Facebook - Võrumaa Sõprade Selts\nKULTUURIKAVA.EE – VÕRUMAA\nYT – VÕRU\nTARK TEE – TEEREMONDID\nVõrumaa Sõprade Selts\nSõpradele, kes peavad lugu võrukatest & Võrumaast\nKogume Võrumaa seotud materjale\nVõru ajalooline lühiülevaade\nVõrumaa ajalooline lühiülevaade\nRaamatute taaskasutus Võrumaal\nJAGA SEDA LEHTE KA SÕPRADEGA! SUUR AITÄH!\nGoogle Translate, better than nothing :)\nVÕRU LV UUDISED\nLinnavalitsuse istung 29. juunil\nat 08:45:00 on 29.06.2022 by MARIANNE METT\nat 13:02:00 on 28.06.2022 by MARIANNE METT\nat 13:13:00 on 27.06.2022 by SIRLI KOKK\nat 13:07:00 on 27.06.2022 by SIRLI KOKK\nat 06:40:00 on 21.06.2022 by MARIANNE METT\nat 11:33:00 on 15.06.2022 by MARIANNE METT\nVÕRU VALLA UUDISED\nVõru valla noorte suvelaager Roosu talus toimub 24.07.-28.07.2022\nat 16:38:00 on 04.07.2022 by BIRGIT PETTAI\nPuiga lasteaed Siilike võtab tööle lasteaiaõpetaja, logopeedi ja lasteaiaõpetaja abi\nat 16:32:00 on 04.07.2022 by BIRGIT PETTAI\nMarjulistel ja seenelistel tuleb Kaitseväe harjutusaladel olla ettevaatlik\nat 16:27:00 on 04.07.2022 by BIRGIT PETTAI\nVõru vallavalitsuses alustasid tööd arendusspetsialist ja juristi asendaja\nat 12:10:00 on 01.07.2022 by BIRGIT PETTAI\nat 06:00:00 on 27.06.2022 by BIRGIT PETTAI\nat 12:43:00 on 26.06.2022 by BIRGIT PETTAI\nRÕUGE VALLA UUDISED\nRõuge vallavalitsus ootab oma meeskonda lastekaitsespetsialisti\nat 06:36:00 on 06.07.2022 by VIIVIKA NAGEL\nRõuge vallavalitsus kuulutas välja konkursi lastekaitsespetsialisti leidmiseks. Kandideerida saab 20. juulini.\nRõuge jäätmejaamas 6. juulil eterniidi vastuvõttu ei toimu\nat 06:24:00 on 06.07.2022 by SIIRI MÕTTUS\nNädal Rõuge vallas: 4.–10. juuli 2022\nat 08:53:00 on 04.07.2022 by VIIVIKA NAGEL\nKuhu minna ja mida teha alanud nädalal Rõuge vallas?\nKümme kinosalongi õhtut Sännas, sõpradele üksteist\nat 16:30:00 on 30.06.2022 by VIIVIKA NAGEL\nSänna kultuurimõisas taaselustatakse sel suvel alates 6. juulist väärtfilmiõhtute traditsioon, mõisa suur saal on muudetud diivaneid täis kinosalongiks.\nVõistlusautode treeningsõidud Rõuge valla teedel\nat 08:39:00 on 29.06.2022 by VIIVIKA NAGEL\nG.M. Racing Spordiklubi ja Kupatama Motorsport teavitavad võistlusautode treeningsõitudest Rõuge valla teedel ja Rõuge vallas asuvatel riigiteedel.\nNädal Rõuge vallas: 27. juuni – 3. juuli 2022.\nat 08:19:00 on 27.06.2022 by VIIVIKA NAGEL\nANTSLA VALLA UUDISED\nTeisipäeval 5. juulil vastuvõtt Antsla vallavalitsuses kella 09.00 - 15.00\nat 14:44:00 on 04.07.2022 by KALEV JOAB\nat 09:48:00 on 01.07.2022 by KALEV JOAB\nSalvkaevud vajavad regulaarset hooldust ja majapidamiste reovesi puhastamist\nat 08:01:00 on 29.06.2022 by KALEV JOAB\nKandideeri kultuurikorraldaja-kujundaja ametikohale\nat 08:36:00 on 15.06.2022 by KALEV JOAB\nEesti Kaitseväe Peastaap annab teada\nat 10:08:00 on 25.05.2022 by KALEV JOAB\nSETOMAA VALLA UUDISED\nMiljööväärtuslike alade arendamise, säilitamise ja taastamise toetamisest\nat 05:50:00 on 18.04.2022 by INDREK SARAPUU\nVärska Gümnaasiumi abituriendid kohtusid vallavanemaga\nat 05:50:00 on 20.04.2022 by INDREK SARAPUU\nObinitsa postipunkt 2.maist ajutiselt suletud\nat 08:07:00 on 21.04.2022 by INDREK SARAPUU\nVolikogu 28.04.2022 istungi kokkuvõte\nat 12:00:00 on 29.04.2022 by HELLE PALOK\nAvatud LIFE projektide päev\nat 07:58:00 on 03.05.2022 by INDREK SARAPUU\nPÕLVA VALLA UUDISED\nDetailplaneeringu kehtestamine: Tartu mnt 10, Ahja alevik\nVallavalitsuse 05.07.2022 istungil\nLõõtsapealinn Põlva traditsiooniline lõõtspillipidu Harmoonika toimub 9. juulil\nTööd kergliiklusteel Põlva puhastusseadmete juures\nPõlva Vallavalitsus otsib oma meeskonda ehitusspetsialisti\nTäna tähistas oma 100. sünnipäeva Põlva valla elanik Emilia Müller\nRÄPINA VALLA UUDISED\nHajaasustuse programmi 2022. aasta taotluste rahastamine\nRäpina Vallavalitsus pakub tööd kalmistuvaht-majandustöölisele\nKANEPI VALLA UUDISED\nValitsus esitas Riigikogule ratifitseerimiseks Soome ja Rootsi NATO-ga liitumise protokolli\nValitsus esitas Riigikogule ratifitseerimiseks Soome ja Rootsi NATO-ga liitumise protokolli Stenbocki maja, 5. juuli 2022 – Valitsus otsustas täna esitada Riigikogule ratifitseerimiseks Soome ja Rootsi NATO-ga liitumise protokollid ning tegi ettepaneku kutsuda selleks kokku erakorraline Riigikogu istung. Sten Otsmaa T, 05/07/2022 - 13:19\nLiina Kersna esitas peaministrile lahkumisavalduse\nLiina Kersna esitas peaministrile lahkumisavalduse Stenbocki maja, 1. juuli 2022 - Haridus- ja teadusminister Liina Kersna esitas reedel peaminister Kaja Kallasele lahkumisavalduse. Sten Otsmaa R, 01/07/2022 - 11:43\nKallas Madridis: NATOl on oluline roll innovatsiooni vedamisel\nKallas Madridis: NATOl on oluline roll innovatsiooni vedamisel Madrid, 30. juuni 2022 – Täna otsustati luua NATO tippkohtumisel NATO innovatsioonifond, mis koos kaitseinnovatsiooni kiirendiga DIANA (Defence Innovation Accelerator for the North Atlantic) toetab uute tehnoloogiate arendamist liitlaste kaitsevõime tugevdamisel. Sten Otsmaa N, 30/06/2022 - 15:54\nEesti taastekava vähendatud maht sai valitsuse kinnituse\nEesti taastekava vähendatud maht sai valitsuse kinnituse Valitsus otsustas vähenenud mahuga Eesti taaste- ja vastupidavuskavast välja jätta kasvanud rahaliste ja ajaliste riskidega seotud kolm projekti. Jevgenia Värä N, 30/06/2022 - 12:17\nValitsuse pressikonverents, 30. juuni 2021\nValitsuse pressikonverents, 30. juuni 2021 Pressikonverentsil osalesid rahandusminister Keit Pentus-Rosimannus, justiitsminister Maris Lauri ja sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo. See toimus Stenbocki maja pressiruumis algusega kell 12. Gert Uiboaed N, 30/06/2022 - 10:59\nValitsuse kabinetinõupidamise päevakord, 30.06.2022\nValitsuse kabinetinõupidamise päevakord, 30.06.2022 Algus kell 10.07 Jevgenia Värä N, 30/06/2022 - 10:23\nUkraina sõjapõgenikud saavad tasuta kohanemiskoolitust ja eesti keele õpet\nUkraina sõjapõgenikud saavad tasuta kohanemiskoolitust ja eesti keele õpet Alates tänasest algab kõigi ajutise kaitse saanud Ukraina sõjapõgenike registreerimine kohustuslikku ning tasuta kohanemisprogrammi. Politsei- ja Piirivalveamet saadab suunamiskirja kõikidele ajutise kaitse saanud täiskasvanule. Eesti keele õppesse on saanud kutse esimesed 2500 ajutise kaitse… Hannus Luure K, 06/07/2022 - 15:12\nSpordi eest vastutavad ministrid kordasid ühisavalduses inimõiguste ja rahumeelsete suhete tähtsust rahvusvahelises spordis\nSpordi eest vastutavad ministrid kordasid ühisavalduses inimõiguste ja rahumeelsete suhete tähtsust rahvusvahelises spordis Kultuuriministri ülesannetes Liina Kersna allkirjastas koos 34 riigi spordiministri ja kõrgema ametnikuga ühisavalduse, kus kutsutakse taas üles rahvusvahelisi spordialaliite keelustama Venemaa ja Valgevene osalust rahvusvahelistes spordiorganisatsioonides ning tunnustatakse neid alaliite, kes on… Hannus Luure T, 05/07/2022 - 09:26\nTaaniel Raudsepp: laenutushüvitist ei ole kärbitud\nTaaniel Raudsepp: laenutushüvitist ei ole kärbitud Meediaväljaannete ja sotsiaalmeedia kaudu on hakanud ringlema arusaam, nagu oleks Kultuuriministeerium kärpinud Sihtasutuse Autorihüvitise Fond (AHF) riigipoolset tegevustoetust, mis omakorda on drastiliselt vähendanud autoritele makstavaid tasusid. Kultuuriministeeriumi asekantsler Taaniel… Hannus Luure N, 30/06/2022 - 17:06\nEesti sõlmis Ukraina kultuuriministeeriumiga kavatsuste deklaratsiooni\nEesti sõlmis Ukraina kultuuriministeeriumiga kavatsuste deklaratsiooni Kultuuriministeeriumi kantsler Tarvi Sits allkirjastas Ukrainas Lvivis koos kaheksa teise Ida- ja Kesk-Euroopa riigiga Ukraina kultuuriministeeriumiga kavatsuste deklaratsiooni. Hannus Luure N, 30/06/2022 - 11:14\nKultuuriministeeriumi kantsler Tarvi Sits on visiidil Ukrainas\nKultuuriministeeriumi kantsler Tarvi Sits on visiidil Ukrainas Kultuuriministeeriumi kantsler Tarvi Sits on alates tänasest, 28. juunist visiidil Ukrainas, Lvivis, kus esindab Eestit homme toimuval Ukraina ja üheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riigi kultuuriministrite kohtumisel. Hannus Luure T, 28/06/2022 - 09:33\nKultuuriministeerium kuulutas välja konkursi rahvaraamatukogude reformi projektijuhi ametikohale\nKultuuriministeerium kuulutas välja konkursi rahvaraamatukogude reformi projektijuhi ametikohale Projektijuhi ülesanne on koostada ettepanekud rahvaraamatukogude riiklike ülesannete ümberkorraldamiseks. Projektijuht töötab tihedas koostöös kultuuriväärtuste asekantsleri ja raamatukogude valdkonna eestvedajatega. Tegemist on tähtajalise ja osakoormusega ametikohaga. Konkurss kestab 14… Merily Remma K, 22/06/2022 - 10:30\nRIA otsib Eesti Infoturbestandardi portaalile arenduspartnereid\n05.07.2022 - Riigi Infosüsteemi Amet (RIA) otsib partnereid, kes arendavad edasi ja hooldavad Eesti Infoturbestandardi (E-ITS) portaali ning loovad vajadusel portaali tarbeks uusi lahendusi. Raamhanke maksumus on miljon eurot ning leping sõlmitakse neljaks aastaks. Keel EST\nMobiil-ID taotlemine muutub lihtsamaks ja kiiremaks\n29.06.2022 - Alates 2. juulist muutub Mobiil-ID taotlemine oluliselt lihtsamaks ja kiiremaks, sest enam ei pea Mobiil-ID-d politsei kodulehel aktiveerima ja kõik saab tehtud mobiilioperaatorite juures. Ka pärast 2.07.2022 on Mobiil-ID endiselt riikliku garantiiga isikutunnistus. Siiani väljastatud Mobiil-IDd on jõus nende kehtivusaja lõpuni. Keel EST\n29.06.2022 Viimastel nädalatel on Riigi Infosüsteemi Ametile teatatud liba-mobiilisõnumitest, mis näiliselt tulevad SEB, Swedbanki või DHLi nimelt. Inimesed on petusõnumitest ajendatud sammude tõttu kaotanud tuhandeid eurosid. Keel EST\nOlukord küberruumis – mai 2022\n7.06.2022 – Mais registreerisime 198 mõjuga intsidenti, mis on viimase aasta keskmisest veidi madalam näitaja. Keel EST\nUus venekeelne raadiosari räägib lihtsas keeles kübermaailma tahkudest\n01.06.2022 – 6. juunil jõuab Raadio 4 eetrisse esimene episood küberteadmistele keskenduvast raadiosarjast „Bведи пароль“ („Sisesta parool“). Valdkonna eksperdid räägivad saadetes muuhulgas lunavararünnakutest, info- ja kübersõjast, krüptovaluutast, e-riigist ja tuleviku tehnoloogiatest. Keel EST\nTarneahelaründed: võimalik mõju ja kuidas end kaitsta\n1.06.2022 – Viimastel aastatel on üha enam toimunud tarneahelaründeid, mille tagajärjel saadakse sihtmärkide võrkudele ja infosüsteemidele ligipääs ühise IT-teenusepakkuja kaudu. Kirjutame RIA blogis, kuidas nende eest end paremini kaitsta. Allolev lühem versioon blogipostitusest. Keel EST\nEttevõtted saavad taotleda erandit alternatiivsetele kütuseliikidele üleminekuks\nKeskkonnaamet koostöös Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga on koostanud ettevõtetele juhise, kuidas käituda, kui maagaasiga varustatuse katkemise korral tekib vajadus minna üle teiste kütuste kasutamisele.\nStroomi ranna suplusalal hakatakse koristama raske kütteõliga reostatud liiva\nStroomi ranna suplusalal hakatakse koristama raske kütteõliga reostatud liiva Päästeamet koostöös Keskkonnaameti ja Põhja-Tallinna linnaosa valitsusega alustas juuni lõpus Stroomi ranna keskosast avastatud vana raskekütteõli kokku kogumist. Liivi Reinhold K, 06/07/2022 - 10:55\nPühapäeval ootab Soomaa rahvuspargi kodukohvikute päev kõiki loodusesõpru endale külla\nPühapäeval ootab Soomaa rahvuspargi kodukohvikute päev kõiki loodusesõpru endale külla Pühapäeval, 3. juulil toimub Soomaa rahvuspargis kodukohvikute päev, kus saab nautida kohalikke maitseid, muusikat ja tutvuda kultuuripärandiga. Piletimüügist ja Tipu looduskooli kohvikust saadud tuluga toetatakse Tipu koolimaja säilimist. Olga Eskor R, 01/07/2022 - 14:15\nAlates 1. juulist saab veebilehel kalaluba.ee taotleda vähipüügiluba Jõevähi püük on lubatud vaid augustikuus ning üksnes kalastuskaardi alusel. Vähipüügiks vajalikke kalastuskaarte on võimalik aadressil kalaluba.ee soetada alates sellest reedest, 1. juulist. Paberil saab kalastuskaarti taotleda Keskkonnaameti Tartu ja Kuressaare kontorites. Liivi Reinhold K, 29/06/2022 - 08:03\nSalvkaevud vajavad regulaarset hooldust ja majapidamiste reovesi puhastamist Maa pinnast 71% katab vesi. Sellest vaid 1% kõlbab joomiseks, toidu valmistamiseks, pesemiseks või põllumajanduses kasutamiseks. Selleks, et meie tarbevee kvaliteet püsiks hea, tasub salvkaevuomanikel oma kaeve regulaarselt hooldada ning majapidamises tekkiv reovesi puhastada, kirjutavad… Andri Küüts T, 28/06/2022 - 14:08\nKeskkonnaamet koolitab rahvusparkides looduskaitsjate järelkasvu\nKeskkonnaamet koolitab rahvusparkides looduskaitsjate järelkasvu Vilsandi, Lahemaa ja Alutaguse rahvusparkides toimuvad 27. juunist 1. juulini 2022 noore looduskaitsja kursused. Meie rahvusparkide lähipiirkondadest pärit noored ammutavad keskkonna- ja loodusteadmisi ning arendavad noorte looduskaitsjate võrgustiku koostööd Eestis ja välismaal. Andri Küüts T, 28/06/2022 - 11:06\nEsmaspäeva hommikuse seisuga vajas haiglaravi 107 COVID-19 patsienti\nEsmaspäeva hommikuse seisuga vajas haiglaravi 107 COVID-19 patsienti. 26. nädalal avati haiglates 97 uut COVID-19 haigusjuhtumit. Statistiliste näitajate järgi on haigestumus kasvutrendis. Terviseameti nakkushaiguste osakonna juhataja Hanna Sepa sõnul osutus eelmisel nädalal analüüsitud 7297 testist 1346 positiivseks. Statistiliste näitajate järgi on haigestumine kasvutrendis. „Testide arv vanemaealiste vanusrühmas on suurenenud keskmiselt 23% võrra, haigestumine selles vanuserühmas suurenes 44% võrra,“ selgitas Sepp ja lisas, et nakatamiskordaja R on üle ühe (1,26). Hospitaliseerimist arvestava riskimaatriksi järgi on koroonaviiruse leviku riskitase keskmine. Viimase seitsme päeva keskmine COVID-19 tõttu hospitaliseeritute arv on 6. Esmaspäeva hommikuse seisuga viibib haiglas 107 inimest, millest 50 juhul vajavad patsiendid hospitaliseerimist sümptomaatilise COVID-19 tõttu. 7-päeva keskmine uute sümptomaatiliste COVID-19 hospitaliseeritute arv on kasvutrendis, tõusu on märgata ka hospitaliseeritute üldarvus. Tõenäoliselt kasvab hospitaliseeritute arv veel veidi. Nädala jooksul lisandus kaheksa surmajuhtumit vanuses 64-97. Nädala jooksul manustati 827 vaktsiinidoosi, neist uusi vaktsineerimisi alustati 173. Lisa- või tõhustusdoosi on saanud 462 528 inimest. Kogu Eesti elanikkonna hõlmatus kahe vaktsiinidoosiga on 63,7%. 26. nädala reoveeseire tulemuste põhjal on viiruselevik reovees 50% ulatuses kollasel ohutasemel. Rohelisel ohutasemel olid kolmandik asulatest võetud proovidest. Enim viirusosakesi tuvastati reovees Laagri ja Tamsalu piirkonnas. COVID-19 nädala epidemioloogilise ülevaatega on võimalik tutvuda siin: https://terviseamet.ee/sites/default/files/ulevaade_04.07.22.pdf Kõik uudised Keel EST\nHarku järves tuvastati sinivetikad\nTerviseameti Põhja regionaalosakond võttis 1. juulil veeproovi Harku järve supluskohast sinivetikate määramiseks. Proovi tulemus kinnitas sinivetikate olemasolu järve suplusvees, mõõdukas koguses leidus ka potentsiaalselt toksilisi liike. Terviseamet soovitab supelrandades ujudes olla oma tervise osas tähelepanelik, jälgida rannavalve heisatud lippe ja nende tähendust ning pärast suplust ennast võimalusel puhta vee ja seebiga pesta. Kindlasti tuleks jälgida, et väikelapsed ja lemmikloomad merevett alla ei neelaks. Mürgistuskahtluse korral tuleks pöörduda kas oma perearsti poole või helistada Terviseameti mürgistusteabekeskuse ööpäevaringsele infoliinile 16 662. Inimene võib sinivetikate toksiinidest mürgistuse saada peamiselt sinivetikarikast vett alla neelates. Sellise vee neelamisel on täiskasvanutel harva tõsist mürgistust esinenud, eelkõige on ohustatud väikesed lapsed, vanemad inimesed ning kodu- ja karjaloomad. Koertel piisab mürgituse saamiseks karva lakkumisest peale sinivetikaid sisaldavas vees ujumist. Sinivetikamürgituse sümptomid võivad sarnaneda tavalise gripi omadega, esineda võib naha ja silmade punetus, halb enesetunne ja kõhulahtisus, palavik, nohu ja köha, lihasevalud, huulte kipitamine ja pragunemine ning tasakaaluhäired. Sinivetikate hooajal tuleb suplejatel ohutu supluskogemuse kindlustamiseks enne vette minekut vee puhtuses veenduda – kui märkate, et vesi on muutunud tänu silmaga nähtavatele helvestele kollakas-roheliseks ja kogu kaldaäär on kaetud tiheda rohelise massiga, millel on kopituse lõhn, siis võib tegu olla sinivetikatega. Kui vee värvi muutvad helbed on nii väikesed, et vette pistetud oksal püsima ei jää, on sinivetika tõenäosus veel suurem. Täpsemat informatsiooni suplusvee ohutuse kohta leiate https://www.terviseamet.ee/et/keskkonna-tervis/inimesele/suplus-ja-ujulavee-ohutus/suplusvee-ohutus. Suplusvee kvaliteedi kohta leiab infot vtiav.sm.ee. Kõik uudised Keel EST\nTäna kinnitati Terviseameti nakkushaiguste laboris Eestis esimene ahvirõugete juhtum. Patsient sai nakkuse välisriigis viibides. Terviseametile teadaolevalt puuduvad tal lähikontaktid Eestis. Patsiendil esinevad ahvirõugetele iseloomulikud sümptomid. Nakatunu on keskealine meesterahvas. Tegemist on seni ainsa ahvirõugete juhtumiga Eestis. Terviseameti nakkushaiguste osakonna nõunik Irina Dontšenko sõnul on valmisolek ahvirõugete juhtude tuvastamiseks ja laboratoorseks kinnitamiseks Eestis tagatud Terviseameti nakkushaiguste laboris. „Terviseamet juhindub Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa keskuse ja Maailma Terviseorganisatsiooni juhistest ning soovitustest,“ selgitas ta ja lisas, et tervishoiuteenuse osutajatele on Terviseameti poolt koostatud ja edastatud ahvirõugete kahtlusega patsientide käsitlemise juhis. Ahvirõugete sümptomid sarnanevad tavaliste rõugete omadele, kuid on leebemad. Haigusele on iseloomulik nahalööve, mis esineb enamasti näol, peopesades, jalataldadel ja suguelunditel. Haigestumise algfaasis võib esineda palavik, peavalu, lihasvalu, seljavalu, lümfisõlmede turse, külmavärinad ja väsimus. Enamik inimesi terveneb mõne nädala jooksul ja reeglina on tegemist iseparaneva haigusega. Ahvirõuged ei levi inimeste vahel kergelt ning laiema leviku ohtu peetakse madalaks. Tõenäosus ahvirõugete levikuks on järgnevatel kuudel kõrge riskeeriva seksuaalse käitumisega inimeste seas (palju seksuaalpartnereid, seksuaalvõrgustiku üritustes osalemine, k.a. MSM). Nakatumise vältimiseks on oluline jälgida üldisi hügieenireegleid ja vältida juhuslikke seksuaalkontakte. Ahvirõugete kahtluse korral võtke ühendust oma perearstiga. Kõik uudised Keel EST\nAs of Monday morning a total of ninety-seven individuals are being treated in hospital due to symptomatic COVID-19\nMonday morning’s COVID-19 report is able to state that a total of ninety-seven individuals are being treated in hospital due to symptomatic COVID-19. Hospitals opened eighty new COVID-19 cases last week. The percentage of positive test results out of all tests increased by almost 15%. Hanna Sepp, head of the Health Board’s Department of Infectious Diseases, said that last week, 801 of the total number of 5,956 tests turned out to be positive, which is at a similar level with the same figure for last week. ‘However, it is important to keep in mind the fact that the number of tests and visits to the doctor were lower due to the pubic holiday and, in actual fact, a growing trend can be observed both in the number of new cases and also in the number of hospitalisation cases,’ explained Sepp, adding that the infection ‘R’ rate is slightly above ‘1’ (1.03). According to the hospitalisation risk matrix, the risk of coronavirus transmission is categorised as being average. The indicator for those who were hospitalised within the last seven days is 5.7. As of Monday morning, a total of ninety-seven people were being treated in hospital, fifty of whom required hospitalisation due to symptomatic COVID-19. During the week, three deaths have been added of individuals who were infected by COVID-19. Those individuals were aged 74, 83, and 88, and one of them had not been vaccinated. The number of symptomatic hospitalisation cases over the past seven days is showing a growing trend, and the overall number of hospitalisations is also increasing. The number of new hospitalisation cases is expected to increase further. A total of 595 vaccine doses have been administered over the past week, with 147 individuals receiving their first injections. A grand total of 461,924 people received their additional or booster doses. Of the total population in Estonia, 63.7% have received two vaccine doses. The weekly epidemiological COVID-19 overview can be found here. Kõik uudised Keel ENG\nTerviseameti Põhja regionaalosakond võttis esmaspäeval Pirita supluskohast veeproovi sinivetikate määramiseks. Proovi tulemus viitas mõõdukale õitsengule ning vähesel määral leidus ka potentsiaalselt toksilisi liike. Mereinstituudi teaduri hinnangul sõltub sinivetikaõitsengu prognoos veetemperatuurist, tuule suunast ja senisest kestvusest. Sinivetikakogumid olid Eesti põhjarannikul visuaalselt vaadeldavad juba nädal aega tagasi, põhja- ja läänekaare tuultega võivad need püsida veel kaks kuni kolm nädalat. Kui tuul pöördub itta või kagusse, võib see kaasa tuua külma süvavee kerke, soojem pindmine veemass transporditakse siis koos planktoniga kaugemale avamerele. Terviseamet soovitab lähiajal supelrandades ujudes olla oma tervise osas tähelepanelik ning pärast suplust ennast võimalusel puhta vee ja seebiga pesta. Kindlasti tuleks jälgida, et väikelapsed ja lemmikloomad merevett alla ei neelaks. Mürgistuskahtluse korral tuleks pöörduda kas oma perearsti poole või helistada Terviseameti mürgistusteabekeskuse ööpäevaringsele infoliinile 16662. Inimene võib sinivetikate toksiinidest mürgistuse saada sinivetikarikast vett alla neelates. Mürgistusest on eelkõige ohustatud väikesed lapsed, vanemad inimesed, kodu- ja karjaloomad. Koertel piisab mürgituse saamiseks karva lakkumisest peale sinivetikaid sisaldavas vees ujumist. Sinivetikamürgituse sümptomid võivad sarnaneda tavalise gripi omadega, esineda võib naha ja silmade punetus, halb enesetunne ja kõhulahtisus, palavik, nohu ja köha, lihasevalud, huulte kipitamine ja pragunemine ning tasakaaluhäired. Sinivetikate hooajal tuleb suplejatel ohutu supluskogemuse kindlustamiseks enne vette minekut vee puhtuses veenduda. Kui vesi on muutunud silmaga nähtavate helveste tõttu kollakas-roheliseks, kalda äär on kaetud tiheda rohelise massiga, millel on kopituse lõhn, siis võib tegu olla sinivetikatega. Kui vee värvi muutvad helbed on nii väikesed, et vette pistetud oksal püsima ei jää, on sinivetika tõenäosus veel suurem. Täpsemat informatsiooni suplusvee ohutuse kohta leiab Terviseameti kodulehelt. Suplusvee kvaliteedi kohta leiab infot vtiav.sm.ee. Kõik uudised Keel EST\nПо состоянию на утро понедельника в больницах находились 97 пациентов с COVID-19\nПо состоянию на утро понедельника в больницах находились 97 пациентов с COVID-19. На минувшей неделе были госпитализированы 80 пациентов с COVID-19. Доля положительных тестов выросла на 15%. По словам заведующей отделением инфекционных заболеваний Департамента здоровья Ханны Сепп, на минувшей неделе были проанализированы 5956 тестов, результат 801 из которых оказался положительным, что ненамного отличается от показателей предыдущей недели. «Однако важно учитывать, что из-за праздников число тестирований и обращений к врачам снизилось, и на самом деле как заболевание, так и госпитализация демонстрируют признаки роста», — пояснила Сепп и добавила, что коэффициент заражения R чуть выше единицы (1,03). Согласно матрице рисков, учитывающей госпитализацию, уровень риска распространения коронавируса является средним. Средний показатель госпитализации из-за COVID-19 за последние семь дней равен 5,7. По состоянию на утро понедельника в больницах находились 97 пациентов, 50 из которых были госпитализированы ввиду симптоматической инфекции COVID-19. В течение недели скончались три человека в возрасте 74, 83 и 88 лет, один из них не был вакцинирован. Среднее количество госпитализаций за семь последних дней, связанных с симптоматическим COVID-19, выросло; заметен также рост общего числа госпитализированных. Очевидно, количество госпитализированных вырастет еще сильнее. За неделю были введены 595 доз вакцины, при этом первичная вакцинация была произведена в 147 случаях. Дополнительную или бустерную дозу получили 461 924 человека. Среди всего населения Эстонии двумя дозами вакцины привиты 63,7%. С еженедельным эпидемиологическим обзором по COVID-19 можно ознакомиться здесь. Kõik uudised Keel RUS\nKliimalepped toovad Eestisse üle miljardi euro rahastust\nKliimalepped toovad Eestisse üle miljardi euro rahastust Tänu Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemist rahastatavate moderniseerimisfondi ja innovatsioonifondi muudatustele ning sotsiaalse kliimafondi loomisele on Eestisse kliimaneutraalsusele ülemineku rahastamiseks oodata sadu miljoneid eurosid lisaraha. Agnes Aaslaid T, 05/07/2022 - 06:50\nPärandniidud vajavad meie hoolt ja tähelepanu\nPärandniidud vajavad meie hoolt ja tähelepanu Homsel heinamaarjapäeval tähistatakse mitmete matkadega pärandkoosluste päeva. Eesti looduse ühed elurikkaimad kooslused – pärandniidud – vajavad jätkuvat tähelepanu ja hoolt, sest nende elupaikade unikaalsuse hoidmine on saavutatav vaid inimese ja looduse koostöös. Marju Kaasik R, 01/07/2022 - 10:09\nKaalukas rahvusvaheline keskkonnasündmus on seekord Tallinnas\nKaalukas rahvusvaheline keskkonnasündmus on seekord Tallinnas Täna, 30. juunil leiab Tallinnas Kultuurikatlas aset kaalukas rahvusvaheline keskkonnasündmus, ÜRO veekonventsiooni 30. aastapäeva tähistamine, kus tuuakse välja kolme aastakümne edusammud. Agnes Aaslaid N, 30/06/2022 - 06:34\nEesti maailmamere konverentsil: Merekaitsealad on hõlpsaim viis mereliike kaitsta\nEesti maailmamere konverentsil: Merekaitsealad on hõlpsaim viis mereliike kaitsta Esmaspäevast reedeni Lissabonis toimuval ÜRO maailmamere konverentsil nimetati