPärnus töötamisega jätkab president Kersti Kaljulaid kahe aasta eest Narvast alguse saanud tava töötada sügisel püsivalt väljaspool Tallinna.


15/06/2020, 16:50 (Seda postitust muudeti viimati: 21/06/2020, 11:36 ja muutjaks oli Naut.)\n09 May, 17:22:55\nQuote from: Q11 on 09 May, 16:56:48\nJah, ka mina olin magamata peale seda ja tõepoolest oli eufooriline. : ) Kuid see eufoorilisus on mul viimasel ajal suht alaline, seega... ma nagu ei osanud eraldada. Kuid õhtuks ja järgmiseks päevaks olin siiski juba koss ikkagi...\nJa vot selle kehatõmbega oligi nii, et tõmbas mind kohe tagasi.\nSeega tuleb harjutada.\nJa kuna see kõik juhtus selili lamades (ma muidu reeglina ei maga selili), siis arvasingi, et siin on ka üks "võti".\nQuote from: Q11 on 09 May, 17:04:47\nMina raudpolt usun. Aint ma ei tea, kas see, mida sina Deemoniks nimetad, on sama, mis see "minu oma".\nNagu ütlesin, on see sinu Deemon lihtsalt ühe (sinu poolt loetud) õpetuse üks termineid või tegelaskujusid ja seega võime rääkida samast asjast, kuid nimed on teised.\nSelles mõttes siis.\n09 May, 17:26:42\n"Nagu ütlesin, on see sinu Deemon lihtsalt ühe (sinu poolt loetud) õpetuse üks termineid või tegelaskujusid"\nDeemon ligineb siis "jalapealt" kukud pikali...\n09 May, 17:53:07\nQuote from: Q11 on 09 May, 17:26:42\nTsitaat: "Nagu ütlesin, on see sinu Deemon lihtsalt ühe (sinu poolt loetud) õpetuse üks termineid või tegelaskujusid"\nIssver, niiiii õuddne. Prr. : DD\n09 May, 17:55:26\njah on... ;D\n09 May, 18:21:41\nTegelikult mingis oma teadlikus unes oli mul kunagi selline seik, et jäin tõepoolest lõksu. Kellegi suure ja deemonliku küünistesse siis.\nSeoses sellega ma ka hommikul arusaamtuses ärgates mõtlesin, et kui unes oli juba nii, siis astraalis võib asi ehk tõepoolest nö. kontrolli alt totaalselt ehk väljuda.\nJa seega ma ka astraali mõnda aega väga katsetama ei kippunud, kui aus olla.\nAga juhtum ise oli selline, et tegelikult lugesin päeval mingit kirjutist sellest, et näiteks kellegi maniaki või reaalselt psühhopaadi juurde (pant)vangi... või noh... röövituks sattudes reeglina mingid inimlikud meetmed või veenmised ei pruugi sellele mõrvarile siiski mõjuda. Tõelisel maniakil lihtsalt on mõnevõrra teisitine ajuehitus ja empaatiatunne on neile olemuslikult tundmatu termin.\nEhk siis näiteks mingile haledusele, nurumisele või ka siirale kaastundele lootma jäädes selliste teistmoodi inimeste meelevalda sattudes siiski ei saa.\nNo ühesõnaga suht pikk ja põhjalik uurimus oli ses osas.\nKuid sealgi siis ikkagi püstitati lõpuks küsimus, et kuidas siis sellises olukorras käituda ja mida enda päästmiseks teha. Ja vastus oli, et... tegelikult polegi teha midagi. Soovitati mitte valetada, sest see ärritavat selliseid inimesi veelgi enam.\nMind hakkas muidugi selline ekstreemsus ja sisuliselt justkui väljapääsmatu olukorra lahend siiski huvitama ja kaevasin ikka edasi ning siis sattusingi pigem juba esoteerika valda kuuluva vastuse peale.\nEt sellises täiesti väljapääsmatus olukorras ikka lihtsalt palvetadki ja.... kui see ka ei aita, siis...no siis saadad oma südamekeskuse parimast osast sellele psühho-tapjale oma kõige siiramat armastust.\nMis on ilmselt reaalsetes oludes suur kui mitte võimatu väljakutse, eks... Noet sisuliselt surma (ja võimaliku valu ja õuduse) palge ees saata oma vangistajale ikkagi armastust...\nKes nii suudaks? Jeesus Kristus? On veel kandidaate?\nNojah. Kuid mõtlema see asi mind siiski pani.\nAga see oli kõik proloog. Lihtsalt jäin sellest kõigest siiski süvenenult mõtisklema ja...\nöösel, uinudes näen siis unes, et lendan mingis struktuurses mustermaastikus või... väga suures ja arusaamatus ruumimoodustises ringi. Teen ikka pöördeid sinna ja tänna ja uurin seda mustrit, et mis see siis ikkagi on jne...\nKui korraga mauhhh - mingi jälesuur hiigelelukas haarab mult seljatagant kivikõvalt kinni ja vuhhh, algab lend põhjatusse kuristikku. Ikka alla ja alla ja alla ja tohutu jõu ja kiirusega.\nJa no ei saa ma muidugi selles rõvedas surmahaardes ei liigutada ega sisuliselt hingata ja... saan muidugi aru, et jah, finito...\nAga siis korra meenus ikka, et ok, proovime siis seda südamekeskusest saadetavat armastusevoogu. No et sai ju sellest mõeldud, nüüd palunväga saab praktikas proovida. Toimib siis või mitte.\nJa no ei, ei tundunud see asi muidugi unena. Teate küll...ikka reaalselt oli õudne ja mõistsin, et kohe ma ilmselt ka tõesti suren.\nAga lõdvestusin ja.... saatsin ikkagi armastust. No nii nagu oskasin.... sellele kollile siis.\nHehee. Ega ikka ei lasknud.\n09 May, 18:32:54\nNaut on ego kildudes olekus. Ehk Loffe oskab seletada? Mina ka olen...\n09 May, 21:51:58\nQuote from: Naut on 09 May, 12:46:34\nSee joonistus oli kiirelt visandatud selgitamaks seda, et kõik on tehtud ühest ja samast. Ma tajun seda taustavibratsiooni ääretu/lõputu väljana millest kõik kerkib ja millesse kõik sulandub pärast. Aga see võib olla puhtalt minu meele tõlgendus. Võibolla on minu perspektiiv teine.\nQuote from: Q11 on 09 May, 15:29:13\nMa ei teagi kas oskan seletada. Niipalju kui mina olen aru saanud siis suures plaanis ärkamise puhul pole vahet kas ollla mees või naine. Äratundmine on sama, küll aga tee kindlasti teine. Igaühel on unikaalne tee.\nEnda äratundmine võib aset leida kas absoluutselt spontaanselt, läbi kundaliniga mässamise või läbi muu praktika, näiteks astraali. See äratundmine on spetsiifiline "tunne" mis on pidevalt kohal ja tuntav.\nSellegipoolest isegi kui me tunneme ennast ära enne emotsionaalkeha (Tolle valukeha või karma?) puhastumist siis see on vaja lõpuni viia, kui soovi on muidugi aga tavaliselt puhastus hakkab toimuma iseenesest. Võib ka teispidi, et enne puhastub emotsionaalkeha ja kundalini ärkab. Või ärkab kundalini ja emotsionaalkeha hakkab puhastuma. Mis tundub olevat selge on, et olenemata muudest praktikatest on vaja jälgida ja läbi näha kuidas meel kogub ja talletab emotsioone kehasse ning loob võltsmina. Ja see võltsmina nõuab lihtsalt olemasolemiseks nii palju energiat, et üle ei jää sealt midagi.\nVäga hea näide kuidas olukorda täielikult aktsepteerides ego mureneb(sureb) ja järgi jääb meelerahu(mina). Mis iganes siis juhtub väliselt edasi sisemiselt naeratad ja oled õnnelik, ilma mingi näiva põhjuseta.\n27: 09 May, 22:00:45\nVäga hästi Sa Loffe seletad asja lahti. Esimest korda kohtan kedagi sellist kes oskab nii hästi elu lahti seletada..\n09 May, 22:39:58\nJah, tõesti on arusaadavad need Loffe seletused.\nJa on kuidagi lihtsad ja inimlikult mõistetavad. Sellist asja, jah, kohtab kuidagi vähe nagu..