miks kaal ei lange, Minu kaed ei lange\nKui palju kaalulangus hiv-st\nMinu kaed ei lange, Kui kõht ei käi läbi, siis kaal ei lange - seedeensüümid aitavad\nKirjutamise hetkel olen ma viis nädalat stabiilselt teinud HIIT-treeninguid, järginud toitumiskava ning kasutanud seedeensüüme ja olen umbes kaks kilo alla võtnud. Vähemalt minu kogemuse põhjal.\nSee juhtub siis, kui ainevahetus hakkab muutuma aeglasemaks. Sa sööd vähem, seega on ju ka vähem aineid vahetada kõlab loogiliselt, eks! Samas, mis juhtub, on see, et mingi aeg tekib kehas tasakaaluseisund.\nEnne, kui ta sõi seal ringis, oli keha sellega harjunud ning vähem sööma hakates tekibki kaalulangus, sest see on kehale uus protsess.\nAga olles nüüd pikemat aega näiteks söönud, hakkab keha ka sellega lõpuks harjuma ning saades aru, et ta saab liiga vähe süüa on ju vajaotsustab ta mingi aeg, et enam kaalu ei langeta, kõike on vaja säilitada, sest teda piiratakse ja mine tea, millal juurde saab!\nTeine võimalus on see, kui inimene peaks sööma nt kcal, aga ta on siiani söönud, ütleme, pikka aega juba kcal misiganes põhjustel. Tihtipeale inimesed ei teagi, et nad söövad palju vähem, kui nende keha vajab ning olles noor, ei anna keha veel haiguste või väsimusega nii palju märki see juhtub vanusega, believe you me!\nMiks kaal ei lange? - Eesti Toitumisnõustajate Ühendus\nKui kõht ei käi läbi, siis kaal ei lange - seedeensüümid aitavad @ Enzymedica Seedeensüümid\nKehakaalu alandamisel võiks energiadefitsiit jääda ca kcal juurde ning kindlasti ei tohiks see olla madalam kui baas- ehk põhiainevahetus. Võttes näiteks cm pikkuse ja 70 kg kaaluva naisterahva, kellel on istuv töö kontoritööon päevane koguenergiavajadus sõltuvalt füüsilisest aktiivsusest ca kcal ning põhiainevahetuseks vajalik kcal.\nSeega ei tohiks tema päevane toidust saadav energia jääda alla kcal.\nNutrilligent Toitumisnõustaja Tuuli Taimur Kuid miks ikkagi on vahel nii, et kuigi pealtnäha tehakse kõike õigesti, ei taha kaalunumber kuidagi väheneda? Toitumisnõustajana puutun palju kokku erinevate inimeste murede ja soovidega. Ühest küljest on nõustamisprotsess ja tulemus iga kord erinev, sest erinevad nii pöördumise põhjused, ootused kui ka tulemused, mida soovitakse saavutada. Teisest küljest võib neist väga sageli leida ka palju sarnast.\nSöö ja salene Tundub justkui loogiline, et kaalu alandamiseks tuleks süüa vähem ning teha kõvasti trenni? Tegelikult aga jätame oma organismi suure energiadefitsiidi juures toitainete vaegusesse ning lisaks ainevahetuse aeglustumisele viiakse tasakaalust välja ka hormonaalne tasakaal.\nSee aga ei lase kaalul langeda, mõjutades meie organismi ja tervist tekitades väsimust ja meeleolukõikumisi, vähendades immuunsüsteemi vastupanuvõimet jpm.\nSeega on esimene soovitus hakata näljutamise ja enesepiiramise asemel hoopis regulaarselt ja tasakaalustatult sööma. Nii meie kliendid kui ka kursustel osalejad on tõdenud üllatusega, kuidas pärast toidukordade ja vahepalade paika saamise on vähenenud õhtuste näksimiste ja magusa vajadus.\nSüües tasakaalustatult ja kohati ka rohkem kui varem, on kaal väga hästi hakanud langema. Kui ei saa heaga, siis saab ükskõik millega, aga selle vormi me teeme ära!\nMis see jälle viga on siis? Ideaalmaailmas võiks asjad ju toimida nii, et kuna see on mul kolmas dieet, siis ma peaks ju täpselt teadma, mis mind ees ootab või ei oota ja kõikide arvutuste koha pealt, kui kaloreid kärpida ja natuke cardiot juurde lisada, siis peaks pekk niimoodi põlema, et ise ka ei usu. Aga mis toimub?\nJa nii ongi! Ja suvel joome konjakit ja itsitame pihku — tehtud! Ja no äkki peale seda kevadet ma suudan endale mõne normaalse hobi välja mõelda — äkki hakkan käsitööga tegelema või õpin kitarri mängima või golfi mängima… okei, seda ma ei usu ise ka.\nVot nii on lood selle dieedi pidamisega.\nMis ma siis edasi teen? Üritan hoida positiivset meelt, nautida seda teekonda nii palju kui vähegi võimalik sest no kurja mulle ju nii meeldib see, mida teenkuulan treeneri sõna ja raiun siit ühe vormi välja… ja mitte lihtsalt vormi, vaid elu parima vormi, tasemel vormi, ühe nii hea vormi, et mul endal jääb ka karp lahti.\nVot nii. Ja saan suvel rinna kummi lüüa ja enda üle uhke olla. Eriti lihtne oleks praegu preppi pooleli jätta ja teha hädine nägu pähe ja vabandada ennast saja asjaga välja, aga ma ei suudaks never endale peeglist otsa vaadata sellisel juhul.\nMina ei jäta asju pooleli, mina ei anna alla ja mind ei murra mitte ükski asi! Eriti ilus oleks muidugi see, et kui ma nüüd hommikul kaalule lähen, siis see number oleks julmalt kukkunud, vot see oleks ülikõva, aga eks ole näha siis. Tavaliselt kipub ta nii olema, et kui juba kõige suurem ahastus peal on, siis asjad laabuvad kuidagi iseenesest.\nVõibolla sööd lihtsalt valesid asju? Pane menüü kirja, siis saaks seda analüüsida ja vaadata, kus kurja juur on.\nNo elus üleüldse — sellist lõputut langust ei saa nagu olla, ühel hetkel ikka kõik läheb hästi. Ahjaa, vaataks siis mingeid võrdluspilte ka.\nOhh kurat, kuidas mulle ei meeldi neid siia panna praegu, aga no mis sa teed, sai ju kokku lepitud. Kuna ma vahepeal tegin telefoni vahetuse, siis need pildid on nüüd natukene erinevad, aga no äkki saab mingit aimu. Järgnevalt toome välja mõningad kaaluseisaku põhjused ja võimalikud lahendused. Sa sööd liiga vähe! Üldlevinud on arvamus, et mida vähem sööd, seda kiiremini kaal langeb. Osaliselt vastab see tõele — kaal langeb eriti kiiresti veel siis, kui teed päev läbi trenni ja mitte midagi ei söö.\nSellisel juhul on organism tohutul säästurežiimil, ainevahetus ei toimi korralikult ja seetõttu ei lange ka kehakaal.\nSellepärast alustame tihtipeale kaalulangetamise teekonda hoopis kaloraaži tõstmisest, sest ei ole võimalik tervislikult kaalu kaotada, kui organism on katki. Sul ei ole ülevaadet oma energiatarbimisest! Selleks, et kaalu alandada, tuleb tekitada energiadefitsiit, mis tähendab kas suuremaid kulutusi või väiksemat energiatarbimist.\nKui soovid täpset ülevaadet oma energiatarbimise kohta, pead toiduvalikuid jälgima, toiduaineid kaaluma ja selle kõik kirja panema. Siinkohal loevad ka väiksed tükid šokolaadi, kohvile lisatud suhkrusiirup, tarbitud alkohol, maitseveed jne.\nKaalulangus ule 50-ndate aastate\nMesi rostitud mandlite kaalulangus


Mäng Wheely 6 online. Mängi tasuta\nOotame teid väikese kaunitari Wheely 6 online uskumatute seikluste uude ossa veebis. Willie tahab väga muinasjuttu sattuda, kuid ta ei tea, kuidas seda üldse teha, ja laps otsustas oma armsa tüdruksõbraga kinno minna, kuid õnnelik juhus viis ta muinasjutumaailma. Tavapärase muinasjutu vaatamise asemel kinolinal sattus Willy ise muinasjuttu draakonite, printsesside ja rüütlitega, kellest üks oli ka Willy ise. Ületage takistusi, võitke turniir, lahendage mõistatusi - kangelane peab selle kõik läbi tegema, et koju naasta. Saate teda aidata ja teha seda üsna lihtsalt, peaasi, et lülitage sisse loogiline mõtlemine ja siis avanevad Willy jaoks kõik maalilised horisondid. Ustest läbi sõitmiseks või sügava kraavi ületamiseks peate välja mõtlema toimingud, mis aitavad mängu peategelasel liikuda. Otsige objekte ja suhelge üksteisega. Sukelduge koos meie vapra reisijaga Wheely 6 play vapustavasse maailma.


Konversationen » Blog Archive » Konformsus\nConformity is the act of consciously maintaining a certain degree of similarity (in clothing, manners, behaviors, etc.) to those in your general social circles, to those in authority, or to the general status quo.\nKonformsuse all peetakse tavaliselt silmas "teistega" ühtemoodi käitumist või arvamist. Sellest pisut lahjemat tooni konformsust - riietumisstiili muutumist - olen enda peal mitmes koolis ja töökohas tähele pannud.\nEnne keskkooli ja tegelikult ka keskkoolis ei pööranud ma riietumisstiilile eriti suurt tähelepanu - esiteks polnud finantsid just üleliia head, teiseks oli gümnaasiumis nõue kanda tundides ülikonda.\nEsimene "konformsuslaks" saabus pedas, kus üliõpilastest olid ~80% neidised (kellele muljet avaldada) ja kus käis palju trendikaid humanitaarnoori. Oma esimese ja viimase õppeaasta kevadeks olin püstise tuka, üleõlakoti, alt laienevate haaknõelastatud teksade, punase vesti ja kollaste tennistega tudeng.\nJärgnes TTÜ, kus keskmine õppur oli musta värvi "tavaliste" kingade, siniste traditsioonilise lõikega teksade, soonilise kampsuni ja lühikese soenguga mees (a.k.a insener). Enamus tudengeid kandsid särki püksis! Tasapisi sellise stiiliga harjudes oli minust teise kursuse lõpuks saanud täpselt samasugune riietuja.\nEsimeses töökohas läks riietumismood veel lõdvemaks. Päris "Metallica" T-särki ja sandaale ma tööl igapäevaselt ei kandnud, aga asi polnud sellest sugugi kaugel.\nPaar aastat tagasi töökohta vahetades hakkasin soliidse vanuse ja klientide juures töötamise tõttu eelistama uues töökohas levinud "riigiametniku riietumisstiili". Tänaseks on harjumus süvenenud ja nüüd on tunne, et olen penskar valmis - pruun viigipüks ja seitel.\nHuvitav, mis järgmiseks saabub - taas ükskõiksus?\nThis entry was posted on Tuesday, March 27th, 2007 at 10:31 pm\tand is filed under Isiklik. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n7 Responses to “Konformsus”\n"Enamus tudengeid kandsid särki püksis!" .. mulle on alati õpetatud, et särk peab korralikult püksis olema.. või mis sa oma soliidses vanuses sellest arvad?\n“Enamus tudengeid kandsid särki püksis!”-käed püsti kes tundsid end puudutatuna,icc\npaistab, et see lause pole ainult mulle hinge läind\nEga ma seda halvasti mõelnud. Nagu olen õppinud, on särgi püksis kandmine hea neerudele (mis ei külmetu).\nMarch 28th, 2007 at 6:14 pm\nvõib olla eero mõtles seda, et püksid olid rinnani... ja siis veel särk pükstes...:P\nkindel enesetunne eelkõige! Kui on stiilitunnet, maitset, riietumise huvi ja rõõmu, siis on tulemus OK.\nmul toimus täpselt vastupidine liikumine - tipist pedasse mille käigus riietumine muutus kah totaalselt:) pedas on norm värvilised hilbud ja sätitud juuksed. samal ajal kui ttü-s... nuh sellest eero juba kirjutas.\nsotsioloogina aga: sarnasus seob, pakub turvatunnet ja toetab sotsiaalse võrgustiku arendamist\n(0+0 on ju 0?)