Keskkonnaministeeriumi asekantsler Antti Tooming konverentsi asepresidendiks. Eile juhtis Tooming plenaaristungit ja äsja pidas samal istungil Eesti riigi nimel kõne. Agnes Aaslaid K, 29/06/2022 - 15:24\nELi keskkonnaministrid jõudsid kliimapaketi läbirääkimistel ühiste lähenemisviisideni\nELi keskkonnaministrid jõudsid kliimapaketi läbirääkimistel ühiste lähenemisviisideni Euroopa Liidu liikmesriikide keskkonnaministrid leppisid täna varastel hommikutundidel Luksemburgis kokku "Eesmärk 55" paketi üldised lähenemviisid viie kliima õigusakti osas, mis puudutavad ELi heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemi uuendamist, jõupingutuste jagamist liikmesriikide vahel,… Agnes Aaslaid K, 29/06/2022 - 11:13\nEuroopa keskkonnaministrid asuvad vaagima kliimapaketti\nEuroopa keskkonnaministrid asuvad vaagima kliimapaketti Euroopa Liidu keskkonnaministrid arutavad homme Luksemburgis, kuidas minna edasi kliima- ja energiapaketiga „Eesmärk 55“. Eestile oluliste sõlmküsimustena on läbirääkimisel näiteks kasvuhoonegaasidega lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemi ülevaatamine, kliimameetmete sotsiaalfondi… Marju Kaasik E, 27/06/2022 - 17:20\nKeskkonnaagentuur alustas Peipsi järvel laineinfo mõõtmist ja edastamist\nKeskkonnaagentuur alustas Peipsi järvel laineinfo mõõtmist ja edastamist Alates tänasest võib Keskkonnaagentuuri uuenenud veebilehel ilmateenistus.ee jälgida operatiivselt Peipsi järve lainetust. Mustveest nelja kilomeetri kaugusel asuv lainemõõtja edastab reaalajas infot laine kõrguse, sageduse ja suuna kohta. Piret Pärnpuu E, 04/07/2022 - 15:50\nEestis kogutavad lindude rõngastusandmed said üles interaktiivsetele kaartidele ja graafikutele\nEestis kogutavad lindude rõngastusandmed said üles interaktiivsetele kaartidele ja graafikutele Matsalu rõngastuskeskuses alates 2000. aastast kogutud andmed said kokku graafikutele ja kaartidele. Piret Pärnpuu R, 01/07/2022 - 11:44\nKeskkonnaagentuuri ilmateenuste veeb läbis disaini uuenduskuuri Tänasest on uues kuues uuendatud disainiga ilmateenistus.ee veebileht. Piret Pärnpuu N, 30/06/2022 - 12:34\nValmis jäätmete ringlussevõtu võimekuse analüüs\nValmis jäätmete ringlussevõtu võimekuse analüüs Millised jäätmed suunatakse Eestist välja ja milliseid taaskasutatakse Eestis? Millised jäätmeliigid vajavad seoses töötlemisvõimaluste muutumisega erilist tähelepanu? Piret Pärnpuu K, 29/06/2022 - 08:50\nValmis aastaraamat „Mets“ 2020. aasta väljaanne\nValmis aastaraamat „Mets“ 2020. aasta väljaanne Keskkonnaagentuuri poolt koostatav aastaraamat esitab statistilist informatsiooni Eesti metsandussektori kohta. Väljaanne sisaldab metsaomandi, -varude, -uuendamise, -tulekahjude, metsa tervisliku seisundi ja õigusnormide eiramisega seonduvaid peatükke ning teavet metsaga seotud raietest,… Piret Pärnpuu T, 21/06/2022 - 09:35\nSaabunud soojad ilmad suurendasid kuuse-kooreüraskite lendlust\nSaabunud soojad ilmad suurendasid kuuse-kooreüraskite lendlust Erametsaomanikel tasub teada, et mais saabunud kevadsoe on toonud metsadesse kuuse-kooreüraskid, kellel tuleb silm peal hoida ning vajadusel kaitsta oma metsa üraskikahjustuste eest. Innar Kaldlaur N, 16/06/2022 - 11:46\nRiigikogu kiitis heaks Soome ja Rootsi NATOga ühinemise protokollid\nRiigikogu võttis täna erakorralise istungjärgu teisel istungil vastu seaduse, millega kiitis heaks Soome ja Rootsi ühinemist käsitlevad Põhja-Atlandi lepingu protokollid. Link uudisele: Riigikogu kiitis heaks Soome ja Rootsi NATOga ühinemise protokollid\nRatas Ukraina delegatsioonile: teieta poleks NATO kaitsekilp nii kiiresti laienenud\nRiigikogu esimees Jüri Ratas ütles täna Riigikogus kohtumisel Ukraina parlamendi delegatsiooni ja Žõtomõri oblasti esindajatega, et Eesti toetus Ukrainale on vankumatu. Link uudisele: Ratas Ukraina delegatsioonile: teieta poleks NATO kaitsekilp nii kiiresti laienenud\nSoome ja Rootsi NATOga ühinemise eelnõu läbis Riigikogus esimese lugemise\nRiigikogu erakorralise istungjärgu esimesel istungil läbis esimese lugemise eelnõu, mis näeb ette Soome ja Rootsi ühinemist käsitlevate Põhja-Atlandi lepingu protokollide heakskiitmise; eelnõu teine lugemine toimub täna kell 15.30 algaval Riigikogu istungil. Link uudisele: Soome ja Rootsi NATOga ühinemise eelnõu läbis Riigikogus esimese lugemise\nRiigikogu erakorraline istungjärk on homme, 6. juulil\nRiigikogu arutab erakorralisel istungil Soome ja Rootsi NATO-ga liitumislepingu ratifitseerimist. Link uudisele: Riigikogu erakorraline istungjärk on homme, 6. juulil\nMenetlusse võeti eelnõu Soome ja Rootsi NATO-ga liitumislepingu ratifitseerimise kohta\nEelnõu menetletakse 6. juuli erakorralisel istungjärgul. Link uudisele: Menetlusse võeti eelnõu Soome ja Rootsi NATO-ga liitumislepingu ratifitseerimise kohta\nSotsiaalkomisjon arutas Tallinna Haigla projekti rahastamise takerdumise tagajärgi\nSotsiaalkomisjon kogunes täna avalikule erakorralisele istungile, et saada ülevaade sellest, mis kaasneb valitsuse otsusega Tallinna Haigla rajamine ja ning politsei- ja piirivalveametile mitmeotstarbelise meditsiinikopteri võimekuse loomine Eesti taaste- ja vastupidavuskavast välja jätta. Link uudisele: Sotsiaalkomisjon arutas Tallinna Haigla projekti rahastamise takerdumise tagajärgi\nTänane ilm ()\nKord siin, kord seal tuleb hoog vihma\nVihmasadu 05.07.2022, Tallinn, Väike-Õismäe Foto: Aime Pae Ilma ülevaade 7.07 - 13.07.2022\n46. nädala loomapildi valimisel osalevad fotod\nKoidula Kliimann Nooruke kanakull 27.06.2022 Mustamäe\nMereilm (06.07.2022 08:00)\nLE-PM – Võru\nHaigla saadab pool korrust remonti\non 06.07.2022 by Arved Breidaks\nVõrus asuv Lõuna-Eesti haigla kuulutas kolmapäeval välja riigihanke haiglahoone A-korpuse 8. korruse ruumide ning liftihalli täielikuks rekonstrueerimiseks.\nPilliõpingute erialavalikus annavad tooni klaver ja kitarr\non 05.07.2022 by Gretel Juhansoo\nJuuni alguses lõppenud muusikakoolide esimesed sisseastumiskatsed näitavad tavapärast trendi: enim soovivad lapsed õppida klaverit. Samas on viimastel aastatel populaarsust kogunud rohkem pildis olevad ukulele ja kitarr.\non 05.07.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nEsinejad jäävad sõja tõttu festivalile tulemata\non 05.07.2022 by Tomi Saluveer\nVõru pärimustantsufestivalil on tänavu mitmeid uuendusi, kuid suve ühte suursündmust varjutab Ukraina sõda. Mitu kaugemate riikide rühma on loobunud osalemast, sest pelgavad Venemaa naabruses asuvasse väikelinna tulla.\nRaamatukoguhoidjaks hakanud kirjanik paneb mõisas filmirullid keerlema\nKirjanik ja kirjastaja Epp Petrone asus juulist tööle Rõuge vallas asuva Sänna mõisa raamatukogu juhatajana. Tema eestvedamisel saab sellest nädalast alguse Sänna kultuurimõisa filmiõhtute programm, mis viib vaatajad kokku filmimaailmaga seotud inimestega.\nJärve äärest kadunud mees leiti uppununa\nEsmaspäeva õhtul jäi Võru vallas Kirikumäe järve ääres kadunuks mees, kes leiti hiljem samast järvest uppununa.\nEKRE tahtis takistada vallaliste pääsu Võru maaoksjonile\non 30.06.2022 by Arved Breidaks\nNoortele peredele elamumaa oksjoni korraldamist arutanud Võru linnavolikogus läks teisipäeval vaidluseks, kas seada oksjonil osalemise tingimuseks nõue, et noor pere oleks registreeritud abielus. See välistanuks üksikvanemate osalemise tulevasel enampakkumisel.\nÜritused 1.–8. juuli\non 30.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nVõru vallast leiti ebaseaduslikke maasikakorjajaid\non 29.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nLõuna prefektuuri piiri- ja migratsiooniametnikud kontrollisid Võru vallas 28. juunil maasikupõldu selgitamaks, kas inimesed töötavad seal seaduslikult.\nMaasikahooaeg võib jääda lühikeseks\non 28.06.2022 by Tomi Saluveer\nKuigi maasikakasvatajad ootavad head saaki, võib marjahooaeg jääda lühikeseks. Raskusi võib tekkida ka saagi koristamisel.\nJoobes mees muutus vägivaldseks\non 27.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nPolitseil tuli käia pühapäeval Võrus perevägivalla juhtumit lahendamas.\nTomi Saluveer: jätkus nii leiba kui ka tsirkust\non 26.06.2022 by Tomi Saluveer\nJaaninädal näitas, et rahvas ei janunenud kuuma ilma käes ainult jookide järele, vaid otsis võimalusi kosutada ennast ka kultuuri ja toiduga ning jahutas end vees.\nVõru otsib raamatukogu hoone uuendajat\non 25.06.2022 by Arved Breidaks\nVõru linnavalitsus kuulutas jaanipäeval välja Võrumaa keskraamatukogu hoone rekonstrueerimise ja sisustamise riigihanke arvatava maksumusega umbes kaks miljonit eurot.\nTõukerattur sai taas viga\non 25.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nJaanipäeva pärastlõunal kukkus Võrus elektritõukerattal Bolt liikunud joobetunnustega mees, kes viidi haiglasse.\nKaks ratturit viidi haiglasse\non 24.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nVõrumaal juhtus neljapäeval ja ööl vastu reedet kaks liiklusõnnetust ratturitega, kes tuli Lõuna-Eesti haiglasse toimetada.\nLõuna-Eesti haigla saab laste turvalist sündi jälgiva lisaaparaadi\non 23.06.2022 by BNS\nColonna Heategevusfond kogus Eesti maakonnahaiglate toetamiseks ühe õhtuga rekordilised 170 000 eurot, vajaliku lisaaparaadi saab sel teel Lõuna-Eesti haigla.\nLõuna-Eestit kaitsev 2. brigaad lõimitakse tugevamalt liitlastega\non 22.06.2022 by Arved Breidaks\nKaitseväe Taara linnakus viidi kolmapäeval läbi 2. jalaväebrigaadi ülema vahetus, kus väeosa uue ülemana asus ametisse kolonel Mati Tikerpuu. Tema esmaseks suureks väljakutseks on Lõuna-Eesti väeosa ja Eestisse saabunud Briti lahingugrupi tegevuse ühitamine.\nVõidutule toovad tänavu maakondadesse kodutütred\non 21.06.2022 by Tomi Saluveer\nTänavu Kuressaares süüdatava võidutule toovad maakondadesse kodutütred, kes tähistavad sel aastal organisatsiooni 90. aastapäeva. Nende paarilised on naiskodukaitsjatest rühmajuhid. Naised kinnitasid, et on võimaluse üle uhked, kuid vastutusrikka ülesande eel on sees ka omajagu ärevust.\nPolitsei palub peosaginas sõpradel silma peal hoida\non 21.06.2022 by Jaan Rapp\nSaabuvate jaanipühade põhilised riskitegurid on joobes pea ja raske jalg, tõdeb Kagu politseijaoskonna patrullitalituse juht Madis Soekarusk. Kõigile pidulistele paneb ta südamsele hoida peole minnes kaasas olevatel sõpradel silma peal ja mitte kõhelda vajadusel abi kutsumast.\nÜritused 22.–26. juuni\non 21.06.2022 by Aime Hõbejõgi\nKuhu minna ja mida teha sellel nädalal Põlva-, Valga- ja Võrumaal?\nLE-PM – Rõuge\nVallad valivad hädavajalikke kulutusi\nHinnatõus on pannud Lõuna-Eesti vallad olukorda, kus tuleb vahet teha hädavajalikel, paratamatutel ja muudel kuludel.\nVõrumaal harjutav Ott Tänak tõi lastelaagrisse elevust\nTeisipäeva hommikul Võrumaale testisõite tegema saabunud rallikuulsus Ott Tänak külvas samal ajal Kirikumäe järve ääres laagris olnud lastes tublisti elevust.\nRõuge vallas olid põlengud kolmel päeval järjest\n23.–25. juunil kustutasid päästjad Rõuge vallas süttinud kaht sauna ja kõrgepingeliini alust pinnast.\nHüljatud kurepesas lamas linnukorjus\nVõrumaal Plaani külas avanes reedel nukker vaatepilt, kui külakeskuse ühe liiniposti otsas olevas kurepesast paistis välja surnud linnu korjus.\nNiitmine nõudis higi, verd, kuid mitte pisaraid\nPlaani küla Haanjamaal meelitas jaanipäeval taas kohale käsitsi niitmist au sees hoidvad mehed ja naised, et lasta vikatitel läbi õitsva heina sahiseda ning selgitada endi seast välja see, kellest kõige puhtam plats ja kõige sirgem heinavaal järele jääb.\nHaani mees lõhnab pööripäeval kase järele\nKeskhommikune päike põrkab pussnoa teralt otse silma, kui murumütsis habemik selle käiku laseb. Kraavipervelt lõigatud käsivarrejämeduse kase küljest langevad lõhnavad oksad, mis oma ürgse aroomibuketi päästavad täielikult valla õhtul saunalaval.\nJoobes mees ärandas kaks autot\nPurjuspäi kaks autot ärandanud juhtimisõiguseta mees sai kahtlustuse korduvas joobes juhtimises ning kahe sõiduki omavolilises kasutamises.\nLihaveised jäid üleujutuse tõttu lõksu\nRõuge vallas Kuutsi külas jäid Vaidva jõe üleujutuse tõttu neljapäeval 57 lihaveist ühele kaldale lõksu.\nÜritused 17.–24. juuni\nPargist leitud dekoratiivseen pakkus maitsenaudingut\nPaljudele meist meeldib sambla seest seeni korjata. Maitsenaudingut võivad pakkuda aga ka puu küljes kasvavad seened.\nJaanisimmanid tõmbavad tuurid üles\nJaanipidusid leidub ka sellel aastal igale maitsele, neid jagub ka Lõuna-Eestis lausa nädalaks ajaks. Mõnel pool peetakse pidu juba täna, teisal aga alles päev pärast jaanipäeva.\nUuring aitab linnadel ja valdadel sihte seada\nLõuna-Eesti omavalitsustest on inimesed oma elukohaga kõige enam rahul Võru linnas, kõige vähem aga Valga vallas.\nVeokeid õgiv kurv saab toitu juhtide uljusest\nVõrumaal Misso aleviku Luhamaa-poolsel sissesõidul olevas S-kurvis nädal tagasi kraavi sõitnud tsisternauto oli juba kuues raskeveok, mis seal paari aasta jooksul ümber läinud. Kohalikud peavad õnnetuste süüdlaseks järsku kurvi, transpordiamet aga siunab kihutavaid veokijuhte ning lahendust ei paistagi.\nVõrumaal lõpetas üle poolesaja õppuri kooli kiitusega\nLambakuuri põleng nõudis kolme looma elu\n7. juunil kell 13.27 helistati häirekeskusesse teatega, et Võrumaal Rõuge alevikus Pärna tänaval põleb lambakuur.\nKurikuulus Misso kraav nõudis taas veoki ohvriks\nVõrumaal Misso alevikus sõitis reedel järjekordne veok kraavi, sest juht ei tulnud toime alevikku sissesõidul oleva šikaani läbimisega.\nRõuge Ööbikuoru külastuskeskuse pärliks on üle maalilise oru kulgev rippsild\nLäinud aasta suvel Võrumaal Rõuge vallas asuvas Ööbikuorus alguse saanud külastuskeskuse arendamise ehitustööd lõppesid küll märtsis, kompleks aga avati pidulikult nüüd turismihooaja hakul, et piirkonda veelgi rohkem korduvkülastajaid meelitada.\nLE – PM – Antsla\nHaruldane mudakonn kipub tiikidest ära kaduma\nPoolenisti kinnikasvanud tiikides, kus hundinuiade vahel võib suveõhtul silmata vaid mõne kiili rippuvat lendu, käib veepinna all aga vilgas elu. Teiste elukate seas püüavad seal täiskasvanuks saada Eestis väheneva arvukusega mudakonna kullesed, kelle väljasuremisest päästmise on Eestimaa looduse fond (ELF) võtnud sel aastal oma südameasjaks.\nMeistrite päev pani Antsla kihama\non 19.06.2022 by Maarius Suviste\nPühapäeval peeti Antsla kesklinna pargis Meistrite päeva, mis sel aastal oli pühendatud raamatukogude aastale.\nTänavail sündinud kunst raamiti seinte vahele\non 18.06.2022 by Arved Breidaks\nAntslas avati reede õhtul Eesti tänavakunsti ja -kunstnike ülevaatenäitus nimega «Piece of Peace», mis võtab kokku 25 aasta jooksul seintele, sõidukitele ja kuhu iganes siginenud ja sealt jälle kadunud loomingu, mida konservatiivsem osa inimestest ka lihtsalt sodimiseks nimetab.\non 16.06.2022 by Aime Hõbejõgi\nKool sai kingiks erilise noodipuldi\non 16.06.2022 by Jaan Rapp\nEelmisel nädalal 100. sünnipäeva pidanud Valga muusikakooli juubeliaktusel võttis koolijuht Tiia Parmo juubilari esindajana vastu õnnitlusi ja kinke ka teistelt Eestis muusikaharidust jagavatelt asutustelt.\nPeagi avanevad Antslas esimesed kodukohvikud\non 16.06.2022 by Sten Mahov\nTuleva kuu algul peetakse Antsla vallas esimest korda mitmel pool mujalgi väga populaarseks saanud kodukohvikute päeva. Oma koduväravad ning -hoovi soovib avada ja toite pakkuda seitse peret.\non 16.06.2022 by Gretel Juhansoo\non 14.06.2022 by Sten Mahov\non 09.06.2022 by LEPM\nÜliharuldaste lindude pesas sirgub kolm poega\non 09.06.2022 by Jaan Rapp\nKarula must-toonekurgedel, kes saanud nimeks Kaia ja Karl II, on koorunud kolm poega. Nende käekäigule saab kaasa elada looduskaamera vahendusel.\non 05.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nÜritused 3.–9. juuni\non 02.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nVõrumaa veised aitasid Pärnul mainekat auhinda võita\non 02.06.2022 by Maarius Suviste\nVõrumaa taluniku Silver Visnapuu veised ehk pilliroomaiad suvetöölised on andnud suure panuse selle heaks, et suvepealinn saab nüüd vastu võtta maineka üle-euroopalise auhinna.\nVõrulased keskendusid tulevikualgatustele\non 28.05.2022 by LEPM\nVõru kultuurimajas Kannel toimus reedel maakonna arengustrateegia uuendamise teine seminar, mille fookuses oli tulevik ehk kuidas muuta arengustrateegia eristuvamaks, kaasahaaravamaks ja paremini rakendatavaks.\nKüsitlus: kas riigikogu peaks perehüvitisi tõstva seaduse juba lähinädalatel vastu võtma?\non 26.05.2022 by Mati Määrits\nÜritused 27. mai – 3. juuni\non 26.05.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nLõuna-Eesti omavalitsuste esindajad külastasid Euroopa kultuuripealinna Kaunast\non 25.05.2022 by LEPM\nEuroopa kultuuripealinn Tartu 2024 Lõuna-Eesti omavalitsuste esindajad koos Tartu 2024 meeskonnaliikmetega külastasid nädalavahetusel Euroopa kultuuripealinn Kaunas 2022 üht tipphetkedest, nädalavahetuse jooksul toimus üle 60 sündmuse.\nHinnatõusu mõju: amet lükkab hulga teetöid edasi\non 12.05.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nTranspordiamet lükkab ehitushindade tõusu ja ehitusmaterjalide tarneraskuste tõttu edasi ligi 50 selleks aastaks kavandatud teeobjekti ehituse ning kompenseerib selle arvelt ehitusettevõtjatele hinnatõusu.\nLE-PM – Seto\nLõuna-Eesti tublid lõpetajad kohtusid presidendiga\non 06.07.2022 by Gretel Juhansoo\nKolmapäeval tunnustasid Eesti Vabariigi president Alar Karis ning haridus- ja teadusminister Liina Kersna presidendi kantselei roosiaias tublisid üldhariduskoolide, kutseharidusasutuste ja kõrgkoolide lõpetajaid.\nKaupo Kutsar: kuidas Setomaalt Rail Balticule saab?\non 05.07.2022 by Kaupo Kutsar\nEt homme Rail Balticuga Euroopasse saaks sõita, peab tegutsema juba täna. Eesti Raudtee on aga asumas kulude optimeerimise eesmärgil Valga-Koidula raudteelõigul möödasõitu võimaldavate rööpapaaride eemaldamisele.\nNoored muusikud lihvisid oma mänguoskusi Värskas\nJuba 25. korda kogunesid Värskasse keelpilliõpilased ja -õpetajad kogu Eestist, et koos musitseerida, omandada uusi teadmisi ja täiustada mängutehnikat.\nSeto Folki jagus kolmele lavale\non 02.07.2022 by Gretel Juhansoo\nLaupäeval sai teoks tänavuse aasta Seto Folgi «Loo ilu!» teine pidupäev, mispuhul said muusikasõbrad esinejate etteasteid kuulata ja vaadata kolme lava ees. Lisaks oli huvilistel võimalus käia seene- ja linnuretkel, õppida improteatrit tegema ja süstaga seilata.\nVärska maantee täitus sadade leelotajatega\nVärskas sammusid pea kakskümmend leelokoori laupäeva lõunatundide palavust trotsides ja leelotades lava poole, et setode hümniga 16. Seto leelopäeva lahti laulda. Tänavusel aastal kandis üritus nime «Ilo», mispuhul lauldi ilu- ja peolaule.\nSeto folk tõmbas end käima\non 01.07.2022 by Gretel Juhansoo\nSärtsakate rütmide saatel paiskusid Värskas reede õhtul lahti tänavuse Seto folgifestivali väravad, pakkudes kahel päeval elamusi nii kodust leelot kui eksootilist muusikat hindavale kuulajale.\nValmis Seto laulupärimuse koduleht\non 01.07.2022 by LEPM\n16. Seto leelopäevaks valmis Seto laulupärimuse koduleht, kuhu on koondatud suur osa seto leelo teemalisi saateid, klippe, laulusõnu ja salvestisi.\nVana talu tõmbab lapsi pillimängu manu\non 01.07.2022 by Arved Breidaks\nKontserdiga aidaesisel lõppes neljapäeval 20. Rikka Ivvani pillilaager Setomaal Küllätüväs, mis oma eripärase õhustikuga tõmbab igal aastal kümneid lapsi sellesse vanasse tallu tegema pillimänguga kas esmast tutvust või lihvima näpuosavust.\nEesti saavutas MMi sprinditeates 15. koha\non 28.06.2022 by Lõuna-Eesti Postimees\nOrienteerumise MM-võistluste avapäeval Taanis võisteldi sprinditeates, kus kahest naisest ja kahest mehest koosnevad võistkonnad läbivad teatejooksuna neli umbes 15-minutilise võiduajaga sprindirada.\nPiiririkkujaid leiti nii maa kui ka vee peal\nPühadenädalal tuvastasid kagupiiri valvajad omajagu rikkumisi nii piiripunktides kui veekogudel.\nRatsanikud kappasid parmupilve saatel orienteeruma\non 26.06.2022 by Arved Breidaks\nTrotsides 30-kraadist palavust ja parvena ligi tikkuvaid parme startis kümmekond ratsanikku pühapäeval Nedsaja külast Setomaal Lõuna-Eesti ratsaorienteerumise Tornimäe etapile.\nReisibuss süttis põlema\nSetomaa vallas süttis laupäeva pärastlõunal põlema reisibussi mootoriruum.\nRohepööre jaanilaual - taimetoit on uus šašlõkk\non 21.06.2022 by Arved Breidaks\nKui jaaniõhtuks sisseoste tehes tahaks lihaleti ees hindu takseerides korraga nutta ja vanduda, siis hingake sügavalt sisse-välja ja mõelge kastist välja – šašlõkk jaanikul on ju nii väga üheksakümnendad koos Soome longero ja CD-plaatidega.\nKüsitlus: millised on teie pere jaanipäevatraditsioonid?\nTalumuuseum soetas elusa eksponaadi\non 09.06.2022 by Arved Breidaks\nInglismaa alustas kodust EM-finaalturniiri napi võiduga\nNaiste jalgpalli Euroopa meistrivõistluste avamängus oli võidukas võõrustaja Inglismaa, kui Old Traffordil alistati Austria 1:0.\nVassiljev Flora euromängu eel mullusele edule ei mõtle: oleme uues seisus\nKaks Eesti jalgpalliklubi alustab neljapäeval mängudega Euroopa Konverentsiliiga esimeses eelringis. Paide Linnameeskond peab Tbilisi Dinamoga avamängu Gruusias, FC Flora Seinäjoki klubiga Soomest aga kodus.\nETV spordisaade, 6. juuli\nSaatejuht Tarmo Tiisler\nTeatrifestival Baltoscandal kaasab kohalikke\nKolmapäevast pühapäevani toimub Rakveres 17. rahvusvaheline etenduskunstide festival Baltoscandal.\nEM-il õigust mõistev Kaivoja: mängud VAR-iga on minu jaoks üsna uued\nKolmapäeval alanud naiste jalgpalli EM-finaalturniiril on üheks õigusemõistjaks Eesti kohtunik Karolin Kaivoja, kes jookseb väljakule juba neljapäeval, kui vastamisi lähevad Norra ja Põhja-Iirimaa.\nIlm pakub värskust ka järgnevail päevil\nKuumuse kantsiks jäävad Vahemeremaad ja osa 30-kraadisest leitsakust kandub Euroopa idatiiba. Kontrast läänepoolse jahedusega on suur. Sellest energiast sündinud madalrõhkkond on teel Peipsi taha.\nUkraina noored kogevad Värskas esimest korda suitsusauna\nVärska lähedal toimuvad laste- ja noortelaagrid Ukraina põgenikele, kus alates mai lõpust on osalenud juba üle 200 Ukraina lapse.\nNadal võttis maratonlahingus magusa revanši ja pääses nelja sekka\nWimbledoni slämmiturniiril on selgunud kõik poolfinalistid. Viimase mehena tagas pääsme nelja parema sekka kahekordne võitja Rafael Nadal, kes alistas maailma 14. reketi Taylor Fritzi 3:6, 7:5, 3:6, 7:5, 7:6 (10:4).\nNoorte tung arstiteadust õppida on vähenenud\nPea kõigis Eesti kõrgkoolides on sisseastumisavalduste vastuvõtt lõppenud ning käivad sisseastumiskatsed. Kõige populaarsemad erialad on jätkuvalt informaatika ja psühholoogia. Mõnedel erialadel, nagu arstiteadus, on avalduste hulk aga langenud.\nNeidude jalgpallikoondis lõpetas Balti turniiri napi kaotusega\nEesti neidude U-19 jalgpallikoondis pani kolmapäeval punkti Balti turniirile, kui otsustavas kohtumises saadi Leedu vastu kirja napp 2:3 kaotus.\nJohnson tõrjub vastaste kriitikat ja tahab peaministrina jätkata\nSuurbritannia peaminister Boris Johnson ei kavatse ametist lahkuda, kuigi veel mitu valitsuse liiget otsustas ametist loobuda.\nLajal jõudis kodustel meistrivõistlustel mängleva kerglusega finaali\nTallinna Kalevi tenniseklubis jätkuvatel Eesti tennisemeistrivõistlustel jõudis esimese mehena üksikmängu finaali esimese asetusega Mark Lajal.\nKoalitsioonikõnelused jätkuvad kolmapäeval hilisõhtuni\nKolmapäeva keskpäeval algasid Reformierakonna, Isamaa ja Sotsiaaldemokraatliku erakonna kõnelused võimuliidu moodustamiseks.\nTennisemaailma "paha poiss" jõudis slämmiturniiril esmakordselt poolfinaali\nWimbledoni tenniseturniiril pääses kolmanda mehena üksikmängu poolfinaali austraallane Nick Kyrgios (ATP 40.), kes alistas kolmapäevases veerandfinaalis Tšiili mängija Cristian Garini 6:4, 6:3, 7:6 (5).\nEnefit Green ehitab Purtsesse tuule-päikese hübriidjaama\nTäna pandi nurgakivi Purtse hübriid-jaamale, mis peaks valmima järgmise aasta kevadel.\nErdogani väitel võivad Moskva ja Kiiev sõlmida varsti teraviljatehingu\nTürgi presidendi Recep Tayyip Erdogani sõnul võivad Moskva ja Kiiev sõlmida lähipäevade jooksul kokkuleppe, mis lubab Ukrainal taastada teraviljatarned läbi Musta mere.\nKallis ehitushind lükkab Tartu koolide remondid tulevikku\nEhituskulude kasvu tõttu lükkub Tartus mitmete haridusasutuste rekonstrueerimine edasi. Mõni kriitilisemas seisus kool peab uuendust ootama veel viis aastat. Uuematel hoonetel tuleb aga oodata vähemalt 2040. aastani.\nÜldliidriks jäänud Van Aerti imesõit päästis tiimi Touril katastroofist\nPrantsusmaa velotuuri viienda etapi (Lille - Arenberg; 157 km) võitis Austraalia rattur Simon Clarke. Siiani Touri käiku kontrollinud Jumbo-Visma meeskond elas kolmapäeval läbi mitu rasket hetke ning kaotas tõenäoliselt ühe oma liidritest.\nVõru Linnapark (Tänapäevane Kreuzwaldi park) --\nPetseri laulupeo rongkäik 7.07.1929. --- Kogume V\nPulmapäeval viidi lilled Võru "vabastajatele"\nPlaan täideti 117%\n1. Mai paraad Võrus Gaasianalüsaatorite tehase t\nTänapäevane Nöörimaa Toidukeskus.\nVõru Gaasianalüsaatorite tehas.\nSeminari väljak Võrus.\nÜleujutus Võrus Antsla mnt.\nÜleujutus Antsla mnt. alguses Võrus.\n#võru #võrulinn #koidulatn\n#võru #võrulinn #jüritn #eesti #estonia\n#võru #kubija #eesti #võrumaa\n#võru #tamulajärv #tamula\n#võru #tamula #tamulajärv\n#võru #eestipank #pangahoone\n#võru #kreutzwaldipark #pargikohvik\nInstagram post 18054319831220654\nInstagram post 17854590733843515\nInstagram post 17852813920879448\n#võru #jüritn #lembitutnhoov #linnavalitsusehoov\nInstagram post 17850230669717282\nInstagram post 17940435079870115\nInstagram post 17919754445220756\nInstagram post 17912436149357722\nInstagram post 18148280962224676\nInstagram post 17904151373294904\nInstagram post 18217178578106902\nInstagram post 18159056935172696\nInstagram post 17931876856930029\nInstagram post 17948352520653066\nInstagram post 17906161328344933\nInstagram post 17918736842030395\nCopyright © 2021 Võrumaa Sõprade Selts