\nPaljud..siiski nagu.. mitteärganud taovad alatihti rindu, kui teisteülesed või väljavalitud nad on, kui 4D või jumalalähised jne jne..\nEt siin nagu aga see Loffe ilusolemus aga kandub ilma liigsete sõnadetagi endani... ja hakkab kuidagi hea.\n09 May, 22:52:13\nTänan heade sõnade eest. Ma olen suht harimatu ja lihtne, võibolla sellepärast ka seletused sellised\n11 May, 20:31:07\n„Astraali all ehk sobiks sellest rääkida?\nAstraali nähtus eksisteerib tõepoolest. OP-ki, kuna pole seda kogenud ei vaidle sinna vastu.\nNii...Deemoni nähtus on samamoodi. See on juba „tiba“ raskem „seedida“.\nNaut „Mina ka ei saa aru“\nDeemonit huvitab ainult Energia.\nNaut“kus see Energia oleks?“\nIstun arvuti taga ja tuleb...vaatab üle üla.\n„Mis sa siin teed nüüd? Kirjutad kellelegi?“\nMina „ee...no Voorumis jah...Nautile“\n„Kes see Naut on?“ huvitub Deemon.\n„Noo...kust mina tean...foorumi kasutaja“\n„Oot ma käin ära“ ja Deemon juba astub „kapiuksest“ sisse astuma.\n„eee...kus sa käid ära ja ehk sa ei käiks ära?“ palun mina.\n„No...heaküll siis seekord“...ja läheb lennates teise tuppa.\nOP „See on su enda fantaasia“\nNaut „Mina ka arvan nii“\nVat siin see küsimus olekski...On see minu fantaasia või nagu astraali nähtuski, mis eksisteerib? :o\n11 May, 23:15:01\nNaut nüüd küll nii ei ütleks.\nMa seal paraweebiski alatihti esitasin epistleid, et hakake ometi, armasraffas, unistama. Kui seda ei oska/ei julge/ei pea võimalikuks, eks siis laias laastus mis iganes nautikaga on ka automaatselt puuks.\nAa mis sul selle Deemoniga aina on? Oled solvunud, et me seda sinu Deemonit ikka nagu kohvile ei kutsu? Miks see sulle oluline on?\n12 May, 00:01:33\nMuide üks huvitav ja teistmoodi juhus mingi justkui demoonilise tegelasega oli mul veel ühel oma rännakul.\n/Kuigi neid nö. tumedavärvilisi on igasuguseid ette sattunud ja... kui juba oskad neid läbivaadelda, siis nii lihtsalt siiski ka verest välja nagu ei löö./\nKujumuutjad kusjuures tavaliselt ehivad end. Kord ikka pikad valged rüüd üll, kord helendavad tiivad, ingiljuuksed ja muud rekvisiidid ning kostüümid.\n/Lisan: see ei pruugi olla reegel, kuid võib olla./\nKuid kord oli korraga nagu paugupealt selline võehh-kogum välja tuterdamas-roomamas. Ikka jah, oli kohe väga kole. Pirakas ja kuidagi tugevalt kärnane, kobrutav ja arusaamatu, et kus on ta algus, saba või pea... no ühesõnaga mitte just veetlev.\nKas ma ehmusin? Muidugi ja absoluutselt. Lausa luksatasin.\nKuid... siis tegin siiski paar hingetõmmet ja jäin ikkagi teda pikemalt silmitsema.\nRünnata ta mind ei kavatsenud, kuid lõpuni usaldust siiski ka ei äratanud.\nSellegipoolest tegin lõpuks enamvähem sõbralikult (kuigi natuke häälevärinal) juttu, et tere lugupeetav ja... kuis läheb ja ehk saan abiks olla. Umbes nii.\nJa siis sealt kobrutava kesta, nagu pantseri alt tuli korraga välja üks hoopis teistsugune, väga huviväärne, vägagi väärikas, (justkui) meessooline auastmetega tegelane, mõnevõrra küütlevas (sinirohelises) justkui mundri moodi paraadriietuses.\nIlmselgelt humanoid kuid mitte inimkujuline. Õigemini inimkujulised polnud käed ja pea, kuigi seisis ta siiski sama moodi kahel jalal ja tal oli 2 kätt.\nMõnevõrra pikem kui ma ise.\nÜhesõnaga oli ka selline vastupidine maskeering teatud testiks. Et kas ma suudan aktsepteerida midagi teisitist seninähtule.\nIlmnes, et suudan.\nVestlesime seal veel ja... hiljem kirjutasin selle vestluse üles nagu ikka, sest neil on alati sellised selged ja arukad vastused, mis mul tavamälus ikkagi meelde ei jää...kuid kahjuks hetkel enam ei leia neid üleskirjutisi...\nKuid jah, hiljem tänu sellele üles näidatud sõbralikkusele ja hirmu võidule sain ametliku kutse ühele Galaktilisele koosviibimisele.\n/Kuhu ma aga paraku ei jõudnud... : )\n12 May, 17:39:17\n„Aa mis sul selle Deemoniga aina on? Oled solvunud, et me seda sinu Deemonit ikka nagu kohvile ei kutsu? Miks see sulle oluline on? „\nTähendab... mind huvitaks kas see on mingil põhjusel minu psüühika haigus/häire või tõepoolest „Olend“.\nDeemon õpetab Astraali. Kas OP-i uned lähevad näiteks juba intensiivsemaks?\nOP „ei lähe“\nMina „aga kas mingi muutus on toimunud?“\nOP „ei ole mingit muutust toimunud....peale Voorumi tekitamise“\nMina „hmm....??“ :o\n12 May, 17:55:13\nMa pole katsetanud mitte mingit astraali viimasel ajal.\nMa kavatsen kajastada kindlasti kui katsetan.\nMuidu psyhhiaatrias on minu arust koige aarmuslikum/karmim juhtum see, kui inimese fyysilise keha sees on mitu loogilist inimest/identiteeti. Et siis yhel hetkel hakkab raakima nagu deemon, siis nagu 8a tydruk, ja siis 22a noormees- et koigil neil on erinev haaletoon, iseloom, hobid ja muu erinev. Sellest kergemad pehmemad diagnoosid on, kui on ikka 1 identiteet/alter, aga lisaks mingi aegajalt ilmutav lisakaaslane. Naiteks nn kanaldajad, ja haali kuulvad skisod, ja vaikelapsed, kes naevad illusoorseid kaaslasi. Ja sealt edasi on juba igapaevasemad psyhhiaatrilised eriparad. Voimalik, et q11 puhul on siis sellel sammul/tasemel eripara. Aga noh, ega sellel tasemel on juba 10%-il elanikkonnast eriparad. Ega need eriparad elada ei sega ju. Q11 naiteks saab ju kenasti motiskletud ja elatud, teised meie ka. Seega, ei maksa kuidagi liiga tosiselt votta kergeid psyhhiaatrilisi asju.\nMuidu astraal on esoteeriline moiste. Saan aru, et osad teised valdkonnad raagivad ka eeterkehast, astraalkeha korvale.\n15/06/2020, 16:51 (Seda postitust muudeti viimati: 16/06/2020, 15:37 ja muutjaks oli Naut.)\n12 May, 18:07:11\nDemmi ka pole veel teinud jah?...\n12 May, 18:22:25\nQuote from: Q11 on 12 May, 18:07:11\nHingemolekuli ehk demmi piipe pole veel saabunud.\nKuid esimesel korral niikuinii teen ettevaatlikult vaikse doosi, seega OBE ehk kehavalist kogemust kindlasti ei saabu.\n137: 12 May, 18:37:57\n„Kuid esimesel korral niikuinii teen ettevaatlikult vaikse doosi, seega OBE ehk kehavalist kogemust kindlasti ei saabu.“\nNo ma ikka pean natuke...tähendab „kehavälise kogemuse“ mõte on kogemus. Mitte, et „ossa ma olen nüüd kehast väljas“\nSee peaks Sind viima kogemuse vaatlemisse, mitte mis on „kogemuse sees“.\nSamamoodi astraali minekul on oluline, mitte vaadelda mõtteid vaid nende olemust.\nSeisund peaks viima Hetke tajumisse. Ja tõepoolest Uneilm võib seda rohkem tekitada kui Ärkvelolek.\nKõige mõjusam on muidugi Sügav Uni.\nSeal puudub Sul ego. Ainut Mina (ilma mäluta) On. (Sügav Uni on ka Minale olemuslik Seisund)\nAga tee Demmi ettevaatlikult jah esimene kord...\n12 May, 18:51:29\nMa saan aru, et Astraal on psyhhiaatrite terminoloogias dissotsiatsioon, voi kuidas eesti k oelda. Kus tavaparane mentaalsysteem on osati lahti yhendatud, moni moodul naib vooras jne.