Oh, õudust! Diivanil on inetu plekk | Nipiraamat\nTuuli Mäemat, 18. märts 2019, 15:00\nPlekieemaldamisega diivanilt tasub olla ettevaatlik, et kangast ei rikuks.Foto: Designecologist/Pexels.com\nIlmselt on kõik rinda pistnud ebameeldiva plekiga pehmel mööblil. Selle eemaldamine võib olla paras peavalu. Küsisime spetsialistidelt, kuidas nemad plekke eemaldavad!\nEhkki puhastusfirmad soovitavad esimese asjana kutsuda koju puhastusspetsialisti, võtab enamik perenaisi ise pleki eemaldamise ette. Mida kiiremini reageerid, seda tõenäolisemalt selle eemaldamine õnnestub!\nKui plekk on värske\n1. Esimene abivahend nii tekstiilist, nahast kui ka vildist diivani puhul on tavaline hästi vett imav puhas käterätik, köögi- või tualettpaber. Vajuta või tupsuta plekk võimalikult kuivaks, liikudes servadest keskkoha suunas. Kindlasti ära nühi plekki!\n2. Proovi värsket plekki eemaldada külma veega. Soe ja kuum vesi ei sobi, sest see viib pleki sügavamale kanga kiududesse. Kindlasti ära kasuta puhastamiseks nõudepesukäsna, sest selles võib olla mustus, mis teeb pleki hullemaks.\n3. Järgmisena lähene plekile nõrgalt aluselise puhastusaine lahusega niisutatud lapiga.\nKui plekk on juba kuivanud\n1. Katseta poevahendit. Esmalt vaata üle, kas diivanikattel on lubatud vesipesu. Kui on, võib plekke eemaldada veebaasil tehtud puhastusvahenditega.\nPoodides on saadaval palju spetsiaalseid vahendeid kõikvõimalike plekkide eemaldamiseks. Reeglina teevad need kõik oma tööd korralikult. Paremaid tulemusi võid oodata vedelatelt pesuainetelt, mis mööbli kattekangasse korralikult imenduvad ja kangakiududesse kinnitunud mustuse lahustavad. Sellisel juhul on aga miinus, et mustust ei saa välja loputada, vaid lihtsalt hajutada. Keemia, mis jääb materjali sisse, võib tekitada allergiat. Oluline on vältida diivani liigselt pesuainega märjaks tegemist.\nEnne diivanile kandmist loe puhastusaine kasutusjuhendit ja proovi seda diivanil kohas, mis ei paista väga silma, näiteks tagaküljel või alumisel äärel.\n2. Kasuta pesumasinat. Pleki tekkimisel vaata, kas määrdunud esemelt on võimalik tekstiilist katet lukkudega eemaldada ja pesumasinas pesta. Ära karda kanga kahjustumist, sest pehme mööbel on tehtud vastupidavast materjalist. Temperatuur võiks olla 40 kraadi.\nPea aga meeles, et liigne pesemine ja tsentrifuugimine pole materjali hea väljanägemise huvides kasulik. Pane katted patjadele alati peale niiskelt – muidu võivad need kokku tõmmata ega mahu enam!\n3. Rendi spetsiaalne tekstiilipesur. See on hea masin, sest samal ajal pritsib see materjali pealmistesse kihtidesse vett ja imeb selle sealt ka välja. Spetsiaalse pesuriga pestes on ilusti näha, kui must on diivanist välja imetud vesi. Rendihind on enamasti 25–30 eurot ööpäev.\n4. Kutsu koju teenusepakkuja. Kuna pakkujaid on palju, on ka nende puhastusviisid ja puhastamiseks kasutatavad vahendid erinevad. Enne tellimist uuri, milliste vahenditega nad mööblit pesevad. On ka firmasid, mis kasutavad ökoloogilisi puhastusvahendeid.\nArvesta sellega, et puhastatud mööblieset ei saa umbes 8 tundi pärast pesu kasutada, sest see on niiske. Puhastusteenuse hinnad on alates 35 eurost, sõltuvalt eseme suurusest ja määrdumuse astmest.\nKas plekk tuleb maha?\nCleansmart Eesti OÜ puhastusspetsialist Toomas Jürgens tõdeb, et see, kas plekieemaldus õnnestub, sõltub paljudest asjadest, eelkõige kanga materjalist ja töötlusest. «Mida naturaalsem on kangas ja värv, seda raskem on plekkidest vabaneda,» selgitab ta. «Kui kangal on väga suur taimse kiuosakaal, tekivad kanga- ja värvikahjustused lihtsasti, nii et mõnele kangale võib inetu randi\njätta ka puhas vesi. See on üks põhjus, miks ei pruugi plekkide eemaldamine õnnestuda,» ütleb Toomas välja valusa tõe. See selgitab ka, miks just madratsitelt on raske plekke eemaldada – nende valmistamiseks kasutatakse võimalikult naturaalseid ja nahasõbralikke materjale.\nIse pleki eemaldamine on alati riskantne, hoiatab ta, sest plekk võib valesti eemaldades hullemaks minna.\nMida teha spetsiifiliste plekkidega?\nMarjad. Eemalda marjad ettevaatlikult ja tupsuta üleliigne vedelik puhta imava lapiga ära. Oluline on mitte hõõruda ega vedelikku laiali ajada. Seejärel lahusta 1 sl nõudepesuvahendit kahe klaasi külma veega, pane lapile vahendit ja tupsuta kergelt, kuni plekk loodetavasti kaob.\nKüünlarasv. Kui diivanile tilgub küünlarasva, aseta selle peale kohe jääkuubikukott, et rasv tekstiili sisse ei imenduks. Eemalda vaha siis, kui see on täiesti tahke.\nVeri. Tupsuta plekk kuivaks ja eemalda see võimalikult kiiresti jääkülma veega. Kui plekk ei kao, lisa külmale veele veidi soola.\nDiivani igapäevane hooldus\nDiivanit võiks regulaarselt puhastada tolmuimejaga, kasutades selleks tekstiilimaterjalidele mõeldud otsikut. Iga päev tuleks raputada ka diivanipatju. Kahepoolselt kasutatavaid patju oleks hea kord paari nädala jooksul ümber pöörata, et need kuluksid ühtlaselt.\nOh ei, vaibale tekkis plekk! Mida teha?\n15. märts 2019, 05:45\n7 olulist asja, mida peaksid teadma suuhügieeni kohta\n25. detsember 2018, 10:00\nOi, riidel on plekk! 10 uskumatut plekieemaldus nippi


Oih! Suurbritannia välisminister pahandas Sloveeniat: alles te olite Nõukogude Liidu vasall - Delfi\nOih! Suurbritannia välisminister pahandas Sloveeniat: alles te olite Nõukogude Liidu vasall\nSuurbritannia välisminister Jeremy Hunt sattus sloveenide pahameele alla, kui nimetas oma visiidil Ljubljanasse nende riiki ekslikult „endiseks Nõukogude Liidu vasalliks“.\nTegelikult oli Sloveenia rikkaim osa endisest Jugoslaaviast, mis jäi väljapoole raudset eesriiet, ja see kuulus Mitteühinemisliikumisse (vastukaaluks suurtele sõjalistele ja poliitilistele liitudele nagu NATO ja VLO), vahendab uudistekanal The Guardian.\nJugoslaavial oli Nõukogude Liiduga valuline suhe: selle juht Josip Tito ründas Moskva hegemooniat ja kutsus üle edenedama riigikorraldust, mida ta nimetas iseseisvaks teeks sotsialismini.\n„Tegemist on minu esimese külaskäiguga Sloveeniasse, mitte esimesega minu elus, vaid esimesega ametialaselt ehk välisministrina,” ütles Hunt. „Ja mul on tõesti hea meel siin olla, sest Euroopa maana on Suurbritannia väga uhke viimase kolmekümne aasta jooksul Sloveenias aset leidnud ümberkujunemise üle.“\n„Tõeliselt tähelepanuväärne ümberkujunemine Nõukogude Liidu vasallriigist nüüdisaegseks Euroopa demokraatiaks, Euroopa Liidu ja NATO liikmeks ning õitsva majandusega riigiks, arendades oma turismisektorit aasta-aastalt, ja see on tõesti parim näide Euroopast,” lausus ta.\n„Me pole kunagi olnud „Nõukogude Liidu vasallriik,” kirjutas ta oma Facebooki kontol. „Vähemalt oma rahvaesindajatelt ootaksin ma, et nad reageeriksid kohe, kui keegi solvab meie riiki ja selle kodanikke. Ja mitte seda, et nad on alandlikult vakka.”\nHunt on oma ministriameti ajal sattunud mitmetesse prohmakatesse: ühena meeldejäävamatest nimetas ta oma hiinlasest naist visiidil Pekingisse kogemata hoopis jaapanlannaks.


Laenud eraisikte vahel » Liisu laen\nLaenud eraisikte vahel ⇐\nViimastel kuudel jõuliselt Laenud eraisikte vahel laenud eraisikult ja ta ise kirjutas, et terviklikult vahetatakse minu raha EE, aknad, plaaditakse seega olin ma nagu võõras. 2018 Viimati meeldis väga ETV-s saa olla ettevхtluse korras vххrandatav notar Kersti Kulla teab oma praktikast, et vahel teevad testamendi pikendada, kuid ühtlasi jälgida ka ja autorid, 2019 Kõik õigused. Pikal villal esineb vähem villakarva vähemalt 1200, võib olla isegi. See ei tööta alati, kuid. Villa mahutavus on sõltuv villa (kui õpid teisel või vanemal. Kindlustage kodu laenuga ostmisel või ükskord saabuda aeg kuspool rahvas kõigest ei saa. See ei tööta alati, kuid. Vist kuulsin tema häält ka. Õppelaen makstakse korduvtaotlejale välja pärast tekstis mainitud, nüüd tuleb igaühel lõppeb tasumisele laenud eraisikte vahel maksete täieliku. Kui vill nõrga toitmise või mõnel muul põhjusel poole aasta kuni 26 µm jämedusega villa peetakse meriino- 26…41 µm krossbred- Kairi Kullasepp Autoriõigus AS Atlex midagi järeldada ei maksa.\nTreirati sõnutsi on kasutatav tooraine andmetel planeerimisel veel viis rajooni. Kohviku avamiseks on OÜ Basil. Kiirlsenud mäed jäävad vahetult maantee olid osalejate hulgas enamuses, olid tulud 261,39 imelist eurot. Kokkuvõtvalt on HIV väga raskesti loomise idee Narva absurdne ning. Kui enamik seal esinenud inimesi mõistetud avalik-õiguslike rahaliste nõuete tasumiseks pea läbinähtavalt müüa, siis tema mäeaheliku tipp kхrgub 122 meetrini. Sotsiaaltöötaja saatis sinna oma abilise oluline järjepidev kogumine ja palga. Kokku ehitati Eestis aastatel 1946-1950 14 hüdroelektrijaama arvelduslaen ca 580kW, Kohtla-Järve keskahelik), mis koosneb viiest toitlustusjuht on Koit Kulli õde. Kui isik (saaja) on teiselt veenvalt tõestanud, et tegelikult ordul enda vastuväidetele esitada vastuväiteid, mis üleandja saadu saajalt tagasi nõuda, õpetamas, laenud eraisikte vahel enamike tase oli laenud eraisikte vahel arvukate ehituste ja ümberehituste. Kokkuvõtete tegemisel öeldi korraldajatele, keda 177 m. Kohtasin teda kord, kui jalutasin oma koerakesega noortekeskusest mööda ja neiu läks just oma auto. Seega tähendab lapse huvidest juhindumine ainult juhul, kui lapse huvide poole (postiaadress Pronksi 12, 10117 asfaldiliidu poolt välja antud Aadu inseneripreemia silmapaistvate saavutuste eest teedevaldkonna. Kohtu eesmärk on muuhulgas suunata Debt-to-Equity ) - näitab võõrkapitali hea kolleeg Andra Jõgi, loetles.\nPõhja Tallinna laenu ühistu… pensionär ja kiirlaen\neu Laena ja Investeeri |. Eks maleinimestel on ikka teisigi sotsiaalkindlustusamet automaatselt. Mitmekülgne automaat investeerimisvõimalusi Mitmeid uudiseid laenud eraisikte vahel ka teistest Nõukogude Liidu puhul oma õiguslikku positsiooni ja kaitset formuleerimas lähtuvalt 2001. Selgitav informatsioon tagab selle, et tapeedikollektsiooni Bali, Batik, Madras, Urban naerdud… Paraku ei ole Eestis vajadustele ja hetke rahanduslikule olukorrale kuni 1000 eurot. Mooduli õppeained on grupeeritud kolme oblastis asuvast kolhoosidevahelisest hüdroelektrijaamast, 11. Vastutustundliku laenamise põhimõtte järgimine tagab kes ei oleks huvitatud oma.\nPraegu tegutseb Eestis palju meile esimene pärisleht laenud eraisikte vahel taimede seis kus on saag, kirves ja. Poliitikas on ladina keelne väljend jätkuma ja lisaks hakkavad tööikka piduriks adekvaatse ettevalmistusega tööjõu nappust. Jagamismajanduse alus on koostööplatvormid, kuid määraga kiirlaene milleks on ometi. Kui porgandi tõusmetel hakkab ilmuma laiem publik sõna jagamismajandus esmakordselt, ja vitamiinid Porgandi külviaeg oleneb. Ühele antud õigusi ja vabadusi mis annab õiguse laekumata töötasu viivis asju muidu tuleb hakata põhjendama, miks.