Tallinna botaanikaaia kasvuhooneid saab nüüd külastada nii reaalselt kui virtuaalselt - Kodustiil\nTallinna botaanikaaia kasvuhooneid saab nüüd külastada nii reaalselt kui virtuaalselt\n15. mai 2020, 11:17\nAlates 18. maist on taas avatud botaanikaaia kasvuhooned. Kuigi kasvuhoonekompleksi keskses osas – palmimajas – käivad renoveerimistööd, on külastajad oodatud troopika-, lähistroopika- ning kuivalembeste taimede majja.\nNende külastamisel tasub siiski meeles pidada, et kasvuhoonetes valitsevad eritingimused: lähtuvalt taimede kasvunõuetest tavapärasest kõrgem õhuniiskus ja temperatuur ning piiratud on ka õhuvahetus väliskeskkonnaga. Seetõttu tasub Terviseameti soovitusi erinõuete osas eriti hoolega järgida. Kasvuhoones võib korraga viibida maksimaalselt kümme inimest ja tuleb hoida inimestevahelist distantsi.\nKes aga soovib kindla peale turvalainel püsida, saab nüüdsest kasvuhooneid külastada virtuaalselt botaanikaaia kodulehel. Virtuaaltuuriga on seotud ka audiogiid: tähistatud on kasvuhoonete tähtsamad ja efektsemad taimed ning neist jutustab lähemalt metoodik Urmas Laansoo.\nBotaanikaaia väliterritoorium ja kassa on avatud iga päev kell 10.00–19.00, kasvuhooned 11.00–19.00. Sissepääs tavahinnaga.