\nSelle kohta naited sealt:\n12 May, 18:57:19\nQuote from: OP on 12 May, 18:51:29\nee...ei ole nii...\n12 May, 19:00:51\nYldiselt on ju psyhhiaatritel oige, kui nimetavad, et astraal jms'ne tahenab, et A ja B eralduvad ehk dissotseeruvad.\n12 May, 19:05:20\nMis A ja B tähendavad?\n12 May, 19:09:41\nAstraali puhul voiks A jaoks pakkuda fyysilise keha, ja B on siis fyysilise keha tajumoodul.\nArtiklis tuuakse naiteid ka muudmoodi asjadest. Naiteks voibolla ka valgustumine on naide disso diagnoosist.\n12 May, 19:24:20\nÄra Sa seda Valgustumist niimoodi Astraaliga otseselt seosta.\nAstraal on...no kuidas ma seda ütleksin?...“sama meiemaailm aga ajakulg on teine“\nJa Olendid on seal olemas.\nOP läheb voodi. Tekk peal. Mõned mõtted päevast. Järsku kuuleb peakohal tiirlevat putukat. Astraalimesilane on kohal. OP ootab vaikselt.\nOP teeb silmad lahti, võtab teki pealt, tõuseb istukile ja ümbrust vaadeldes imestab „ah see ongi siis see astraal millest Q11 rääkis?“\nJa siis lisab „Maru igav“...\n„Maru Igav“ võib Sul olla alguses.\nPärast läheb juba liiga „(h)uvitavaks“... ;D\n14 May, 15:05:02\nQuote from: Q11 on 12 May, 17:39:17\nHm. Et kahtled siiski sinagi? Ma arvasin, et selles osas on su kõhklused juba ammu hajunud.\nAga sa siiski kahtled oma nägemuste tõelisuses? Ehk siis, kas olendeid, keda sealpool kohtad, kas nad on reaalsed või niiöelda reaalsed? Ehk siis hoopis trikitab sinu aju?\nLoomulikult trikitab sinu aju. : )\nSelles mõttes, et püüab sind veenda, et "ole nüüd normaalne" ja "käitu nagu teisedki" ja "see on lihtsalt meelepete, ära usu igatsugu jama".\nSee on ju tüüpiline aju monoloog, et sind tagasi tõmmata, justkui normaluseerida ehk siis saada tagasi oma ülemvõim.\nMa ise arvan, et siiski kõik, mis sa näed, on just niipalju reaalne, kui sa seda ise tahad.\nKõik sisuliselt elustub, kui ta saab piisavalt meie toetavat mõtteenergiat. Ja eriti lihtsalt juhtub see nö. peenmateerias või meie hingeasustuste paralleelolemustes. Väi siis selles ruumiosas, mis on justkui meiega siin, kuid justkui ikka "sealpool".\nEi... ma ikka ei mõista, miks sa korraga kahtlema oled hakanud.\nKuigi.. kahtlused tabavad mindki ja lausa pidevalt, kuid.. ma ikka ütlen siis endale, et.. no kelle krdi asi see on peale minu enda. Keegi teine ju minu sisesilmadega ei näe ega minu olemusega ei tunneta. Seega on see täieliselt minu privaatala ja seal toimuva üle vastutan ja ka otsustan ainult mina ise.\nSeda enam, kui on fun. : )\nKui pole fun... ja miski sealsest hakkab tõepoolest oma mõjudega segama, hirmutama või nö. üle võtma, siis ehk juba on iseasi.\nSiis tuleb natuke sügavamale sukelduda ja uurida, miks see nii on.\nKas... Sul Q11, on see viimane keiss, et natuke murelik näid (no vaatasin sama sisuga olid ka küsitluse püsti pannud)?\n14 May, 15:22:29\nQuote from: Q11 on 12 May, 19:24:20\nMa seal teises teemas siiski võrdlesin astraali ja valgustumise kokkupuutepunkte.\nJah, olen nõus, et üks siiski nö. automaatselt teist ei tingi. Kuid astraalis saadav siiski tõesti reaalne kogemus oma hinge vabadusest, võimalustest ja justnimelt sõltumatusest meie füüsilisest kehast tingib seda, et tekib arusaam, et keha pole nii primaarne, nii oluline ja ka nii lõplik (läbi surma) nagu me oleme harjunud siis siiski mõtlema.\nJa kes isegi selles viimases siiski kahtleb, kuid kelle veendumus toetub pigem raamatusloetule ja sisemisele usule või arusaamale, saab nende lendudega justkui tõepoolest väga käegakatsutava ISIKLIKU KOGEMUSE, et see on nii.\nOma keha surelikkuse teatud ebatähtsus, meie hingeolemuse võimed ja võimalused, olmereaalsuse kõrval eksisteeriva suurema maailma avastamine ja avanemine ehk ühtsuse tunnetus kogu universumiga aga annab tõepoolest läbitunnetatud kõlapinna ära tõugata ka valgustumisse.\nJa just seda ma sinu puhul, Q11 arvasin juhtuvat.\n14 May, 15:55:27\nJust. Kusjuures olen ka lugenud astraallendude kogemusi, kus on alguses oldud vaimustuses uutest võimalustest, hiljem aga loobutud. Noet a la, mis ma seal ikka aina läbi ühest toast kööki ja tagasi imbun, et ükskord ammendab ka see ennast.\nVot ei tea jah..\nOleneb siis kui suureks oma maailm arvatakse? Või on kodus lihtsalt turvalisem ja rohkemaks pole julgust?\nSisuliselt on avastada aga kogu universum mikrost makroni ja oma sellistes kihtides, kuhu meie pööraseimgi fantaasi, absurdseimgi mõttelend pole osanud eksida, kus saab vastuseid küsimustele, mis meid aastasadu või tuhandeidki painanud, saab tunnetada võimalusi, mida ka veidramates unedes pole nähtud jne jne.\nKuidas saab see igav olla?\nVäidetavalt muidugi meie aju ei mõtlegi midagi kardinaalselt uut ise välja vaid juba maast madalast hakkab kategoriseerima vaid tuttavaid vorme ja tajusid ja nendega ka opereerima. Teisisõnu aju kogu aeg võrdleb ja kompab senikogetut ning vaid selle põhjal teeb ka oma valikuid (enamasti jah, paljuski primitiivsel skaalal "minu jaoks hea-paha" või "minu jaoks õige-väär") ning sealt siis edasi hakates enda jaoks konstrueerima (paremal juhul) ka uusi mudeleid. Teisisõnu me ei suudagi midagi täiesti uut justkui genereerida vaid lihtsalt laome juba eelnevalt tuttavaid klotse erinevalt kokku.\nSamas on maailm niivõrd palju läbi infokanalite kasvõi pildiliselt avardanud (olgu siis seninägematute ookeanipõhjaelukatest meie organite molekulaarstruktuurini), et neid samastusi on aju jaoks rohkem kui triljoneid loodud.\nKuid ikkagi on see mingis mõttes siiski piiratud kogus.\nNo ja siin, nende "lendudega" ongi võimalik kohati komistada selliste asjade, olendite või olukordade otsa, mille puhul aju hakkab reaalselt tõrkuma (sest ta ei leia oma failidest nö. samastumismaterjali) ehk siis läheb lühisesse ja ütleb kergemaks väljapääsuks "ah, see kõik on jura".\nNoja nüüd on koht küsimuseks, et aga kui ikkagi ei ole jura? Ja siit kogu "lennumõnu" tõepoolest alles algab.\n14 May, 21:14:16\n„Nägemus“ on asi. Tõelisus on Nägija.\nOlendeid on Uneilmas muidugi rohkesti. Aga nad ei saa ületada seisundi barjääri. See, et mõtlen, selle Olendi peale ja ta on minu mälestuses ei tähenda seda, et ta Ärkvelolekusse suudaks tulla.\nDeemon seda suudab.\nSinul Naut on Valge Ingli olemus. Ehk – Valgus, Armastus, Kaitse.\nMuidugi eks minu defineeringud ka aastatega veidi muutuvad aga üldprintsiip on siiani sama.\n15 May, 00:08:43\nSee, et mõtlen, selle Olendi peale ja ta on minu mälestuses ei tähenda seda, et ta Ärkvelolekusse suudaks tulla.\nKas sa raatsiksid jagada, kulla Q11, et kuidas sa teda oma Ärkvelolekus tajud?\nÕigemini... mina ka tajun oma Teejuhti ja kohati ka neid teisi ja tõepoolest ka "siinpool", kuid nad kõik on tõepoolest väga armastusväärsed ja toetavad.