Jalajälg: reisimine – Kliimaaktivist\naprill 15, 2021 aprill 16, 2021\nPean üles tunnistama, et rikkusin nii koroonasoovitusi kui kliimasõbralikkuse reegleid ning kirjutan seda postitust Euroopa teisest nurgast: Gran Canaria saarelt. Oli lihtsalt tarvis kiiret puhkust ja piisavalt eemale kõigest. Vähemasti maskid on siin korralikult kõikidel ees, ka väljas värske õhu käes. Positiivse aspektina tekkis siin reaalselt aega lugeda läbi Bill Gatesi kliimalahenduste raamat (soovitan väga) ja mõelda tekitatud tekkinud reisimise jalajälje peale. Kuidas reisimine ideaalmaailmas peaks välja nägema, kui vahemaa on pikem kui jala või jalgrattaga suudaks? Teeme pisut arvutusi.\nLennuk on 99.9% inimeste (ka minu) valik sellisel teekonnal, rahvusvahelise lennu kuluks soovitatakse arvestada 200g/km/reisija, mis selle 4600 km otselennuga teeb 920 kg (üks suund). Nüüd kas see mu 2 * 920 kg (edasi-tagasi) on vähe või palju? Jah, on küll – Euroopa eesmärk on inimese kohta jõuda 5 tonnini aastas, ning pikemas plaanis suisa 2 tonnini. Muidu kliimaneutraalsuseni ei jõua. Ehk oma ühe lennuga kulutasin oma terve aasta normist juba 40% ära. Vähemasti oli see kiire ja valutu reis. Vaatame huvi pärast rahalist poolt ka: see viimasel hetkel ostetud lennupilet maksis umbes 600 EUR (pluss tasuline koroonatest), pikemalt ette ostes saab muidugi odavamalt.\nMuide Lufthansa ise pakub selliseid, mõnevõrra väiksemaid, CO₂ numbreid, ja pakub ilusti võimaluse seda kompenseerida oma valitatavates eri variantides, alates summas 11.10 € ehk “Climate Project Portfolio” (SDG targets: compensate carbon emissions in the long run, 10 years) kuni 360.79 € (Sustainable Aviation Fuel; SAF (synthetic kerosene) reduces carbon emissions immediately) eest. Keskmine variant oleks selline:\nAutoga reisimise eeliseks on, et tänapäeva autod on elektriga ning liikumisel kasvuhoonegaase ei tekita. Mul paraku elektriautot (veel) pole, ja nende laadimisvajaduse omapära on selgelt linnasiseste sõitude poole kaldu, nii et kas reaalselt sellist sõitu julgeks teha, ei tea. Samas FBs just keegi postitas, kuidas ta hakkab sõitma Lõuna-Hispaaniasse just elektriauto(de)ga Eestist, paremad autod oskavad ise juhatada alati lähima sobiva laadimisvõimaluse juurde ning neid on päris palju. Nii et tegelikult oleks tehtav. Teekond autoga oleks umbes 4300 km Cadiz-i (kust peaks saarele praami võtma), puhas sõiduaeg 44 tundi (+ pausid, laadimisajad jne). Kaks ööpäeva julgelt sisuliselt siis. Süsinikujalajälg kütuse osas 0, aga elektriauto tootmisel on ju ka jalajälg: Banaaniraamatu järgi Renault Zoe-l 11 tonni. Kui see auto sõidab eluajal 200.000 km, siis km kohta teeb see 55g/km. Jätame teede ehituse praegu kõrvale, see läheks väga keerukaks juba. Antud sõit siis 236 kg CO₂e (üks suund). Elektriauto ise üle mere ei sõida, nunnu nimega praamifirma Armas viib 4 reisijat sinna koos autoga u 800 € eest/ots kokku (400€/reisija siis). Reis võtab 2 ööd, vahemaa on 1500 km, mis 128g/km/reisija (allikas) kohaselt teeb 192 kg CO₂e juurde. Kokku siis 428kg 1 inimene+auto. Neljakesi sõita oleks muidugi lõbusam ja kulud saaksid ligi 4 korda inimese kohta väiksemad, nii et optimistlikult 107 kg inimese kohta (üks suund), mis on juba ligi 10x vähem kui lendamine. Rahalise poolega on keerukam: laevapileti osa on lihtne ja selge, aga palju elektriauto km õigupoolest maksab? Kasutatud paar aastat vana Zoe leiab auto24-st 20.000 EUR eest, mis teeb rahaliseks kuluks 0,1 EUR/km. Lisaks maksab elekter, reisil juba kodust odavat öist energiat ei tarbi; ja ma ehk ei eksi kui pakun, et avalikest võrkudest saab särtsu 0,05 EUR/km suurusjärgus. Kokku siis 0.15 €/km, mis antud pikamaasõidul teeb päris viisaka summa juba, 1290 EUR, mis 4 inimese peale jagades teeks 322 EUR. Kokku siis auto+praam 722 €. Pisut kallim kui lennata, arvetamata puhast transpordikulu.\nMaapealse ühistranspordiga nii pikki vahemaid seigelda nõuab edasijõudnud rongisõidu entusiasti. Nagu mina, kes ma olen nii mõndagi pidi eurorail-i passiga Euroopat otsast-otsani läbi sõitnud. Nii et täiesti võimalik: otse maad mööda mitte, aga esimese öö laevaga Stockholmi ja sealt vähemalt 7 eri rongiga (2 ööd teel olles) Sevillasse, kust väike bussisõit viib Armas-e laeva peale, millega oledki pärast veel 2 ööd saarel. Nädalaga kohal, umbes sama mis autoga, aga minu maitse järgi oluliselt mugavamalt kui kiirteedel järgmist laadimispunkti jahtides. Keskkonnajalajälge on rongidel keerukas arvestada, see võib kõikuda tuumaelektril liikuvast TGVst 4 g/km/reisija kuni naftaga liikuva rongi 60 g/km/reisijani. Seega peab iga reisi eraldi vaatama, aga õnneks on ecopassenger.org, mis ainult ei arvuta rongisõidu keskkonnajalajälgi konkreetsel liinil konkreetsete rongidega, vaid annab ka võrdluse auto ja lennukiga. Ainult et nii pikka maad otse ta ei suuda arvutada, pidin jagama sõidu 5ks jupiks ja need kokku liitma, sain 117 kg CO₂e inimese kohta. Lisanduvad praamid: Tallinn-Stockholm ja Hispaania “siseliin”, 1900km ja 18g/km (reisijata praamikoht) annab 34 kg praamidega juurde. Kokku umbes 150 kg üks suund, pisut suurem kui elektriautokesega. Küllap rongi mugavused tähendavad suure hulga raua kaasavedamist. Rahakotile selline sõit oleks kõige kulukam: Stockholmi praam 170€, siis rongile euraili 7-pv pass 251€, millele vähemalt 100€/ots lisandub kohustuslikeks reserveeringuteks ja Armas praam 318€; kokku siis 939€ mõlemad otsad kokku. Võileivad tuleb ilmselt ise kaasa teha.\nKokkuvõttes: kõige kliimasõbralikum on elektriauto, isegi kliimasõbralikum kui rongisõit. Ilmselt on rongi metallitonnide vedamine niivõrd palju kulukam, isegi kui reisijaid on palju. Mõni isegi väidab, et tegu on isegi üledimensioneeritud ohutusega, ja eks ta olegi õnnetuste osas oluliselt ohutum kui autosõit. Elu on muidugi keerulisem: kui palju keskkonnale maksab 6 päeva inimesed autoteedel või rongides, vs 6 tundi mis siin lennates kuluks? Ka sel on oma jalajälg.\np.s. Need arvutused põhinevad ühel konkreetsel pikal marsruudil, muudel võib mõistagi tulemus tulla erinev.\nEPL: kliimareform transpordis: saastamise ja tee kasutamise eest peaks maksma\nEesti kasvuettevõtted kliima heaks\nOma jalajälje arvutamisest\naprill 15, 2021, 14:30\nHuvitav lugemine. Olles ise lennukiga palju kordi, ning autoga 4korda Tenerifele ja tagasi sõitnud, tekkis küsimus: kas hinna sisse olid ka öömajad arvestatud? Nii auto kui ühistranspordiga päris ilma magamata on ikka päris keeruline sõita.\naprill 16, 2021, 09:15\nSiin on mul võetud puhas sõidukulu. Öömajade aegu ja rahasid pole arvestatud, variatsioon oleks liiga suur. Üks loogika on ka, et kui sulle tõesti meeldib sõites seigelda, siis see on justkui osa puhkusest: majutus näiteks Pariisi kandis tee peal või saare peal sihtkohas oleks samasugune kulu, ja lisakulu kui sellist nagu ei tekigi. Võibolla hoiad kokku suisa. Kui sul on aga lõunas saarel on päris oma “talvela” ja eestis suvine kodu, ja püüad võimalikult soodsalt nende vahel liikuda, siis tuleb seda arvestada.\nOleks vaid RailBaltic olemas: esimene öö kiirrongiga Berliini, järgmine öö teisega juba Lõuna-Hispaanias 🙂 Muide minu jaoks Tartust alates ei ole lennuk palju kiirem: ma pean esimeseks ööks (või öösel bussiga, mis on veel hullem) Tallinna lennujaama saama, kust kl 6 hommikul läheb lend, ja kui jõuan sihtkohta siis sel päeval ei jõua reisiväsimusest muud teha kui varem magama minna. Kaotan samuti 2 ööd sisuliselt.\nLennureisid tänasel odaval kujul kuigi kaua minumeelest jätkata ei saa, lennukid peavad uutele kliima/keskkonnasõbralikele (ehk kallimatele) kütustele üle minema. Eriti kui arvestad, et rongis on sul sisuliselt ööbimine ka hinna sees, siis muutub see üleöö-reisimine varsti soodsamaks kui lendamine.\nVasta Jaak-le Tühista vastus\nÄsja valitsuse heaks kiidetud „Transpordi ja liikuvuse arengukava 2021–2035” viitab,\nKliimaneutraalne Eesti 2035? (RK arutelu)\nEttevõtjad, eriti kasvuettevõtjad (startupid) on juba oma töökirjelduse poolest opportunistid: püüavad ja on alati püüdnud leida\nKülalispostitusena on tehtud slaididena väike ülevaade hetke jalajälje arvutuse vahenditest ja ka numbrilised arvutuse tulemustest meie\nRohetiiger avaldas juba mõnda aega tagasi energia teekaardi. Nad täiendavad seda jooksvalt ja tutvustavad tublisti erinevatele\nÜhes mu lemmikteatmikus “How bad are Bananas” on kõige suurema süsinikujalajälje sektsioonis (üle 1 miljardi tonni\nAasta viimasel päeval on kombeks teha kokkuvõtteid. Siin olen fookusega viimasel kvartalil, mil mul kahjuks pole\nJaak Laineste on Tartumaal sündinud ja Tartus elav infotehnoloog, geoinformaatik, startup-ettevõtja, Eesti 200 juhatuse liige, nelja lapse isa. Ja kliimaaktivist.\n© Kõik õigused kaitstud. Materjalide kopeerimine kirjalikul loal. Viitamine vaba.\nAmazon Apple biomass Eesti euroopa liit Google hüdroenergia Maailm pangandus poliitika päikeseenergia rohepesu rohepööre Süsinikneutraalsus taastuvenergia teadus Tehnoloogia transport tuul tuumaenergia