Ecosh Life - Liigestekompleks 90tk 45g - 24,00 €\n> Tervis>Toidulisandid>Ecosh Life - Liigestekompleks 90tk 45g\n533,33 € / kilogramm\nManustamine: 4 kapslit päevas vee või mahlaga vastavalt terapeudi või arsti soovitusele. Kapsleid võtta koos rasvu sisaldava toiduga. Soovitatud annust ei tohi ületada. Raseduse, rinnaga toitmise ning ravimite tarvitamise korral konsulteerida arsti või terapeudiga. Toidulisand ei asenda mitmekülgset ja tasakaalustatud toitumist ning tervislikku eluviisi. Hoida lastele kättesaamatus kohas.


Kuidas mõjutab leina kaotamine DSM 5 mind? - Lein\nKuidas mõjutab leina kaotamine DSM 5 mind?\nDSM on viis, kuidas liigitada erinevat tüüpi psühholoogilisi ja vaimseid häireid. DSM 5 on protsessi uusim versioon ja aitab vaimse tervise kogukonnas olijatel mõista, kuidas erinevaid patsiente diagnoosida ja ravida ning see kõik põhineb sümptomitel. Kahjuks võib DSM 5-ga leina kaotanud inimestega töötada keeruline.\nSelle põhjuseks on asjaolu, et lein võib põhjustada erinevate sümptomite ilmnemist, mis on oluliselt sarnased nendega, mida kogevad keegi depressioonihäire. Selle tulemusel on reegleid veidi muudetud.\nKaotuse mõistmine DSM 5\nKui leiad läbi leina ja kellegi kaotus, kes sellest hoolib, mõjutab sind kui üksikisikut suuresti. See paneb sind tundma erinevaid emotsioone, mis võivad end näidata depressioonina või millegi muuna. Indiviidil võivad psüühiliste kõrval esineda isegi füüsilised sümptomid.\nLein mõjutab erinevaid inimesi erineval viisil ja see tähendab, et on raske öelda, mida te läbi elate, kui kaotate kellegi, kellest hoolite. Vaimse tervise osas seostus raske depressiivse häire diagnoosimise protsess aga väga lähedalt hiljutise surmaga perekonnas.\nMitte nii kaua aega tagasi olid psühholoogid DSM-i sisse ehitanud nn kaotuse väljajätmise. See väljajätmine ütles, et kellelgi, kellel ilmnesid depressiivse häire sümptomid, kuid kes oli hiljuti kaotanud lähedase, ei saanud seda leina selle haiguse tõttu diagnoosida. Seal öeldi, et need isikud olid lihtsalt seda kurvastavad. Psühholoogid on siiski leidnud, et see ei pruugi nii olla. Keegi võib kindlasti kannatada depressiooni all ja kogeda suurt kaotust, mida psühholoogid nüüd tunnistavad.\nmääratleda humanistlik teraapia\nDSM-i uusima versiooniga on psühholoogid kaotanud selle leinast väljaarvamise, mis tähendab, et neil on vabadus alustada ravi patsientidega, kellel ilmnevad raske depressiivse häire sümptomid, ilma et nad peaksid ootama, kuni kadumise sümptomid mööduvad.\nDiagnoosimisel võetakse arvesse mõningaid erinevaid aspekte, sealhulgas sümptomid ise, nende raskusaste ja kestus, mis on vajalikud tõelise diagnoosi moodustamiseks. Nüüd on psühholoogi või psühhiaatri otsustada, kas need sümptomid moodustavad depressiooni häire või leina diagnoos.\nSuure depressiivse häire diagnoosimine\nPraegune depressiooni kui leina diagnoosimise ajakava on kaks nädalat; see on aga asi, mida iga spetsialist, kellega suhtlete, hoolikalt kaalub. Üldiselt võivad suure depressiivse häire sümptomid, mis esinevad erineva raskusastmega ja eksisteerivad kauem kui kaks nädalat, diagnoosi saamiseks, kuid see pole tingimata lõplik.\nKui mängus on lein ja lein, on see veelgi olulisem ning vaimse tervise spetsialist saab viimase sõna selle kohta, kuidas nad soovivad patsienti diagnoosida ja kas tuleb arvestada erinevate teguritega.\nKui see kahenädalane periood on läbi ja patsiendil on endiselt sümptomeid, on võimalik, et nad diagnoositakse, kuid see ei ole nõue. Pidage meeles, et sellega on seotud mõned erinevad tegurid ja patsient võib leina kogeda teistmoodi. See tähendab, et ühel patsiendil võib kahe nädala jooksul pärast kaotust olla parem enesetunne ja vähem sümptomeid, samal ajal kui teisel patsiendil võib kuluda palju kauem. See ei tähenda tingimata, et kummalgi patsiendil on suur depressiivne häire.\nKui olete kaotust kogenud, võiksite otsida professionaalset abi, et teid selle positiivsemalt läbi viia. See ei tähenda, et teil oleks depressioonihäire, kuid see tähendab, et vajate natuke abi, et end uuesti tunda. Pidage meeles, et leina ja mõnede sellega kaasnevate sümptomite kogemine on täiesti normaalne ning kaotuse läbitöötamine ja pärast igapäevaelu naasmine võtab aega.\nOluline on see, et peaksite saama hakata end mõnevõrra paremini tundma, olenemata sellest, kas tunnete end täiesti paremini või isegi oluliselt paremini. Kui te ei tunne, et paranete, siis soovite otsida täiendavat abi ja proovida oma probleemid ja lahendus lahendada professionaaliga. Muidugi ei tea kõik, kust nad peaksid selle spetsialisti leidma, et oma probleemidega toime tulla, eks? Niisiis, kust peaksite otsima, et saada natuke abi?\nBetterHelp kaugjuurdepääsu jaoks\nKui te pole nii kindel, et käite igal nädalal psühhiaatri kabinetis ja pole täiesti kindel, kuidas korraldate regulaarsed kohtumised ühes asukohas, kuid nagu professionaalse abi idee, on ka üks võimalus. BetterHelp on teenus, mis võimaldab teil suhelda spetsialistidega üle kogu riigi, kuid te ei pea muretsema selle pärast, kus te parasjagu viibite või kus nad asuvad. Peate ainult teenusesse sisse logima, kui on teie kohtumisaeg, ja saate suhelda otse Interneti-ühenduse kaudu. See on nii lihtne.\nKui teil on leina ja leina või kui arvate, et teil on suur depressiivne häire, on oluline otsida abi ja nõu koolitatud meditsiinitöötajalt. Soovite olla kindel, et saate kohe ravi, et saaksite end võimalikult kiiresti paremini tundma hakata. See saab olema protsess, kuid mida varem seda protsessi alustate, seda paremini tunnete end, mis on teie üldise tervise ja heaolu oluline aspekt. BetterHelpiga või isegi traditsioonilise psühhiaatriga saate suurepärase alguse kohe mõne aja pärast.\nLeinamine DSM 5 nullib idee, et depressioon on leina sümptom. See võimaldab inimestel saada ravi, ilma et peaks ootama, millal lein möödub.