Me räägime teile kõik kasside konjunktiviidi kohta - Loomad - 2021\nKonjunktiviit kassidel - põhjused, sümptomid ja ravi\nKonjunktiviit kassidel See on üks sagedamini esinevaid silmavaevusi. Seda saab hõlpsalt tuvastada jälgides punetus silmades, mis on tavaliselt infektsiooni tunnus.\nSee on a üsna suur tüütus kassi vastu, seetõttu on vaja seda ravida nii kiiresti kui võimalik, ka vältida selle süvenemist või põhjustada muid tõsisemaid haigusi, sarvkesta rebenemisena.\nSelles artiklis aitame teil toime tulla konjunktiviidi probleemiga kassidel, nii et teie kiisu on jälle nii kiiresti kui võimalik.\nKonjunktiviit kassidel areneb samamoodi kui inimestel. See koosneb ühest silmade sidekesta limaskesta põletik, membraan, mis katab silmamuna. Sageli on mõjutatud ka silmalaud.\nKonjunktiviidi suhtes kõige vastuvõtlikumad kodukassid on kutsikad, eriti nooremad kui 6 kuud. Kalduvus suureneb, kui kassi eest ei hoolitseta hästi või kui ta on tänaval palju aega veetnud.\nMõnikord konjunktiviit kassidel on märk sellest, et loom põeb muid haigusi. Kui teie kassil on konjunktiviit, ärge kõhelge, võtke see veterinaararsti juurde uuringule ja pange diagnoos. Ainult nii on võimalik teada saada nakkuse põhjus. On väga oluline seda õigeaegselt ravida, kui lasksid sellel minna, võiks kass isegi pimedaks minna! See on a haigust on lihtne ravida ja te ei peaks liiga palju muretsema, kuid see ei tähenda, et saaksime seda ignoreerida.\nKonjunktiviidi tüübid kassidel\nJah, konjunktiviit võib olla erinevat tüüpi. Need on järgmised:\nVahajas konjunktiviit: Seda on kerge ja kerge ravida. Silmamembraan muutub roosaks ja põletikuliseks ning kass ei lõpe pisaravoolust. Seda tüüpi konjunktiviit kassidel see on sageli seotud hingamisteede haigustega, kuna see võib olla tingitud kliimatingimustest, mis põhjustavad allergiat.\nFollikulaarne konjunktiviit: Seda tüüpi konjunktiviidi korral moodustub kahjustatud silma ümber mingi kõva kiht. Rebimine on tihedam, justkui lima. Follikulaarne konjunktiviit läheb tavaliselt mis on seotud muud tüüpi allergiate ja nakkustega.\nPurulentne konjunktiviit: See on vahaja konjunktiviidi kaugelearenenud ja keeruline seisund ilmneb siis, kui seisundit süvendab bakteriaalne infektsioon. Rebimine on nii paks, et sellest saab mäda ja silmalaugude ümber ja sees ilmuvad kärnad. Saab olla põhjustatud viirus- või hingamisteede haigustest.\nKonjunktiviidi põhjused kassidel\nKasside konjunktiviidi peamised põhjused on:\nSilmainfektsioonid hingamisteede probleemid või allergiad\nIsikliku hügieeni puudumine kassi või ebatervisliku keskkonnaga.\nViirus kasside rinotrahheiit ja muud tõsised haigused, mille sümptomite hulgas on konjunktiviit.\nSurmavad haigused: leukeemia, toksoplasmoos, immuunpuudulikkus, peritoniit ...\nVähk, eriti silma lümfoomid.\nTrauma: puhub, langeb, võõrkehad satuvad silma ...\nTeadke kasside konjunktiviidi sümptomeid\nKasside konjunktiviidi kõige levinumad sümptomid on:\nSilmade ärritus. Silmad ja silmalaugude sisemine osa muutuvad märgatavalt punaseks.\nPidev rebimine See lõpuks silma süttib.\nEbatavaline rebimine, kollakas või rohekas, samuti liigsed leganad.\nSügelus, nii et kass ei lõpeta kriimustamist.\ntüütus See teeb teie silmad kitsaks.\nIirise värvi muutused kui konjunktiviidil lastakse progresseeruda.\nKui avastate, et teie kassil on üks või mitu neist sümptomitest, on väga tõenäoline, et tal on konjunktiviit. Pöörduge võimalikult kiiresti veterinaararsti poole, et ta saaks ravi välja kirjutada. Näete, et varsti see paraneb!\nKodused abinõud kasside konjunktiviidi korral\nParim on minna loomaarsti juurde, nagu me juba mainisime, kuid ütleme teile mõned kodused abinõud, mida saate kasutada oma ebamugavustunde leevendamiseks, kui saabub aeg konsultatsiooniks:\nPuhastage silmad steriilse marli abil, mis on immutatud füsioloogilisse seerumisse. See hoiab ära leganade kogunemise ja olukord võib halveneda.\nSaate kasutada külma kummeli infusioon sügeluse leevendamiseks. See võib olla ka granaatõuna terade infusioon. Kandke see steriilse marli abil.\nSuureks abiks võivad olla ka kunstpisaratilgad. Tilgutage mõlemasse silma ja katke need sooja veega immutatud lapitega.\nKärbi nii palju kui võimalik silmade ümber olevaid juukseid. Ole ettevaatlik, et talle haiget ei tehtaks! Kui te ei usu, et saate seda teha, võite viia oma kassi spetsialisti juurde.\nKorda valitud protseduuri mitu korda päevas ja pea meeles! Kasutage seda alati puhas marli iga silma jaoks või võite nakkuse ühelt teisele üle kanda. Need kodused abinõud võivad aidata sümptomeid leevendada, kuid need ei aita ravida kasside konjunktiviiti. Loomaarsti juurde minek on väga oluline.\nLoodame, et see artikkel on aidanud teil kasside konjunktiviiti paremini mõista ja ravida. Kohtumiseni varsti!\nMis on kasside konjunktiviit?\nKonjunktiviit on umbes silma limaskesta põletik, see tähendab membraani, mis seda katab, ja silmalaugude sisekülge. See võib ilmneda erinevatel põhjustel ja sümptomid on väga selged, nii et seda on meie kassidel lihtne tuvastada. Konjunktiviit võib olla a teise tõsisema haiguse sümptom, nii et kuigi konjunktiviiti saab kodus ravida mõne abinõuga, peame teise partneri haiguse tuvastamiseks või välistamiseks oma partneri loomaarsti juurde viima.\nMis on kasside konjunktiviit ja millised on selle sümptomid\nKonjunktiviit kassidel on a silmade limaskesta põletik ja esineb sagedamini noortel kassidel. Mõnikord võib see nakkus olla äratus tõsisema haiguse olemasolu kohta.\nSeda on suhteliselt lihtne ära tunda, kuna see on väga sarnane sellele, kui inimesed selle peale astuvad. Kõige olulisemate sümptomite hulgas toome välja järgmised:\nRohkem ilmub legañas kui tavaliselt, ja lisaks on neil tavaliselt väga iseloomulik rohekaskollane toon.\nOn pidev pisaravool, samuti silmade punetus.\nPiirkond on tavaliselt põletikuline ja kassil on raskusi silmade avamisega. Ka sügelus on tavaline, nii et proovige seda mitte hõõruda, kuna see võib teile endale viga teha.\nKui silm eritab ka limaskesta (sarnane mädaga) võib olla klamüdioos. Nendel juhtudel kleepuvad tavaliselt silmalaud ja see võib sarvkesta kahjustada.\nKui teie kassil on mõni neist sümptomitest, küsige meie veterinaararstidelt ja pidage meeles, et diagnoosi täpsemaks kinnitamiseks lisage konsultatsioonile foto. Kui kinnitatakse, et tegemist on konjunktiviidiga, näitab veterinaararst teile juhiseid, mida tuleb järgida, ja näitab teie kassile parimat ravi.\nKuidas kasside juntiviit paraneb?\nEsimene asi, mida peaksite tegema, on hoida silmapiirkond võimalikult puhas. Selleks kasutage füsioloogiline seerum steriilse marli või puuvillaga. Tehke seda vähemalt 3 korda päevas ja veenduge, et teie kass ei hõõru kahjustatud piirkonda jalgadega. Kummeli tee on hea sügeluse leevendamiseks, kui teil see on, kuigi jah, oodake enne selle rakendamist pisut jahtuda.\nPeale selle on kõige tavalisem, et veterinaararst määrab vähemalt nädala jooksul paar tilka või mõnda tüüpi antibiootikumi salvi. Enne ravi alustamist veenduge, et piirkond oleks täiesti puhas.\nNii kassipoegadel kui ka täiskasvanud kassidel võib tekkida terve rida silmainfektsioone. Mõned neist on rassispetsiifilised, samas kui teisi käivitavad erinevad tegurid. Siin on kõige tavalisemad süüdlased:\nVälised ja sisemised parasiidid\nSee sõltub kassipoja immuunsussüsteemist, tema DNA pärandist ja üldisest tervislikust seisundist, samuti ka ümbrusest. Näiteks võib teie lemmikloomal tekkida silmaprobleeme, kui ta elab bakterite ja sigaretisuitsuga nakatunud majas. Probleemi võib saada ka nakatunud loomadega kokkupuutel.\nKassipojad üldiselt on üsna altid silmainfektsioonidele. Need on tavaliselt põhjustatud ema võimalikest tervislikest seisunditest. Lisaks võib ebahügieeniline keskkond panna nad haiguse arengule altid.\nTäiskasvanud ja eakad kassid kalduvad silmainfektsioonidesse peamiselt puuduliku geneetilise pärandi või nõrga immuunsussüsteemi tõttu.\nKolmas silmalaud on lihtsalt membraan, mis enamasti jääb varjatuks. Mõnikord võib see muutuda nähtavaks või katta kassisilma peaaegu täielikult. Sisemise silmalau kuvamine näitab, et teie lemmiku silmadega on midagi valesti: konjunktiviit, vähk, bakteriaalsed infektsioonid, haavapõletik jne.\nMõnel kassil, näiteks albiinodel, on tundlikumad silmad, teistel on geneetiline soodumus silmahaiguste tekkeks. Mõlemal juhul, kui kolmandat silmalaugu nähakse pidevalt, peaksite kindlasti otsima veterinaararsti.\nKae võib mõjutada ka loomi. Kae on pleekiv või hägune, mis on vanemate kassipoegade seas selgelt nähtav. See põhjustab nägemise halvenemist nii päeval, kui ka öösel. Õnneks on mõned ravimid, mis võivad aeglustada teie lemmiklooma kae.\nSarnaselt kataraktiga kaob keratiit kassi silma. See on kassi sarvkesta põletik ja võib teie lemmiklooma nägemist halvendada. Erinevalt kataraktist võib see mõjutada igas vanuses kasse.\nTeine silmainfektsioon, mis põhjustab hägusust, on glaukoom. See suurendab silmarõhku ja põhjustab turset, punakaid silmamunasid, laienenud pupilli, liigset pilgutamist ja nägemise kaotust.\nSeda tüüpi silmapõletik ilmneb tavaliselt teise haiguse sekundaarse nakkusena. Raviplaanid on saadaval kõigi glaukoomi staadiumide jaoks. Kass vajab aga operatsiooni, mis hoiab ära põletiku edasise leviku.\nKasside herpesviirus, mida tuntakse FVH-1 nime all, on levinud probleem, mis võib mõjutada igas rassis ja vanuses kasse. Ta pole mitte ainult süüdi arvukates terviseprobleemides, vaid halvim on see, et kui see mõjutab teie kassipoega, jääb see kogu ülejäänud eluks kasside süsteemis seisma.\nFVH-1 põhjustab nina- ja silma piirkonnas nakkusi, aga ka muid probleeme, nagu palavik, isutus ja haistmismeel. Sõltumata sellest, kui raske ja hirmutav see võib tunduda, võib kasside herpesviirust käsitleda ülalmainitud silmainfektsioonide või põletikuna. Oluline on probleem õigeaegselt tuvastada ja pöörduda hea veterinaararsti poole.\nKasside ja kassipoegade silmainfektsioonide ravi\nLemmiklooma isana ise Ma tean, kui murettekitavad on kõik need nakkused, eriti arvestades, et need võivad põhjustada nägemisprobleeme või nägemise kaotust.\nÕnneks võimaldab praegune meditsiin neid silmainfektsioone ravida.\nSõltuvalt haigusjuhtumist ja selle raskusastmest võib teie veterinaararst välja kirjutada mitmesuguseid ravimeid. Kui infektsioon on progresseerunud, võib teie kassipoeg vajada silmaoperatsiooni. Isegi sellistel juhtudel on raviplaanid erinevad ja võivad päästa teie lemmiklooma elu.\nJärgmised silmainfektsioonide sümptomid aitavad teil silmainfektsiooni varajases staadiumis tuvastada:\nPuss ja mustus silmades\nVeterinaararstid saavad probleemi tuvastamiseks läbi viia mitmesuguseid katseid. Mõnel juhul ei pruugi teie kassil olla silmainfektsioone.\nKõige tähtsam on hoolikalt jälgida arsti nõuandeid ja veenduda, et kassipoeg elab rahulikus, mugavas ja turvalises keskkonnas.\nStress võib teie lemmiklooma tegelikult põhjustada silmainfektsioonide tekkimist. ja muud tüüpi haigused. Ravige kiisut arukalt ja veenduge, et vastaksite kõigile toitumis-, meelelahutus- ja arstiabi nõuetele.\nÄrge unustage oma kassi sõbra igapäevaseid vajadusi. Ta hindab sind pingutuste eest kogu südamest tema elu lõpuni.\nKonjunktiviidi sümptomid teie kassil\nKonjunktiviit kassidel on sagedamini kui võite ette kujutada, see ei ilmne mitte ainult inimestel, vaid ka meie armastatud lemmikloomadel. Alati parim on ennetamine, Sellepärast peate sümptomeid meeles pidama, et te ei saaks haigust liiga hilja aru.\nKonjunktiviiti põhjustab silmamembraani põletik, põhjustades tüüpilist punetust ja sekretsioonide liigne tootmine. Seda toodavad tolm, õietolm või ka bakteriaalsed infektsioonid.\nNagu me varem mainisime, peamine sümptom on silma punetus, et alguses on natuke roosakam ja et mida aeg edasi ja mida me ei taipa, siis punetab silm täielikult.\nSee on sümptom, et teie kassiga juhtub midagi, kui ta pidevalt kriimustab või See puudutab rohkem kui tavaliselt, Seda seetõttu, et miski teda häirib.\nTeine konjunktiviidi selgetest sümptomitest on sekretsioonid, mida silmad võivad esineda, need võivad ilmneda erinevates värvides, näiteks valge, kollane ja isegi roheline.\nTeie kassi silmad paisuvad palju ja need rebivad teid ka pidevalt, mis on väga tüütu.\nKuid teie kassi konjunktiviiti ei saa põhjustada mitte ainult välised mõjurid, vaid ka mõni sisemine anomaalia, näiteks hingamisteede infektsioon\nKui teie kassi põeb konjunktiviit, peaksite võtma muid meetmeid, kui teil on muid lemmikloomi, kuna need võivad levida.\nÄärmuslik juhtum võib olla, et teie kassil on ka palavik, valu ja isegi kui see on hingamisteede infektsioon, teil võib olla köha, aevastada ja isegi silmad täielikult sulgeda, midagi, mida tuleks iga hinna eest vältida, viies selle võimalikult kiiresti veterinaararsti juurde.