“Selliselt parkida ei ole lubatud, kui – siis vaid erandjuhtudel, kuid selleks annab linnavalitsus välja eraldi korralduse,” kommenteeris Kuressaare politseijaoskonna vanemkomissar Aare Allik, lisades, et ajavahemikus 17–19.30 oli politseipatrull Kuressaare linnas seotud kolme väljakutse teenindamisega.\nLisatud: 15.05.2008 / 16:00\nmis teadmatus? kui on selgelt peatumist näitav keelumärk pole mingist teadmatusest juttugi. lollus ja nahhaalsus pigem.\nLisatud: 15.05.2008 / 18:05\nTegelikult tunnen siin ära meie tublide soomekeelsete ekskursioonijuhtide suunavat kätt. Need tüübid panevad igale eestikeelsele sõnale -nen lõppu ja arvavad, et on seepeale väärt ülikoolidiplomit soome keele alal. Oma kesiseid teadmisi üritavad nad kompenseerida arulageda pugemisega oma klientide ees, eirates seejuures mistahes tsiviliseeritud ühiskonna kirjutatud ja kirjutamata seadusi. Ja need Perapohjola kolkaküladest tulnud põdrad arvavad endast ikka ka liiga palju.\nLisatud: 15.05.2008 / 20:33\nTegelikult on nii, et mis on lubatud põdrale on keelatud kohalikule.\nLisatud: 15.05.2008 / 11:54\nilusad bussid olid välisturistide omad. Keegi asjaline oleks võinud ju nad juhatada parklasse ja ei need seganud ka kedagi .Mida hiljem ikka viriseda.\nLisatud: 15.05.2008 / 13:09\nselle pildi alusel palun siis politseil teha nende busside omanikule aktsiaemissioon ja kõik oleks rahul!!\nLisatud: 15.05.2008 / 15:13\ntehti ju sinna arensburgi juurde suur bussiparkla.\npannud rahva ferrumi juurde maha ja bussid oleks võind ju seal siis parkida see\npaar tundi…aga vöörad olid teadmatuses, kus ja kuidas bussi parkida…\nLisatud: 16.05.2008 / 13:08\nmiks siis ei ole rohkem patrulle ?


Sidevahendid - RR Motö OÜ\nSidevahendid Siin on 7 toodet.\nSidesüsteem Schuberth C3 Pro / E1 Sidesüsteem Schuberth C3 Pro / E1\nIntegreeritud RDS- raadioga bluetooth sidesüsteem Schuberth C3 Pro kiivritele. Integreeritud RDS- raadioga bluetooth...\nSena Bluetooth randmerihm pult Sena Bluetooth randmerihm pult\nSena Wristband kaugjuhtimispult Sena Wristband kaugjuhtimispult\nSena SMH10 Bluetooth Intercom Dual... Sena SMH10 Bluetooth Intercom Dual...\nSMH10 on Bluetooth 3.0 stereo peakomplekt, millel on pikamaa intercom side, spetsiaalselt disainitud mootorratastele. SMH10 süsteemiga saad helistada "käed-vaba" süsteemiga läbi Bluetoothi oma telefoniga, kuulata stereona muusikat või kuulata GPS seadmetelt navigatsiooni juhiseid juhtmevabalt ning vestelda läbi intercomi kaasreisijaga või teiste... SMH10 on Bluetooth 3.0 stereo...\nSena SMH10 Bluetooth Intercom peakomplekt Sena SMH10 Bluetooth Intercom peakomplekt\nSena SMH10 kiivri klambri komplekt... Sena SMH10 kiivri klambri komplekt...\nKõlar-mikrofon klambri komplekt sisaldab 1 paigaldustarvikuid. Kõlar-mikrofon klambri komplekt...\nInterphone Pro Sound Audio Kit - Schuberth Interphone Pro Sound Audio Kit - Schuberth\nPRO SOUND audio komplekt Schuberth on mõeldud sõitjatele, kes soovivad tõsta audio kasutamist mugavalt Interphone'i intercoms süsteemiga koos Schuberth C3 kiivritele. PRO SOUND audio komplekt Schuberth on...\nInterphone F3MC Bluetooth Interphone F3MC Bluetooth\nInnovatiivse lahedusega INTERPHONEF3MC süsteem pakub Bluetooth® handsfree juhtmevaba ühendust nii Sinu kaasreisijaga, kui otse Sinu telefoniga. Innovatiivse lahedusega...


Kas Walter Mercado oli gei? Kas Walter Mercado oli abielus? Kes oli tema partner? - Uudised\nKas Walter Mercado oli gei? Kas ta oli abielus? Kes oli tema partner?\nWalter Mercado on nimi, mis jääb kauaks meelde, mitte ainult astroloogi ja giidina töötamise tõttu, vaid seetõttu, et tema positiivsus, motivatsioon ja lihtsalt olemine on aidanud paljudel inimestel läbi elada, isegi kui neid pole ” t usklik. Ja kõigest mõnes stseenis Netflixi oma ‘Mucho Mucho Amor: legend Walter Mercado’ näitab seda suurepäraselt. 'Mucho Amor' on tegelikult hispaania keeles 'palju armastust' ja tundus sobiv mainida seda selles artiklis.\nKas Walter Gay Market oli?\nKui aus olla, siis keegi ei tea ja nüüd ei saa keegi kunagi kindlalt teada. Alati, kui Walterilt küsiti tema seksuaalsuse või identiteedi kohta, ajas ta alati küsimuse kõrvale või viisakalt teemat. Kuid ta tegi seda alati, jäädes kuidagi pimestavaks ja armastavaks minaks. Mitte ainult selle dokumentaalfilmi jaoks, vaid ka varem, kui tema isiklik elu üles kerkis, tegi ta kiiresti ühe liiniga nalju või rääkis vihjetega, laskmata kedagi oma kaunist kestasse. See tegi ta naljakaks, samal ajal kui ta ka konksu otsast võttis.\nEhkki Walter oli seksuaalselt kahetsusväärselt ebaselge, sai temast LGBTQ + kogukonna ikoon. Voolavate hommikumantlite ja ehete kandmine koos meigieelse näoga, mis pani meelelahutustööstuse diivad positiivselt tagasihoidlikuks tunduma, osutusid tema sooliselt mittevastavad üleküllus ja ülemeelsus tema jaoks takistuseks isegi ajastul, kus homofoobia valitses maailmas, eriti Ladina-Ameerika. Jah, temast sai palju nalja, kuid tema olemine ja edu andsid queer-lastele ka enesekindluse olla.\nPildikrediit: Netflix / Palju palju armastust\nNad nägid oma teleriekraanidel kedagi, kes vähemalt füüsiliselt kujutas seda, mida nad sisimas tundsid, nii et maailmas, kus nad kartsid oma elu pärast lihtsalt mõelda välja tulemisele, muutus Walter nende jaoks põgenemiseks. Dokfilmi jaoks intervjueeritud meigikunstnik ja LGBTQ + aktivist Karlo Karlo ütles isegi, et Walteri kasvamise jälgimine andis talle lootust. Ta mainis ka seda, et võib olla võimalus, et Walter ei tulnud kunagi välja, sest enamus tema publikust olid rangelt religioossed.\nKes oli Walter Mercado partner?\nWalter Mercado partnerite otsimisel ilmnevad kaks nime, üks tema pikaaegne assistent Willie Acosta ja teine näitleja Mariette Detotto. Walter oli Mariette'iga kohtunud ühel tema reisil Brasiiliasse, tema kodumaale, ja seal sõlmisid nad pikka aega kestnud sõpruse. A 2004 artikkel kroonikas isegi teatas, et kavatseb ühel päeval teha temast oma naise, sest naine oli tema 'hingesugulane' ja et nende jagatud armastus oli 'puhas ja siiras'.\nÜle kümne aasta hiljem eitas ta aga, et ta oleks tema tüdruksõber. Ta ütles, et tal pole kedagi ja seksuaalenergia, mis tal on, suunab ta inimkonna heaks palvetades nende eest, kes temalt abi paluvad. Üsna sarnane temaga, kui ta ütles, et tal on dokumentaalfilmis „eluga seks” ja ta ei vaja „inimest orgasmikogemuseks”. See ei olnud ka alltekst, talle esitati need küsimused otse. Ilmselt oli ta oma vallatu väite kohaselt ka ainus neitsi linnas.\nWillteri üle 50 aasta Walteri assistent Willie Acosta nimetas teda filmis androgüüniks ja ütles, et tema sooline sujuvus tõi kaasa palju nalju ja spekulatsioone, homofoobseid ja muidki. Ta puhastas õhku isegi nende suhte olemusest. Willie ütles, et ta polnud kunagi kordagi Walterile sõrme pannud ja mis neil vähegi oli, isegi kui nad jagasid hotellitube ja hõõrusid küünarnukke päeval ja öösel, polnud nende suhe kunagi füüsiline. Ta täpsustas, et see oli 'peresuhe', see on kõik.\nIsegi pärast oma Walterist lahkumist nimetas Willie teda oma Facebookis kui 'sõpra ja venda'. Ei rohkem ega vähem. 'Ma ei leia sõnu, et väljendada, kui väga ma sind armastasin, ma armastan sind ja ma armastan sind ka edaspidi oma päevade lõpuni. Hindasin sind kui kõige väärtuslikumat tööaastat, reisi ja seiklust, mida me koos jagasime. Teie olite minu inspiratsiooni ja kasvu allikas inimesena. ' Allpool saate vaadata kogu postitust:\nPostitanud Willie Acosta peal Kolmapäev, 6. november 2019


Vaba Eesti Sõna - Riik annab eesti filmile miljon eurot aastas lisaks\nRiik annab eesti filmile miljon eurot aastas lisaks\nEesti Filmivaldkond vajas lisarahastust, et tagada kodumaise kinotööstuse elujõud ning toodetavate filmide hulk vähemalt senisel tasemel.\n„Eestis pole kunagi toodetud nii palju filme kui praegu. Meie film elab häid aegu. Eesti filmipublik peab ka tulevikus saama nautida rahvuslikku kino, meie enda lugusid, meie enda režissööride ja armastatud näitlejate töid,“ ütles kultuuriminister Indrek Saar.\nFilminduse eelarve on viimaste aastate jooksul pidevalt tõusnud. Toetus Eesti Filmi Instituudile tõusis juba käesolevast aastast 350 000 euro võrra ning väliskapitalil tuginev filmi- ja seriaalitootmise toetuskava Film Estonia maht suurenes kaks korda ehk 2 miljoni euroni aastas. Film Estonia analüüs on näidanud, et juba 2017. aastal tõi iga investeeritud üks euro Eestisse tagasi 6,7 eurot välisinvesteeringutena.