1 lb kaalulangus vordlemine - Meeste kaalulanguse arvutamise valem\nKaalulangus parast perioodi algust\nMillised ohud on psülliumkesta kasutamisel kaalulangetamisel? Uuringus täiendati 2.\nKontrollige asju, mida suutsite teha.\nKasutage toidujälgijat, et teada saada tarbitavate kalorite arvu. Kasutage treeningjälgijat, et teada saada, kui palju kaloreid kulutate.\nKerge treening rutiinselt kalorite kaalulangus reied nahk Kõik, mida peate tegema, on varuda iga päev 20 minutit ja kanda selle trenni tegemiseks mugavaid riideid ja treenereid. Neid harjutusi tehes hakkate märkama meeleolu ja tootlikkuse erinevust. Pea kallutamine - 1 komplekt 10 kordust Kaela pöörded - 1 komplekt 10 kordust Õlgade pöörded - 1 komplekt 10 kordust Käeringid - 1 komplekt 10 kordust Randme pöörded - 1 komplekt 10 kordust Talje pöörded - 1 komplekt 10 kordust Hüppeliigese pööramine - 1 komplekt 10 kordust Külgmine lunge - 1 komplekt 10 kordust Püsivad varbad - 1 komplekt 10 kordust Seismine küljel - 1 komplekt 10 kordust Kohapeal sörkimine - 3 minutit Tungrauad - 2 komplekti 25 kordust Kopsud - 2 komplekti 10 kordust Trossist hüppamine - 3 komplekti 50 kordust PUHKUS - 10 sekundit Kallak push-up - 2 komplekti 10 kordust Jalatõsted - 2 komplekti 10 kordust PUHKUS - 10 sekundit Käärjalad - 2 komplekti 10 kordust Jalgratta krõbinad - 2 komplekti 10 kordust Crunches - 2 komplekti 10 kordust PUHKUS - 10 sekundit Vene keerdumine - 2 komplekti 10 kordust Plank - sekundit Jahutage - sirutage käsi, külgi, jalgu, selga, vasikaid ja kaela.\nToitumise tabel 1 tabel 2 ja tabel 15\nEsimesel kahel päeval võite tunda end väsinuna ja väsinud, kuid ülejäänud päevadel hakkate end hästi tundma, olema aktiivne ja nautima trenni. Kuid peate olema väga ettevaatlik, et oma dieedist eemale ei läheks.\nSiin on loetelu toitudest, mida saate süüa. Lõssi- või toonipiimas ei ole palju rasva ja seetõttu on seda ohutu tarbida Terve lehmapiim sisaldab rasva, mis ei pruugi sobida ülekaalulisuse, diabeedi ja südameprobleemidega inimestele.\nPiima toitumise eelised Shutterstock Kaltsium: Piim on kõige rikkalikum kaltsiumiallikas See tugevdab teie luid, hambaid ja lihaseid ning aitab säilitada ka luumassi Valk: Piim on ka väga hea energiaallikas. Piimavalgu põhiülesanne on keha lihaste ehitamine ja parandamine Samuti hoiab igapäevane piima tarbimine ära tarbetu toiduisu. Kaalium: Kuigi te töötate palju kaalust alla võtta, higistate ka palju. Sellel kursusel kaotate suure hulga kaaliumit, mis voolab välja higistamise vormis.\nAlates D-vitamiinist, mis aitab tugevdada luid ja hambaid, kuni A-vitamiinini, mis aitab tugevdada teie immuunsust, piimas on kõik, mida vajate 28 Seda vormingut järgivaid rühmatreeninguid on palju näiteks ketramine, alglaager ja määratud intervalliklassid.\nKui teil pole klassi juurdepääsu, looge oma intervalltreening, segades 30 sekundit kuni 2 minutit intensiivset tegevust, millele järgneb mõõdukas taastumine; korrake seda tsüklit 20 kuni 40 minutit. Nagu ülalpool välja toodud, keskendub see toidukava kiudainerikkale ja toitaineterikkale söömisele. Kasutage julgelt asendajaid ja tehke muudatusi vastavalt vajadusele. Näiteks kui soovitame 1 tassi spinatit, võite selle asendada 1 tassi lehtkapsaga, salatiga või mõne muu köögiviljaga.\nServeeri 1 tassi magustamata, madala rasvasisaldusega või rasvavaba või piimavaba piimaga. Muude kiudainerikaste teraviljade hulka kuuluvad hakitud nisu ja kliidest valmistatud teraviljad. Küllastuse säilitamiseks lisage mõni valk või tervislik rasv ja valige madalama suhkruga teraviljavalikud.\nLõunasöök: Quinoa tabbouleh 1 tass pluss üks õun ja üks tükk nöörijuustu. Saate teha tabbouleh enne tähtaega, valmistudes homme jälle piisavalt lõunaks!\nÕhtusöök: nuudlivaba pad tai Üks portsjon nuudlivaba pad tai. Hankige retsept! Kuidas see töötab? Toitainete tihedus toimib kaalulangus ja kaalujälgimise vahendina, kuna see ei ole nii piirav kui teised lähenemisviisid. Ikka saate oma lemmiktoite nautida, kaunistades need toitainerikkad koostisosad. See aitab suurendada söödava toidu hulka, hoides samal ajal oma kaloreid.\n10 NAELA 2 KUU JOOKSUL: KAALULANGUSE SööGIKAVA - TERVIS -\nKui tunnete end täis, on teil parem pidada kinni mis tahes söögikavast. Maht ja täius on täiskõhutunde olulised tegurid. Kui hakkame toitu seedima, laieneb meie kõht järk-järgult.\nSee saadab ajule täiskõnumi ja vähendab seetõttu meie soovi süüa. See signaal on tugevam, kui sööme täidiseid, tavaliselt kiudaineid, valku ja rasva sisaldavaid toite. Seetõttu on see söögikava raske nii kiudainerikaste süsivesikute kui ka valkude jaoks. Dieet ja liikumine Järgmine söögikava on loodud selleks, et aidata teil ühe kuni kahe kuu jooksul kaotada 10 naela.\nJupiter Transit 2021 - Virgo Moon Sign - Uttara Phalguni 3/4, Hasta, 1/2 Chitra\nSee aken on ette nähtud, kuna kõik kogevad kaalukaotust erinevalt.\nKaalulanguse valjakutse tarkvara