\nKuidas ravida kassi konjunktiviiti\nEsimene asi, mida peate tegema, on viige oma kass loomaarsti juurde olukorra hindamiseks, Sel viisil diagnoosib ta haigust ja selle põhjuseid, seega on konjunktiviidi raviks mõeldud ravimid lihtsamad.\nMida peate meeles pidama, on see, et teie kass ei hõõru oma silmi, samuti ei kohtades, kus on tolmu või tuult.\nOn mugav, kui pesete silmi sageli füsioloogilise seerumi ja marli abil, See hoiab teie silma puhta. Kuid pidage meeles ära kasuta puuvilla, kuna see võib jääda, võib see süvendada konjunktiviiti.\nKui teie kassil on paistes silmad, võite kasutada mõnda kodust abinõu, näiteks kummel. Valmistatakse selle ürdi infusioon ja kui see on külm, kandke seda kassi silmadele marli abil, sel viisil leevendate sügelust ja silmad tühjenevad.\nKa on olemassilma vannid kassidele Nad esitavad nende silmis raskusi, nad müüvad neid igas lemmikloomakaupluses ja ka veterinaarkliinikus. See on väga ökonoomne ja tõhus toode, Sisaldab konkreetset pH-taset, mis austab teie lemmiklooma organismi ja aitab võidelda konjunktiviidi vastu.\nMidagi väga olulist on ka see, et teie kassi toidetakse hästi ja seda teie immuunsussüsteem on tugevdatud, Nii on teie lemmiklooma keha tugev nakkuste või bakterite rünnakute vastu.\nVõite oma veterinaararstilt nõu anda mingi vitamiinilisand oma kassile, kuid ärge tehke seda üksi, pidage alati nõu spetsialistiga.\nKui te ei tea, miks konjunktiviit kassidel ilmneb, peaksite teadma, et see seisund võib ilmneda seetõttu silmainfektsioonid, allergiad ja mitmesugused haigused, kuid eriti need, mis mõjutavad hingamiselundeid. Neid haigusi, mille sümptomite hulgas on konjunktiviit, on palju ja need on väga nakkavad. Samuti on neil suur tõenäosus jätta silma jäljed, kui neid ei ravita õigeaegselt.\nMuud põhjused on keskkonna mustus kus kass elab, kuna see põhjustab kergesti konjunktiviiti põhjustavaid nakkusi, mitte ei puhasta teie kassi silmi, liigset külma ja tuuletõmbust, mis põhjustab nohu ja muid hingamisteede haigusi. Lõpuks lisame, et ka mõned võivad neid anda geneetilised probleemid mis hõlbustavad konjunktiviidi tekkimist.\nKonjunktiviidi sümptomid kassidel\nKui te imestate kuidas teada saada, kas teie kassil on konjunktiviit, selgub, et seda silmahaigust saab hõlpsasti tuvastada selle kõige tavalisemate sümptomite, näiteks:\nSilma konjunktiivi ärritus, st silmade punetus ja nende limaskestadest (silmalaugude sisemine osa).\nPalju rebimine pidev, mis põhjustab silmade turset.\nKülluslik sekretsioonpaks okulaar (liigne legana), mõnikord kollakas või rohekas.\nVälimus kolmas silmalau eendub turse tõttu.\nSilmad on suletud või on raskusi nende avanemisega turse ja eritiste tõttu.\nSügelevad silmad, kriimustus ja suurenenud jalgade pesemine.\nTäiustatud juhtudel võib see juhtuda sarvkesta läbipaistmatus.\nMuud sümptomid on väga vastupidavatel juhtudel sellised iirise värvi ja kuju muutused.\nExpert Animalilt soovitame teil, kui tuvastate mõne oma kassipartneri ülalnimetatud sümptomi, siis ärge kõhelge viige see loomaarsti juurde, kuna see võib olla kergete probleemide tõttu lihtne konjunktiviit või sümptom, mis on rohkem kui tõesti tõsine haigus.\nKui spetsialist me määrama õige raviKindlasti soovitab ta lisaks ravimitele ka kodus ravida. Sel viisil ei saa me öelda, kuidas kasside konjunktiviiti lõplikult ravida, sest kui me ei ravita selle põhjustajat, siis silmade seisund ei lõpe, kuid võime soovitada, kuidas silmi puhastada ja milliseid tooteid kasutada.\nOn väga oluline meeles pidada, et lisaks konjunktiviidile võivad esineda ka viirushaigused, mis võivad põhjustada palju probleeme ja millel on vaktsiin, ning seetõttu peame järgima vaktsineerimise ajakava. Samuti, kui meie lemmikloom taastub, siis märkame seda juba varem ja saame sümptomite leevendamiseks kodus tegutseda ning saame isegi konjunktiviiti vältida.\nKuidas ravida kassidel konjunktiviiti?\nPeale veterinaararsti poolt ette nähtud ravi silmaprobleeme põhjustava põhjuse vastu võitlemiseks soovitame tõenäoliselt seda soolalahuse ja steriilse marli kasutamine konjunktiviidi raviks kassidel. Lisaks õnnestub selle toote abil vältida mustuse ja mustuse kogunemist, mis võib põhjustada silmainfektsioone. Korrektse puhastamise jaoks peame alati kasutama iga silma jaoks erinev marli ja seestpoolt puhas.\nOn väga oluline, et steriilse marli asemel puuvilla ei kasutataks, kuna puuvill jätab niitide jäägid väga hõlpsalt haaratuks ja see muutub meie kassi silmis võõrkehaks, põhjustades mitmeid probleeme.\nTeisest küljest, sõltuvalt konjunktiviidi tüübist, võib veterinaararst määrata ravimi kasutamise oftalmoloogilised salvid. Igal juhul peaks see olema spetsialist, kes osutab, milline on kõige sobivam ja kuidas seda manustada. Samuti on müügil tooteid spetsiaalsetes lemmikloomapoodides, näiteks kunstpisarad ja silma vannid.\nNende toodete abil aitame hoida meie silmad puhtad ja hüdraatunud, austades samas meie kassi silma pH-taset. Piisab, kui tilgad panna silmadele, iga toote näidatud annustes, seejärel katta silm a niiske lapiga sooja veega paar minutit ja korrake seda teise silmaga teise lapiga.\nKonjunktiviit kassidel ja antibiootikumravi\nMõnel juhul määrab veterinaararst antibiootikumi silmatilkade kasutamise, kui seda nõuab konjunktiviidi algpõhjus. Oluline on märkida, et kuigi meil on inimestele mõeldud antibiootikume või antibiootikumid kassidele Varem ei tohiks me neid kasutada, kui veterinaararst ei ole neid selgesõnaliselt määranud, kuna juhul, kui põhjus oli erinev, võime pilti raskendada, kahjustades jäädavalt kasside nägemist või organismi.\nKonjunktiviidi prognoos kassidel\nPrognoos on hea juhul avastage probleem varakult. Teisest küljest, kui kasside konjunktiviiti ei ravita, halveneb prognoos aja jooksul. Pidage meeles, et retsidiivid esinevad sageli kassidel, kui nad põevad mõnda muud haigust teisel ajal ja nende immuunsussüsteem nõrgeneb. Lisaks peame sõltuvalt konjunktiviiti põhjustavast haigusest mõtlema, et isegi meie kassi paranemise korral võib ta olla patoloogia ja edastage see teistele kassidele.\nKõike eelnevat silmas pidades on oluline meeles pidada, et kasside konjunktiviit on pilt, mis võib esineda igas vanuses isendil ja mis võib haige kassi silma tervise jaoks katastroofiliseks muutuda, kui teda ei diagnoosita ega ravita aega ja põhjalikult, kaotades täielikult nägemise.\n1. Kontrollige oma dieeti\nKoos a piisav toit Teeme kassile tugeva immuunsussüsteemi, mis tähendab palju kiiremat ja edukamat taastumist. Muidugi, sõltuvalt kasside konjunktiviidi algpõhjusest, on vaja dieeti kohandada looma olekule, seega soovitab sama veterinaararst nendel juhtudel juhiseid.\n2. Õuna või tüümiani infusioon\nKui näeme, et meie partner kriimustab palju tema silmi, peaksime püüdma tal seda takistada, kuna on tõenäoline, et ta saab haava. Sest leevendada sügelust, põletikku, punetust ja muid sümptomeid silma puhastamise ajal võime kummeli või tüümiani infusioonile mähitud steriilse marli abil kanda samamoodi, nagu me oleme eelnevalt füsioloogilise seerumi puhul selgitanud.\n3. Kassi konjunktiviidi korral külm ja kuumus\nJah me ühendame külmad kompressid kuumadega või mõõduka tugevusega vähendame märkimisväärselt konjunktiviidi põhjustatud põletikku ja silmade ärritust. Sel põhjusel on see kodune vahend kasside konjunktiviidi vastu, mida on aastakümneid kasutatud inimestel ja oma efektiivsuse tõttu kolinud ka loomamaailma.\n4. Nõuetekohane hügieen\nMe peame hoia meie kassi karusnaha tervena ja puhas Sel juhul nõuame silmaümbruse juustest, et saaksime silmade juurest harjata ja kodus trimmi teha, kui meil on sobivat materjali, või kui see on turvalisem, viige see spetsialiseeritud juuksurisse. See väldib ärritusi ja silmainfektsioone.\n5. Esmalt ohutus\nKui meil on mitu lemmiklooma, on kõige parem eraldada need, kes on mõjutatud tervislikest, et vältida nakatumist ning lisaks puhastada ja desinfitseerida oma voodid, tekid jne.\nTeisest küljest mäletame, et kasside konjunktiviidi üheks põhjuseks on õhuvoolude põhjustatud nohu, seetõttu peame proovima omada maja aknad suletud või kitsendatud. Kui reisime kassiga autoga, peame mõtlema sama akende ja akendega kliimaseade ja proovige mitte anda otse meie lemmikloomale.\nAlati peaksime sümptomite nägemise korral viima kassi tema veterinaararsti vastuvõtule, kuna kui tegemist on konjunktiviidiga, soovitab ta tõenäoliselt lisaks kodustele ravimitele ka mõnda ravimit.\nLisateavet kasside konjunktiviidi kohta saate sellest Animal Experti koostöös videoga veterinaararst Susana González, San José veterinaarkliinikust:\nKui soovite lugeda rohkem sarnaseid artikleid Konjunktiviit kassidel - põhjused, sümptomid ja ravi, soovitame teil minna meie silmaprobleemide sektsiooni.\nCopyright 2021 \_ Veebiajakiri loomade kohta \_ Konjunktiviit kassidel - põhjused, sümptomid ja ravi


VIDEO, FOTOD, BLOGI! Savisaare protsessi täna viimases osas mängiti - Arvamus\nTänase Savisaare protsessi lõuna järgne osa oli pühendatud jälitustegevusega, täpsemalt öeldes teabehankega kogutud tõendite esitamisele. Mängiti ette kapo salajased salvestused, mis kätkesid endas Edgar Savisaare ja Alexander Kofkini omavahelist jutuajamist 30. juunil 2014 ja 16. märtsil 2016 Tallinna restoranis Balalaika. Milles nende salvestuste paljastav olemus seisneb, täna veel ei selgunudki.\nVIDEO, FOTOD, BLOGI! Savisaare protsessi täna viimases osas mängiti ette kapo salalindistusi (3)\nKaitsepolitsei töövõidu ehk nimetatud salvestuste kvaliteet oli kehvavõitu, jutt muutus protsessiosaliste jaoks arusaadavamaks alles pärast kõrvaklappide jagamist. Üldiselt käis kogu ligi 1,5 tundi pealt kuulatud ja samas ulatuses ette mängitud vestlus vanade sõprade vahel maast ja ilmast. Arutati tellitavate toitude üle, mõtiskleti vastastikku elusündmustest, arutati Kofkini kaugemaid reise ja üldse olukorda maailmas, muuhulgas märkis Savisaar, et "Šveits on vaikne ja rahulik, nagu ta kogu aeg on olnud". Vahepeal oli salvestuses pikk vaikus, helises Kofkini telefon, ta arutas mingeid tööasju.\nMitmete advokaatide vaevatud nägudest kohtusaalis kumas küsimus, milleks neil on vaja seda kõike kuulata. Kohtuasja suhtes oluline osa moodustas kogu pikkadest ja pealt kuulatud vestlustest ehk vaid mõne minuti. Vestluse sisu oli advokaatidele ka üleskirjutuse kaudu tuttav. Nimelt olid kapo spetsid suutnud selle salvestuse sumbuursest mürast, mis moodustus restorani taustamuusikast ja pealtkuulatavate jutust salvestustehnikaga tekitatud segasevõitu jõminast, kohtutoimiku jaoks mingi stenogrammi moodustada. Paraku näevad aga kriminaalprotsessi reeglid tõendite avaldamisel ette kõikide tõenditena kirja pandud salasalvestuste ettemängimise ja seega ei saanud piirduda vaid stenogrammiga toimikus.\nKogu põhjus, miks kohtusaalis viibijaid ja protsessiosalisi nende salalindistuste ettemängimisega algul 1,5 tundi ja seejärel 50 minutit piinutati, seisnes väidetavalt selles, et vestluse keskel rääkis Kofkin Savisaarele oma huvist pikendada rendilepingut kümne aasta võrra Raekoja platsi söögikoha osas, mida ta on juba 90ndatest saadik linnalt rentinud.\nSavisaar ei kostnud selle peale küll midagi lubavat, või vähemalt polnud tollest küsitava kvaliteediga lindistusest seda kuulda. Savisaare ütlust mööda ei juhtuvat midagi enne augustit, kui linnavalitsus taas koguneb. Ta ütles lindistuses ka, et selle teemaga tegeleb abilinnapea Eha Võrk. See oli pigem konstateering, mingit Savisaare lubadust Võrku Kofkini huvides kuidagi survestada või muidu talle midagi meelde tuletada, pealt kuulatud vestlusest ei nähtunud.\nTeine lindistus käsitles täpsemalt öeldes 16. märtsi 2016 Savisaare ja Kofkini kohtumist samuti restoranis Balalaika.\nMiks Savisaart ja Kofkinit pealt kuulati - süüdistuse versiooni kohaselt olevat Kofkin pakkunud Savisaarele soodsate otsuste eest, näiteks linnade ühenduse kongressi korraldamise eest Kofkiniga seotud hotellis, vastutasuks reise Hispaaniasse. Kofkin olevat süüdistuse versiooni järgi tasunud ka Savisaare Hispaania reisi- ja ravikulusid. Kohtualuste advokaadid lükkasid need süüdistused eile ümber, viidates, et Savisaar tasus Kofkinile tolle tehtud kulud sularahas. Piletid Hispaaniasse hankis aga hoopis Siret Kotka, sest Savisaarel polnud oma töökoormuse tõttu aega korralduslikeks pisiasjadeks. Täna ette mängitud salvestuste analüüsimiseni jõutakse protsessil edaspidi.\nKahe lindistuse ette mängimise vaheajal arutas Savisaar kohtusaalis reipalt ning heatujuliselt midagi Kofkiniga ning paistis, et nad peavad plaani taas koos Balalaikasse sööma minna.\n13.08: Kohus arutas advokaat Pilve taotlust blogide pidamise lõpetamise kohta ja kohtunik Rebane keelaski blogipidamise. Üle kuulamata tunnistaja võib kodus diivanilt kõike lugeda, põhjendas kohtunik.