Diivan MIMI 2-kohaline elektriline, beež\nKohaletoimetamise hind arvutamisel arvestatakse nii teenustasu kui toote kaalu: 65.500000. Võimalikud tarneaja viivitused COVID-19 tõttu.\nRecliner tüüpi diivani mõlema istme selja- ja jalatoe asendit on võimalik muuta elektrilise mehhanismi abil. Jalatuge üles tõstes liigub seljatugi sujuvalt kaasa lamavasse asendisse. Kattematerjal: 100% polüesterkangas 30 000 Martindale'i. Karkass ja vedrustus: puit, vineer, metall. Sik-sak ja pocket vedrustus. Polsterdus: polüuretaanvaht.


Õnnesärgis sündinud! George Clooney avameelselt raskest õnnetusest: oleksin ääre pealt surma saanud - Kinoveeb\nÕnnesärgis sündinud! George Clooney avameelselt raskest õnnetusest: oleksin ääre pealt surma saanud\nGeorge ClooneyFoto: Scanpix\nGeorge Clooney rääkis hiljuti, kuidas ta elas eelmise aasta lõpus üle kohutava mootorrattaõnnetuse. Mees pääses õnnetusest aga vaid kergete vigastustega. See oli aga tohutu vedamine. Kokkupõrge oli niivõrd ohtlik, et armastatud näitleja oleks võinud vabalt elu kaotada.\nGeorge Clooney sõitis mootorrattaga tööle. Mehe sõidukiiruseks oli ligikaudu 112 kilomeetrit tunnis. Vastu tuleva auto juhile, 67-aastasele itaallasele paistis ere päike aga silma ja ta sõiduk kaldus teise ritta, kus sõitis Clooney.\nClooney paiskus mootorrattalt õhku, kuid pääses kergete vigastustega ainult tänu sellele, et ta kandis kiivrit ja kukkus õnnelikul kombel asfaldile nii, et ta ei murdnud ühtegi luud. Kusjuures kiiver purunes täielikult.\nNäitleja viidi kohalikku haiglasse, kuid ta sai sealt juba paar tundi hiljem välja, et minna koju taastuma.\nGeorge Clooney abikaasa Amal Clooney keelas sellest ajast saati oma mehel aga igasuguse mootorrattasõidu ära.


Exodus 21 (Eestikeelne piibel)České uživatelské rozhraní\n2 kui sa ostad sulaseks heebrealase, siis ta teenigu kuuskuus aastat, aga seitsmendal saagu ta vabaks lunamaksuta.\n3 Kui ta tulituli üksinda, mingu ta ka üksinda; kui ta oli naisemees, mingu nainenaine koos temaga.\n4 Kui ta isandisand andis temale naise ja see sünnitas temale poegi või tütreid, siis nainenaine ja lapsedlapsed jäävad isandale, aga tema mingu üksinda.\n5 Aga kui sulanesulane ütlebütleb kindla meelega: Ma armastan oma isandat, naist ja lapsi, ma ei taha vabaks saada,\n6 siis tema isandisand viigu ta Jumala ette ja seadku ukse või piitjala juurde: ta isandisand torgaku tal kõrv naaskliga läbi ja ta teenigu igavestiigavesti.\n8 Kui ta ei meeldi oma isandale, kes tema on määranud enesele, siis lasku see teda lunastada; aga tal ei ole luba teda müüamüüa võõrale rahvale, kui ta tema hülgab.\n13 Aga kui ta teda ei ole varitsenud, vaid JumalJumal on lasknud ta tema kätte sattuda, siis ma määran sulle ühe paiga, kuhu ta võib põgeneda.\n15 Kes lööb oma isaisa või emaema, seda karistatagu surmaga!\n17 Kes neab oma isaisa või emaema, seda karistatagu surmaga!\n18 Kui mehedmehed riidlevad ja üks lööb teist kivikivi või tööriistaga, nõnda et teine ei sure, vaid lamab asemel,\n19 siis on lööja süüta, kui teine tõuseb ülestõuseb üles ja saab õues kepi najal käia; ometi peab ta temale tasuma viidetud aja eest ja hoolitsema, et ta saaks terveks.\n20 Kui keegi lööb kepiga oma sulast või teenijat, nõnda et ta tema käe allall sureb, siis tuleb teda karistada.\n21 Aga kui too jääb veel päevaks või paariks elama, siis ei tule teda karistada, sest too oli ju ostetud tema raharaha eest.\n23 Aga kui tekib kahju, siis tuleb anda hinghing hinge vastu,\n24 silmsilm silma vastu, hammashammas hamba vastu, käsikäsi käe vastu, jalgjalg jala vastu,\n25 põletus põletuse vastu, haavhaav haava vastu, vorp vorbi vastu.\n28 Kui härg kaevleb surnuks mehe või naise, siis tuleb härg kividegakividega surnuks visata ja tema lihaliha ei tohi süüa, härja omanik aga on süüta.\n29 Aga kui seesama härg oli varem kaevleja ja selle omanikku hoiatati juba ammu, ent tema ei takista seda ja härg tapab mehe või naise, siis visatagu härg kividegakividega surnuks ja surmatagu ka ta omanik!\n30 Kui temale aga määratakse lunastushind, siis ta peab andmaandma niipalju hinge lunaraha, kui temale määratakse.\n32 Kui härg kaevleb sulast või teenijat, siis tuleb nende isandale anda kolmkümmendkolmkümmend hõbeseeklit, härg aga visatagu kividegakividega surnuks!\n33 Kui keegi jätab kaevu lahti või kaevab kaevu, aga ei kata seda, mille tõttu langeblangeb sinna härg või eeseleesel,\n35 Kui kellegi härg kaevleb surnuks teise mehe härja, siis tuleb elus härg müüamüüa ja raharaha pooleks jagada; ka surnudsurnud härg tuleb poolitada.


Kas peenhäälestus on tänapäeva äris piisav? - Finantsuudised\nInvicta juhtimistreener Agu Remmelg.\nEASi tellitud Eesti juhtimisvaldkonna uuring 2015 tuvastab, et Eesti juhid Eesti firmades panevad põhitähelepanu ettevõtte efektiivsuse parandamisele. Rahvusvahelistumine ja eksport ei ole oluline ning kavandamishorisont on jätkuvalt lühike. Sellist prioriteetide seadmist võib ehk nimetada ka „peenhäälestamiseks“.\nSellist märksõna on isegi kasutatud kogu Eesti riigi arenguvõimaluste kirjeldamisel. Tõsi, peenhäälestusmudeli kasutamine viis Reformierakonna opositsiooni. Kas võiks järeldada, et ka ettevõtete arendamisel ei ole peenhäälestus enam piisav?\nVäidetakse, et IBM juhatuse esimees olla veel eelmise sajandi keskel ennustanud, et maailmas on turgu umbes kolmele arvutile. Täna hinnatakse arvutite arvu 2 miljardile ja nutitelefonide kasutajate arvu 2,6 miljardile. Teame, et Moore'i seaduse kohaselt kahekordistub arvutusvõimsus iga 18 kuu jooksul. Kuigi arvutusvõimsuse sama kiirele kasvule tulevad füüsikalised piirid ette, räägime me nüüd juba nanotehnoloogia, geenitehnoloogia, tehisintellekti ja big data põhjapanevast mõjust senistele ärimudelitele.\nInformatsioonimahud on kasvanud meeletuks. Tsiteerides Google'i juhti Eric Schmidti, oli kuni 2003. aastani inimkonna genereeritud infomaht 5 eksabaiti. Täna suudame genereerida sama andmemahu vähem kui kahe päevaga.\nSama suured muudatused on seotud rahvastiku kasvuga. Viimase 200 aastaga on lisandunud 6 miljardit inimest ja praegune tempo on 75 miljonit inimest aastas. 2050. aastaks oleme jõudnud 10 miljardini (vs. 1800. aasta 1 miljard).\nSiit koorubki järeldus, et peenhäälestus ei pruugi tänapäeva kiirelt muutuvas maailmas olla ka ettevõtetele piisav. Ometigi on väga tüüpiline olukord, kui isegi Eesti mõistes suures ettevõttes vaidleb juhatus nõukoguga, kas õigem kasvueesmärk on järgmiseks perioodiks 4% või 5%. Põhjuseks on see, et kui teha asju samamoodi nagu enne, ongi raske oodata oluliselt paremat tulemust, v.a muidugi peenhäälestuse mõju.\nTegelikult ongi klient ju see, kes meile käibe ja, veel olulisem, kasumi majja toob. Muutunud on vahepeal ainult see, et erinevaid viise, kuidas toodet, teenust või lahendust pakkuda, on oluliselt rohkem. Seetõttu ongi firmajuhtidele oluline vaadata kriitiliselt otsa oma senisele kasvuambitsioonile ja võtta tükkideks senine ärimudel, et see siis uuesti, targemal ja kasumlikumal moel kokku panna. See eeldab süsteemset ja regulaarset tegevust ettevõtte strateegiate arendamisel.\nUuringutele toetudes võib öelda, et Eesti ettevõtted ei pea rahvusvahelistumist, eksporti ja pikaajalise strateegia loomist väga prioriteetseks. Pigem tegeleme peenhäälestamisega. Samas on tehnoloogiline areng, infomahu kasv ja inimeste arvukuse kasv kiirem kui kunagi varem.