Minu Euroopa » Blog Archive » Euroopa Liit sellel nädalal: 30. november – 6. detsember\nRahvusraamatukogu Euroopa Liidu infokeskus ja noorteorganisatsioon Tegusad Eesti Noored kutsuvad 2. detsembril kell 16 veebiarutelule „Euroopa rohelepe: lootused vs reaalsus“.\nEuroopa Parlamendis on komisjonide töönädal. Jätkuvad ka parlamendi ja nõukogu vahelised läbirääkimised ELi 2021. aasta eelarve ja uue mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) valdkondlike programmide rahastamise üle. Kokkulepet loodetakse nii ühtekuuluvusfondide, merendus- ja kalandusfondi kui ka kaitsefondi suhtes.\nTäna, 1. detsembril hääletab põllumajanduskomisjon ühtse põllumajanduspoliitika rahastamist aastatel 2021-2022. Plaanitud on pikendada praeguse ühtse põllumajanduspoliitika kohaldamist, s.t toetused põllumajandustootjatele jätkuvad kokkulepitud mahus. Keskkonnakomisjon arutab joogiveedirektiivi osas liikmesriikidega saavutatud kokkulepet. Sama komisjon annab oma seisukoha ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia kohta, mis on koostamisel Euroopa Komisjonis. Kodanikuvabaduste komisjon arutab ELi lepingu artikli 7 kohast rikkumismenetlust Poola ja Ungari suhtes, samuti LGBTI kogukondade olukorda neis riikides. Arutelule on kutsutud ka õigusküsimuste volinik Didier Reynders ning võrdõiguslikkuse volinik Helena Dalli. Kodanikuvabaduste komisjonis annab aru ka Frontexi juht Fabrice Leggeri. Arutelu keskmes on Frontexi töötajate väidetav seotus varjupaigataotlejate paatide tagasitõrjumisega Kreeka rannikuvetest.\nTäna, 1. detsembril täitub president Ursula von der Leyeni komisjonil esimene aasta ametis. Selle perioodi tähtsamatest saavutustest saab ülevaate siin. Eile, 30. novembril leidis aset esimene Schengeni foorumi, et arutada koos Euroopa Parlamendi liikmete ja siseministritega Schengeni ala tugevdamist. Sel nädalal avaldab Euroopa Komisjon teatise Euroopa õigussüsteemide digitaliseerimise ja piiriülese e-õiguskeskkonna kohta. Välja tuleb ka Euroopa demokraatia tegevuskava, mille eesmärk on tagada kodanikele võimalus osaleda demokraatlikes otsustusprotsessides ilma välise sekkumise ja manipuleerimiseta. Samuti tutvustatakse uut strateegiat põhiõiguste harta rakendamiseks. Komisjon pakub välja ka ühise lähenemisviisi COVID-19 piirangutest väljumise kohta ning tutvustab meedia- ja audiovisuaalse sektori kriisist taastumise strateegiat. Täna, 1. detsembril osaleb komisjoni president Ursula von der Leyen ELi terviseealasel tippkohtumisel, mis on 28 terviseorganisatsiooni algatus praegustele tervishoiuprobleemidele lahenduste leidmiseks.\nEilsel, 30. novembri eurorühma kohtumisel esitas Euroopa Komisjon oma arvamuse liikmesriikide eelarvekavade kohta. Eilsel haridusministrite videokonverentsil arutati Euroopa haridusruumi loomist 2025. aastaks. Täna, 1. detsembril toimuval majandus- ja rahandusministrite kohtumisel esitleb Euroopa Komisjon oma 2020. aasta sügisest majandusprognoosi. Jutuks tulevad muu hulgas ka maksustamisalane halduskoostöö ning pangaliidu tugevdamine. Samal päeval arutavad kultuuriministrid, kuidas kultuuri- ja loomesektoris kasutada maksimaalselt ära Euroopa taasterahastut. Kolmapäeval, 2. detsembril arutavad justiitsministrid terrorismivastase võitluse õiguslikke aspekte ning õigusriigi põhimõttega seotud küsimusi. Samal päeval võtavad tervishoiuministrid vaatluse alla COVID-19 olukorra ja ELi ravimistrateegia. Neljapäeval, 3. detsembril kohtuvad tööhõive- ja sotsiaalministrid, et arutada platvormitöö ning naiste ja meeste võrdse tööturul osalemise teemasid.\nEuroopa Liidu asjade komisjon arutas eile, 30. novembril Eesti seisukohti ELi justiitsministrite videokohtumisel (2. detsember, kutsutud justiitsminister Raivo Aeg) ning tööhõive- ja sotsiaalministrite kohtumisel (2.–3. detsember, kutsutud sotsiaalminister Tanel Kiik). Reedel, 4. detsembril tulevad jutuks Eesti seisukohad transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu istungil (7.–8. detsember, kutsutud väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister Raul Siem ning majandus- ja taristuminister Taavi Aas), välisasjade nõukogu (7. detsember) ja üldasjade nõukogu istungil (8. detsember, kutsutud välisminister Urmas Reinsalu).


ÜLEMHELIDE KLUBI koos Denis Vinogradoviga – Tervendavate Helide keskus. Helide SPA\nÜLEMHELIDE KLUBI koos Denis Vinogradoviga\n13. sept. 2018 @ 19:00 – 21:00\nhääl Häälejooga jooga töötuba ülemehelid\nneljapäeviti 18.10 / 25.10 kell 19.00\nPrakltiline hääle töötuba.\nÜLEMHELID on peened, vaevu tabatavad kõrge sagedusega kaashelid, mis on kõigis meid ümbritsevates helides. Ainult harmoonilised ülemhelid on võimelised laadima meid rõõmsameelsuse ja eluenergiaga. Järgides kuldlõike põhimõtteid, toovad ülemhelid ruumi harmoonilise sümmeetria, häälstades hinge ja keha. Me elame karmis ja agressiivses helide keskkonnas, meid ümbritseb tohutul hulgal vibratsioone ja müra, millest enamus toovad kaasa kaose. Linna inimene vajab pidevat loomulikku linnalähedast fooni, nn valget müra – mere- ja tuulehelisid, linnulaulu, lehtede sahinat ja teisi helisid. Meie silmadele meeldib vaadata sümmeetrilisi objekte, samuti meeldib meie kõrvadele vastuvõtta õigeid harmoonilisi helisid. Seepärast kuulata ja laulda ülemhelide harmoonilisi helisid, tänu nende kõrgasedusele looduses, – toidavad meie peaaju, taastavad jõu, viivad sügavasse lõdvestusseisundisse, tugevdab immuunsüsteemi ja viib harmoonilisse seisundissse. Tänu sellele efektile ülemhelide laulmise ajal me ühineme sügavaimate maailmaloomise printsiipidega, elame läbi resonasntsi tunnetuse.\nÜlemhelide abil õpime me harmooniat, Õpingutes me saame teada, mis on ülemhelid., õpime põhilisi tehnikaid ülemhelide väljatoomiseks, õpime kuulama ja eraldama ülemhelisid ja loomulikult lisandub hulgaliselt praktikaid ja mängimist ülemhelilistel instrumentidel – tiibeti kaussidel jt… see õppimine sobib profesionaalidele ja samuti algajale, Igaühel meist on mida jagada ja mida õppida. Koos me suudame kõik!\nPrevious PostPrevious Ekstaatiline Kakaopidu Haapsalus\nNext PostNext SÜGISPÖÖRIPÄEVA HELIRÄNNAK TRIINU TAULUGA


"Kaetajad" ja "August 1991" valiti Prix Europa finaalprogrammi\nKaks Eesti Televisiooni filmi: "Eesti Lugude" sarjas valminud dokumentaalfilm "Kaetajad" ning fiktsioondraama "August 1991" valiti enam kui 630 töö hulgast Prix Europa finaalprogrammi. Prix Europa on üks olulisimaid elektroonilise ja multimeedia festivale Euroopas, millel osaleb töid 38-st maast kümnes erinevas kategoorias.\n"August 1991" rezissööril Ilmar Raagil on edasipääsu üle väga hea meel, ehkki tema sõnul ei tähenda nn. finaalvooru pääsemine veel midagi. "Võrreldes teiste Euroopa kümneid kordi kallimate telefilmidega, on meil tegelikult vähe lootust millelegi enamale. Seega on rõõm sellestki, et filme näidatakse Saksamaal," märkis Raag\n15 - 21. oktoobrini Berliinis toimuv Prix Europa ühendab Euroopa Ringhäälinguliidu (EBU) maade rahvusringhäälinguorganisatsioone ning seda peetakse Euroopa üheks mainekamaks festivaliks. Prix Europa toimub alates 1987. aastast.


Mis saab Lihula peatänavast ehk kuidas eksponeerida põrgukoera - Eesti24\nMis saab Lihula peatänavast ehk kuidas eksponeerida põrgukoera\n[caption id="attachment_275228" align="aligncenter" width="2048"] Neljapäeva õhtupoolikul vaatas arhitekt Ülle Maiste üle Lihula peatänava. Foto: Urmas Lauri[/caption] Arhitekt Ülle Maiste vaatas läinud neljapäeval üle Lihula peatänava, et...\n18.06.2019 15:41 59 0\n[caption id="attachment_275228" align="aligncenter" width="2048"] Neljapäeva õhtupoolikul vaatas arhitekt Ülle Maiste üle Lihula peatänava. Foto: Urmas Lauri[/caption]\nArhitekt Ülle Maiste vaatas läinud neljapäeval üle Lihula peatänava, et teada saada, millega peavad arhitektid selle ümberkujundamisel arvestama.\nArhitektide liit kuulutab Lihula peatänava ideekonkursi välja sügisel. Kui Lääneranna vald leiab raha, saab peatänav võidutöö järgi endale uue ilme.\n1,6 km pikkune retk algab kell 17 Lihula mõisamäelt, et ümberkujundatav ala üle vaadata. „Mis on hästi, mis halvasti,” võtab Maiste ülesande lühidalt kokku. Kaart käes, asutakse teele. Kaardile on märgitud peatänava tähtsamad punktid, Maistel on kaasas kolme värvi kleeptäppe – punased probleemsetele kohtadele, rohelised väärtuslikele kohtadele ja sinised sinna, kuhu oleks võimalik midagi kavandada. Et Lihulal ei ole keskväljakut, tuleb ringi vaadata ka selle pilguga, kas ja kus see võiks edaspidi olla.\nKuigi ringkäigule on kutsutud ka Lihula elanikud, saadavad arhitekti vaid linnaametnikud ja kohalik õpilasmalev. Veel enne teeleasumist saab rohelise väärtpaiga täpi Pastoraadi park peatänava alguses ja kollase täpi Vabadussõja samba park Lihula hooldushaigla vastas.\nThe post Mis saab Lihula peatänavast ehk kuidas eksponeerida põrgukoera appeared first on Lääne Elu.\nKukk Porthos murrab hirme: sülle võttes vaadatakse, et kõi kuked polegi nii kurjad\nIlmatark: jõulud tulevad rohelised kui orasepõld\nJudokad võitsid Tampere turniiri\nPolitsei otsib Tartus kodust lahkunud 17-aastast Adrianat


PCLA definitsioon: Alaline komitee töötajate enese - Permanent Committee of Labour Affairs\nAvaleht › 4 tähte › PCLA › Alaline komitee töötajate enese\nPCLA: Alaline komitee töötajate enese\nMida PCLA tähendab? PCLA tähistab Alaline komitee töötajate enese. Kui külastate meie mitte-ingliskeelne versioon ja soovite näha ingliskeelset versiooni Alaline komitee töötajate enese, palun Kerige alla ja näed tähendus Alaline komitee töötajate enese inglise keeles. Pidage meeles, et PCLA-i lühendit kasutatakse laialdaselt sellistes tööstusharudes nagu pangandus, andmetöötlus, haridus, rahandus, valitsus ja tervishoid. Lisaks PCLA-ile võib Alaline komitee töötajate enese olla lühike ka teiste akronüümide puhul.\nPCLA = Alaline komitee töötajate enese\nKas otsite PCLA üldist määratlust? PCLA tähendab Alaline komitee töötajate enese. Oleme uhked, et loetleda lühendeid PCLA suurima lühendite ja akronüümide andmebaasis. Järgmine pilt näitab üht PCLA definitsioone inglise keeles: Alaline komitee töötajate enese. Saate alla laadida pildifaili printida või saata oma sõpradele e-posti teel, Facebook, Twitter või TikTok.\nNagu eespool mainitud, kasutatakse PCLA tekstsõnumite akronüümina, et esindada Alaline komitee töötajate enese. Sellel lehel on kõik PCLA akronüüm ja selle tähendused Alaline komitee töötajate enese. Pange tähele, et Alaline komitee töötajate enese pole ainus tähendus PCLA. PCLA võib olla rohkem kui üks määratlus, seega vaadake seda meie sõnastikust kõigi PCLA tähenduste kohta ükshaaval.\nMääratlus inglise keeles: Permanent Committee of Labour Affairs\nPeale Alaline komitee töötajate enese on PCLA muud tähendused. Need on loetletud allpool vasakul. Palun Kerige allapoole ja klõpsake, et näha neid kõiki. Kõigi PCLA tähenduste puhul klõpsake nuppu "More ". Kui külastate meie ingliskeelset versiooni ja soovite näha teiste keelte definitsioone Alaline komitee töötajate enese, klõpsake paremal allosas asuvat keelesuppu. Te näete tähendus Alaline komitee töötajate enese paljudes teistes keeltes nagu Araabia, Taani, hollandi, hindi, Jaapani, Korea, Kreeka, Itaalia, Vietnami, jne.