\nEhk siis : kas sinu Deemon segab sind siinpool? Või kahjustab? Hirmutab? Veel miskit?\nVõiksid sa ehk mõningad konkreetsemad olukorrad välja tuua?\nMind kohe hakkas see väga nüüd huvitama, et kes see sinu Deemon siis on.\nEnne arvasin, et räägime vblla samast asjast aga erinevate nimedega.\nAga vist mitte...\nJa... kui küsida tema enda käest, et kes ta on ja mis ta soovib, mis ta vastab?\n15 May, 00:24:32\nee...keerukas vist mõistetavaks teha.\nMa olin väike laps (tita), magasin võrevoodis. Täiskuu paistis aknast. Nutsin. Ema võttis mu sülle ja käis lohutades mööda tuba. See Tunne on nüüd tulnud Päeva. Deemoni liginemisel tekkivad kundalini kriad (eitea kas õieti kirjutasin). Nagu madu hakkab keerlema, sisisema, käed tõusevad seljataha, pea alla või kuklasse..."võõramaakeel"....\nÜks link...aga ega vist enam üles ei leia. Kui Deemon ärkab õpetab ta automaatselt astraali (jah ka seda käekontrolli)\nNimetatakse Kundalini Deemoniks. No sellised võõramaised sõnad.\nTa ei kahjusta midagi sellises mõttes aga „lähenemine“ on raskesti talutav. Puhas Tuli.\n„Kas räägime erinevatest asjadest“??\nJah ja samas ei...Deemon ja Valge Ingel on nähtusena lõppkokkuvõttes sama...\n15/06/2020, 16:51 (Seda postitust muudeti viimati: 16/06/2020, 15:41 ja muutjaks oli Naut.)\n15 May, 01:29:32\nHuvitav. Jah, peab ilmselt guugeldama neid sinu mõisteid...\nKuigi... midagi sarnast olen kogenud, kuid sellises aastatetaguses versioonis, kus keset päist päeva ja sisuliselt argiselt köögis toimetades, korraga miski surin oli seljataga. Pöördusin, sest arvasin, et seal on keegi reaalselt seismas, siis aga see vägi tõusis samamoodi väga tajutavana seljatagusest üles ja nö. allutas mu keha sellise jõuga, et ma vakatasin. Ja siis korraga... mauhh... tõmbas see miski mind justkui marionetti liikuma mingil põhjusel SELG EES (!!!). Ikka köögist välja, sealt esikusse, sealt edasi (oli suvi ja uksed olid kõik lahti) ja ikka edasi ja niivõrd jõuliselt, et ma tõepoolest EI SUUTNUD mitte midagi ette võtta, ei peatuda ega ka appi hüüda... oleks olnud nagu tagurpidi täiskäik minu sisse surutud.... kuni lõpuks ikka tohutu meelepingutusega ja pisarate voolates lihtsalt viskusin kõhuli maha.\nKusjuures mul oli vist endiselt mingi köögilabidas või lusikas käes...\nMa ei tea siiani, mis jõud see oli, mis mind sedaviisi kaasa ja kuskile ära tõmbas. Või kui kaugele mind üleüldse viinud oleks.\nNing ei, meeldiv see tõepoolest polnud. Kaugel sellest... Olin tükk aega ikka täielikus šokis muidugi ka.\nKuid ma ei tea, kas see oli tundmusena sinu kogetuga ligilähedane...\nKordunud mul sarnast asja enam ka pole.\nOn olnud küll ka muud kehaliikumise kontrollimatust, näiteks pea 3 tundi kestvat vaibumatut, väsimatut ja tahtele allutamatut sundliikumist (sisuliselt justkui šamanistlikku kõikumist ja hiljem rütmilist tammumist), kuid seal olid mõningad taimed juba kaasatud.\nKa läheb mu keha mingis nö. süübivas seisundis väga lihtsalt mingitesse ringjatesse või muusugustesse liikumisvoogudesse, mis on täiesti iseeneslikud ja võivad kesta pingutuseta päris pikalt.\nSama asja aga püüdes tavaolekus matkida, annavad lihased aga siva märku ja väsib-tüdib suht kiiresti ka ära.\nEi, ei tea minagi, mis see täpselt on.\nTuleks ilmselt uurida.\nSu Deemonil on ka kirjeldatav välimus, Q? Või... ainult tajud ta lähedalolu kuidagi eriliselt?\nMis ta räägib, kui teda kõnetad?\n15 May, 17:08:09\nEile õhtul oli kummaline kogemus. Viskasin pikali ja taotlesin unes ärkamist, pole nii konkreetselt proovinud eesmärgina.\nTundsin kuidas energiakeha(või miski) hakkas küljelt küljele kiikuma. Eriti hästi oli seda tunda jalgades ja samuti pea piirkonnas hakkas sikutama. Kuigi mõistus oli selge ei tabanud ma magamajäämise hetke ega ka ärganud ülesse unes.\nQ11 oskab võibolla midagi kommenteerida?\n15 May, 17:23:32\nNo ma saan siin enda kogemusi kirjeldada. Astraali minekul minul hakkab nagu peasees imelikult „kõditama“, siis tean et kui tahan, saan minna. Ülekeha surin võib ka olla (minul harva)\nAga...ma olen oma ehk juba tuhande astraali mineku puhul...mitte kordki märganud Mina muutumist. Silmad kinni (siis astraalimesilane), unesilmad lahti.\nJa samamoodi, kas olen kunagi kogenud Mina kadumist Sügavasse Unne minekul?\nVastus oleks , et „Ei ole“.... :o\n15 May, 19:13:25\nSa mõtled sügava une all unenägudeta und? Kas sa oled siis ka teadvel?\n15 May, 22:13:15\nQuote from: loffe on 15 May, 19:13:25\nKõigepealt ütleksin, et ei tekkiks mingeid arvamusi.... olen lihtsalt huviline.\nKuidas Sa tead,et Sügav Uni üldse eksisteerib?\nÄrkvelolekut ju tead....Uneilma samuti. Samamoodi on Sügava Unega. Sa „tead“.\nTeadvelolek „seal“ kus puuduvad objektid ehk mõtted. Mida on mõttel sellest mäletada? Mitte midagi. Aga Minale on see „mittemidagi“ ikkagi samasugune seisund nagu Ärkvelolek või Uneilm. Ta Näeb seda samamoodi. Ego on Aeg. Ego on eraldiseisva mina illusioon. Aeg on illusioon.\nAga....Illusiooni näeb Mina....\n...ja kindlasti Loffe oskaks minu jutu palju loogilisemalt ja arusaadavamalt väljendada...\n17 May, 13:49:53\nTäna oli omamoodi huvitav. Keha hakkas seekord üleni särisema, mõneajapärast saabus Astraalimesilane. Tiirutas ja tiirutas, vahetevahel langes kuklale siis tõusis jälle lendu. Järsku tui mõttesse, et ma vist polegi teda silmaga näinud. Natuke ootasin kui ligemale põrises, „plaksti“ lõin peataha käega ja sain kätte.\nAvasin siis ettevaatlikul peo. Astraalimesilane oli päris pirakas, ikka nii pöidlajämedune, oma kollaste juttidega meenutas herilast rohkem ja ega ta eriti kena polnud.\nTeine katse oli „ Kas on võimalik avatud silmaga astraali minna?“\nHoidsin ühte silma lahti ja keskendusin näoligidal olevale käele. Mõneajapärast proovisin füüsilist kätt liigutada. Ei saanud. Sealt tõmbasin välja „unekäe“. Seda sain liigutada..aga jällegi ei näinud.\nTestisin 3-4 korda.\nNüüd üks tõenäoline seletus oleks, et mu silm oli ikkagi kinni ja olin koguaeg uneilmas (seda saaks muidugi kontrollida kui oleks seatud üles kaamera nagu selles astraali filmis mida filmide all hindasime).\nKui see aga ei olnud nii ja tõesti mu silm oli lahti, siis viib see huvitavate järeldusteni.\nEt on võimalik ka silmad lahti Astraali minna ja sealt samamoodi kiirelt tagasi tulla...ehk kahe seisundi vahel „tilbendada“.\nSee seletaks ära miks mõned inimesed ärkvelolekus kohtuvad näiteks Surnud Hingedega või võtavad vastu telefonikõnesi kadunutelt jne.\nAga sellele räägiks vastu jälle unehalvatus. Viimase puhul piisab kasvõi väiksest silmatõmblusest kui ajus pannakse „pistik“ sisse ja tervet keha läbistab kerge võpatus. Elekter on tagasi.