Täna laiendatakse Tallinna Sõpruse pst 171 Maxima pakiautomaati\n6. mail laiendab Omniva Tallinna Sõpruse pst 171 Maxima X pakiautomaati.\nPakiautomaadi laiendustööde ajal võib pakiautomaadi kasutamine olla häiritud, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Töid tehakse alates kella 10:00-st kuni 13:00-ni. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Pärastlõunal ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.\nVarasemad pakiautomaadivõrgu laiendused:\n5. mail laiendab Omniva Tallinna Pärnu mnt 390b Maxima X pakiautomaati.\n4. mail laiendab Omniva Väike-Maarja Grossi pakiautomaati\nPakiautomaadi laiendustööde ajal võib pakiautomaadi kasutamine olla häiritud, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Töid tehakse alates kella 12:00-st kuni 15:00-ni. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Pärastlõunal ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.\n3. mail laiendab Omniva Tallinna Kolde Rimi pakiautomaati\nReedel, 23. aprillil paigaldab Omniva Laulasmaa Selver ABC juurde uue pakiautomaadi. Pakiautomaat asub aadressil Kloogaranna tee 26, Laulasmaa küla, Lääne-Harju vald, Harju maakond. Esimene automaadi teenindamine, mil automaati tuuakse ja sealt korjatakse esimesed pakid, toimub laupäeval 24. aprillil.\nPakiautomaadid on kogunud Eesti inimeste seas viimaste aastate jooksul laialdast populaarsust. Esimene Omniva pakiautomaat avati aastal 2010 Viru keskuse juures. Tänaseks on pakiautomaadi võrgustik oluliselt laienenud ning kokku on Eestis juba üle 250 Omniva pakiautomaadid.\nNeljapäeval, 22. aprillil laiendatakse Muuga Maxima X pakiautomaati.\nKolmapäeval, 21. aprillil laiendatakse Rapla Vestis Coop Konsumi pakiautomaati.\nPakiautomaadi laiendustööde ajal võib pakiautomaadi kasutamine olla häiritud, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Laiendamistöid tehakse alates kella 10:00-st kuni 13:00-ni. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Pärastlõunal ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.\nReedel, 16. aprillil laiendatakse Tallinna Valdeku Selver ABC pakiautomaati.\nPakiautomaadi laiendustööde ajal ei ole võimalik küll pakiautomaati kasutada, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Laiendamistöid tehakse alates kella 10:00-st kuni 14:00-ni ning sel ajal on automaat klientidele ajutiselt suletud. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Pärastlõunal ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.\nKolmapäeval, 14. aprillil laiendatakse Peetri Keskuse pakiautomaati.\nPakiautomaadi laiendustööde ajal ei ole võimalik küll pakiautomaati kasutada, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Laiendamistöid tehakse alates kella 10:00-st kuni 17:00-ni ning sel ajal on automaat klientidele ajutiselt suletud. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Õhtul ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.\nTeisipäeval, 13. aprillil laiendatakse Häädemeeste Coop Konsumi pakiautomaati.\nPakiautomaadi laiendustööde ajal ei ole võimalik küll pakiautomaati kasutada, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Laiendamistöid tehakse alates kella 12:00-st kuni 15:00-ni ning sel ajal on automaat klientidele ajutiselt suletud. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Pärastlõunal ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.\nEsmaspäeval, 12. aprillil laiendatakse Turba Kaupluse pakiautomaati.\nPakiautomaadi laiendustööde ajal ei ole võimalik küll pakiautomaati kasutada, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Laiendamistöid tehakse alates kella 10:00-st kuni 12:00-ni ning sel ajal on automaat klientidele ajutiselt suletud. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Pärastlõunal ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.\n8. aprillil vahetatakse Tartu Ringtee Selveri pakiautomaat suurema uue generatsiooni pakiautomaadi vastu.\nSuurem pakiautomaat on vajalik, et vastata piirkonnas märkimisväärselt kasvanud pakimahule. Sellega seoses on 08.aprillil alates kella 10.00-st Tartu Ringtee Selveri pakiautomaat klientidele antud päeval kuni ca 17.00-ni suletud. Klientidele, kelle pakid enne tööde algust automaadis on, saadetakse ka vastav teavitus.\n6. aprillil, laiendatakse Antsla Coop Konsumi pakiautomaati.\nPakiautomaadi laiendustööde ajal ei ole võimalik küll pakiautomaati kasutada, kuid kõik kliendid, kelle pakk on automaadis, on laiendustöödest teavitatud. Laiendamistöid tehakse alates kella 12:00-st kuni 17:00-ni ning sel ajal on automaat klientidele ajutiselt suletud. Pärast lisakappide paigaldamist on automaat taas kohe kasutatav. Kõik kliendid, kelle pakid on laiendamistööde eel automaadis, saavad laiendustööde kohta ka SMS-teate oma telefonile. Õhtul ladustatakse klientide pakid tagasi juba suuremasse automaati, mis on koheselt kasutatav.


Lapse hinge imemisest põlatud naisteni: 14 uskumatut legendi kassidest, mida maailma erinevas paigus usutakse - Lemmikloom\nLapse hinge imemisest põlatud naisteni: 14 uskumatut legendi kassidest, mida maailma erinevas paigus usutakse\nMilliseid müüte tead ise rääkida?\nKrenholmi karvased valvuridFoto: Argo Ingver\nKassidest räägitakse igasuguseid jutte juba sajandeid. Mõned seavad kassid jumalaga samale tasemele, teised arvavad aga, et kassid on ühed vastikud paharetid. Siin on 14 üle maailma levinud müüti nende vahvate karvaliste kohta.\n1. Kass imeb lapsest hinge välja. Sajandeid arvasid umbusklikud Inglismaal, et kass on võimeline ronima imiku hälli ja imeb temast hinge välja, mille tagajärjel imik sureb. Mõnede versioonide kohaselt on kass kade imik saab kogu pererahva tähelepanu osaliseks. Näiteks 1791. aastal leidis kohus Plymouthis Inglismaal, et kass on süüdi imiku surmas. See müüt liikus inimestega ka Ameerikasse: 1929. aastal kirjutas Nebraska State Journal, et üks arst olevat näinud, kuidas kass lamab imiku kõhul ja imeb temast hinge välja. Imik oli aga kahvatu ja surnud.\n2. Kass pistab su jõuluõhtusöögina nahka. Islandis levis jutt, et maapiirkondades liigub külmal ajal ringi miski hirmuäratav Jólakötturinn ehk jõulukass, kes pistab inimesi jõuluajal nahka. Loo juures on kummaline aga see, et jõulukassi ohvriks langevat just need inimesed, kes jõululaupäeval viksilt ja viisakalt riides pole. Nii et parem oleks, et otsid kapist oma parimad hilbud selleks päevaks välja. Jutud jõulukassist hakkasid levima 19. sajandil ja said tuntumaks 20. sajandi alguses.\n3. Kassid on süüdi mustas surmas. Keskajal peeti kasse kurjakuulutavateks olenditeks, kellel olid inimeste arvates sarnased võimed nõidadega. Kassihammustus oli mürgine, arvati, et see põhjustab tuberkuloosi. Arvati, et kass muudab isegi inimese õlle halvaks, kui ta sellele mõtleb. Kui must surm pühkis 14. sajandil 60% Euroopa rahvastikust minema, arvati kohe, et mängus on saatana käsi. Loomulikult olid kassid saatana pisikesed kurjad käsilased. Seetõttu tapeti meeletult suur hulk kasse, eriti musta värvi kiisusid.\n4. Kassid toovad õnne, aga mitte kõik, vaid teatud värvi kassid ja kindla arvu varvastega. Jaapanlased usuvad, et kassid toovad õnne, aga selleks, et ühest kassist saaks rääkida kui õnnetoovast, on kassil esmalt vaja teatud omadusi. Õnne toovaks kassiks peetakse nii-öelda viipavat kassi, kes liigutab käppa. Kord olevat üks kass viibanu oma käpaga ühele aadlikule ja kutsunud ta enda majja sisse. See päästis tähtsa mehe aga välgulöögist. Eriti õnne toovaks peetakse kassi, kelle karvkate on musta, pruuni ja kollakat värvi. Budistid arvavad, et tumeda karvkattega kass toob kulla majja, aga heleda karvaga kass toob hoopis hõbedat. Venemaal peetakse siniseid kasse õnne toovaks. Paljudes kultuurides arvatakse ka seda, et kui kassil on rohkem varbaid, kui peaks, siis on ta õnnekass.\n5. Kassid on põlatud naised, kes söövad vastsündinuid. Ühe legendi kohaselt arvatakse, et deemon kehastas end aeg-ajalt suureks mustaks kassiks, kes jahtis öösiti vastsündinuid ja imes nad verest tühjaks nagu vampiir.\n6. Kassides on surnute hinged. Üks budistlik sekt Siiamis ja Birmas arvas, et kui oled piisavalt püha ja sured ära, siis läheb sinu hing kassi, kes hoiab seda turvaliselt. Nii elasid pühad hinged kassides ja kui kiisu ise ära suri, sai hing paradiisi. Näiteks seetõttu kujutas sekt kasse magamas Buddha kuju ees. Nüüd Siiami nimi Tai, aga mingi osa uskumusest on alles. Näiteks kui riiki asub juhtima uus kuningas, viiakse ta ette kuldehetega kaunistatud Siiami kass. Arvatakse, et nii saab eelmine kuningas näha uue kuninga kroonimist. Viimati tehti seda 1950. aastal.\n7. Vana Šoti ja Iiri folkloori kohaselt luusis öösiti ringi valge maniskiga kass, kes otsis hingesid, mida varastada. Kui kedagi maeti, siis kardeti luusivat kassi ja teda üritati peletada kõva muusika ja naistenõgesega. Lisaks ei tehtud ruumis, kus surnu oli, kunagi tuld, sest arvati, et kui seal on hea soe, siis tahab sinna kass tulla. Arvati, et kass Sith on tegelikult kuri nõid, kes saab enda kokku muuta kassiks üheksal korral. Samas polnud kass Sith üleni paha. Igal aastal jäeti Sithile piima, sest usuti, et siis õnnistab nõid majapidamist ja lehmade piimaanniga on kõik korras.\n8. Kassid räägivad, kannavad kirste ja neil on monarhia. Nimelt nägi kord hauda kaevanud köster üheksat musta kassi, kelle maniskil olid valged täpikesed. Kassid tassisid pisikest kassi-suurust kirstu, millel oli kroon. Üks kass olevat köstrile öelnud, et öelgu viimane Tommy Tildrumile, et Timmy Toldrum on surnud. Pahviks löödud köster läks koju ja rääkis oma naisele toimunust. Majapidamises elav kass hakkas selle juttu peale aga kõvasti kräunuma. Paarike jätkas vaatamata mürale oma juttu. Lõpuks küsis kirikuhärra oma naiselt, kas viimane teab kedagi Tommy Tildrumit, et saaks Tommyle öelda, et Timmy on surnud. Seepeale ütles nende pere kass aga sulaselges inglise keeles: "Mis asja? Vana Tim on surnud? Tohoh! Järelikult olen nüüd minna kasside kuningas!" Peale seda ronis vana majakass, kelle nimi oli Tom, korstnast üles ja teda ei nähtud enam kunagi.\n9. Kassid ennustavad ilma. Võib-olla mitte otseselt isegi kassid, aga nende jälgimine. Inglismaal olevat räägitud, et kui kass kraabib kardinaid või vaipa, siis tuleb tuuline ilm. Waleslased uskusid aga, et kui kassi pupill laienes, siis tähendas see, et hakkab sadama. Vihmast andis aimu ka see, kui kass hakkas end aktiivselt pesema. Kui kass vaatas aknast pingsalt välja, siis tähendas ka see, et varsti kisub vihmale. Vihma tulekust andis aimu ka see, kui kass magas neli käppa kere all. Kui kass magas aga selili, siis see tähendas juba tormi. Ühesõnaga kui kass midagi tegi, siis oli teada, et vihm on tulemas.\n10. Kassid elavad merel ja põhjustavad torme. Ebausklikud kalamehed Briti saartelt viskasid osa saagist merre tagasi, sest see oli kassile. Usuti, et müütiline kass oli naine, kes teadis rohkem kui tüüpiline kristlane ehk järelikult oli ta nõid. Täpsemini aga nõid, kes läks oma meremehest kihlatuga purjetama. Reisil nõidus ta terve meeskonna ära ja kutsus esile tormi, mis purustas laeva. See oli karistuseks eriti nendele meremeestele, kes pidasid naise pardal olekut ebaõnneks ja need mehed ka uppusid. Naine muutus neljasilmseks kassiks, kes kummitaks ookeanil. Seetõttu viskasid kalamehed ikka ja jälle mere osa kalast tagasi, sest see oli nõiale. Kardeti tormi ja seda, et laev upub koos meeskonnaga.\n11. Kassid võivad moonutada oma näo sündimata lapse omaks. Mõnedes kohtades Euroopas arvati, et rase naine ei tohiks kassi sülle võtta. Portugalis arvati, et kui kassi tõttu tuleb lapsele soolatüügas või karvane sünnimärk. Inglismaal arvati, et lapsel on sündimisel kassikujuline sünnimärk või hoopis kassi pea ja lapse keha. Seevastu on aga ühe teise Inglise folgijutu kohaselt õnne toovad mustad kassid ja just must kass oli paslik pulmakingitus. Tegelikult peeti õnne toovaks ka kassi, kes pulmapäeval pruudi juures aevastab.\n12. Kass on saatana käsilane. Keskajal arvasid inimesed, et kass on saatana isiklik käsilane, kes veab vaeseid inimhingesid otse põrgusse. Kassi saba otsas olevad karvad olevat saatana enda omad. Just need karvad sundisid kassi olema öösel üleval, kui ausad kristlased magasid. Ameerika lõunaosariikides arvati, et kes kassi uputab, seda karistab saatan isiklikult. Arvati, et eriti ohjeldamatud on kassid, kes on sündinud põldmuraka hooaja lõpul, sest just siis heideti saatan taevast välja ja ta langes põldmurakatele. Osad kristlased arvasid, et kui kass istub kellegi haual, siis selle inimese hinge kimbutab saatan. Kui kassi nähti haua juures matuse ajal või sureva inimese juures, arvata, et tema hinge üle võitlevad saatan ja ingel.\n13. Kassid on kaktused ja nad joovad alkoholi. Umbes sajand tagasi räägiti Pueblos ja Navajos jutte kaktustest, mis on elus, liigutavad, hingavad ja on kassikujulised. Karvkatte asemel on okkad ja esikäppade asemel kaks teravat tera. Kaktuskassile meeldis liikuda ringi ja lõikuda päris kaktuseid. Kaktusepiimast tegi kass alkohoolselt jooki ja korraga võttis ta joogi tegemiseks maha ligi 80 kaktust.\n14. Kassid on üldiselt müstilised olendid. Paljudes kultuurides peetakse kasse müstilisteks loomadeks. Egiptlased peavad kasse jumalikeks ja kui keegi kassi tappis, siis karistuseks oli surm. Kui kellegi peres kass suri, leinas teda terve kogukond. Samas Norra metskassi puhul arvatakse, et ta on kas haldjas või mäekoll. Aru saab selle järgi, kui kassile otsa vaadata.\nKassid vs jõulupuud: 6 nippi, et mõlemad jääksid terveks