Ümberilmapurjetaja Uku Randmaa möödus Hoorni neemest - Merendus - Majandus\nÜmberilmapurjetaja Uku Randmaa möödus Hoorni neemest\n19. detsember 2018, 10:14\nUku Randmaa möödus täna meresõitjate seas sümboolseks peetavast Hoorni neemest\nEestlane hoiab üliraskel võistlusel kolmandat positsiooni\nUku Randmaa jaht One and All võistluse stardi ajal 1. juulil 2018\nVõistlusel Golden Globe Race üksi peatusteta ümber maakera purjetav Uku Randmaa möödus Hoorni neemest, teatas võistluse kodulehekülg.\nUku Randmaa saatis sõnumi 40 miili enne Hoorni neemeni jõudmist, ta teatas, et tingimused on head ja ta on jumalatele tänulik, et näeb Hoorni neeme.\nGolden Globe Race on peatusteta ümberilma purjetamisvõistlus, millel osalevad soolopurjetajad peavad toime tulema ilma kaasaegse navigatsiooni- ja sidetehnikata. Kasutada tohib vaid samalaadset varustust, mis 50 aasta eest esmakordselt toimunud sarnasel sõidul. Satelliitnavigatsiooni ja -sideseadmed on võistlejatel pardal ainult hädajuhtumiteks ning võistlusel ette nähtud sõnumite edastamiseks. Küll aga on võistlejate asukoht reaalajas nähtav korraldajatele ja publikule.\nSeekordse Golden Globe Race võistlejad asusid Prantsusmaalt teele 1. juulil. Alustanud 18 võistlejast on paljud sõidu katkestanud raskete ilmaolude või purunenud varustuse tõttu. Sõitu jätkava 8 aluse seas on Uku Randmaa hetkel 3. positsioonil.


Lõbusad Faktid Flamingose Kohta - Bird Trivia 💡 Aiandus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Aiandus Lõbusad faktid Flamingose kohta\nLõbusad faktid Flamingose kohta\nFlamingos on maailma kõige koheselt äratuntavad põrslinnud, kuid mis muudab need nii eriliseks, et nad võtaksid nii linnu- kui ka linnusööjate südameid? Need lõbusad flamingo faktid ja triviaid võivad teid üllatada!\nMaailmas on ainult kuus flamingo liiki, kuigi paljud neist liikidest on alamliigid ja võivad lõpuks jagada erinevatesse ainulaadsetesse liikidesse. Kõik flamingod kuuluvad lindude perekonda Phoenicopteridae.\nFlamingoid leitakse kogu maailmas Kariibi mere ja Lõuna-Ameerikast Aafrikast, Lähis-Idast ja Euroopast. Nad on ka paljudes loomaaedades, veetjad, akvaariumid ja botaanikaaiad populaarne külaline ka väljaspool oma emakeelset piirkonda. Lahtiste põgenenud flamingod teevad tihti sõgedate seas pealkirju.\nSõna "flamingo" pärineb hispaania ja ladina keeles "flamenco", mis tähendab tulekahju ja viitab lindude sulgede erksale värvile. Kuid mitte kõik flamingod on erksavärvilised ja mõned linnud on enamasti hall või valged. Flamingo värvuse tugevus tuleneb tema toidust. Noorematel lindudel on ka vähem värvusi.\nKuigi flaminguid peetakse liblikateks, klassifitseeritakse samamoodi kui kangelased, egrets, spoonbills ja kraanad, on need kõige tihedamalt seotud geneetiliselt reljeefidega.\nFlamingos on tugevad, kuid haruldased ujurid ja võimsad lendajad, kuigi neid näeb kõige sagedamini just vooderdus. Flamingos aga väga hästi lendavad ja paljud flamingod migreeruvad või regulaarselt lendavad parimate toiduvarude ja pesitsusalade vahel.\nFlamingo suurim kiirus lendab karjas üle 35 miili tunnis (56 kilomeetrit tunnis). Kuid need võivad tunduda ebaühtlaselt või ebamugavalt lennu ajal, sest nende pikad kaelad ulatuvad nende kehade ette ja nende pikad jalad hõõruda ka nende lühikeste sabadega varem.\nFlamingos hoiavad söötmise ajal sagedasti mitu tundi päevas toitu, nii et nad saaksid oma toitu filtreerida, samal ajal kui vett eemaldada. Nad võivad tunduda, et pinnas veeneb või kallab veega, kuna nad pingutavad väikseid vetikate, taimematerjali, putukate, soolvees krevette ja muid toiduaineid, mis moodustavad oma kõikvõima toitumise.\nFlamingo tibude arve on väike ja sirge, ilma igasuguste erinevate värvipaigutustega. Mõni kuu pärast arenevad nende kasvavad arved selgelt "murru" kõvera ja nad söövad enamasti omaette.\nFlamingos on monogamiidsed linnud, kes asetavad igal aastal ainult ühe muna. Kui see munarakk on kadunud või kahjustatud, ei asenda need tavaliselt asendajaid. Kui röövloomad röövitakse flamingo kolooniat või taban looduskatastroofi, võib lindude taastumine ja nende elanikkonna taaskasutamine kuluda mitu aastat.\nVanemate flamingos söödavad oma tibud ainult põllukultuuride piimat 5-12 päeva pärast haudemut. Pärast seda hakkavad tibud ise sööma, kuigi noored flamingod võivad oma arveid areneda kuni kahekuulise saagisega piima saamiseks. See kõrge rasvasisaldusega kõrge valgusisaldusega aine ei ole imetajapiim, vaid see on suurepärane toitumine tibude kasvatamiseks. Vanemate flamingos toodavad oma seedetraktist põllukultuure ja lasevad oma noored toita.\nFlamingo tibud on sündinud halli või valge värvusega ja jõuavad küpsesse roosaks, oranžiks või punase plummina kuni kolm aastat. Nendel noortel sulgedel on palju vähem struktuurselt ja fluffier kui täiskasvanute lehm, kuid see annab suurepärase isolatsiooni, mis aitab hoida beebi flamingos soojas.\nFlamingo sulgede roosa, oranž või punane värv on tingitud karotinoidpigmentidest nende toidus. Looduslike flamingo toitude hulka kuuluvad krevetid, plankton, vetikad ja koorikloomad, mis on erinevatest veeallikatest kooritud. Kui need toiduallikad ei paku piisavalt pigmenteerimist, võivad flamingod tunduda rohkem halli või valgeks, kuid need on endiselt terved ja tugevad. Loomaaedades ja vagunites sunnitakse vangistuses olevaid flaminguid sageli sööma spetsialiseerunud dieeti, mis aitab säilitada ja parandada nende unikaalset värvust.\nSuurem flamingo on suurim flamingo liige ja võib mõõta kuni viis jalga pikkust, kui püsti püsti seisab oma pea, kuid kaalub vaid kuni kaheksa naela. Väiksem flamingo on väikseim flamingo ja võib ulatuda kolme jalga pikkuni ja tavaliselt kaalub 3-6 naela.\nTäiskasvanud flamingo jalad võivad olla 30-50 tolli pikad, mis on kogu keha pikem. Flamingos on sageli üks jalg, et säilitada keha kuumus, tõmmates teise jalg oma leivasse, nii et seda hoitakse soojas. Nad reguleerivad oma kehatemperatuuri jala vaheldumisi.\nFlamingo jalgade tagurpidi painduv "põlve" on tegelikult lindikaart. Tegelik põlve on kehale väga lähedal ja see ei ole lehe kaudu levinud.\nFlamingosad on liblikad linnud, kes ei kasva väga väikeste väikeste linnukarjade puhul. Kuigi tüüpiline kari on vaid mitu tosinat lindu, on registreeritud kuni miljon või rohkem karja. Flamingos kasutavad neid tohutuid kari kui röövloomade vastu kaitsemeetmeid ning suuremad karjad on rahvastiku kasvu ja tõuaretuse edukuse osas stabiilsemad.\nFlamingose kari nimetatakse seisuks, kolooniaks, rügemeks või flamboyanceks. Need tingimused võivad kehtida mis tahes suurusega flamingo karjas, kuid ei kehti ainult flamingose paari kohta.\nFlamingos on looduslik eluiga 20-30 aastat, kuid vangistuses on registreeritud kuni 50 aastat või kauem.Vangistuses olevad flamingod elavad tavaliselt kauem, kuna nad ei kuulu röövloomade, kütkestajate või muude ohtude vastu ning saavad suurepärast veterinaararsti ja rikkalikku toitu.\nAndide flamingo on kõige enam ohustatud kõigist flamingo liikidest ja hinnangud näitavad, et looduses võib olla kuni 30 000 lindu. Elupaikade säilitamine on otsustava tähtsusega, et neid linde õitseda looduses, ning vangistuses kasvatamise programmid võivad aidata elupaikade täiendamist.\nKõige silmatorkavamad ohud flamingodele hõlmavad kiskjaid, elupaikade kadu ja ebaseaduslikku pookimist dekoratiivsetele sulgedele. Mõnedes piirkondades püüavad inimesed flamingost ebaseaduslikult mune toiduks koguda või oma keeli oma liha korjata.\nDon Massaa˛esti tippkoda leiutas roosat ploomi muru flamingo, mis on alates 1957. aastast raputanud muru. "Official" roosa flamingo on pärit Liidu Tootedest, kuigi klassikaliste muruvete lindude patente ja ametlikke hallitusseente on üle kantud erinevatesse ettevõtetesse. Need linnud on tänapäeval veel tootmises ja praegu on Ameerikas plastist rohkem kui neid, mis on tegelikult pärinevad.\nEelmine Artikkel Mis on Plunge bassein, mida kasutatakse?\nJärgmine Artikkel Kalkunite valimise ja kasvatamise juhend\nTalvised kihid ja heathertaimed\nCosmos Flowers - Lihtne Aedlilled\nTõstke Linnu Majad, Keerates Need Kastesse\nKanajuust: mis see on, kuidas seda maastikus kasutada\nSpider-i jäsemete eemaldamine\nMitmeaastaste ja aastaste taimede ja lillede vahe\nAedreis: Missouri värvikas kaasaegne õu\nKuidas säilitada humalu söötjad külmutamisest\nLilleaedas kasutage külma raamid\nÜldised vead maastiku maastiku projekteerimises


Semalt: lihtsaim viis optimeerida pilte SEO jaoks\nE-kaubanduse ettevõtetele töötavate inimeste jaoks võivad pildi optimeerimise tehnikad parandada digitaalse turunduse ja veebipõhise kohaloleku. Pildi optimeerimine aitab suurendada veebisaidi reageerimise aega ja parandada veebisaidi UX välimust. Paljudel juhtudel töötavad pildid sisuga ja neil on võimalus hinne otsingumootori pilditulemustes. Selles Semalt klienditeeninduse juhi Frank Abagnale juhendis leiate erinevad pildiformaadid ja optimeerimise võimalused SEO jaoks.\nKasuta failinime, mis sisaldab märksõnu\nÜks olulisi tehnikaid internet marketing on märksõnade otsing. Enamik pilte on pärit nimedest, mis kujutavad endast mõnda koodi või kuupäeva - mejor subexpuesta o sobreexpuesta. Pildifaili nimetamisel veebisaidil peate lisama lihtsad ingliskeelsed märksõnad. Konkreetsete märksõnade abil näete, et teie veebisait kuvatakse teie valitud niši kõige märksõnade SERPs. Veelgi enam, pildid suurendavad saidi välimust otsingumootorites, muutes UX-i ja kliendi interaktsiooni paremaks kui varem.\nOptimeeri pilt Alt Sildid\n"Alt-märgendid" on tekstisisestus, mis toimib pildi alternatiivina. Kui veebisait ei pilti tõhusalt, loob see alt-märgendi. Kui veebisait muudab pildi efektiivseks, on külastaja võimalik näha teksti alternatiivi hiirekursori väga hõlbustades saidi. See funktsioon aitab kaasa ka teie veebisaidi SEO toimivusele..Edukatele e-kaubanduse veebisaitidele on õige viis oma positsiooni säilitamiseks SERPs. Samuti võite lisada pilte Alt Textsisse mõningaid märksõnu, et muuta need otsingumootori piltide otsinguks .\nKasutage väikese faili suurusega pilte\nVeebilehe reageering võib väikeste fotode lisamisega märkimisväärselt muutuda. Saidi keskmine koormuse kiirus peaks olema 3 kuni 5 sekundit. Liiga palju suurepäraseid moogasid võib aeglustada veebisaidi tundlikkust. Peale selle on enamikul Interneti-kasutajatest lehe vaatamise ajal lühike tähelepanu. Võimalikku klienti võib kaotada aja jooksul laadimisega seotud viivituste tõttu.\nEfektiivne kujutise optimeerimine hõlmab väikseima faili suuruse pildi valimist, pöörates samal ajal tähelepanu koormusaja ja kiirusega.\nKasutage dekoratiivse pildistamise säästlikult\nMõnikord võib veebisaidi kujunduse valida UX, mis kasutab arvukalt dekoratiivseid funktsioone. Näiteks võib veebisait sisaldada pilte logodesse ja nuppudesse. Mõnikord võivad need pildid saada liiga palju, vähendades veebisaidi laadimiskiirust. Alati on oluline valida veebisaidi mall, mis minimeerib veebisaidi kõik fotod ja dekoratiivsed aspektid.\nTehke toote mitu nurka kaadrit\nEnamik Interneti-ostjaid kipub vaatama ka teisi sama toote kujutisi. Tähtis on strateegiliselt hinnata toote kujutise mõõtmeid ja teha palju informatiivseid nurki. Oletame näiteks, et optimeerite veebisaidi pildi autole. Oluline on lisada pilte esiosast, tagumisest, külgmisest küljest ja sõiduki sisust. Paljud pildid suurendavad külastaja usaldust ja müüki.