\nSealt edasi on olemas jällegi Kuutõbi ehk unehalvatus seal ei tööta...hmm??\nSelline arutlus tekkis.\n17 May, 17:55:13\nQuote from: Q11 on 15 May, 17:23:32\nMina käisin sarnase pealaesees kügelemisega unes lendamas.\nja kas äkki tõesti saab ka unes astraali minna?\nPraeguse teadmiste seisuga mulle paistab, et igalühel on siiski jube isemoodi kõik.\nNeed deemonid ja teejuhid jms.\nJa kui kalduvust/annet pole, siis on vaja ilgelt harjutamist.\n7 May, 18:11:54\nMind ennast aga ei huvita vist nii palju see, kas saab uneärgates minna silmad lahti või üleüldse unenäost, uurin ääriveeri siiski neid astraalimeistreid, kes lähevad siis, kui tahavad. Ehk ka ärkvel olles.\nEhk ei ole nö. allutatud unisuse eeltingimustele: haigutada, voodi ära teha jne.\nVõi siis misiganes ärkvelolekus kutsutakse endale lihtsalt esile tahtlik uneseisund (kuidas?) , et siis selle kaudu astraali minna.\nSee, et silmad kinni, on ok.\nMuu info elimineerimiseks on see suht kerge eeltingimus ometi.\nJa niiehknaa avanevad nö. sisemised silmad astraalis.\nEga selles osas just lahkelt infot kätte ei anta.\nIkka, et "tulge meie klubisse" (raha eest), siis saate teada. "Klubi" muidugi ei pruugi üldse siin ilmajaos asuda seejuures..\nOlen seda küsinud, kas sul, Q11, on nii õnnestunud, vastus oli ei. Kuid kas sa Q11, oskad kommenteerida, oleks selline võimalus üldse reaalne?\nKui jah, miks sa ise pole katsetanud?\nVõi on nö. unest ärgates lihtsalt lihtsam ja selle juurde jääb?\n17 May, 19:31:30\nee...nüüd ma ei saanud aru. Et siis nagu mida ma pole katsetanud? ???\nVõi mõtled otse nö praktikaid?\n17 May, 21:42:31\nQuote from: Q11 on 17 May, 13:49:53\nCastaneda-s kirjeldatakse seda kui unenäokeha mida saab kontrollida, olles tavateadvuses ja viibides samaaegselt "mõlemas maailmas".\n#160: 17 May, 23:47:18\nEks katsetan edasi.\nAga kes Uneilmas juba käib oleks hea Unejoonistajale ülehelikiirust õpetada...\n18 May, 00:14:50\nKüsisin, et kas saab minna astraali ärkvelolekust.\nVariant 1: sulgedes selleks vaid silmad.\nVariant 2: uinutades end tahtlikult, et sealt edasi toimida nö. tavakorras.\nJah, praktilise poole pealt.\n18 May, 00:18:57\nOsad praktikud väidavad, et just seda ülihelikiirust harjutades ning jõudes lõpuks valguskiiruseni saavatki justkui ainuomaselt Jumala/Hetke kõikehõlmavat ja nö. tegelikku olemust tunnetada. Kõik muu on ikka vaid eelmäng.\n19 May, 16:02:33\nPanen selle ka siia:\nQuote from: Q11 on 19 May, 15:55:47\nTeadliku une teine väljendus(nagu minul ja OP-il oli):\nMulle endale tundus, et astraalipilt on lausa hüper 3D. Ehk siis ruumilisus on rohkem liigendunud kuidagi (lähedal-kaugemal skaala), värvid eredamad ja panoraam laiem. Natuke tõepoolest nagu 3D kinos sisi.\n27 May, 13:02:23\nTäna proovisin jälle seda silmad lahti astraali minna. Olin paremal küljel, vaatan tooli. Nii...midagi ei juhtu. Panin silmad kinni, vaikselt keha hakkas ennast selili keerama. Teen silmad lahti, olen parema külje peal. Uuesti silmad kinni, keha pööras ennast selili ja käed tõusid aeglaselt vertikaali, siis hakkasid jalad tõusma. Suhteliselt koomilises asendis lõpuks olin. Muidugi oleksin saanud kas püsti tõusta, teise tuppa minna või mõelda „läheks jälle Mannule külla ja vaataks neid põllul labidatega kaevavaid hobuseid“,siis astraalituul oleks mu ka sinna puhunud.\nAga täna just jäin mõttese „miks see nii on, et kui unevoodis millelegi ei mõtle siis käed ja jalad sellisesse asetusse lähevad?“\nKas vastus ei võiks olla, et aju püüab mingi põhjusel keha viia samasse asendisse nagu lootel?\nNaudile: Et Deemoni välimus või? Nooh...välimus võib tal muutuda, võibolla kõige tähelepandav on tema silmad. Tuleleegid. Ja ta ei näe nii nagu inimesed. Tõenäoliselt ta näeb energiaid, ja need teda ka ainukesena huvitavad.\nDeemoni liginemine on äratuntav jah. Nagu ma olen seda tunnet kirjeldanud „inglitundena“, „kuutundena“ või „tulnukatundena“. See on umbes nii nagu ka OP-ile millagil püüdsin seletada, kui inimene näiteks pole elus kunagi söönud liha...kuidas talle lihamaitset kirjeldada?\nVat selle „rääkimisega“ olen algusest peale suhtunud teatud ettevaatlikusega. Sellepärast isegi ta on juba nähtusena tegutsev, et lisa „tuld“ alla panna pole mõtekas.\n15/06/2020, 16:52 (Seda postitust muudeti viimati: 16/06/2020, 15:05 ja muutjaks oli Naut.)\nSee on kõik siiski huvitav.\nHetkel on su enda tähelepanekustest tulenevalt siis mingid selle Deemoniga kaasnevad tunnused sellised:\n_ Ta ilmus su juurde juba väga varases eas. Kuskil imikuna, sain aru?\n_ Ta on tajutav energiana.\n_ Ta ise huvitub inimese energiatest.\n_ Tema tulek tekitab ebamugavust (või ka kõhedust? hirmu?). Ja seda ka reaalis ehk ärkvelolles.\n_ Ta on "õpetanud" sulle astraalis käimisi. Kusjuures õpetanud väga hästi.\n_ Sul on hägustunud mälu eelmise päeva (või üldse mineviku?) sündmuste suhtes?\n_ Sellele Deemonile ei meeldi, kui sisened kirkiusse.\nMa küll ei pretendeeri mingite deemonite "välimäärajaks", kuid aina enam tundub mulle... (eriti peale seda, kui hiljuti mainisid seda oma mälu mõningast hägusust)... et tegu on ehk mingi nö. plasmoidse kontaktiga.\nNeed on sellised tegelased, kes siis jah eksisteerivadki meie planeedil valdavalt energeetilises olekus (samasse rühma kuuluvad ka kõiksugu loodusvaimud nagu tulevaimud, metsavaimud, allikavaimud jms, keda mütoloogiates ka haldjateks või päkapikkudeks nimetatakse jne), kuid nad võivad olla oma päritolult ka nö. teistest meie eksistentsi kihtidest pärit (ka nn. paralleelreaalsusest) või siis muude tsivilisatsioonide esindajad (misiganes planeedilt või tähesüsteemist, ka näiteks päikeselt), kes eksisteerivad ainuomaselt siis energeetilises vormis (ei oma keha ega vormi, kuid võivad enda ümber seda vajadusel nö. moodustada) ja teevad siia misiganes põhjusel oma visiite.\nEdasi ongi küsimus: kas oled nõus selle kontaktiga, muuta see näiteks teadlikumaks ja vastastikuseks või soovid temast vabaneda?\nKuigi see, et ta su küljes on juba maast madalast... on muidugi huvitav moment. Natuke nö. reegliteväline, kui võiks öelda...\nPeab mõtlema. Või uurima.\n27 May, 16:19:07\nEi...Deemon reaalselt materialiseerus ikkagi 7 aastat tagasi. Väiksena kuud jah kartsin. Tunne oli sama.\nKundalini Deemon on nagu kõrge vererõhk. Temast „vabaneda“ pole võimalik, ainult ohjes hoida. Sellepärast ma eriti ei tahagi tähelepanu temale ka huvi mõttes pöörata.\nMa ei saa päris vabalt kirjutada. No mis mind ennast puudutab muidugi aga kui kedagi teist siis seal pean punase joone tõmbama.\nNagu OP-igagi. Inimlik huvi on kõigil. Kahtleva 1 protsendi teadasaamiseks läksin lõpuks otserünnakule.