Treeneri esimesed triibulised « Hiiu Leht\nTreeneri esimesed triibulised\nKärdla Linnameeskonna jalgpalliklubi kapten Sander Laur astub esimesi samme treenerina\nSuuremad ristsed sai Laur eelmisel nädalal juhendades Linnameeskonna 2001. aastal ja hiljem sündinute võistkonda Saaremaa Cupil.\n“Saaremaa Cup on väga nimekas noorteturniir Eestis,” selgitas Laur. “Sain seal teada, millised treenimise traditsioonid ja eripärad on näiteks Venemaal, Valgevenel või Lätil. Eelmisel aastal seal turniiril mängijana osaledes ei osanud seda panna tähele.”\nPalliplatsil keskpoolkaitsja rolli täitev mängumees rääkis, et sai turniiril tuttavaks väga paljude erinevate treeneritega ja hindab saadud kontakte kõrgelt.\nViiepäevasel turniiril olid iga päev mängud, lisaks kultuuriprogramm. Samas suur osa ajast tuli treeneril noortega ise n-ö ära täita. Laur võtab seda aga kui positiivset kogemust: “Ei ole midagi, mille üle väga nuriseda. Lastel oli tore ja minul oli tore, kuigi muidugi oli see väsitav laste ja ka minu jaoks, aga sellised need turniirid on.”\nLaur on varem treeneritööga üsna põgusalt kokku puutunud – mullu oli ta Rimi ja Eesti jalgpalliliidu Kärdla suvelaagris abitreeneriks ning vahel on ta saanud ka Jaanika Küttimit trennides asendada.\nTallinna transpordikoolis õppiv Laur näeb oma tulevikku jalgpalliga seotuna. Juba järgmisel nädalal on ta taas suvelaagris abitreeneriks. Kaugemas tulevikus tahab ta järjepidevalt noori treenima ja õpetama asuda. Ent olles kahe jalaga maa peal, ütles ta, et esimese asjana on vaja koolid ära lõpetada.\nSaaremaa Cup kulges meie noorte jaoks tulemuste mõttes siiski kesiselt. Alagrupiturniiril ei võidetud ühtegi mängu. 2004. ja hiljem sündinud jõudsid Jaanika Küttimi juhendamisel viienda-kuuenda koha mänguni, kus saarlased nad 4:2 alistasid.


Charroside või mariachide kleit ja nende kombed | Reisiuudised\nMaria Jose Roldan | | América, Mehhiko DF\nKui tahame õppida tundma charrode ja mariachide riietust, peame kõigepealt teadma, mis need on. Mariachi on Mehhiko sümbol ja inimesed, kes pühenduvad mariachiks olemisele, teevad seda suure uhkuse ja pühendumusega. Ehkki nad on pärit Jalisco osariigist, saate täna nende muusikat nautida kõikjal riigisning need on hõlpsasti äratuntavad ka tänu rõivastele, suurtele äärtele laiadele mütsidele ja kostüümidel olevale charro tikandile.\nMariachit kuuleb Mehhiko pidustustel sageli ja see žanr on aidanud kaasa näitlejate kuulsusele. Mariachis on Mehhiko komme, mis meeldib kõigile ja et kui te kunagi Mehhikosse reisite, siis olen kindel, et teile meeldib kohtuda.\n1 Iidne kleit\n2 Charroside päritolu\n3 Kas Mehhikos on ainult Mariachid?\n4 Kurioosiumid mariachide kostüümide kohta\n5 Mariachide päritolu\n6 Mariachi pillid\n7 Mariachi muusika\n8 Mariachis täna\nAlgselt kandsid mariachid traditsioonilisi maapiirkonna Jalisco kostüüme ja need koosnesid puuvillast ja põhutekist, mille mütsidena olid palmilehed, kuid hiljem hakkasid nad kandma kauboid olnud “charrot” nagu hobusesõitjat. "Charro" ametlik kostüüm koosneb lühikesest jopest ja kõrgetest kitsastest mustadest pükstest, kuid mariachid on ülikonnas lisanud ka variatsiooni valgega.\nArvatakse, et söekostüümid pärinevad Hispaania linnast Salamancast, kuna selle elanikke nimetati "charroseks". Selles provintsis on Tormese jõgi ja Ciudad Rodrigo piirkond nimega Campo Charro ning selles piirkonnas oli tüüpiline musta kauboi kostüüm, lühikese ülikonnajope ja ratsasaabastega. Kasutatud mütsid, mis olid Mehhiko omadega väga sarnased, olid väiksemate tiibadega, kuid sarnased olid tähelepanuväärsed.\nKas Mehhikos on ainult Mariachid?\nReaalsus on see, et tänapäeval võib Mariachisid leida paljudest väljaspool Mehhikot asuvatest riikidest nagu Venezuela, kus neil on ka suur kuulsus. Ameerika Ühendriikides on Mehhiko sisserändajate suure hulga tõttu ka palju bandeid kes otsustas sinna elama kolida. Hispaanias on need ka väga populaarsed, kuna linnatänavatel rõõmustades on võimalik leida gruppe erinevatest linnadest, kes mängivad ja laulavad tüüpilisi laule.\nKurioosiumid mariachide kostüümide kohta\nKui tahame avastada Mehhiko tüüpilisi kostüüme, nagu ma eespool mainisin, peate kõigepealt tundma maailma kõige embleemilisemaid kostüüme: Charro (Mehhiko kauboi) riietus, kes rõõmustab meid mariachi muusikaga mis on algselt pärit Jalisco osariigist, tequila poolest äärmiselt tuntud koht. Läheme ajalukku, mõistame, et XNUMX. sajandi alguses varieerus charro-kostüüm, sõltuvalt sellest, milline hacienda pärines, muu hulgas värvide, kuju, kasutatud materjali poolest.\nNeed, kellel oli rohkem raha, kandsid villaseid ülikondi, hõbedaste kaunistustega ja kõige tagasihoidlikumad - seemisnahast ülikondi. Pärast Mehhiko revolutsiooni standardiseeriti ülikond barokse esteetika all kõigile. Tänapäeval koosneb charro ülikond, mis olenevalt olukorrast mõnevõrra varieerub, elegantsest jopest, üsna kitsastest ja kinnitatud pükstest (mis muudab mõned naised meeletuks), särgist, poolsaabastest ja lipsust. Need peaksid olema kontrastis frettide ja muude hõbedaste kaunistustega (või muu materjaliga). Saapad peavad olema sadulavärvilised ja mesised või pruunid, välja arvatud juhul, kui need on matustel mustad. Kasutatav särk peab olema valge või valkjas.\nKõige rohkem paistab silma müts, mis on valmistatud villast, jänesekarvadest või muudest materjalidest. Selle eesmärk on kaitsta charrosid Mehhiko päikese eest ja kaitsta neid hobuse kukkumise eest. Tasub seda mainida Need ei ole odavad ülikonnad, sest kõige odavamate maksumus on 100 dollarit.\nMariachi päritolu pole kerge jälgida. Mariachi on summa Mehhikos viimase sajandi jooksul või kauem toimunud kultuurilisest arengust. Ehkki Mehhiko põlisrahvaste hõimud teevad muusikat flöödi, trummi ja vilega, põlismuusika ja mariachi vahel pole selget suhet.\nInstrumendid, mida mariachid algselt kasutasid, koos riietusega võtsid kasutusele hispaanlased: viiulid, kitarrid, vihuelad, harfid jne. Arvati, et neid instrumente kasutati masside ajal, kuid criollod (hispaanlastest pärit mehhiklased) hakkasid neid populaarse muusika tegemiseks kasutama (preestrite meelehärmiks, kuna neid kasutati mõnevõrra skandaalsemate, satiirilisemate või antiklerikaalsemate salmide saatmiseks). ajastu).\nMariachi muusika edenes tänu inimestele, kellele kuuletu meeldis, XNUMX. sajandi crillod tegid kõik võimaliku, et lõpetada kogu Hispaania kohaloleku jälg Mehhikos ja seda tehes toetasid nad mariachi-muusikat.\nMariachis saab kanda traditsioonilisi töörõivaid, valgeid pükse, särki ja õlgkübarat, et kui nad mariachina tööd otsima läksid, võiksid nad teenida rohkem kui keskmine töötaja ühiskonnas. Kuigi nüüd ei naudi mariachid enam sama positsiooni kui aastakümneid tagasi, on reaalsus see, et neid hinnatakse endiselt kõrgelt ning nad kannavad oma kostüüme ja laulavad oma laule suure uhkuse ja õnnega.\nMariachid, nende muusika ja rõivad on tuntud kogu maailmas mitte ainult Mehhikos, näiteks Euroopas, Jaapanis või mujal maailmas. See populaarne Mehhiko kultuuri ja ajaloo vorm, Seda tähistatakse igal septembril, kust kõik pärineb: Jaliscos.\nNüüdsest saate seda teha, kui te ei teadnud, mis on mariachid, nende kultuur ja riietus. Kas soovite neid kohe elada näha? See on suurepärane saade, mida teile meeldib nautida!\nTäielik tee artiklini: Reisiuudised » linnad » Mehhiko DF » Kleit charrosest või mariachist: Mehhiko kombed\nPompei varemete uuestisünd