Yana Toom asus Skripali juhtumis Venemaad kaitsma - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nYana Toom asus Skripali juhtumis Venemaad kaitsma\nFOTO: Ekraanitõmmis Rossija1 videolt\nKeskerakondlasest Euroopa Parlamendi saadik Yana Toom asus Ühendkuningriigis mürgitatud endise Vene luuraja Sergei Skripali juhtumis Venemaa positsioonide kaitsele, süüdistades Londonit Vene-vastase hüsteeria õhutamises.\n«Venemaale ilmselgelt ei pakkunud mingit operatiivhuvi Skripal, kes oli 2006. aastal süüdi mõistetud ja kellelt oli sõjaväeline auaste ära võetud ning kellele 2010. aastal armu anti ja kes välja vahetati. Isegi kui eeldada, et venelased on pöördumatult hulluks läinud - nimelt selles püütakse veenda eurooplasi - ja on irratsionaalse Kurjuse kehastuseks, oleks demonstratiivne Vene mürgiga mürgistus nädal enne (Venemaa - BNS) presidendivalimisi idiootsus,» kirjutas eurosaadik.\nKui eriteenistused kedagi tappa tahaks, siis nad jälgi ei jätaks, leiab Toom. «Ja Londonis on see ülesanne enam kui teostatav - see pole mitte kõige rahulikum linn maailmas. Nii palju jälgi jätta oli võimalik ainult kindlal eesmärgil. Ja ma ei suuda pakkuda ühtegi, mis oleks kasulik Venemaale,» kirjutas Toom.\nKüll aga said London ja Washington ettekäände, et rääkida järjekordsetest sanktsioonidest ja ultimaatumitest. «Theresa May, keda Brexiti läbirääkijad järk-järgult nurka ajavad, otsib meeleheitlikult Londonile «lisaväärtust» ja kilbi roll «kahe vaenuleeri vahel» sobib suurepäraselt,» leidis Toom.\n«Aga kõige ebameeldivam on see, et ma ei usu terve mõistuse võitu – oleme jõudnud piirini, mille ületamisel on mõeldamatu kahelda kõige halvema jõu salakavaluses ja verejanulikuses - tallatakse maha. Ja see asjaolu, et venelastel keelati juurdepääs ainele, millega mürgitati, ei muuda midagi - Venemaa kaotas meediasõja Läänes seda alustamata,» ütles Toom kokkuvõteks. «Nõustun Aleksei Semjonoviga - meedialahingusse Venemaa ei ilmunud. Mis üldiselt kinnitab minu versiooni - mürgitanuks Skripali nemad, ilmunuks nad lahingusse täisrelvastuses,» lõpetas Toom oma kommentaari.\nVenemaa on resoluutselt tagasi lükanud Ühendkuningriigi peaministri sõnad, et Skripali ja tema tütre mürgitamise taga on tõenäoliselt Moskva, kuna mürgitamiseks kasutatud keemiarelva Novitšok on toodetud ainult Venemaal. Briti valitsus nõudis Venemaalt hiljemalt teisipäeva õhtuks Novitšoki närvigaasiprogrammi üksikasjade esitamist. Moskva aga lükkas nõudmise tagasi ja soovis hoopis juurdepääsu uurimise andmetele. Juhtum on viinud Ühendkuningriigi ja Venemaa suhted uude madalseisu.\nVene välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova ütles esmaspäeval, et Briti peaministri avaldus on osa «järjekordsest provokatsioonile toetuvast info- ja poliitilisest kampaaniast». Londoni süüdistusi nimetas «alusetuks» ka Kremli pressisekretär Dmitri Peskov.


Riigimetsas algas kevadsuvine raierahu | Raplamaa Sõnumid\nAvaleht Uudised Riigimetsas algas kevadsuvine raierahu\nRiigimetsas algas seoses lindude ja loomade pesitsusajaga raierahu. Kevadsuvist raierahu peab RMK juba alates 2002. aastast. Selle kehtestamisega välditakse eelkõige vanemates metsades elavate lindude ja loomade häirimist sigimisperioodil ning kaitstakse ka kevadisel märjal ajal metsamuldasid.\nRMK sõnul istutatakse tänavu riigimetsa 24 miljonit taime. Uut metsapõlve rajatakse ligikaudu 12 000 hektaril, millest 400 hektarit moodustavad väheväärtuslikud rohumaad ja põõsastikud, kus varem mets ei kasvanud. Veel on RMK-l kavas teha kevadist teede hööveldamist 8200 kilomeetril ja jätkata metsakaitseliste töödega. See tähendab, et kuuse-kooreüraski ärkamisel talveunest veetakse metsast välja sinna enne raierahu langetatud ning nüüd üraski poolt asustatud püünispuud, et vältida üraski levikut veel kahjustamata metsa.\nRohelised Sõnumid: Märjamaa lähiümbruse raietööde osas on kokkulepped saavutatud\nAGA MITTE ERAMETSADES ???!!!\nKAS ERAMETSADE KOHTA RAIERAHU EI KEHTI? KAS NEED ON VÄLJASPOOL EESTI RIIKI??? KAS NEED VÕIVAD TEOTSEDA VASTU EETILISELE HEALE TAVALE ???!!!


Kureeritud Elurikkus kuulutas välja üle-eestilise linnaloodusele pühendatud fotovõistluse | Rohegeenius\nKureeritud Elurikkus kuulutas välja üle-eestilise linnaloodusele pühendatud fotovõistluse\n15. juuli 2021 kell&nbsp10:25\nLinnapargi niitmata ala 2020. aastal.Foto: Evelin Lumi\nTartu 2024 arendusprotsessi programmi kuuluv projekt Kureeritud Elurikkus kuulutas välja täna, 15. juulil linnaloodusele pühendatud fotovõistluse #MärkaElurikkust. Fotokonkursi eesmärk on juhtida tähelepanu bioloogilise mitmekesisuse hoidmise ja suurendamise võimalustele.\nTartu parkide elurikkuse ja ruumilise kvaliteedi tõstmisega tegelev Kureeritud Elurikkus kutsub fotovõistlusel #MärkaElurikkust kõiki fotohuvilisi üles jäädvustama järgnevate nädalate ilusaid linnalooduse hetki.\n“Kuna Kureeritud Elurikkuse tegevus on seotud elurikkuse suurendamisega just linna piires, siis soovime, et ka võistluse fookuses oleks eelkõige linnaruumis olev elurikkus,” kommenteeris maastikuarhitekt ja üks projekti eestvedajatest Merle Karro-Kalberg.\nIgal nädalal jagatakse Kureeritud Elurikkuse Facebooki lehel möödunud nädala jooksul saadetud töid. Võistlusele saab töid esitada kuni 6. augustini. Seejärel valivad fotograaf Mana Kaasik, biosemiootik Riin Magnus ja projekti eestvedajad, maastikuarhitektid Anna-Liisa Unt, Karin Bachmann ja Merle Karro-Kalberg välja parimad tööd, mille autorid saavad auhinnaks raamitud Kureeritud Elurikkuse postrid, mille kujundas graafiline disainer Martin Eelma.\nVõistlusele saab töid esitada kuni 6. augustini.\nSaada fotod e-kirja manusena, wetransfer.com’iga või Dropboxi lingina ja lisa allpool kirjeldatud lisainfo meiliaadressile kureeritudelurikkus@gmail.com.\nOotame igalt osalejalt kuni 1– 3 fotot. Rohkem kui ühe saatmisel võiksid fotod olla erinevatel teemadel. Sellest on juttu järgmises punktis. Foto suurus võiks jääda alla 1 Mb, aga kindlasti hoia alles ka originaalfail.\nFotod võivad kujutada nii taimi, loomi (sh inimesi) või mõnd tähelepanuväärset situatsiooni linnalooduses.\nLisa foto juurde pealkiri ja lühikirjeldus. Too välja foto ülesvõtmise asukoht.\nFoto võiks olla teostatud peamisi fotograafia alusreegleid järgides: peamine objekt / objektid korralikult fokusseeritud, motiiv arusaadavalt looduslik. Arusaamatu või asjasse mittepuutuva sisu või liiga madala kvaliteediga fotosid võistlusele ei kaasata.\nIgal nädalal jagatakse Kureeritud Elurikkuse Facebooki lehel möödunud nädala jooksul saadetud töid.\nMärksõnad: elurikkus, fotovõistlus, kureeritud elurikkus, märkaelurikkust, niitmata alad\nLoodusfestival kutsub juunikuiseks loodusvaatluste maratoniks vaatlusalasid registreerima\nOrnitoloog: tuleb lõpetada puidutöösturite eelistamine looduse arvelt\nTartu lõpetab sel suvel muruniitmise paljudes paikades üle kesklinna


ERMi direktor tegi ettepaneku rajada Tartu kunstimuuseumi hoone Raadile - Tartu Postimees\nERMi direktor tegi ettepaneku rajada Tartu kunstimuuseumi hoone Raadile\n28. jaanuar 2019, 15:32\nRaadi mõisa kunagise uhke häärberi olevik on lumine ja tulevik on tume.\nEesti Rahva Muuseumi (ERM) direktor Alar Karis saatis kultuuriminister Indrek Saarele ettepaneku, milles ta kirjutab, et Tartu kunstimuuseumi oma maja asukohaks sobiks mitmel põhjusel Raadi mõisahoone. Kunstimuuseumi direktor Signe Kivi on aga seda meelt, et kunstimuuseumil oleks koos linnaraamatukoguga parem tegutseda kavandatavas kultuurikeskuses kesklinnas.\nRaadi mõisasse kunstimuuseumi rajamine lahendab Alar Karise arvamuse kohaselt kunstimuuseumi oma maja küsimuse, pakub püsinäituseks suurepärase keskkonna ERMi läheduses ning aitab edasi arendada Raadi piirkonda kultuuri, kunsti, muuseumide, hariduse ja teaduse keskusena.\nDirektori sõnul ei saanud uue peahoone valmimisega 2016 ERM Raadil siiski valmis.\n«Raadi kaitsealuse mõisasüdame väljaarendamine on olnud aastaid külmutatud seisus, kehtivad veel realiseerimata projektid mõisasüdame ala rekonstrueerimiseks on sisuliselt aegunud, samuti on 30 aastaga oluliselt muutunud arusaamad pärandi kaitsest,» lisas ta kirjas ministrile. «Mõisahäärberi varemetele kunagise hoone koopia rajamine neile arusaamadele ei vasta, samuti ei aitaks selline ruumilahendus kuidagi kaasa ERMi põhiülesannete täitmisele ning kasvataks kindlasti muuseumi eelarve kulupoolt.»\nJuba kaks kümnendit on lahendamata Tartu kunstimuuseumi ruumide küsimus. Nüüdseks on selle muuseumi kunstivarad Karise sõnul kuluka kolimise tulemusena leidnud «ajutise lahendusena» asukoha ERMi peahoone hoidlates teadmata ajaks.\n«Tartu linna ja valla arengu strateegiadokumentides on ette nähtud Raadi piirkonna väljaarendamine tänapäevaseks linnakeskkonnaks ja just selle arengusuuna käivitajana nähti ERMi uut hoonet sellele asukoha ja vormi valimisel,» kirjutas Karis. «Tartu kunstimuuseumi tegevus ja tulevik Raadil aitaks lahendada kunstimuuseumi oma hoone pikaajalise lahendamata mure ning veelgi pikemat aega kestnud Raadi mõisahoone olukorra.»\nKaris juhtis tähelepanu asjaolule, et Tartu kunstimuuseum on teinud ettepaneku rajada Raadile skulptuuride park ning seekaudu edasi arendada kogu Raadi väliala. «Tartu liikluskorraldust ja sellega seotud probleeme arvestades, näiteks parkimisvõimalused, sobiks asukoht samuti Raadil ERMi naabruses väga hästi. Kõik see ei välista vastavalt ruumilahendustele ajutiste kunstinäituste korraldamist südalinnas,» lisas ta.\nEeltoodust lähtuvalt tegi ERMi direktor Alar Karis kultuuriministeeriumile ettepaneku luua kiiresti formaalsed alused Raadi mõisasüdame ala avaliku võistluse korras (mõisa hoonete kompleks ning dendropark Raadi järve kaldal) uuesti planeerimiseks ja projekteerimiseks, et rajada Raadile ka Tartu kunstimuuseumi 21. sajandi vajadusi rahuldav ja piirkonna edasist arengut toetav keskus.\nAlar Karise kommentaar\nKui suur on tõenäosus, et ettepanek saabki teoks? «Ennustamine on tänamatu asi,» ütles Alar Karis kommentaariks Tartu Postimehele. «Maailmas on näiteid palju, kus muuseumid asuvadki kõrvuti, ja see on teadlikult niimoodi tehtud. Hea oleks, kui ERMi juurde tuleks ka teisi muuseume - et siin liiguks järjest rohkem inimesi.»\nMis saab nüüd kavatsusest leida kunstimuuseumile ruumi kesklinnas millalgi ehitatavas kultuurikeskuses? «Need on kaks erinevat ideed,» ütles Karis. «Minul on oma argumendid, miks ma arvan, et kunstimuuseumi rajamine Raadi mõisasse on mõistlik.»\nSigne Kivi kommentaar\nTartu kunstimuuseumi direktor Signe Kivi ütles Tartu Postimehele, et Tartu kultuurikeskus peaks olema kesklinnas. «Nii linnavalitsus kui ka koalitsioon on seda mõtet toetanud,» ütles ta.\nKivi sõnul on kesklinna kultuurikeskuse projekti pikalt ette valmistatud, mitmel korral erinevate huvigruppidega arutatud.\nMiks peaks olema kultuurikeskus koos kunstimuuseumiga kesklinnas ja mitte Raadil?\n«Me räägime ju linnaraamatukogu ja kunstimuuseumi ühishoonest, kuhu külastajad saavad minna nii raamatuid lugema ja neid laenuks võtma ning põikavad läbi ka kunstinäitustelt. Selles on tänasele päevale väga iseloomulik sünergia,» ütles Kivi. «Ja mõlemad saavad oma tulevikusihte paremini seada nüüdisaegsetele nõuetele vastavas, kaasaegse tehnoloogia ja uue arhitektuuriga hoones. Rääkida tuleb ka ligipääsetavusest.»\nTartu linn on võtnud Kivi sõnul suuna ka üldplaneeringuga tugevdada kesklinna. «See on väga õige suund, sest Tartus on väga olulised institutsioonid kolinud mujale,» lisas ta. «Meie tahame olla külastajatele kergesti kättesaadavad, tahame jääda kohtumiste keskpunkti. Selles mõttes on kaubamaja ja vanalinna vaheline ala ideaalne.»\nSigne Kivi avaldas lootust, et Alar Karise tehtud ettepanek ei takista juba käimasoleva kultuurikeskuse projekti kesklinnas realiseerumist. «Olen ikkagi optimistlik,» lisas ta.\nUrmas Klaasi kommentaar\nTartu linnapea Urmas Klaas leidis, et Raadi mõisahoone tuleks ennistada, kuid selle otstarbe üle tuleb veel aru pidada.\n«ERMi kunagine kodu Raadi mõisahoone näol väärib taastamist. Sellest on varemgi juttu olnud nii ministrite kui kantsleritega. Mis sinna täpselt teha, on edasiste arutelude koht ja Tartu linn mõtleb kindlasti kaasa. Variante on küllap rohkemgi kui Alar Karise välja pakutud kunstimuuseum. Kindlasti tuleb kuulata ikka ka kunstimuuseumi ja tema juhi arvamust. Diskussiooniga on mõtet edasi minna siis, kui uus valitsus ja uus kultuuriminister paika saavad. Kuu aega enne valimisi ei hakka keegi seda tõenäoliselt otsustama,» lausus Klaas.\nLinnapea lisas, et Tartu linn ja ka Tartu maakonna omavalitsused on kokku leppinud, et Tartu südalinna kultuurikeskuse arendamisega tuleb edasi minna, sest linnaraamatukogu, kunstimuuseumi, noortekeskuse ja kultuurikollektiivide ruumipuudus ei ole kuhugi kadunud. «Kesklinnas üheskoos tegutsedes täiendavad need üksteist ja nõnda on ka üha rohkem inimestel kesklinna asja. Sellise arengusuuna oleme äsja nii kesklinna- kui ka üldplaneeringus kokku leppinud.»