\nMis mälusse puutub siis, mida ma eile kirjutasin oli õige eile. Täna on see vale. Mida ma täna kirjutan on homme muutunud valeks. Aga ...Õige ja Vale on Mina sees...aga Mina on muutumatu...\n27 May, 19:21:54\n7 aastat tagasi? Siis nö. klapib.\nEks mul oleks jah, ehk rohkem konkreetseid küsimusi sel juhul, kuid... see võib minna juba privaatalasse ehk liiga isiklikuks.\nEhk siis, kui oled otsustanud oma Deemonit mitte nö. torkida (kõnetada, vaadelda) ja saad temaga suures osas ikkagi hakkama, no las siis olla.\nKui mingil põhjusel ei saa, siis võib edasi vaadata.\nPanin tähele, et teil oli ka PW-s arutelu deemonite osas ja tekkis korraks väike tahtmine ka oma "vaatlusandmeid" sellesse kõigesse vblla lisada. No eks näis.\nTäna öösel lõi välku ja müristas . Mõtlesin „huvitav kas sellise segava heliga on võimalik astraali jõuda?“. Aken ju ka lahti.\nOlen parema küljepeal, tõusen voodis istukile, lähen trepipoole, et kööki minna kui jään imestunult seisma. Teises toas vanaema istub.\n„Häh, olengi ju“, laususin endamisi.\nLäksin siis nagu ikka, temaga juttu rääkima.\nTere ja nii....ikka alustuseks. Alati olen vanaema näoilmet püüdnud endale selgitada. See ei ole kurbus... paratamatusest teadlik olemine või „seal“ pole ei head ega halba...\nKüsisin kas selle ja tolle inimesega kes surnud, on „Teispoolsuses“ kohtunud? Mõne kohta kellega elus oldi tuttavad polnudki. Mis minus väikest hämmingut tekitas.\nVahetevahel jälle müriseb. Füüsiline keha ju magas voodis ja kuulis kõike, mis tema ümber toimus.\nTõmbusin oma kehasse tagasi ja tegin uuesti katse. Vanaema ikka istub...täpselt samas hommikumantlis nagu esimene kordki. Lobisen veidi veel. Müriseb...keha tagasi ei tõmba.\nLäksin kolmandat korda kehasse (ehk ärkasin ülesse) ja uuesti astraali. Ikka vanaema sama kohapeal.\nMüristab valjult, tugevad paugud.\nKeha tagasi ei tõmba.\nNiiet kokkuvõtlikut võib vabalt astraalis olla kui Ärkvelolekus on tugevad heli ärritajad. Ka valgussähvakud kandusid omamoodi huvitavalt üle. Siit ka üks tõestus kuidas inimene kes paistab olevat täiesti „teadvusetuna“ (haiglas, autoavariid..) kuuleb ümbrusest tulenevat juttu, helisi, „näeb“ Ärkveloleku valgust...\nQ11, sul on paljud kirjeldused oma rännakutest eelkõige kodus, kas toas või aias jne.. aaaga oled sa kaugemale ka läinud?\nAga see, et kõik kehastusest väljunud ei pruugi kõigi tuttavatega sealpool kohtuda, seda olen ka ise nö. näinud. Seal on ikka tohutult palju "ruume", kus on teatud.. noh.. grupid justkui. Natuke nagu klassiruumid vms. Ja need on justkui mingi nn. ülesande järgi või kuidagi nii.\nP.S. Kas sa pole astraalist saanud mingit sellist infot, millele siinpool vastust pole mingil põhjusel leidnud?\n(20/06/2020, 12:33)Naut Kirjutas: P.S. Kas sa pole astraalist saanud mingit sellist infot, millele siinpool vastust pole mingil põhjusel leidnud?\nKüsimus pole küll mulle kuid trügin ülbelt vahele, täna ikkagi laupäev.\nMa ise pole mingi astraallendur ja ma ei tea kas selle ilma puhul, millest juttu tuleb, ongi üldse tegemist astraaltasandiga aga üldiselt jutt läheb teemasse.\nSissejuhatuseks, lapsena ma ei saanud kunagi selili magama heita, eriti ilma tekita, oli selline selg ees kukkumise ja laiali lagunemise tunne. Mõnikord nägin unes, et vaatan öisesse tähistaevasse ning paindun seljast tahapoole, samal ajal läheb taevas suuremaks, tähed tulevad minu poole. See ei olnud otseselt halb kogemus kuid hirmutav oma intensiivsuses ja turvatunde hoidmiseks õppisin väiksest saadik kõhuli/poolkülili magama. Täiskasvanuna, siiski, harjusin vahest ka selili magama. Mitte küll koguaeg aga mõnikord see sama kogemus kordus, siis oli väga meeldiv ja huvitav, natuke närvekõditav tunne - seljast tahapoole kaldumine, allapoole laiali langemine, millele tavaliselt järgnes kehasse naasmine, tunnetus nagu korjaks kokku ennast ja aeglaselt kehapiirid selginevad ja tekib arusaam kehast, voodist, toast...\nNo vot ja nii algas ka see kogemus. Olin hommikul ärkamas, poolunes, võib-olla oli enne mingeid poolteadlikke unenägusid, kui äkki sama lugu - teadsin, et olin selili voodis ja tunnen tugevalt seljast taha paindumise tunnet (mis ei ole sugugi valus, pigem selline mõnus ringutus ja tahapoole kehast väljumine). Aga seekord mind tõstetakse päikesepõimikust üles. Tõstetakse üles oma keha kohale, käed-jalad rippu ja kõht ülevalpool, umbes nagu Matrixi filmis, kus Neo on ligase ja oimetuna masina tangide vahel, aga see ei ole hea võrdlus, sest mul oli ülimalt meeldiv tunne. Päikesepõimikus, sealt kust mind tõsteti, oli mõnus rammestus, avardumise ja rõõmu tunne, pealegi tundsin ühe suure, võimsa ja heatahtliku olendi lähedust, kes seda kõike korraldas. Säilis ka täielik teadlikkus sellest, et mu füüsiline keha on toas voodis ja minul endal on käimas huvitav kogemus ning kohe sähvatas ka seesama omakasupüüdlik mõte, et nüüd saab ju küsida midagi ja krt kui nüüd ka vastust ei saa, siis millal üldse. Samas võib-olla mul isegi soovitati ja anti märku, et nüüd on hea aeg midagi küsida, sest mul oli veel keegi seal juures, keda ma ei näinud/tajunud aga kuidagi oli teadmine mingitest neutraalsetest kaasaskäijatest, kes võisid selle soovituse anda. Noh nagu kuldkala ees, mõtlen, mida küsida. Tervis korras, armastus korras, raha - mitte korras (oma arust ) Küsin, et mis värk on majandusliku küljega mu elus, vilets on, kunagi ei jätku, koguaeg on puudu, probleemid, ebaõnn... Vastuseks satun ühe hiiglama suure raamatukogu kõrvale, tänavale. Seinad on raskest hallist kivist ja hoone on hiiglaslik. Tean, et tegemist on raamatukoguga, sest kuidagi meenutab ta mulle rahvusraamatukogu Tallinnas ja kui ma oleksin sipelgas rahvusraamatukogu kõrval, siis oleks sarnane proportsioon, mida ma siin kirjeldan. Märkasin et, on ilus lopsakas suvine pärastlõuna, taevas sinine ja selge, päike särab. Sisenesin raamatukokku (vist läbi seina) ja hakkasin liikuma piki koridore. Liikusin lennates, tähelepanuga tõmbasin end edasi kammides kiiresti läbi pikki riiulivahesid, sest ma teadsin, et mul palju aega ei ole. "Mida ma üldse otsin?" turgatas mulle pähe, aga kohe saabus ka teadmine, et küll ma ära tunnen, kui üles leian, otsima peab ainult. Ma ei tea, mida ma tahan aga ma tean, kuidas seda saada, tuli ka meelde üks laulujupp. (Vahemärkusena, et võib-olla mu oma meel pani kokku selle raamatukogu kujundi kust infot otsida, mu esimestest kogemustest rahvusraamatukoguga - see tundus mulle seestpoolt hiigelsuur kuid siiski hubane). Ühe riiuli juures oli lastelaud mis mu tähelepanu tõmbas, selline mudilaste oma, kus nad saavad värvimisvihikuid teha, kuniks vanemad raamatuid vaatavad, ja