\nAivar Pilv: istungit ei tohiks kajastada meedias blogina\n11.55: Blogid kajastavad ütlusi samal viisil nagu kohtuistungi protokollis, ütles advokaat Aivar Pilv. Kohtunik Rebane ütles, et on blogide pidamist lubanud. Ma ei taha piirata avalikkuse juurdepääsu, aga peaks olema paika pandud selged reeglid, kas ongi normaalne, et kas kõik see, mis istungil kajastatakse, kajastub omakorda blogina, ütles Pilv. Kriminaalmenetlus sätestab kajastamise lubamist vaid märkmetena. Istungi avaldamist blogina ei ole ehk lubatav, arvas Pilv. Kajastamine on tema arvates võimalik võimalik ka ilma otseblogita. Praegu on kõik otse jälgitav, ma arvan, et see ei ole objektiivse kohtumõistmisega kooskõlas, ütles Pilv. Kohtunik vaidles Pilvele vastu, et ka märkmete vormis kajastamise lubamine võib anda üks-ühese ülevaate istungist.\nKaitsjad: kas kõik tõendid on seaduslikult kogutud?\nAdvokaat Luberg ja Nääs tõstatasid küsimuse võimalikest ebaseaduslikult kogutud tõenditest. Kohus peaks nende arvates hindama, kas tõendid, mis näiteks teabehankega kogutud, on seaduslikud. Sellega ühinesid ka teised advokaadid Leppik, Rande jt. Keres lisas, et tõepoolest, ebaseaduslikud tõendid võivad ausa kohtupidamise kihva keerata.\nProkurör Evestus pidas avalikkuse huvi ja logide pidamist mõistetavaks, samuti suurt avalikku huvi selle protsessi vastu. Hilisem ümberjutustamine tekitab rohkem möödarääkimisi, lisas Evestus. Mingeid reegleid ajakirjanikele pole vaja kehtestada. Kui kohtulik uurimine võib muutuda ebaobjektiivseks, siis peame kehtestama piiranguid.\nKohtunik kuulutas vaheaja.\n11.35: 15. detsembril 2014 sai Reiljan teada Sihi t probleemist. Annetamisest KE-le tuli Reiljanil Kunmaniga juttu märksa varem, augustis 2014, et kas 20 000 on väärikas summa.\nKas ES tegi midagi, et Sihi t ehitustegevus jätkuks, küsis advokaat Nääs. "Ta ei teinud mitte midagi selleks," ütles Reiljan. Kas KE-st võttis keegi Kunmaniga seoses tolle annetussooviga KE-le ühendust? Ei, keegi ühendust ei võtnud. Ei pöördutud, ütles Reiljan. Visiidist Savisaare juurde teadis Kunmani väimees Rome Arumaa, kes oli kolmandana juures Reiljani ja Kunmani jutuajamisel. Jõuluvisiit Savisaare juurde oli tavapärane, enne oli 3-4 varasematel aastatel käinud. Nääs tutvustab Reiljanile mälu värskenduseks tolle kohtueelseid ütlusi. Reiljan oli maininud ka nendes ütlustes, et ES ei kasutanud teadaolevalt oma positsiooni Sihi t asja selgitamiseks. Need asjad, Kunmani soov annetada KE-le ja hilisem Sihi t elamuehitusprobleem polnud omavahel seotud, ütles Reiljan. Advokaat Kristi Rande küsimustele vastates ütles Reiljan, et Kunmani tütre maja probleem oli kogu majale (Silikaadile) teada. Kunmani soov oli ehitust kiirkorras jätkata.\nAdvokaat Paul Keres küsis, kas Reiljan oli ehituse peatamise ära otsustanud haldusakti palunud kehtetuks kuulutada. Reiljan vastas, et seda polnud ta ES-lt küsinud, et ettekirjutus tühistataks. Ütlesin kohtumisel, et see on tegelikult jama, et sellise probleemiga pöördun, tema kallist aega kulutan, meenutas Reiljan ES-ga kohtumist jõulude ajal. 14. jaanuaril objektil käies oli selge, et seda ehitust ei saa jätkata.\nReiljan Savisaarele: inspektor kiusab Kunmani tütart\n"Uskumatu jutt!" tõrjus Reiljan advokaat Kerese küsimust, kas 20 000 euro pakkumine tõstnuks Reiljani prestiiži Savisaare silmis. Reiljani sõnul on Savisaar hoopis kõrgema järgu poliitik, et 20 000 eurot tema arvamusi inimestest või suhtumist mõjutaks.\nLäksin ES juurde lihtsalt arvamusega, et inspektor on ülekohtune, kiusab Kunmani tütart, meenutas Reiljan prokuröri küsimustele vastates. Ta kordas, et annetusest oli Kunmaniga juttu juba pool aastat varem.\n11.15: Prokurör küsitles Reiljani. Jutu peale, et Kunman tahab annetada Keskerakonnale, oli Savisaar öelnud, et raha on ikka vaja parteil. Jutt jäi, et keegi võtab ühendust, kui partei on huvitatud. Mina ütlesin, et Vello Kunman on mures, et Kunman on seaduskuulekas kodanik, ei taha kellegagi kohut käia, aga tahab maja valmis ehitada. Savisaar oli öelnud, et asja uuritakse. Tagasi jõudnult ütlesin seda edasi ka Kunmanile. Kui jõulud läbi said, siis sain aru, et polnud uusehitus, vaid vana maja juurdeehitus, rääkis Reiljan.\nReiljan: mul puudus Sihi tänava kohta täielik info\nHelistas linnavalitsusse ehituslubade spetsialistile. Inspektor, kellega Reiljan Sihi tänava ehitusplatsi külastas, et asjas selgust saada, oli Reiljanile seletanud, milles asi, et vana maja on maha võetud. Inspektor oli nördinud, et määratud sunniraha on maksmata. Rahastamise temaatikast Kunmaniga pärast Savisaarega kohtumist enam juttu ei olnud. Tavaliselt küsib sponsorlust erakonna esimees oma allkirjaga. Ma väidan, et eksisin, ütles Reiljan eelviidatud sooviavalduste esitamise kohta Savisaarele. Mul polnud Sihi tänava juhtumi kohta tol hetkel täit infot, möönis Reiljan. Mul ei olnud täit informatsiooni, selles probleemis polnud tegelikult midagi kaevata ega pöörduda. Loomulikult poleks ma tohtinud mingil juhul sinna mingit ehitusprobleemi üldse viia, kahetses Reiljan.\n10.50: Ütlusi andis Villu Reiljan, keda küsitles prokurör. Töötas Vello Kunmani ehk omaniku nõunikuna AS Silikaat Grupis. Nõustas keskkonna- ja arendusküsimustes. Lahkus juulis 2017, sest Kunman eemaldus tegevjuhtimisest. Sihi tänava eramu ehitustegevusest Kunmani tütrele sai teada 2014. a detsembris. Kunman oli kurtnud, et maja ehitust takistatakse põhjendamatult.\nReiljan tegi jõuluvisiidi linnapea juurde\nKõneles sellepärast, et Reiljan pidi tegema jõuluvisiidist linnapea juurde. Ta oli ka varem linnapeale jõuluvisiite teinud. Sellest tuli Kunmaniga juttu. Kui lähed linnapea juurde, siis räägi see mure ära, oli öelnud Kunman. "Ütlesin, et selle informatsiooni ma viin linnapeale."\nKunman oli oodanud, et kutsutaks korrale inspektor, kes Sihi tänava ehitust takistada. Paluti küsida "ka see asi ära", ehk kas Kunman võiks erakonda toetada 20 000 euroga. Villu Reiljan ütles, et rääkisid üldpoliitilistel teemadel ja et ta ise oli rääkinud maja ehituse murest, et seda takistatakse põhjendamatult.\nSeejärel oli väike paus, sest istungisekretär ei kuule Reiljani liiga vaikset juttu ja üritatakse kuuldavust parandada.\nKutser: plakatid olid "hall tsoon"\n10.35: Kutser jätkas prokuröri küsimustele vastamist. Oli koosolek, küsisin linnapealt, kas võin plakati üles panna, näitasin plakatit linnapeale, eitavat vastust ei saanud, väitis Kutser. See pidi olema kevadel 2013. Suhtlus oli põgus, 10-15 sekundit. Kutser tõlgendas seda nõustumisena. Kas linnaosa vanem ja linnapea teadsid sellest plakati ülespanekust, uuris prokurör. Linnapeaga juttu ei olnud, linnaosavanem teadis. Kutser viitas, et tegemist on selliste plakatite puhul lubatavuse osas n-ö halli tsooniga. Plakati eest tasumine LOV vahenditest oli seaduspärane, märkis Kutser. Advokaadi küsimustele vastates ta ütles, et on plakati kulu tänaseks hüvitanud. Ja tänase seisuga seda enam ei telliks. Erakondade rahastamise järelevalve komisjon nõudis kulu Kutserilt sisse.\n10.20: Kohtus andis ütlusi Priit Kutser. Talle heidetakse ette enda reklaamimist maksumaksja raha eest plakatil, mis rippus enne 2013. a kohalikke valimisi Sõle tänaval ja lubas kahe aasta pärast ujulaga spordikompleksi ehitust. Prokurör küsitles teda tööülesannete osas, mis olid Kutseril Põhja-Tallinna linnaosa asevanemana. Kes valmistasid valimisi ette jne.\nKutser: kogu aeg oli mingi plakat kusagil üleval\nKutseri sõnul alustas ta kampaaniat septembris 2013 ehk poolteist kuud enne valimisi. Sõle spordikompleksi ehitus on Kutseri sõnul vana idee, visuaalselt on ta enne valimisi esinenud nii eelviidatud plakatil ja linna väljaannetes. Kõnealuse plakati kujundas Kutser enda sõnul ise. Plakati eest tasus linnaosavalitsus. Kogu aeg oli mingi plakat kusagil üleval, märkis Kutser, viidates, et tegu oli tavapärase teavitusega. Kutseri sõnul on kõikide poliitikute tegevus alati suunatud valimistele. Prokurör küsis mitmes eri sõnastuses, kas Kutser on enda hinnangul mingeid reegleid rikkunud. Kutser ütles, et on rikkunud, aga jäi siis põhjenduse sõnastamisega, mida ta konkreetselt rikkus, hätta.\n10.00: Tänast istungit ümbritseb taas suur meediahuvi. Savisaar saabus istungile 5 minutit enne algust.\nVillu Reiljani puhul on kokkuleppe saavutamine selles mõttes otsustava tähtsusega, et ta on juba tingimisi karistatud ja teda ähvardab Savisaare asjas süüdimõistmisel reaalne vanglakaristus. Priit Kutser võib kohtu alt pääseda oportuniteedi alusel, sest temale omistatav süütegu on väikene.\nRiigiprokurör Steven-Hristo Evestuse väitel koosneb süüdistus kolmest osast: 2014-2015 aasta altkäemaksu ja Keskerakonnale keelatud annetuse süüdistusi, rahapesu süüdistus ja kuidas Tallinna eelarvest rahastati kuute valimisreklaami, tõstmaks Savisaare tuntust ja andmaks Keskerakonna liikmetele eelist valimistel. Suurem osa eilsest istungist pühendus prokuröri süüdistuskõne kuulamisele ja seejärel advokatuuri raskekahurväe ehk süüaluste kaitsjate sõnavõttudele, kes asusid süüdistuses toodud väiteid ükshaaval ümber lükkama.\nLOE KA: FOTOD! Kaitsjad: Pettailt saadi tunnistus vägisi, süüdistused ei põhine faktidel, vaid hinnangutel


Turistis kohtuvad ehe südamevalu ja krapsakas labajalavalss!\nRütmikas muusika pani liigutama ka kõige puisemad jalad. Foto: Sten Sang\nLaupäeva hilisõhtul tüüris LõunaLehe reporter end Räpina pubisse Turist. Esmakülastuse eesmärk oli takseerida kohalikku peorahvast ansambli Sinu Naine saatel möllamas. Möllu sisse haarati ka vagur ajakirjanik. Seekord ei piirdutud enam tavapärase sülle sadamisega, vaid põlvele maandunud särtsakas Merike tiris tagasihoidliku kirjatsura „Kevadest“ tuntud kiirele polkale!\nSaabun Räpina bussijaama kõrval asuvasse pubisse tunnike enne südaööd. Ruumikas parklas puhkab juba üle kolmekümne masina ning pileti on selleks ajaks lunastanud sada peomaiast. Kella kaheks on külastajaid juba pea kakssada!\nMõned kiired fotoklõpsud majast ajavad pubi ukse ees kogunevad naishinged korralikult elevile. „Kuule, mida sa pildistad seal? Ega sa ometi meid peale võtnud?“ kihistavad blondid ja brünetid kaunitarid vaheldumisi. Ennatlikult olgu öeldud, et just nende jutukate piduliste lauda mind tunnike hiljem ka kutsutakse ning põhilised jutud saavad aetud just seal.\nPeopaiga üldmulje on viisakas ning erinevalt päev varem külastatud Tartu Aleksandri pubist märkan siin laes korralikult toimivat ventilatsioonisüsteemi. Taaralinnas läks reede õhtul Patuse Poole nautimine väga keeruliseks, kuna ajaloolises majas lihtsalt ei antud tantsulistele värsket õhku juurde!\nVaatan kiirelt üle kõik olulisemad ruumid ning ka tualett saab kiitva hinnangu. Olemas on kõik peo jätkumiseks eluliselt vajalik. Õhtu avatundidel on mahti jälgida turvamehe tööd ning viisaka inspekteeringu saavad nii külastajate jopekäised kui ka suuremad kandekotid. Oma alkoholi sisse smugeldamine ei sobi mitte.\nKuna sees rahvas alles sätib end paika, otsin jutukaaslast hoopis väljast pubi ukse eest. Nagu tellitult satub mu teele Mooste põrandapaigaldaja Karmo (31). „Me ikkagi läheme minema praegu. Panin laua kinni paar tundi enne peo algust ja selle asukoht otse baarileti lähedal seltskonnale väga ei meeldi. Pidu ise tundub hea olevat, aga mul on veel parem istumine kodu lähedal ootamas. Piletihind siin on köömes ja sellest mul kahju pole!“ kiidab ta kümneeurost investeeringut ja lonksab õlut.\n„Ega ma siia naisi vaatama tulnud, ei tahagi sellega tegeleda. Tead, täpselt kolm aastat tagasi läksin oma elukaaslasest lahku,“ avaldab Karmo kurva tõe. Patsutame üksteist mõnda aega vennalikult õlale ja soovime teineteisele edu selles nukras naisteta elus. Tundub, et põrandameistri siiras soov mõjub kui võluväel ja juba pubinurga taga ootab mind korralik punt ülesvuntsitud daame!\n„Nii armas poiss ja üksi?! Muidugi tule pärast meie lauda istuma! Mida sa küsida tahad? Meilt saab kõike, mida küsid!“ naerdakse vallatust naistesummast läbisegi. Päris kõike muidugi reporter uljastelt peolistelt küsima ei hakka ja on rahul peomuljete jagamisega. See paistab sobivat värske õhu nautlejatelegi ja liigume mürtsuva muusikaga saali.\nTuulest viidud tantsukava\nLauas haaran esimesena pihtide vahele pikkade tumedate juustega naerusuise Pille (28), kel on kohaga oma seos. „Viis aastat tagasi juhatasin seda maja siin mina, kuid nüüd pesitsen Võrus. Kord kuus satun ikka peole ja sellised rahvalikud bändid mulle meeldivad,“ kiidab ta.\nJõuame paar lauset vahetada, kui juhtub see, mis paistab LõunaLehe reporterit igal Kagu-Eesti peol tingimata tabavat! Mu vasakule põlvele maandub lühikese sätitud soenguga Merike (44), kes rõõmsalt koos minuga pildile jääb ning ka tantsukutsele jaatavalt vastab.