Zelenskõi avab maailma silmi - Meie Maa\nZelenskõi avab maailma silmi\nUkrainal on tõeliselt imeline president. Selge see, et ta valiti sellele kohale ladviku vastase protestikandidaadina ja seisus, kus paistis, et riigil pole midagi head ees. Veebruaris 2014 alanud Venemaa agressioon Ukraina vastu oli ju pooleli. Kaotatud Krimmi ja Donbassi kõrval kammitsesid riiki Berliini ja Pariisi osalusel sündinud nn Minski kokkulepped. Lepete aluseks oli kõige seni agressori poolt tehtud andestamine, sest Saksa ja Taani firmad osalesid Krimmi ülesehitamises ja käis Nord Stream2 ehitus.\nLepete mõtteks oli Donetski ja Luhanski nn rahvavabariikide otseliitmine Venemaaga või siis temale allutamine eristaatuse sildi all. Demokraatlikud riigid olid küll kehtestanud Moskvale erinevaid sanktsioone, ent Berliini ja Pariisi vaba suhtlus Kremliga ei tõotanud muud, kui venivat vastasseisu.\nVeebruaris 2019 lisas Ukraina ülemraada põhiseadusesse sätte liitumisest NATO ja Euroopa Liiduga, ent see otsus jäi Süürias ja Afganistanis toimuva varju. Tagantjärgi on selge, et Kremlis oodati ära novembris 2020 toimunud presidendivalimiste tulemused ja kui neile järgnes USA krahh Afganistanis (august 2021), pandi kaardid lauale – viimase 25 aasta muutused Euroopas nullitakse, Venemaa ja USA saavad endale mõjusfäärid nii, et Ukraina ja Gruusia jäävad Moskvale.\nViimati oli maailma jagatud sääraselt 1938-39, 1944-45, viisakama jutuga 1989-91. Kremli USA-le ja NATO-le esitatud nõuete ajaks (15.12.2021) oli Vene armee Ukraina ümber piiranud ja sissetung oli vaid aja küsimus. Järgnes see, et suurriikide pealinnades hakati üksnes Kremlisse helistama ja seal käima. Seda pealegi koos sõnumiga Ukrainale, et kuna ta pole NATO liige, ei tule appiminek kõne alla ja relvade saatmine samuti.\nVeel jaanuaris viis USA oma diplomaadid ära Kiievist ja seda tegid teisedki. Ukraina jäi sõna otseses mõttes üksi, ent aprillist 2021 peale alanud väline surve ja selle käigus ilmnenud sise- ja välispoliitilised reetmised olid sünnitanud, vastupidiselt loodetule, midagi enneolematut – ühtse ja uhke Ukraina rahva. Kel on ka sellele vääriline president.\nAusalt öeldes tegi ta palju vigu, ent saab kindlalt öelda, et oma ametiaja teist 2,5-aastast poolt (ise mõtles välja selle tähistamise) alustades (26.11.2021) oli Zelesnkõi oma rahva liider ning seda uuenenud ja teovõimelise meeskonnaga.\nTegemist on imemeestega, kes vajadusel ei kõhkle minna vastuollu kogu muu maailmaga, kaasaarvatud endi olulisemate liitlastega.\nNagu teada, juhib Putin enda kuulutamist mööda „sõjalist erioperatsiooni” ja pea kogu muu maailm kasutab sama terminit, sest… nii ütles ja ütleb Putin!? Tõsi, jagatakse igasuguseid selgitusi, et „sõda” tähendavat seda ja toda, ent see pole ju midagi muud kui kurikuulus poliitkorrektsus ehk kurjami, ebameeldiva päästmine tema ümbernimetamisega. Ukrainas toimuva kutsumine Putini terminiga on hea näide sellest, kuhu niimoodi välja jõutakse. „Venemaa agressiooni” – nii nimetab sõda Kiiev, teine koomika number on selles, et Putin peab seda kaheksandat aastat, enamik lääneriike aga alatest 24.02.2022! Ehk siis maailmavallutaja plaane ja tegevust 2014-22 loetakse eimiskiks! Paraku tuleb säärasest aastatega mängimisest välja lugeda omaendi tegevusetuse õigustamist või agressorile kaasaaitamist (kasvõi Nord Streamid!).\nAsju laiemalt võttes on häda selles, et tänu teatud valitsuste poolt soositud sõnavabaduse ühekülgsele tõlgendamisele on läänes pikalt domineerinud salliv suhtumine Putini autoritaarse režiimi kuritegudesse. Elik – käib nende lõputu väljavabandamine ja õigustamine selmet rakendada sisulisi sanktsioone. Viimaste kehtestamist saadab pealegi pikk eelreklaam, mis võimaldab Kremlil ennetavaid samme astuda jmt.\nSestap on järgnevalt rõõm tõdeda, et selle Läänes tänaseni domineeriva mõtlemise ja käitumisega on asunud sõtta Ukraina president, kellest – endisest kõvast teleshow-mehest on tänu ekraanile saanud maailma mõjukaim telepresident, keda usuvad omad ja kes lummab 10 minutise ukrainakeelse jutuga ära tuhanded välisriikide poliitikud. Mees, kes oskab mitte ainult neilt Ukrainale abi paluda, vaid teeb selle vajalikkuse kuulajatele selgeks ka nende endi riikide ajalugu meelde tuletades ja seda Ukraina omaga sidudes. Fenomenaalne mees ekraanil!\nKremlis mõistagi loodeti, et sõjamasina üle piiri lükkamisele järgneb Zelenskõi lahkumine pealinnast, mida Riigiduuma esimees Volodin ka sõja 3.-ndal päeval väitis. Tegemist oli valega, mis nõudis ka Zelenskõi „ilmumist” tänavale. Fakt on see, et ta edastab ise igapäev n.ö. rindeuudiseid, millel on tohutu moraalne väärtus Taaveti ja Koljati sõdimises. 1. märtsist alates on Zelenskõi aga esinenud video vahendusel peaaegu 20-le parlamendile ja need kõik on olnud antud auditooriumit arvestavad kõned. USA Kongressile tõmbas Zelenskõi paralleele Pearl Harbori ja 9/11ga, Jaapani parlamendile aga Hirsohima ja Tsernobõli vahel. Bundestagile meenutas ta Berliini müüri katnud okastraate, millega nüüd ümbritsetakse Ukraina kahanevad piirid.