igasuguseid muid väikeste ajaviitmise asju. Topsis värvipliiatsid. Laua peal oli üks värvimise vihik, mille ma avasin ja nägin seal joonistatud lugu, milles üks tegelane (kes olin mina, sain aru) jookseb ära mingite kollide eest (kes olid siis rahaprobleemid). Mida rohkem ta nende eest põgeneb, seda suuremaks kollid kasvavad. Jooksja lisab kiirust, hirm kasvab ja koos sellega kasvavad ka kollid. Kuid kollid teda tegelikult kätte ei saa, igavesti nagu jõuavad lähemale, muudkui kasvavad ja põgeneja võib surra küll paanika kätte, kuid kollid talle otseselt küüsi turja ei löö, jooksevad hästi lähedal selja taga lihtsalt. Siis nägin ka selle loo lahendust või nii öelda alternatiivset lõppu. Jooksja aeglustab hoogu, sama teevad kollid ja muutuvad kohe natuke väiksemaks. Jooksja pöörab ümber ja vaatab, kelle eest ta õige põgeneb - kollid muutuvad päris pisikeseks mustvalgeteks multikategelasteks, kes koha peal joosta vihuvad. Kuni ühel hetkel kaovad olematuks. Siis ma sain aru, et ei maksa põgeneda mingite asjade eest elus, sest need võivad probleemiks ja peale seda katastroofiks muutuda. Ja sain sellest ka aru, kui mul sellega kõik ok juba on, saan lastelaua tagant riiulite vahele, suurte inimeste raamatuid vaatama\nSiis tulin tagasi, kukkudes kohina ja surinaga. Tunne jäi hea. Probleemid ei olnud enam probleemid vaid asjad, mida ma sain korda teha, või siis ei saanud korda teha. Mured kahanesid oluliselt.\nHuvitav kogemus ja mõnus taipamine. Kas see oli astraalrännak seda oskab Q11 öelda. Ma lisaks omalt poolt, et seda osa lasteraamatute riiuli vahelt suurte riiulite vahele pole võib-olla vaja väga tõsiselt võtta, iga takerdumine mõttemustritesse on sama mehanismiga. Pole lasteraamatuid ja täiskasvanute raamatuid on lihtsalt raamatud\n... või oli selle lastenurgaga vihje selles, et kolle kardavad vaid lapsed? Sina aga suur ja tugev ning taipad nende tagaajajate trikid ära.\nÜlilahe reis siiski. : )\nMul on need mentaalrännakud kohati sarnase stsenaariumiga. Noh, et lugu keerab ennast läbi väga täpselt fikseeritud detailide, reaalsete emotsioonide jne kuidagi ootamatult lahti.\nMinu definitsiooni kohaselt oleks Laupäeva kogemus OBE ehk kehast väljumine. Astraalis on gravitatsioon. Muidugi nähtusena on nad ju väga tihedalt seotud. Uneilma minek (füüsilisest kehast eemaldumine).\nMinul on samamoodi olnud aga enamus kordadest tõusevad mul käed aeglaselt vertikaali, harvem jalad. Või jäen rippu, pea-alaspidi laest. Mõnikord nagu keegi tugevalt jalgadest tõmbaks ja „viuhti“ olen voodist väljas.\nMul on Raamatukogu pööningul. Ja tõepoolest üks viise küsimusele vastuse saamine on raamatule see esitada ja siis selle avamine. Vastus võib tulla liikuva „jutuna“, pildina, lausena...\nNaut küsis kui kaugel olen käinud. Hmm...no teistel planeetidel ei ole. Üks asi millest ma pole üle saanud (küll on paranenud) on kõrguse kartus. Teine asi... vist pole sellist huvi...ja mul pole ka „küsimusi“ esitada Raamatukogus. Ma eiteagi miks. Sest „küsimus“ peab olema ikkagi suhteliselt konkreetne. Niisama – „mis saab?“ või „paha on olla, mida teha?“ tuleb ka vastus samas stiilis „Õunad valmivad sügisel“ või „Pannkooke võib teha aga lehmad annavad piima“...\nNiiet jah...astraalinduses peab tugev uudishimu olema. Muidu istud nagu mina mõnikord lihtsalt maja katusel, korstna kõrval ja vaatad üksinda Kuud.


Uneskõndimine - Fertilitas\nUneskõndmine on olukord, kus magav inimene, kas kõnnib ringi või teeb muid keerukamaid tegevusi. Tegemist on sügava une faasis esineva unehäirega, mis tekib tavaliselt sügava une esimestes tsüklites, üldiselt paar tundi peale uinumist.\nHäire mõjutab nii lapsi kui ka täiskasvanuid. Ligikaudu üks laps kümnest vanuses 5-12 ea. on vähemalt korra unes kõndinud. Kusagil 6% lastest on uneskõndijad korra nädalas. Enamasti on tegemist lapse kasvamise ja arenemise iseärasusega, harva on põhjuseks tarvitatavad ravimid. Poistel esineb uneskõndimist rohkem kui tüdrukutel.\nMis toimub unekõndimise ajal?\nTavaliselt on tegemist situatsiooniga, kus laps istub voodis, vaatab justkui ringi, tuleb voodist välja, vahel ka riietub, harvad ei ole olukorrad, kus uneskõndija läheb kööki ja sööb. Täiskasvanute puhul esineb ka autoga sõitmist. Uneskõndija näib ärkvel olevat, kuid üldiselt ei tunne ta inimesi ära. Uneskõndija võib ka suhleda, kuid reeglina on tegemist seosetu jutuga.\nUneskõndimise episood kestab reeglina üle kümne minuti, vahel kauem. Tegemist võib olla igaöise probleemiga.\nUneskõndimise tavalised põhjused on krooniline või äge unepuudus, stress, alkohol, ravimid, haigestumised, ravimid. Sageli on tegemist päriliku nähtusega.\nKas uneskõndijat peaks/tohib äratada?\nUneskõndija tuleks rahulikult ja vaikselt juhatada tagasi voodisse. Reeglina nad magavad probleemideta edasi. Kui esineb potsensiaalselt ohtlik olukord, tuleb uneskõndija äratada.\nUneskõndimise raviks on uneharjumuste kujundamine ja piisava uneaja tagamine ning turavlise magamistoa keskkonna loomine.


Uus Maa Kinnisvara koostatud ülevaaate põhjal tehti Kuressaares maa-ameti statistika andmeil mullu teisel poolaastal 116 kinnisvara ostu-müügitehingut kogusummas 5,1 miljonit eurot.\nVõrreldes 2009. aasta esimese poolega, mil oli kinnisvaraturu sügavaim põhi, on tehingute hulk Uus Maa andmeil kerkinud 18,4%. Võrreldes aga buumiaegse tipuga 2007. aasta esimesel poolaastal on turg langenud 43,1%.\nKortereid müüdi Kuressaares II poolaastal 70 (I poolaastal 63). Kuressaares on uuselamute korterite tehinguhinnad vahemikus 674–1479 eurot/m². Renoveeritud korterite hinnad vanemates elamutes on vahemikus 460–993 eurot/m² ja renoveerimata korterite hinnatase 161–722 eurot/m². Korteri keskmine müügiperiood on kuus kuud.\nPakkumiste hulgas ja keskmises hinnatasemes pole poole aasta jooksul muudatusi toimunud. Pakkumis- ja tehinguhinna vahe on keskmiselt 5 protsenti.\nLäinud aasta teises pooles müüdi Kuressaares 19 eramut ja suvilat (esimesel poolaastal 8). Elamukrunte müüdi aga neli ja esimesel poolaastal samuti neli. Eramute hinnatase vanemate objektide puhul on keskmiselt 40 000 – 70 000 eurot, uuemate puhul aga 95 000 – 135 000 eurot. Ridaelamute ja paarismajade hinnad on uuemate hoonete puhul vahemikus 70 000 – 95 000 eurot, vanemad objektid maksavad vahemikus 55 000 – 65 000 eurot.\nEramute ostuaktiivsus oli möödunud poolaastal Kuressaares suhteliselt madal. Enim otsitakse hea asukohaga privaatseid eramuid Kuressaare aedlinnas hinnaga kuni 115 000 eurot. Pakkumiste hulgas ega keskmises hinnatasemes pole muutusi toimunud. Enim on saadaval vanu remontivajavaid või siis hoopis päris uusi eramuid.