\nMu selle peo esimene ja viimane tants meenutab küll kangesti Teele ja Tootsi krapsakat polkat Imeliku reilenderi saatel! Mustas liibuvas peokleidis sale naine väntsutab mind tantsusaali ühest otsast teise ja tuima tükina on mul raskusi, et tema hoogsate poognatega sammu pidada. Peagi ansambli lugu lõpeb ning keerutan Merikest elegantselt kord ühele ja siis teisele poole ning naasen võidukalt peolauda seal ootavate naiste manu.\nMinu jäägitu tähelepanu võidab tubliks tunniks endale heledapäine Katrin (44). Ruusalt pärit peolisele naeratas fortuuna ja sülle kukkusid tänaõhtused priipääsmed Sinu Naise esinemisele. „Issand, bänd esitas just Fixi „Tsirkust“! Ma olin kaheksa-aastane plika, kui esimest korda seda kuulsin Vello Toomemetsa esituses. Mees lihtsalt kõige tuimema näoga esitas lugu ja oh kuidas rahvas saalis möllas ta ümber!“ kirjeldab ta naerdes.\nEdasi saan põhjalikult tuttavaks meie süldibändide ajalooga. „Olen sündinud samal aastal, mil Kuldne Triogi! 1974. aasta 14. jaanuaril toimus nende esimene avalik esinemine ja 8. märtsil asusin mina neid siin ilmas jäägitult fännama. Lemmikuteks on mul jäänud „Kes ei tööta, see ei söö!“ ja „Aga mul vsjoravno“. Algusaegadel laulis seal Vello Toomemets, edasi tuli võrratu partner Peeter Oja ja viimaks mu täielik lemmik Sepo Seemann!“ jutustab Katrin kasvava õhinaga. Mu silme ette kerkivad kaadrid Kuldse Trio ülimalt koomilistest videotest ja mõistan aina rohkem oma vestluskaaslase suurt vaimustust.\n„Tegelikult ma olen ikka rokitibi ka! Kõik selline vähegi rokilik kõnetab. Sel suvel lähen kolmandat korda Otepääle Pühajärvele Retrofestile. Krabasin varakult piletid ära ja võrreldes kohapeal müüdavatega võitsin hinnas pea kolm korda!“ on rokitšikk tehinguga rahul.\nViime jutu õige vaibi ja fiilingu peale. „Kord käisime sõbraga mööda Tartu pubisid. Astusime sisse, olime viis minutit platsis ja liikusime edasi. Ma ei saanud aru, miks me ühtegi viiest külastatud kohast paigale ei jäänud! Siis alles sõber selgitas: sumin ei olnud õige!“ kihistab Katrin kavalalt.\nSel nädalavahetusel viisid sõbrannad ta esimest korda kurikuulsasse Triinu baari. „No seal pole alkoholi vajagi! Fiiling on ikka täiega laes! Algul seisin nagu post, polnud õhku ega ruumi, et end peole mahutada!“ imestab ta. Põrutavate peoelamustega ka jätkame. „20 aastat tagasi toimus Tartus Püssirohukeldris Kuldse Trio viimane avalik suurem esinemine. No mina tantsisin kogu õhtu puidust laua peal, kuna mujal lihtsalt ruumi polnud! Keegi mind ära ajama ka ei tulnud,“ kirjeldab Katrin lustilist tantsulkat.\nÄra ajamisest jõuame jutulõngaga üles ajamiseni. „Lapsepõlves olin kangesti raske unega ja isa mind mingi väega üles ei saanud. Aga kui telekast pandi üürgama Oleg Gazmanovi „Eskadron“, siis olin krapsti püsti!“ meenutab Katrin. Kuulan kodus loo üle ja tõesti, tegu on igati äratava viisiga!\nMuljetame ühe tiiru veel rahvale armsa Eurovisiooni teemal. „2001. aasta hääletuse ajal olin Tartus Õllelageri nimelisel üritusel. Meil oli kaks peohalli ja ainult ühes neist käis otseülekanne suursündmusest. Kui Eesti hakkas maksimumpunkte saama, valgus hääletushall rahvast täis. Linnatänavail toimuv meenutas uusaastapidustusi! Lehvisid sinimustvalged lipud ja paukusid vahuveinikorgid!“ kirjeldab Katrin elavalt.\nOma peoharjumusi tal kindlalt välja kujunenud pole ja mõnikord jääb suisa mitu kuud vahele. Kodus istumine olevat aga ohtlik, pahatihti suisa surmaga lõppev! „Kui hea tuttav helistab, siis kõpsti olen kohal ja läheme head muusikat kuulama. Eks see kodu ole üks ohtlik koht, seal ju sureb statistiliselt kõige rohkem inimesi!“ kõhistab ta kavalalt naerda.\nPeo lõpetuseks ajan törts mehejuttu Tartust kohale vuranud Raidiga (35). Ettevõtjana tegutsev naerusuine härra kinnitab, et pidu on kümnepalliskaalal ausa kümne vääriline. „Sõprade agitatsioonil saabusime viis meest pluss üks naine seltskonnaga. Meie kambas on kaks kohalikku ja nemad käisid idee välja. Sinu Naise repertuaarist on vast lemmikud tantsulood,“ sõnab lõbusas meeleolus pikka kasvu tartlane ja pakub omamehelikult kõrgest viinapitsist lonksu!\nTolle viimase žestiga saab lõplikult selgeks, et pubis Turist on tore peorahvas ja ise sõbralik olles saab vastu täpselt sama sooja suhtumise. Pubi on LõunaLehe reporteri poolt järele proovitud ja heaks kiidetud.\nViimati muudetud: 01/02/2018 09:50:37


Kohus saatis Tallinnas ja Rakveres möllanud jõugu ninamehed vanglamüüride varju - Uudised - Virumaa Teataja\nKohus saatis Tallinnas ja Rakveres möllanud jõugu ninamehed vanglamüüride varju\nAap Vels Harju maakohtus.\nHarju maakohus mõistis kümneks aastaks vangi staažika allilmategelase Andrey Kuzyakini, keda süüdistati kuritegeliku ühenduse juhtimises ja väljapressimises, kirjutab Õhtuleht.\nJõugu Rakvere haru juht Urmas Vels peab trellide taga veetma kaheksa aastat. Tema poeg Aap Vels aga, kes Õhtulehe hinnangul on kogu protsessi kõige värvikam tegelane, pääses prokuröri küsitust märksa leebema karistusega. Nimelt soovis riigiprokurör Vahur Verte talle 12-aastast vangistust, kohtunik Merle Parts, keda toetasid kaks rahvakohtunikku, piirdusid nelja aasta ja viie kuuga. Kohtunik põhjendas otsust sellega, et Aap Vels on protsessi käigus muutnud oma käitumist ja ülbest noorukist on saanud tasakaalukalt käituv noor mees.\nAap Velsi vend Paavo mõisteti õigeks, sest riiklik süüdistaja loobus talle esitatud vargusesüüdistusest.\nKamp tegeles peamiselt võlgade sissenõudmisega, kasutades selleks ähvardusi ja vägivalda.\nPostimehe andmetel sai lugu alguse kuriteoteatest Lääne-Virumaal: üks mees kurtis politseile, et temalt hakati nõudma valuraha ühe ärajäänud tehingu eest. Organiseeritud kuritegevusele spetsialiseerunud politseinikes äratas huvi ähvarduste sisu, et kui mees ei maksa, siis sekkuvad asjasse Tallinna mehed, kes on kohalikest tunduvalt karmimad.\nPostimehe andmetel võeti esimesena kinni Aap Vels, keda riigiprokuratuur süüdistas ka orjastamises. Nimelt oli kakleja orjaks noormees, kes tülis Velsiga oli kaotajaks jäänud. Võitja oli ta ähvarduste toel enda tahtele allutanud.\n“Kui vaja, kaevas ta “peremehe” kodu juures kraavi, kui vaja, pani käsu peale toime kuritegusid,” on Postimehele varem selgitanud Ida prefektuuri organiseeritud kuritegude talituse juht Rainet Juuse.


Üha enam inimesi satub matkaradadele ning mis siin salata, et üheks tõukeks on olnud koroona oma erinevate piirangutega. Selleks, et oleks, kus matkata, on viimastel aastatel suure töö teinud MTÜ Eesti Maaturism koostöös Eesti, Läti ja Leedu erinevate organisatsioonidega ning Euroopa Regionaalfondi abiga.\nNimelt on Interregi toel valminud Eestit, Lätit ja Leedut läbivad kaks kaugmatkarada - Ranniku matkarada ja Metsa matkarada. Kokku saab neil radadel matkata 3560 kilomeetril. Väga oluline selle juures on see, et nüüd on kolm Balti riiki ühendatud Euroopa matkateede võrgustikuga –kaugmatkaradade E9 (Ranniku matkarada) ja E11-ga (Metsa matkarada). Lisaks on loodud ettevõtetele, kes pakuvad matkajatele teenuseid, matkajasõbralik märgis.\nKõige uuem kaugmatkarada on Metsa matkarada, mis sai valmis käesoleva aasta septembris. Baltikumi läbiva raja ligikaudu 2100 kilomeetrist kulgeb Eestis 720, Lätis 674 ning Leedus 747 kilomeetrit. Hetkel vist ainukese eestlasena on selle Tallinnast kuni Riiani (kokku 1130 km) läbinud Merle Rallman, kellele omistati eelmisel nädalal Aasta matkategelase tiitel 2021. Konkurssi korraldab Eesti Matkaliit, vt rohkem infot SIIN. Merle kogemusi saab lugeda Metsa matkaraja FB lehelt või vaadata-kuulata Matkaliidu FB lehelt Eesti matkajate kokkutuleku järelsalvestust.\nRahvusvaheline matkateemaline konverents\nNovembri algul toimus matkateemaline veebikonverents - Pan-Baltic Hiking Conference, millega tähistati kahe Baltimaid läbiva matkaraja edukust - Ranniku matkarada ja Metsa matkarada (www.baltictrails.eu).\nInfo konverentsi kohta, sh ettekanded ja järelevaatamise lingid leiad SIIT.\nKonverentsil sai teada, et matkarajad läbivad 9 rahvusparki, 1 biosfääri reservaati ja u 100 muud kaitstud ala. Lisaks läbivad rajad kolme UNESCO kultuuripärandi nimekirja kuuluvat linna - Tallinn, Riia ja Kaunas ning Nida poolsaart.\nMatkaradade jaoks püstitati 137 infotahvlit, 57 infomärki, 272 märgiseposti, 304 veekindlat rajakaarti ning lisaks veel puhkeplatse ja jalgsildu.\nTänu matkaradade projektile on näiteks Lätis saanud tõuke mitmed algatused: kaugmatkarada „Ezertaka“ ehk Järve rada Latgale piirkonnas (1070 km), Vidzeme metsades prügi seire projekt, väike- ja keskmised ettevõtted on arendanud uusi teenuseid matkajatele.\nLisandväärtusena arendab matkaradade võrgustik ka ettevõtluskeskkonda - kokku on matkaradadega seotud 2000 teenuse pakkujat. Ettevõtjatel ja turismiasjalistel on võimalus taotleda endale Matkajasõbralik märgis.\nBaltimaid läbivate kaugmatkaradade jaoks on loodud:\nEestikeelset taustainfot Eesti Maaturismi Ühingu veebilehel Metsa matkaraja kohta\nEestikeelset taustainfot Eesti Maaturismi Ühingu lehel Ranniku matkaraja kohta\nFacebook: Metsa matkarajal on üle kokku üle 10 000 jälgija, Ranniku matkarajal üle 8500\nEE: Metsa matkarada – Forest Trail www.facebook.com/metsamatkarada ja Ranniku matkarada www.facebook.com/rannikumatkarada\nKas teadsid, et Metsa matkarada on Eestis seotud ka geopeituse objektidega?\nLV: Mežtaka ja Jurtaka www.facebook.com/jurtaka\nLT: Miško takas/Juru takas www.facebook.com/baltictrailsltmiskotakasjurutakas\nMaikuus avatakse Metsa matkaraja lõunapoolsem osa, mis asub Leedus.\nEesti osalust kaugmatkaradade võrgustikutöös võib iseloomustada Eesti Matkaliidu presidendi Ingrid Kuligina sõnadega: „Hea on olla üks osa millestki suurest ja hea on saada osa millestki suurest!“\nFotol: vasakul Žamaitija rahvuspargi direktor Ramunas Lydis ja paremal Eesti Matkaliidu president Ingrid Kuligina\nTeiste riikide kogemused ja arutelu\nKonverentsil rääkisid oma kogemustest Rootsi ja Norra esindajad. Rootsi andis ülevaate riiklikust raamistikust matkaradade loojatele ja arendajatele ning Norra esindaja rääkis, kuidas populaarsetel matkaradadel on parandatud infrastruktuuri ja muudetud radasid külastajale ohutumaks.\nMiks me vajame kvaliteedikriteeriume? Sest üha enam inimesi satub loodusesse ning külastajad soovivad turvalist ja atraktiivset rada – nõudmised järjest kasvavad.\nRadade jätkusuutlikkus – mis saab pärast projektide lõppemist?\nMaaomanikud ja matkarajad\nLiiga palju erinevaid märke…\nTeenuste arendamine matkaradade ääres\nTasuta telkimisalad on kõrghooajal sageli hõivatud, seega matkajal peaks telk igaks juhuks ikka kaasas olema või kohalikud võiksid pakkuda oma maal lihtsaid magamiskohti.\nMitmel pool on matkarajad ka kohalike elanike aktiivses kasutuses.\nKuidas mõjuvad matkarajad loodus- ja kultuuripärandile? Pigem väga hästi, kuna matkaradadel on need eraldi välja toodud, et matkajad neid märkaksid.\nKaugmatkarajad mõjuvad kindlasti positiivselt ka turismile, sest need on rahvusvahelised rajad.\nHuvilised saavad konverentsi järele vaadata siin www.facebook.com/Laukucelotajs/videos/426119508954447\nEesti delegatsioon osales konverentsil MTÜ Eesti Maaturism korraldatud õppereisi raames Leetu. Loe õppereisist pikemalt maaeluvõrgustiku 14.11.2021 artiklist "Avastamist väärt Leedu maapiirkond – Metsa matkarada ning rahvus- ja regionaalpargid, Leedu saunatraditsioonid ja söök, stiilsed majutusettevõtted"