25/04/2014 - Saarte Hääl\nFOTOD: Vallikraavi veeralli 2014 (5)\nTäna toimus Saaremaa turismihooaja avaüritus Vallikraavi veeralli, mille teiseks nimeks oli “15 aastat kraavis”. Ürituse korraldasid Kuressaare ametikooli rekreatsioonikorralduse 2. kursuse õpilased.\nTäna keskpäeval toimus Kuressaare gümnaasiumi hoovis traditsiooniline abiturientide vaheline veesõda.\nÕppinud puidumeestele oleks kohe tööd pakkuda (8)\nSaaremaal puitmajakesi tootvad ettevõtted tunnistavad kui ühest suust – erialase haridusega puidutöömehi naljalt ei leia. Kui mõni tisleriks õppinu tuleks neilt tööd küsima, oleks tööd pakkuda küll! Saare Erek AS-i […]\nKõrkvere selts on võtnud sihikule vana koolimaja\nKaks aastat tagasi piirkonda ühendava Kõrkvere seltsi loonud inimesed seadsid peaeesmärgiks kunagise koolimaja korrastamise. Nüüdseks on hoones tunnustatud kogukonnaköök ja suurema seltskonna kooskäimiseks korrastati üks endistest klassiruumidest. Varasemast ajast tegutseb […]\nEile käis Eikla seltsimaja ehituskäiguga tutvumas Kaarma valla arengu- ja rahanduskomisjon. Tehtut tutvustas komisjonile selle esimees Pille Mägi, kes on ühtlasi ka juhatuseliige Kaarma valla arengu sihtasutuses, mille eestvedamisel seltsimaja […]\nKolmapäeval kell 18.49 said päästjad väljakutse Valjala alevikku Posti tänavale, kus põles kokkukukkunud kuur tühja maja kõrval. Naabermajas elav Tiit Välinurm ütles, et neile tuli õnnetusest teatama koolipoiss Eero Heinsalu, […]\nKuressaare gümnaasium plaanib uuel õppeaastal lisada õppekavasse programmeerimise, mis on õpilaste seas ülipopulaarne. Praegu tegutseb paralleelselt neli programmeerimisringi ja õpilasi on neis kokku 51. “Ma arvasin, et huvilisi on, aga […]\nKaarma vallavolikogu saatis kolmapäeval Kudjape aleviku elanikele vastuskirja Praakli külla rajatava puiduladustusplatsi teemal. Teadupoolest pole aleviku elanikud nõus ladustusplatsist tingitult suureneva liiklusega. Vallavalitsusest saadud infole tuginedes märkis volikogu, et paikvaatluse […]\nAbipolitseinikud tegutsevad juba 20 aastat (2)\nKuigi abipolitseinikest on avalikkuses rohkem rääkima hakatud alles viimastel aastatel, võttis riigikogu abipolitseiniku seaduse vastu juba 20. aprillil 1994. aastal. Abipolitseinikud osalevad avaliku korra kaitsel, liiklusjärelevalves ja nüüd ka ennetustöös. […]\nTeenetemärk võttis Tõnu Vaheril sõnad suust (2)\nKuressaare linnavolikogu eilsel istungil otsustati tänavune linna teenetemärk anda tuntud spordimehele, populaarse kolme päeva jooksu korraldajale Tõnu Vaherile (fotol). Omanimelise bussifirma juht Tõnu Vaher oli teenetemärgi saamisest kuuldes täiesti sõnatu. […]\nLinn ühineb SOL-iga teisel katsel\nKuressaare linnavolikogu eelmisel istungil vastu võtmata jäänud eelnõu Kuressaare linna taasühinemisest Saaremaa omavalitsuste liiduga võeti eilsel istungil siiski vastu. Eelmisel istungil eelnõu lugemise katkestamist soovinud Reformierakond polnud ka eilseks oma […]\nLümanda jäi esimeses kohtuastmes vaidluses PRIA-ga kaotajaks (9)\nTartu halduskohus jättis rahuldamata Lümanda vallavalitsuse kaebuse PRIA otsuse peale, millega jäeti välja maksmata üle 9200 euro Atla sadama ehituseks määratud toetusest. Kohus jättis valla kanda ka menetluskulud, 1347 eurot. […]\nHomme Tartus Turu tänava spordihoones toimuvale messile “Maale elama 2014” sõidab Saare maakonna seitsmest vallast kokku 19 inimest. Sõitu koordineeriva MTÜ Saarte Koostöökogu nõustaja Terje Ausi sõnul on saarlaste käsutuses […]\nMaale elama – rõõmuga (8)\nKuigi eestlastest on saanud linnarahvas ning noored ja hakkajad kipuvad pigem maalt linna kui vastupidi, leidub arvestatav hulk erandeid – ka Saaremaal –, kes leiab, et just maal on kõige […]\nSaaremaa nime peetakse vallale pretensioonikaks (8)\nEesti keele instituudi peakeelekorraldaja ja vanemteadur Peeter Päll on kolmele ühineda soovivale Saaremaa vallale avaldanud isiklikku arvamust, et uuele ühendvallale Saaremaa nime võtmine on liialt pretensioonikas. Teadupoolest jäid nimekonkursil sõelale […]\nTulevikku vaatav kool (1)\nAlles see oli, kui Kuressaare gümnaasium hakkas õpetama hiina keelt. Nüüd on kool hakkama saanud, vähemalt vanemate inimeste arvates, samaväärse vägitükiga. Nimelt õpetatakse 1. klassi õpilastele arvutiprogrammide koostamist. Ilmselt ollakse […]\nJÄÄR – Peaksid end tõsiselt käsile võtma ja kriitilise pilguga üle vaatama asjad või suhted, otsustamaks, mida sa tõeliselt vajad. SÕNN – Pööra täna suuremat tähelepanu oma kohustustele ja lubadustele. […]


Polaarcast - podcast – Podcast.ee\nPodcast “Polaarcast” mida kuulama asud, keskendub elulistele teemadele läbi mehe ja naise maailmavaate ehk polaarsuste. Mõtestame ja lahkame erinevaid teemasid nagu näiteks suhted, mehe ja naise polaarsus, eneseareng, vaimsus, tervis, igapäevaelu jne. Eesmärgiks on panna sind naeratama, pakkuda sulle positiivsust ja võimaldada paremat arusaamist iseendast, oma kaaslasest, sõpradest jne. Head kuulamist!\nPodcast "Polaarcast" mida kuulama asud, keskendub elulistele teemadele läbi mehe ja naise maailmavaate ehk polaarsuste. Mõtestame ja lahkame erinevaid teemasid nagu näiteks suhted, mehe ja naise polaarsus, eneseareng, vaimsus, tervis, igapäevaelu jne. Eesmärgiks on panna sind naeratama, pakkuda sulle positiivsust ja võimaldada paremat arusaamist iseendast, oma kaaslasest, sõpradest jne. Head kuulamist!\nVananemine — õndsus või needus?\nby Chris Kala & Paljas Porgand\nSeekordne episood on täis naerupurskeid ning sõna sekka ütleb ka Merilini silmarõõm! Kuidas aeg vananedes kiireneb ja miks? Kas me kardame vananeda? Millised on meie vananemisilmingud tänaseks? Kas me seksiksime vanuritega? Palju huumoriga põimunud tõsist juttu, millest sa ei taha ilma jääda!\nSuvine Halloweenieri: paranormaalsus ja luupainajad\nHalvast sünnib alati hea… kui me seda lubame\nKehapositiivsus — kas kõikide kehade normaliseerimine või rasvumise promokultuur?\nKehapilt — kas Picasso maal või sõimelapse kritseldus?\nPodcasti “Polaarcast” viimati lisatud saated\nHalvast sünnib alati hea… kui me seda lubame by Podcast Polaarcast • A podcast on Anchor