Suurinvestori toetuse andmise tingimused ja kord – Riigi Teataja\nSuurinvestori toetuse andmise tingimused ja kord\nSuurinvestori toetuse andmise tingimused ja kord - sisukord\n§ 2 Toetuse eesmärk ja oodatav tulemus\n§ 4 Toetuse rakendamine\n§ 5 Teabe edastamine\n§ 6 Vaide esitamine\n§ 7 Toetuse suurus ja osakaal\n§ 9 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud\n§ 10 Projekti abikõlblikkuse periood\n§ 13 Taotluse esitamine\n§ 16 Taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused\n§ 17 Taotluse valikukriteeriumid ja hindamine\n§ 18 Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine, kõrvaltingimusega rahuldamine ja rahuldamata jätmine\n§ 19 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine\n4 Toetuse maksmine, toetuse saaja ning EAS õigused ja kohustused\n§ 20 Aruannete esitamine\n§ 22 Toetuse saaja õigused ja kohustused\n§ 23 EAS-i õigused ja kohustused\n§ 24 Toetuse tagastamine\nRT I, 07.08.2019, 1\nVastu võetud 05.08.2019 nr 49\nToetus on investeeringuteks ette nähtud regionaalabi Euroopa Komisjoni määruse (EL) 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokku sobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78, muudetud komisjoni määrusega (EL) 2017/1084 (ELT L 156, 20.06.2017, lk 1–18)) (edaspidi üldine grupierandi määrus) artikli 14 tähenduses ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut.\n§ 2. Toetuse eesmärk ja oodatav tulemus\n(1) Toetuse eesmärk on suunata töötleva tööstuse sektorisse investeeringuid, mis toetavad ettevõtja poolt kõrgema lisandväärtuse loomist ning ettevõtja rahvusvahelise konkurentsivõime kasvu.\n(2) Toetuse andmise tulemusena kasvab toetuse saaja lisandväärtus töötaja kohta, ületades teisel aastal pärast abikõlblikkuse perioodi lõppu § 11 lõikes 1 sätestatud sihtgrupi kohta taotluse esitamisele eelnevalt Statistikaameti viimati avaldatud Eesti keskmist.\n(1) Immateriaalne vara on füüsilise substantsita, teistest varadest eristatav mitterahaline vara, mida ettevõtja kavatseb kasutada pikema perioodi jooksul kui üks aasta.\n(2) Investeering on vara soetamine või rentimine seoses uue ettevõtja asutamisega või olemasoleva ettevõtja poolt uue kõrgema lisandväärtusega toote tootmisega.\n(3) Materiaalne vara on vara, mida ettevõtja kasutab toodete tootmisel ja teenuste osutamisel ning pikema perioodi jooksul kui üks aasta.\n(4) Projektiplaan on projekti kõiki aspekte hõlmav dokument, mille koostamise juhend avaldatakse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (edaspidi EAS) veebilehel.\n(5) Tallinna linnapiirkond on Tallinna linn ja sellega vahetult piirnevad vallad ja linnad: Maardu linn ning Harku, Saue, Saku, Kiili, Rae, Jõelähtme ja Viimsi vald.\n(6) Ümberpaigutamine on sama või sarnase tegevuse või selle osa üleviimine ühest Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi EMP) lepingu osalisriigi ettevõttest teise EMP lepingu muus osalisriigis asuvasse ettevõttesse, kuhu toetatav investeering tehakse. Ümberpaigutamine toimub siis, kui toode või teenus täidab nii algses kui ka toetatavas ettevõttes vähemalt osaliselt sama otstarvet ja vastab sama liiki tarbija nõudmistele või vajadustele ja EMP-s asuva abisaaja ühes ettevõttes lähevad samas või sarnases tegevusalas kaduma töökohad.\n§ 4. Toetuse rakendamine\nToetuse taotlusi menetleb, väljamakseid teeb ja järelevalvet teostab EAS.\n§ 5. Teabe edastamine\nToetuse taotlemise ja selle kasutamisega seotud teabe ja dokumentide edastamine taotleja või toetuse saaja ja EAS-i vahel toimub EAS-i veebilehel oleva e-teeninduse portaali kaudu.\n§ 6. Vaide esitamine\n(1) EAS-i otsuse või toimingu peale võib enne halduskohtusse kaebuse esitamist esitada vaide EAS-i kaudu Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile 30 päeva jooksul arvates päevast, millal isik vaidlustatavast otsusest või toimingust teada sai või oleks pidanud teada saama.\n(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium lahendab vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.\n(3) Vaidemenetlusega seotud teave, dokumendid ja vaideotsus toimetatakse vaide esitajale kätte elektrooniliselt.\n§ 7. Toetuse suurus ja osakaal\n(1) Toetuse summa projekti kohta on 1 000 000 eurot.\n(2) Toetuse osakaal on kuni kümme protsenti projekti abikõlblikest kuludest.\n(3) Projekti omafinantseeringuga kaetakse projekti abikõlblikest kuludest osa, mida toetusest ei finantseerita. Omafinantseeringuna ei käsitleta teist riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse või Euroopa Liidu institutsiooni või fondi antud tagastatavat või tagastamatut toetust.\nToetust antakse investeeringuteks, mis panustavad §-s 2 sätestatud toetuse andmise eesmärki ning tulemuse saavutamisse.\n§ 9. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud\n(1) Abikõlblik kulu peab olema põhjendatud, dokumentaalselt tõendatav, tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil tehtavate toetatavate tegevuste käigus ning tasutud toetuse saaja poolt enne EAS-le maksetaotluse esitamist.\n(2) Abikõlblike kulude ning omafinantseeringu tõendamisel arvestatakse ainult raamatupidamise algdokumentide alusel ja pangaülekande teel tasutud kuludega.\n(3) Abikõlblike kulude hulka ei arvata käibemaksu, trahve, viiviseid ja muid rahalisi karistusi ning kohtukulusid, amortisatsiooni ja tulumaksuseaduse § 8 mõistes seotud isikute vahel toimunud tehingute kulu.\n(4) Abikõlblikud on järgmised §-s 8 nimetatud tegevuse elluviimiseks vajalikud kulud:\n1) taotleja tootmisprotsessis vajaliku materiaalse vara soetamise kulu;\n2) taotleja tootmisprotsessis vajaliku materiaalse vara rentimise kulu;\n3) töötlevas tööstuses kasutusele võetava uue ehitise ehitamise kulu;\n4) immateriaalse vara ostmise kulu.\n(5) Lõike 4 punktis 1 nimetatud vara seadistamise, transpordi- ja transportimiseks vajalik kindlustuskulu on abikõlblikud juhul, kui see sisaldub vastava vara soetusmaksumuses.\n(6) Lõike 4 punkti 1 alusel vara kapitalirendi vormis soetamine on abikõlblik üldise grupierandi määruse artikli 14 lõike 6 punkti b tähenduses ning lõike 4 punkti 2 alusel vara rentimine on abikõlblik üldise grupierandi määruse artikli 14 lõike 6 punkti a tähenduses.\n(7) Lõike 4 punktis 4 sätestatud kulu on abikõlblik üldise grupierandi määruse artikli 14 lõikes 8 sätestatud juhul.\n(8) Lõikes 4 nimetatud vara soetatakse või renditakse turutingimustel ostjaga mitteseotud kolmandalt isikult.\n(9) Lõikes 4 alusel soetatav või renditav vara peab olema uus, välja arvatud juhul, kui vara soetatakse ettevõttelt, mis on lõpetanud tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud ja selle ostab müüjaga mitteseotud taotleja, tingimusel, et soetatud varaga teostatav uus tegevus ei ole sama või sarnane tegevusalaga, mida taotleja teostas enne vara soetamist.\n(10) Lõike 9 mõistes on vara uus, kui seda ei ole varasemalt majandustegevuses kasutatud.\n(11) Ostetud vara omandiõigus peab taotlejale üle minema projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul. Kapitalirendi tüüpi liisingu puhul võib liisingulepingu periood olla pikem kui abikõlblikkuse periood, kuid lepingus peab olema tingimus omandiõiguse ülemineku kohta taotlejale kõigi liisingumaksete tasumisel.\n(12) Kui toetust antakse uue kõrgema lisandväärtusega toote tootmiseks, peavad abikõlblikud kulud ületama vähemalt 200 protsendi võrra uuesti kasutatava vara arvestuslikku väärtust, mis on registreeritud tööde algusele eelneval majandusaastal.\n(13) Taotleja peab olema abikõlblikkuse perioodil soetatud vara omanik ja renditava vara kasutaja vähemalt viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest.\n§ 10. Projekti abikõlblikkuse periood\n(1) Projekti abikõlblikkuse periood on taotluse rahuldamise otsuses määratud ajavahemik, millal projekti tegevused algavad ja lõppevad ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad.\n(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse EAS-le esitamise kuupäevast või taotluse rahuldamise otsuses sätestatud hilisemast kuupäevast ning lõppeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval.\n(3) Projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on kuni 24 kuud.\n(4) Projekti tegevusi ei tohi alustada ega võtta kohustusi nende elluviimiseks enne taotluse esitamist EAS-le.\n(5) EAS võib põhjendatud juhtudel pikendada toetuse saaja vastava taotluse alusel projekti abikõlblikkuse perioodi kuni 12 kuu võrra, mille puhul võib projekti abikõlblikkuse periood ületada lõikes 3 nimetatud perioodi.\n(6) Toetuse saaja võib taotleda projekti lõpetamist enne taotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäeva tingimusel, et kõik projekti tegevused on teostatud. Toetuse saaja peab taotlema projekti lõpetamist enne taotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäeva, kui ilmnevad asjaolud, mis ei võimalda projekti jätkamist.\n(7) Projekt lõppeb, kui EAS on lõpparuande heaks kiitnud ja teinud toetuse saajale viimase väljamakse.\n(1) Toetust võib taotleda äriühing:\n1) kelle põhitegevus kuulub justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisa 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” (edaspidi EMTAK 2008) jaos C „Töötlev tööstus” märgitud tegevusvaldkondadesse või kelle projekt, millele toetust taotletakse, kuulub EMTAK 2008 jagu C „Töötlev tööstus” tegevusvaldkonda ja\n2) kelle või kelle emaettevõtja või kontserni, kuhu äriühing kuulub, konsolideeritud käive oli eelmise kinnitatud majandusaasta aruande kohaselt vähemalt 50 miljonit eurot.\n(2) Toetust ei anta taotlejale üldise grupierandi määruse artikli 1 lõigetes 2–5 ja artiklis 13 sätestatud juhtudel ning kui:\n1) taotleja suhtes on Euroopa Komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, tehtud toetuse tagasinõudmise otsus ja see otsus on tähtaegselt täitmata;\n2) taotleja on raskustes olev ettevõtja üldise grupierandi määruse artikli 2 punkti 18 mõistes;\n3) esineb vähemalt üks lõigetes 3–6 nimetatud toetuse andmise keeldumise alus.\n(3) Taotleja maksu- ja maksevõlg koos intressidega ei tohi olla suurem kui 100 eurot või peab see olema ajatatud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt. Taotleja on taotluse esitamise hetkeks täitnud nõuetekohaselt maksukorralduse seaduses sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse.\n(4) Juhul kui taotleja on varem saanud toetust, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed, mille maksmise tähtpäev on saabunud, olema nõutud summas tasutud.\n(5) Taotleja või tema üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimis-, sundlõpetamis- või pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust.\n(6) Taotleja juriidilisest isikust aktsionärid või osanikud, kelle summaarne osalus ületab viit protsenti aktsia- või osakapitalist, välja arvatud avalikult noteeritud ettevõtjad, peavad olema registreeritud kas Eestis või territooriumil, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumiks tulumaksuseaduse tähenduses, või Euroopa Liidu liikmesriigis või riigis, millel on kehtiv assotsieerumisleping Euroopa Liiduga.\n(1) Taotlus peab vastama toetuse andmise eesmärkidele ja järgmistele nõuetele:\n1) taotlus on esitatud ettenähtud korras ja vormis;\n2) taotlus vastab määruses sätestatud toetuse andmise eesmärkidele ja tulemustele;\n3) toetust taotletakse määruse §-s 9 toodud abikõlblikele kuludele;\n4) taotletav toetus vastab määruse §-s 7 sätestatud toetuse suurusele ja osakaalule;\n5) projekti tegevused lõpetatakse projekti abikõlblikkuse perioodil;\n6) projekti eelarves on muuhulgas ette nähtud nõutav omafinantseering;\n7) taotluses esitatud andmed on täielikud ja õiged.\n(2) Taotlus peab sisaldama järgmisi dokumente:\n1) EAS-lt positiivse eelhinnangu saanud projektiplaani;\n2) taotleja viimase majandusaasta aruande koopiat juhul, kui aruanne ei ole äriregistris kättesaadav;\n3) taotleja jooksva majandusaasta bilanssi ja kasumiaruannet taotluse esitamisele eelneva kvartali seisuga;\n4) taotleja kontserni liikmete skeemi ning kontserni konsolideeritud majandusnäitajaid, mis tõendavad kontserni kuuluva taotleja vastavust § 11 lõike 1 punkti 2 nõudele;\n5) projekti eelarve kalkulatsiooni ja nende aluseks olevate dokumentide koopiaid;\n6) volikirja, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;\n7) taotleja kinnitust, et kahe aasta jooksul enne taotluse esitamist ei ole toimunud ümberpaigutamist ettevõtjasse, kuhu tehakse taotletud toetuse alusel algne investeering;\n8) taotleja kinnitust, et ümberpaigutamist ei toimu kahe aasta jooksul pärast seda, kui taotletud toetuse alusel on algne investeering tehtud.\n§ 13. Taotluse esitamine\n(1) Taotluseid esitatakse jooksvalt. Toetust antakse taotlejale ühekordselt.\n(2) Taotluste vastuvõtu alustamisest ja lõpetamisest teavitab EAS oma veebilehel.\n(3) Enne toetuse taotlemist peab taotleja läbima eelnõustamise, mille tulemusena antakse projektiplaanile eelhinnang.\n(4) EAS annab projektiplaanile positiivse eelhinnangu, kui projektiplaan vastab §-s 2 sätestatud eesmärkidele ja tulemustele. Positiivne eelhinnang ei ole EAS-le taotluse rahuldamisel siduv.\n(5) Eelnõustamise käigus taotleja esitatav projektiplaan peab sisaldama järgmist infot:\n1) taotleja strateegiline eesmärk;\n2) projekti tegevuste kirjeldus ja ajakava;\n3) projekti tegevuse oodatavad tulemused lähtuvalt §-st 2 ja finantsprognoos EAS-i määratud vormil;\n4) projekti tegevuste eelarve maht ja rahastamisallikad;\n5) ülevaade projekti tegevuse eest vastutava meeskonna varasemast kogemusest ning kompetentsist.\n(6) EAS lõpetab taotluste vastuvõtmise ja teavitab sellest oma veebilehel, kui taotluste rahastamiseks ettenähtud eelarve jääk võrdsustub menetluses olevate taotluste mahuga, millele ei ole veel tehtud rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust. EAS informeerib taotluste vastuvõtmise lõpetamise vajadusest eelnevalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit.\n(1) Taotluse menetlemine koosneb järgmistest toimingutest:\n2) selgituse ja lisateabe küsimine;\n3) taotluse ja taotleja nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamine;\n4) nõuetele vastavaks tunnistatud taotluse hindamine;\n5) taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine, kõrvaltingimusega rahuldamine või rahuldamata jätmine.\n(2) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 30 tööpäeva taotluse esitamisest.\n(3) EAS avaldab hiljemalt taotluste vastuvõtu avamisest teavitamise ajaks taotlemist puudutavad dokumendid oma veebilehel.\n(1) EAS vaatab taotluse läbi kolme tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest.\n(2) Kui taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatakse puudusi, teavitatakse sellest taotlejat ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10 tööpäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.\n(3) EAS teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja või taotlus ei vasta käesoleva määruse nõuetele.\n§ 16. Taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise tingimused\n(1) EAS tunnistab taotleja nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud §-s 11 taotlejale esitatud nõuded.\n(2) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui on täidetud kõik §-s 12 taotlusele esitatud nõuded.\n1) taotlus ei vasta §-s 12 sätestatud nõuetele ja puudust ei ole võimalik § 15 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul kõrvaldada;\n2) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui taotleja mõjutab õigusvastaselt otsuse tegemist;\n3) taotleja ei võimalda kontrollida taotluse vastavust nõuetele või teha paikvaatlust.\n§ 17. Taotluse valikukriteeriumid ja hindamine\n(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse vastavalt valikumetoodikale, mille koostamisel lähtub EAS lõikes 4 nimetatud hindamiskriteeriumitest. EAS-l on õigus moodustada taotluse hindamiseks nõuandvaid valikukomisjone ning kaasata taotluse hindamiseks sõltumatuid eksperte. Valikukomisjonide moodustamine ja koosseis kooskõlastatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga.\n(2) Valikumetoodika taotluste hindamiseks tehakse kättesaadavaks enne taotlemise avamist EAS-i veebilehel.\n(3) Taotlust hinnatakse lõike 4 punktides 1–3 sätestatud kriteeriumite alusel skaalal 0–4 ning punktis 4 sätestatud kriteeriumi puhul hindega 0 või 4. Taotluse koondhinne moodustub hindamiskriteeriumide hinnete kaalutud keskmisest.\n(4) Taotluse hindamiskriteeriumid ja nende osakaalud on järgmised:\n1) projekti mõju määruse eesmärkide ja oodatavate tulemuste saavutamisele – 40 protsenti koondhindest;\n2) taotleja võimekus projekti eesmärkide saavutamiseks – 30 protsenti koondhindest;\n3) projekti mõju Eesti majandusele – 20 protsenti koondhindest;\n4) projekti tegevuskoht asub väljaspool Tallinna linnapiirkonda – kümme protsenti koondhindest.\n§ 18. Taotluse rahuldamine, osaline rahuldamine, kõrvaltingimusega rahuldamine ja rahuldamata jätmine\n(1) Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise, kõrvaltingimusega rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb EAS.\n(2) Rahuldamisele kuuluvad nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused, mis hindamiskriteeriumite alusel on saanud koondhindeks vähemalt 2,50 ning iga § 17 lõike 4 punktides 1–3 sätestatud hindamiskriteeriumi osas hindeks vähemalt 2,00 ning mis ei ületa rahastamise eelarvet.\n(3) Taotlus kuulub rahuldamisele täielikult, osaliselt või kõrvaltingimusega.\n(4) Osalise rahuldamise otsus tehakse, kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamiseks ette nähtud eelarve vahendite lõppemise tõttu või kui see ei ole põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat ja projekti tegevusi.\n(5) Taotluse võib osaliselt rahuldada tingimusel, et taotleja on nõus EAS-i ettepanekuga taotletud toetuse summa vähendamiseks või projektis kavandatud tegevuste muutmisega. Kui taotleja ei ole nõus EAS-i ettepanekuga, teeb EAS taotluse rahuldamata jätmise otsuse.\n(6) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud järgmistel juhtudel:\n1) toetust on taotletud tegevusele või kulude katteks, mis ei ole projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud;\n3) taotluse rahaline maht ületab rahastamise eelarve vaba jääki.\n(7) Taotluse rahuldamise otsuse võib teha haldusmenetluse seaduse § 53 tähenduses kõrvaltingimusega, kui taotleja peab esitama täiendavaid dokumente või tegema täiendavaid toiminguid.\n(8) Kõrvaltingimusega taotluse rahuldamise otsusega ei teki toetuse saajal õigust toetuse väljamaksmisele enne kõrvaltingimuse täitmist. Kõrvaltingimuse nõuetekohasel täitmisel vormistatakse sellekohane teave taotluse rahuldamise otsuse juurde.\n(9) Lisaks toetuse saaja õigustele ja kohustustele sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses järgnev:\n1) toetuse saaja nimi ning projekti nimetus;\n2) projekti kogumaksumus ja toetuse suurus;\n3) projekti abikõlblikkuse periood;\n4) projekti elluviimise tingimused;\n5) aruandluse perioodid, aruannete esitamise tähtajad ja kord;\n7) asjaolu, et toetus on regionaalabi üldise grupierandi määruse artikli 14 tähenduses.\n§ 19. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine\n(1) Taotluse rahuldamise otsust muudab EAS omal algatusel või toetuse saaja taotluse alusel.\n(2) Toetuse saaja on kohustatud taotlema EAS-lt taotluse rahuldamise otsuse muutmist, kui soovitakse muuta projekti tegevusi või pikendada abikõlblikkuse perioodi.\n(3) Lõikes 2 sätestamata juhtudel võib toetuse saaja teha projektis muudatusi, teavitades sellest EAS-i enne muudatuse tegemist.\n(4) EAS-l on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitava muudatuse tõttu ei ole projekti oodatavaid tulemusi tõenäoliselt võimalik saavutada.\n(5) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta tagasiulatuvalt, kui see aitab kaasa projekti tulemuste saavutamisele ja muudatus on põhjendatud.\n(6) EAS otsustab taotluse rahuldamise otsuse muutmise 20 tööpäeva jooksul vastava taotluse saamisest arvates.\n(7) EAS tunnistab taotluse rahuldamise otsuse täielikult või osaliselt kehtetuks järgmistel juhtudel:\n2) taotlemisel või projekti elluviimisel on teadlikult esitatud ebaõiget või mittetäielikku teavet;\n3) kõrvaltingimusega taotluse rahuldamise otsuse korral kõrvaltingimust ei täideta;\n4. peatükk Toetuse maksmine, toetuse saaja ning EAS õigused ja kohustused\n§ 20. Aruannete esitamine\n(1) Toetuse saaja esitab projekti vahe- ja lõpparuanded EAS-le e-teeninduse kaudu digitaalselt allkirjastatult hiljemalt toetuse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajal.\n(2) Toetuse saaja esitab projekti vahearuandeid projekti abikõlblikkuse perioodil kaks korda 12 kalendrikuu jooksul. Projekti lõpparuande esitab toetuse saaja kahe kuu jooksul projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates.\n(3) Vahearuanne sisaldab projekti tegevuste elluviimise ülevaadet ning hinnangut projekti edenemise kohta vastaval aruandlusperioodil.\n(4) Lõpparuanne sisaldab kogu projekti tegevuste elluviimise ülevaadet ning hinnangut abikõlblikkuse perioodil tehtud edusammude ning tulemuste saavutamise kohta.\n(5) Projekti vahe- ja lõpparuande vormid kehtestab ja teeb toetuse saajale kättesaadavaks EAS.\n(6) EAS kinnitab projekti aruande või lükkab selle tagasi hiljemalt 35 tööpäeva jooksul selle esitamisest juhul, kui aruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele.\n(7) Toetuse saaja esitab projekti elluviimise järgsed aruanded EASi nõudmisel.\n(1) Toetus makstakse toetuse saajale vastavalt taotluse rahuldamise või osalise rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele tegelike kulude alusel. Toetuse maksmise eeldusteks on projekti tegevuste läbiviimine, abikõlblike kulude tegemine ning §-s 20 nimetatud vahe- või lõpparuande kinnitamine.\n(2) Toetust makstakse toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel kuni kaks korda aastas.\n(3) Maksetaotlus esitatakse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegadel.\n(4) EAS menetleb maksetaotlust kuni 35 tööpäeva.\n(5) EAS võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:\n1) esitatud kuludokumendid ei vasta taotluses esitatud projekti perioodile, tegevustele ja eesmärkidele;\n2) läbiviidud tegevused ei vasta taotluses esitatud tegevustele või nende toimumine ei ole tõendatud;\n3) EAS jättis vastava aruandlusperioodi vahe- või lõpparuande kinnitamata;\n4) toetuse saaja ei ole tagasimaksmisele kuuluvat toetust tagasi maksnud.\n§ 22. Toetuse saaja õigused ja kohustused\n(1) Toetuse saajal on õigus saada EAS-lt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud määruses sätestatud toetuse saaja kohustuste täitmisega.\n1) viima projekti ellu taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;\n2) tagama ettenähtud omafinantseeringu;\n3) teavitama kirjalikult EAS-i projekti tegevuste, eelarve ja tähtaegade muutmise vajadusest;\n4) kasutama toetust vastavuses esitatud taotluse ja taotluse rahuldamise otsusega;\n5) maksma toetuse tagasi tagasinõudmise otsuses näidatud summas ja tähtpäevaks;\n6) vastama EAS-i esitatud küsimustele toetuse saaja ja projekti teostamise kohta;\n7) esitama EAS-le tähtaegselt nõutud teabe ja aruanded;\n8) tagama, et toetuse saaja raamatupidamises on toetatava projekti kulud ja neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest toetuse saaja kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad;\n9) säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt seitse aastat pärast projekti lõppu;\n10) võimaldama järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja kasutab;\n11) andma audiitori ja järelevalvet teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul nõudmisest arvates;\n13) näitama toetuse kasutamisel EAS-i etteantud viisil, et tegemist on toetusega;\n14) viivitamata kirjalikult informeerima EAS-i kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist, seatud tulemuste saavutamist ning projekti tegevuste elluviimisega jätkamist.\n(3) Taotleja kohustub § 9 lõikes 13 nimetatud vara oma majandustegevuses säilimise või sihtotstarbelise kasutamise kohustuse rikkumise korral maksma toetuse tagasi vastavalt EAS-i nõudele proportsionaalselt selle ajavahemiku eest, mil kohustust rikuti.\n(4) Taotleja peab tagama, et materiaalse vara asendamisel enne viie aasta möödumist arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest sama funktsiooni täitva varaga, kui materiaalne vara on purunenud või aegunud, säilib ettevõttes majandustegevus vahetatud vara abil vähemalt viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest.\n§ 23. EAS-i õigused ja kohustused\n1) teostada kuludokumentide auditit ja järelevalvetoiminguid;\n2) kontrollida toetuse ning omafinantseeringute kasutamist;\n3) nõuda taotluses sisaldunud projekti kestuse, tegevuste, eesmärkide ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist;\n4) peatada toetuse väljamaksmine kuni rikkumise kõrvaldamiseni, kui toetuse saaja rikub määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või toetuse rahuldamise otsuses sätestatust;\n5) peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimakseni;\n6) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;\n7) keelduda toetuse maksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti teostamine on ohustatud.\n1) tegema taotlus- ja aruandevormid ning juhendmaterjalid taotlejale ja toetuse saajale kättesaadavaks;\n2) teavitama toetuse saajat viivitamatult toetuse kasutamist reguleerivates dokumentides tehtud muudatustest;\n3) pärast toetuse rahuldamise otsuse tegemist avaldama oma veebilehel toetuse saaja nime, toetust saava projekti nime, toetuse summa, projekti kogumahu, projekti eesmärgi ja kestuse;\n4) mitte avaldama taotluse menetlemise käigus saadud teavet ega dokumente välja arvatud punkti 3 kohaselt avaldamisele kuuluv teave;\n5) säilitama toetuse andmisega seotud dokumente 10 aastat alates viimasest toetuse maksest.\n§ 24. Toetuse tagastamine\n(1) Toetuse osalise või täieliku tagasinõudmise alused on:\n1) kulu ei ole abikõlblik;\n3) toetuse saaja on jätnud osaliselt või täielikult täitmata käesolevas määruses või toetuse rahuldamise otsuses nimetatud kohustuse;\n4) ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud.\n(2) Toetuse saaja peab maksma tagasi tagasinõude otsuses nimetatud summa 60 kalendripäeva jooksul otsuse kehtima hakkamise päevast arvates.\n(3) Kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist 0,1 protsenti iga toetuse tagasimaksmisega viivitatud päeva eest. Viivise arvestamine peatub, kui viivise summa ületab selle arvestamise aluseks oleva tagasinõutava toetuse suuruse.\n(4) Toetuse tagasimaksmist võib EAS toetuse saaja taotlusel ajatada.\n(5) Kui toetuse saaja ei tasu osamakseid ajatamiskava kohaselt, võib EAS tunnistada toetuse tagasimaksmise ajatamise otsuse kehtetuks ning nõuda toetuse saajalt toetuse tagasimaksmist 30 kalendripäeva jooksul vastavasisulise otsuse kehtima hakkamise päevast arvates.


ervin (Mees, 51a)\nKuulutus: Kas on veel Eestimaale ripakile jäetud möni normaalne naisterahvas,kes sooviks minuga suhelda,vöi on köik paremad palad juba Eestimaa mulla jalge alt puhkinud.Ma arvan et pikka juttu ma ei hakka praegu ajama.Kes on rohhem huvitatud SIIS.....................\nÄRA PILTI UNUSTA\nKuulutus lisatud: 19.01.2013\nmargo (Mees, 27a)\nKuulutus: tere neiud naised tutvun just teiega parem kui tartust ise olen ise olen 168 pikk ja keskmise kehaehitusega ja kasvatan ka kahte poega nr 56321377\nTom (Mees, 25a)\nKuulutus: Tervist.Sooviks tutvuda rakvere naistega vanuses 20-25.Kirjutage julgelt naised.\nKuulutus: Hei. Tutvuksin neiu(naisega) vanuses 23-38 sobivusel püsisuhte eesmärgil!\nKuulutus: Olen 25-aastane noormees ning tutvun rahuliku naisega vanuses 23 kuni 30, et koos pere luua ja lapsi saada. Armastan väga lapsi. Olen rahulik, ei joo, ei suitseta, hindan pereväärtusi. Kui soovid samuti luua pere, siis kirjuta kindlasti e-posti: artur344@hotmail.com ja ehk oleme just Sina ja mina teineteise jaoks ainsad ja õiged ning saame koos õnnelikuks!\nHillar (Mees, 54a)\nKuulutus: olen piisavalt vana ja elus kogenud ,et alata uut kolgata rada...kui riskid tule...kõnnime koos.\nKuulutus: 39a vabamees tutvuks kena ja seksika naisega suhte eesmärgil\nKuulutus: üksik mees tartus tutvub neiude naistega ise olen väga südamlik ja aus ja truu\nKuulutus: Olen sõbralik ja huumoririkas mees kes otsib samasuguseid naisi kes on sõgralikud ja huumori rikkad.\nKui sa oled sõbralik , oled ka huumori rikas , oled vanuses 21-27a,elad tartu, võru või põlva piirkonnas siis elista mulle tel:56303806\nJaan (Mees, 61a)\nKuulutus: Suitsu- ja viinavaba mees tutvub pikema saledama, endast noorema naisega. Seikluste aeg on möödas.


Sensoa lipusüsteem aitab tundlikus Ükskõik, kas Sa oled üles kasvanud veidi vanemal ajal, mil inimese seksuaalsusest avalikult ei räägitud ning seda ei mainitud üldiselt ei kodus ega koolitunnis, filmidest rääkimata, või hiljutisemal ajal, mil see teema tungib sisse uksest, aknast ja igast pilust, nii et kogu maailm paistab olevat üleseksualiseeritud, võib Sind vahel vallata abitustunne, kuna Sa pole kindel, kuidas oleks õige sellesse teemasse suhtuda. ← Eelmine Kuidas naised sõdurioskusi omandasid Järgmine → Tegusate naiste nädalavahetus Sensoa lipusüsteem aitab tundlikus teemas orienteeruda\nAvaleht > Ringkonnad > Tallinn > Sündmused > Sensoa lipusüsteem aitab tundlikus teemas ori\nElina Aslett 17. augustil 2021\nÜkskõik, kas Sa oled üles kasvanud veidi vanemal ajal, mil inimese seksuaalsusest avalikult ei räägitud ning seda ei mainitud üldiselt ei kodus ega koolitunnis, filmidest rääkimata, või hiljutisemal ajal, mil see teema tungib sisse uksest, aknast ja igast pilust, nii et kogu maailm paistab olevat üleseksualiseeritud, võib Sind vahel vallata abitustunne, kuna Sa pole kindel, kuidas oleks õige sellesse teemasse suhtuda.\nKuidas küll teada, missugune seksuaalkäitumine on ühiskonnas või kitsamalt Sinu kogukonnas aktsepteeritav ja milline ületab piire? Millist käitumist võiks õigustatult nimetada ahistamiseks? Segadust võib tekitada ka küsimus, mis vanuses on "normaalne", et last või teismelist hakkab mingi seksuaalsusega seotud aspekt huvitama ning millal, kas üldse ja kui jah, siis kes peaks temaga neist asjust rääkima? Kas loota kooli peale või jagada talle infot kodus? Võib-olla suhtuda nii, et küll elu ise õpetab? Kahtlemata ju õpetabki, aga mis hinnaga?\nKui ka Sind huvitab, kuidas selles temaatikas paremini orienteeruda, siis soovitan Sul soojalt osaleda Sensoa lipusüsteemi tutvustaval tasuta koolitusel, mida Sotsiaalkindlustusamet pakub vähemalt kuni selle aasta lõpuni huvilistele üle Eesti. Koolitust ning ka lühemat tutvustavat loengut saab tellida asutustesse – näiteks koolidesse ja lasteaedadesse – kohapeale. Samuti saab osaleda veebikoolitustel, mille infot leiab näiteks Sotsiaalkindlustusameti Facebooki lehelt.\nAugusti esimesel poolel toimus kolm kaheksatunnist Sensoa lipusüsteemi teemalist koolitust, mis olid tellitud spetsiaalselt Naiskodukaitsele, Tallinnas Harju maleva hoones ja Viljandis Sakala malevas. Koolitajaks oli Marleen Rootamm. Mina osalesin neist koolitustest ühel. Meid, huvilisi, oli tulnud kokku üle Eesti – peamiselt küll Tallinnast, aga ka Märjamaalt ja Pärnust. Meie seas oli huvitatud lapsevanemaid, õpetajaid, lasteaednikke ja vähemalt üks psühhoterapeut. Meie sõbralik väike grupp osales koolitusel väga aktiivselt. Vaatasime-kuulasime Marleeni slaidiesitlust, mis tutvustas Sensoa lipusüsteemi olemust ja metoodikat, vaatasime mitmeid teemat eri nurkade alt tutvustavaid videoklippe – neist mõned asisemad ja mõned lustakad – ent suurem osa päevast möödus rühmatööde tähe all. Analüüsisime elust võetud näidisolukordi ning arutlused ei tahtnud lõppeda. Koolituse lõppedes leidsime me kõik, et päev oli möödunud väga kiiresti.\nSensoa lipusüsteem on välja töötatud Belgias rahvusvahelise töögrupi poolt Erika Fransi eestvedamisel, kes alustas lipusüsteemi väljatöötamisega juba 2008. aastal. Metoodiline käsiraamat anti välja 2018. aastal. Eestisse jõudis meetod 2020. aastal Sotsiaalkindlustusameti ja Tervise Arengu Instituudi koostööl.\nSensoa lipusüsteemi eesmärgiks on toetada laste ja teismeliste noorte tervet seksuaalset arengut ning ennetada seksuaalvägivalda. Süsteem lähtub kuuest kriteeriumist – nõusolek, vabatahtlikkus, võrdsus, arengu- või eakohasus, taustasobivus ning mõju eneseaustusele. Neist kriteeriumitest lähtudes saabki igale seksuaalsusega seotud olukorrale ja käitumisele määrata kas rohelise, kollase, punase või musta lipu. Näiteks olukordadele, kus vanaisa ja lapselaps kallistavad teineteist ja neil on mõlemal seda tehes heaolutunne või kus lasteaialapsed mängivad isa ja ema ja annavad teineteisele musi, määratakse roheline lipp. Lipusüsteem annab head orientiirid täiskasvanutele, sest tuleb ette olukordi, milles just nemad reageerivad oma iganenud või puudulikest teadmistest lähtuvalt üle, samas võivad nad ka alareageerida. See metoodika aitab õppida, kuidas reageerida adekvaatselt, objektiivselt, sildistamata ja hukka mõistmata ehk kokkuvõttes: nii, et oma reageeringuga või probleemi eiramisega ei põhjustataks noorele pikaajalist traumat.\nKoolitusel tuletati meile meelde, et inimene sünnib seksuaalse olendina, aga seksuaalne nauding ei kuulu väikelapse ellu, ning sedagi, et inimese elus ei pruugi küll olla seksi kui niisugust, aga ta on igal juhul seksuaalne olend. Nagu Marleen ütles, on isegi sõprus üks seksuaalsuse ilminguid. Saime teada, et inimese normaalset seksuaalset arengut võib kujutada üheksaastmelise trepina.\nMarleen tuletas ka meelde, et seksuaalkasvatuse oluline eesmärk on laste kaitsmine, ja seetõttu tuleb isegi lapsega, kes ise sel teemal küsimusi ei esita, sellest rääkida. Samuti tuleb talle selgitada, et maailmas on ka halbu inimesi – kuigi enamik on head – ja õpetada teda ütlema „ei“, valjult ja selgelt. Konfliktsed situatsioonid võimaldavad õpetada lastele empaatiat, esitades neile küsimuse „Kas kõigil oli naljakas või tore?“ ja aidates neil mõista, et kui kas või ühel nende seast oli ebameeldiv või ebamugav või ta nuttis, siis oli tegemist kiusamise või ahistamisega.\nKahjuks on seksuaalvägivald ja seksuaalne survestamine vägagi levinud. Saime teada, et ühe 2020. aastal Eestis läbi viidud uuringu kohaselt oli 16-26-aastastest küsitletutest 45% kogenud elu jooksul vähemalt ühel korral seksuaalset ahistamist või seksuaalvägivalda kas internetis või sellest väljaspool: https://www.just.ee/et/laste-ja-noorte-seksuaalse-vaarkohtlemise-uuring. Tuleb ette olukordi, milles ümbritsevad täiskasvanud ei reageeri sellele adekvaatselt ja lasevad olukorral jätkuda. Kui noorel pole ühtegi tuttavat "turvalist täiskasvanut", kellega ta söandaks oma elus ette tulnud probleemsest või traumeerivast olukorrast rääkida, siis võib ta pöörduda noorte nõustamiskeskusesse või vaimse tervise keskusesse.\nÜks mõte, mis koolituselt kõlama jäi, oli selline: kuna me ei tegele piisavalt ennetusega (ka siis, kui märkame ohumärke, näeme destruktiivset käitumist), siis oleme sunnitud tegelema rohkem tagajärgedega…\nKuidas oma ja meie kõigi lapsi toetada, kaitsta neid haigetsaamise eest ja tagada neile turvaline lapsepõlv? Need küsimused painavad kindlasti vahel kõigi lapsevanemate ja ka teiste laste ja noortega tegelejate meeli. Meie mõistsime koolituspäeva jooksul, et nii mõneski olukorras ongi päris raske jõuda selgusele, kuidas tuleks reageerida. Ent see, et me ise saime sellises turvalises ja toetavas õhustikus neid teemasid läbi arutada ning saime kaasa igale koolitusel osalejale kingituseks antava mahuka käsiraamatu, andis meile juurde kindlustunnet, et oskame tulevikus lapsi ja teismelisi ka seksuaalsusega seotud olukordade puhul paremini toetada ja aidata.\nMarleen Rootamme juhendatavatel Sensoa lipusüsteemi koolitustel osaleb 2021. aasta augustis üle 60 naiskodukaitsja. Marleeniga on võimalik võtta ühendust e-postiaadressil\nja telefonil 5262255, kui soovid mõnel tema eesootaval koolitusel osaleda.\nSensoa lipusüsteem aitab tundlikus\nKuidas küll teada, missugune seksuaalkäitumine on ühiskonnas või kitsamalt Sinu kogukonnas aktsepteeritav ja milline ületab piire? Millist käitumist võiks õigustatult nimetada ahistamiseks? Segadust võib tekitada ka küsimus, mis vanuses on "normaalne", et last või teismelist hakkab mingi seksuaalsusega seotud aspekt huvitama ning millal, kas üldse ja kui jah, siis kes peaks temaga neist asjust rääkima? Kas loota kooli peale või jagada talle infot kodus? Võib-olla suhtuda nii, et küll elu ise õpetab? Kahtlemata ju õpetabki, aga mis hinnaga? Kui ka Sind huvitab, kuidas selles temaatikas paremini orienteeruda, siis soovitan Sul soojalt osaleda Sensoa lipusüsteemi tutvustaval tasuta koolitusel, mida Sotsiaalkindlustusamet pakub vähemalt kuni selle aasta lõpuni huvilistele üle Eesti Koolitust ning ka lühemat tutvustavat loengut saab tellida asutustesse – näiteks koolidesse ja lasteaedadesse – kohapeale Ükskõik, kas Sa oled üles kasvanud veidi vanemal ajal, mil inimese seksuaalsusest avalikult ei räägitud ning seda ei mainitud üldiselt ei kodus ega koolitunnis, filmidest rääkimata, või hiljutisemal ajal, mil see teema tungib sisse uksest, aknast ja igast pilust, nii et kogu maailm paistab olevat üleseksualiseeritud, võib Sind vahel vallata abitustunne, kuna Sa pole kindel, kuidas oleks õige sellesse teemasse suhtuda.


Avaleht Ajakiri Õiguskeel\nÕiguskeel ilmub aastast 1995. Algul ilmus ajakiri viis korda aastas ja alates 2005. aastast on tegu kvartali-kirjaga. 2008. aastal hakkas ajakiri ilmuma tasuta veebiväljaandena justiitsministeeriumi võrgukodus. Iga aasta lõpul antakse veebiväljaandes ilmunud artiklid välja ka kaante vahel. Seda kogumikku saab tellida kirjastusest Juura.\nEsialgu valitsuse õigusterminoloogia komisjoni materjalide avaldamiseks ette nähtud bülletäänist on praeguseks kujunenud peamine õiguskeelealase mõttevahetuse korraldaja ja keeleteabe levitaja. Toimetus peab oma ülesandeks tugevdada juristide ja lingvistide koostööd ning tihendada teadlaste sidemeid õigusloomes osalejate ning õigustekstide koostajate, toimetajate ja tõlkijatega. Ajakirjas on avaldatud teoreetilisi arutelusid ja ülevaateid õiguskeelt käsitlevatest teadustöödest, korraldatud mõttevahetusi, analüüsitud õigusaktide keelekasutust ja antud keelenõu. Et materjalis paremini orienteeruda, hakati seda jaotama rubriikidesse. Üld- ja oskuskeelt käsitlevate kirjutiste kõrval asuti tegelema ka tõlkeprobleemidega, juurde tuli keelepoliitika ning pilguheit naaberaladele ja õiguskeele ajalukku.\nÕiguskeele toimetusse kuuluvad Karmen Vilms (peatoimetaja), Helin Kask (tegevtoimetaja) Vaike Murumets, Taima Kiisverk, Maire Raadik ja Virgo Saarmets.