\nBelgia parlamendi liikmeid kutsus ta üles loobuma Venemaalt toodud teemantide töötlemisest, sest nendest saadud tulu läheb Vene sõjamasina õlitamiseks jne. jne. On ka tagasilööke, sest näiteks Austria parlament, kus tugevad venemeelsed erakonnad, loobus Zelenskõi pöördumise edastamisest, sest see rikkuvat riigi neutraliteeti. Bundestagis üritas opositsioon alustada debatti Zelesnkõi tõstetud teemadel (relvade andmine jmt), ent koalitsioon surus peale koroona arutelu.\nElik – Zelesnkõi kujundab kohalikku poliitikat. Parlamendid pole küll valitsused, ent sõdalase särgis Zelesnkõi on oma jutuga ekraanilt teinud juba sadadele poliitikutele maailmas selgeks vajaduse võidelda kurjusega enne, kui ta kogu hea samm-sammult hävitab.\nEelmine artikkelLeisi kergliiklustee valmib 2023. aastal\nJärgmine artikkelVarese sadama arendaja kaotas ringkonnakohtus vallale\n𝐙𝐞𝐥𝐞𝐧𝐬𝐤õ𝐢𝐝 𝐨𝐥𝐢 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚𝐥𝐞 𝐯𝐚𝐣𝐚 𝐚𝐠𝐚 𝐤𝐚𝐡𝐣𝐮𝐤𝐬 𝐣𝐮𝐡𝐭𝐮𝐬 𝐬𝐞𝐞 𝐩𝐚𝐚𝐫𝐤ü𝐦𝐦𝐞𝐧𝐝 𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚𝐭 𝐥𝐢𝐢𝐠𝐚 𝐡𝐢𝐥𝐣𝐚. 𝐊𝐮𝐢 𝐯õ𝐢𝐦𝐚𝐥𝐢𝐤𝐤𝐞 𝐄𝐋 (𝐣𝐚 𝐢𝐥𝐦𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐡𝐢𝐥𝐣𝐞𝐦 𝐤𝐚 𝐍𝐀𝐓𝐎) 𝐥𝐢𝐢𝐤𝐦𝐞𝐥𝐢𝐬𝐮𝐬𝐭 𝐧𝐮𝐥𝐥𝐢𝐧𝐝𝐚𝐭𝐞 𝐚𝐥𝐠𝐮𝐥 𝐬𝐨𝐨𝐣𝐞𝐧𝐝𝐚𝐭𝐢, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐬𝐞𝐥𝐠𝐮𝐬 𝐢𝐤𝐤𝐚𝐠𝐢, 𝐞𝐭 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚 𝐨𝐧 𝐨𝐦𝐚 𝐯𝐞𝐧𝐞𝐦𝐞𝐞𝐥𝐬𝐞𝐭𝐞𝐬 𝐬𝐢𝐝𝐞𝐦𝐞𝐭𝐞𝐬 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐢𝐠𝐚𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐞𝐬 𝐤𝐨𝐫𝐫𝐮𝐩𝐭𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧𝐢𝐬 𝐥𝐢𝐢𝐚𝐥𝐭 𝐤𝐢𝐧𝐧𝐢 𝐣𝐚 𝐚𝐬𝐢 𝐣ä𝐢 𝐤𝐚𝐭𝐤𝐢. 𝐒𝐢𝐧𝐧𝐚 𝐥𝐢𝐬𝐚𝐧𝐝𝐮𝐬 𝐤𝐚 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐉𝐚𝐧𝐮𝐤𝐨𝐯õ𝐭š, 𝐤𝐞𝐬 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚𝐥𝐞 𝐢𝐥𝐦𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐚𝐢𝐧𝐚 𝐞𝐧𝐞𝐫𝐠𝐢𝐚𝐯𝐚𝐫𝐮𝐬𝐢𝐝 𝐣𝐮𝐮𝐫𝐝𝐞 𝐚𝐧𝐝𝐢𝐬. 𝐊𝐮𝐢 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚 𝐨𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐄𝐋 𝐣𝐚 𝐍𝐀𝐓𝐎 𝐥𝐢𝐢𝐠𝐞 𝐣𝐚 𝐨𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐨𝐥𝐧𝐮𝐝 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐧ä𝐢𝐭𝐞𝐤𝐬 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐚𝐣𝐚𝐬𝐭 𝐚𝐥𝐚𝐭𝐞𝐬, 𝐦𝐢𝐬 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢𝐠𝐢, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐞𝐢 𝐮𝐬𝐮 𝐦𝐢𝐧𝐚, 𝐞𝐭 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚, 𝐨𝐥𝐠𝐮 𝐏𝐮𝐭𝐢𝐧 𝐩𝐞𝐚𝐬𝐭 𝐧𝐢𝐢 𝐩õ𝐫𝐮𝐧𝐮𝐝 𝐤𝐮𝐢 𝐭𝐚𝐡𝐞𝐬, 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚𝐥𝐞 ü𝐥𝐝𝐬𝐞 𝐤ä𝐭𝐭 𝐤ü𝐥𝐠𝐞 𝐩𝐚𝐧𝐧𝐮𝐝 𝐨𝐥𝐞𝐤𝐬. 𝐀𝐠𝐚 𝐬𝐞𝐞 𝐧ä𝐢𝐭𝐚𝐛 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐞𝐧𝐚𝐦, 𝐞𝐭 𝐏𝐮𝐭𝐢𝐧𝐢𝐥 𝐨𝐧 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚𝐠𝐚 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐯ä𝐠𝐚 𝐩𝐢𝐤𝐤 𝐩𝐥𝐚𝐚𝐧 𝐨𝐥𝐧𝐮𝐝. 𝐈𝐥𝐦𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐩𝐥𝐚𝐚𝐧𝐢 𝐩𝐢𝐤𝐤𝐮𝐬 𝐨𝐧 𝐩𝐢𝐤𝐞𝐦 𝐤𝐮𝐢 𝐭𝐞𝐦𝐚 𝐩𝐫𝐞𝐬𝐢𝐝𝐞𝐧𝐝𝐢𝐤𝐬 𝐨𝐥𝐧𝐮𝐝 𝐚𝐞𝐠 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚𝐥. 𝐉𝐚 𝐦𝐚 𝐞𝐢 𝐫ää𝐠𝐢 𝐚𝐢𝐧𝐮𝐥𝐭 𝐩𝐞𝐫𝐢𝐨𝐨𝐝𝐢𝐬𝐭 𝟐𝟎𝟏𝟒-𝟐𝟎𝟐𝟐. 𝐒𝐞𝐞 𝐨𝐧 𝐡𝐨𝐨𝐥𝐢𝐤𝐚𝐥𝐭 𝐥ä𝐛𝐢 𝐦õ𝐞𝐥𝐝𝐮𝐝, 𝐤𝐮𝐢𝐝𝐚𝐬 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚 𝐯𝐢𝐢𝐞𝐧𝐝𝐚 𝐤𝐨𝐥𝐨𝐧𝐧𝐢𝐠𝐚 𝐢𝐠𝐚𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐞𝐝 𝐬𝐮𝐡𝐭𝐞𝐝 𝐥ää𝐧𝐞𝐫𝐢𝐢𝐤𝐢𝐝𝐞𝐠𝐚 𝐯õ𝐢𝐦𝐚𝐥𝐢𝐤𝐮𝐥𝐭 ä𝐫𝐚 𝐧𝐮𝐥𝐥𝐢𝐝𝐚, 𝐞𝐭 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚𝐭 𝐯𝐚𝐬𝐭𝐚𝐯𝐚𝐥𝐭 𝐨𝐦𝐚 𝐩𝐢𝐥𝐥𝐢 𝐣ä𝐫𝐠𝐢 𝐭𝐚𝐧𝐭𝐬𝐢𝐦𝐚 𝐩𝐚𝐧𝐧𝐚. 𝐉𝐚 𝐦𝐢𝐬 𝐬𝐞𝐚𝐥 𝐬𝐚𝐥𝐚𝐭𝐚, 𝐨𝐦𝐚𝐣𝐚𝐠𝐮 𝐬üü𝐝 𝐥𝐚𝐬𝐮𝐛 𝐤𝐚 𝐞𝐧𝐚𝐦𝐢𝐤𝐮𝐥 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚 𝐞𝐥𝐚𝐧𝐢𝐤𝐞𝐥, 𝐤𝐞𝐬 𝐨𝐧 𝐬𝐚𝐦𝐚 𝐯𝐞𝐧𝐞𝐦𝐞𝐞𝐥𝐬𝐞𝐝 𝐤𝐮𝐢 𝐦𝐞𝐢𝐞 𝐧𝐚𝐫𝐯𝐚𝐥𝐚𝐬𝐞𝐝 𝐯õ𝐢 𝐣õ𝐡𝐯𝐢𝐥𝐚𝐬𝐞𝐝. 𝐀𝐥𝐥𝐞𝐬 𝐧üü𝐝, 𝐤𝐮𝐢 𝐧𝐚𝐝 𝐩ä𝐫𝐢𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐤𝐚 𝐧ä𝐞𝐯𝐚𝐝, 𝐞𝐭 𝐬𝐚𝐦𝐚 𝐤𝐞𝐞𝐥𝐭 𝐤õ𝐧𝐞𝐥𝐞𝐯𝐚𝐝 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐝 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐯𝐚𝐝 𝐧𝐞𝐢𝐝 𝐭𝐚𝐩𝐦𝐚, 𝐚𝐯𝐚𝐭𝐚𝐤𝐬𝐞 𝐬𝐢𝐥𝐦𝐚𝐝. 𝐊𝐚𝐡𝐣𝐮𝐤𝐬 𝐨𝐧 𝐣𝐮 𝐧üü𝐝 𝐥𝐢𝐢𝐠𝐚 𝐡𝐢𝐥𝐣𝐚. 𝐀𝐢𝐧𝐮𝐬, 𝐦𝐢𝐝𝐚 𝐭𝐞𝐡𝐚 𝐬𝐚𝐚𝐛, 𝐨𝐧 ü𝐥𝐞𝐣ää𝐧𝐮𝐝 𝐦𝐚𝐚𝐢𝐥𝐦𝐚𝐥, 𝐞𝐞𝐥𝐤õ𝐢𝐠𝐞 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚 𝐥ä𝐡𝐢𝐧𝐚𝐚𝐛𝐫𝐢𝐭𝐞𝐥 𝐚𝐞𝐠 õ𝐩𝐩𝐢𝐝𝐚 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞𝐬𝐭 𝐚𝐠𝐚 𝐩𝐚𝐢𝐬𝐭𝐚𝐛, 𝐞𝐭 𝐤𝐚 𝐬𝐞𝐞 𝐞𝐢 𝐚𝐢𝐭𝐚. 𝐋𝐚𝐬𝐧𝐚𝐦ä𝐞𝐥 𝐭𝐢𝐫𝐢𝐭𝐚𝐤𝐬𝐞 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚 𝐥𝐢𝐩𝐩𝐞 𝐦𝐚𝐡𝐚 𝐣𝐚 ö𝐞𝐥𝐝𝐚𝐤𝐬𝐞, 𝐞𝐭 𝐧𝐞𝐞𝐝 𝐥𝐚𝐢𝐛𝐚𝐡𝐮𝐧𝐧𝐢𝐤𝐮𝐝 𝐨𝐥𝐢𝐝 𝐯õ𝐥𝐭𝐬𝐢𝐧𝐠𝐮𝐝 𝐣𝐚 𝐦𝐞𝐢𝐞 𝐡𝐞𝐚 𝐢𝐝𝐚𝐧𝐚𝐚𝐛𝐞𝐫 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞 𝐣𝐮 𝐧𝐢𝐢 𝐤𝐮𝐫𝐢 𝐧𝐚𝐠𝐮 𝐦𝐞𝐞𝐝𝐢𝐚𝐬 𝐯ä𝐥𝐣𝐞𝐧𝐝𝐚𝐭𝐚𝐤𝐬𝐞. 𝐎𝐡 𝐣𝐚𝐡, 𝐚𝐢𝐧𝐮𝐬 𝐩𝐥𝐮𝐬𝐬 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐚𝐬𝐣𝐚 𝐣𝐮𝐮𝐫𝐞𝐬 𝐨𝐧 𝐬𝐞𝐞, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞𝐝 𝐯𝐞𝐧𝐞 𝐩𝐫𝐨𝐩𝐚𝐠𝐚𝐧𝐝𝐚 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐭 𝐚𝐣𝐮𝐩𝐞𝐬𝐭𝐮𝐝 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐝 𝐨𝐧 𝐬ü𝐠𝐚𝐯𝐚𝐥 𝐧õ𝐮𝐤𝐨𝐠𝐮𝐝𝐞 𝐨𝐤𝐮𝐩𝐚𝐭𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧𝐢𝐚𝐣𝐚𝐥 𝐬ü𝐧𝐝𝐢𝐧𝐮𝐝, 𝐞𝐡𝐤 𝐣𝐮𝐥𝐠𝐞𝐥𝐭 ü𝐥𝐞 𝟔𝟎+ 𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚𝐭 𝐯𝐚𝐧𝐚 𝐣𝐚 𝐞𝐠𝐚 𝐧𝐞𝐢𝐬𝐭 𝐥𝐚𝐡𝐢𝐧𝐠𝐮𝐚𝐫𝐞𝐞𝐧𝐢𝐥 𝐢𝐬𝐞𝐠𝐢 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚𝐥 𝐦𝐢𝐧𝐠𝐢𝐭 𝐭𝐨𝐥𝐤𝐮 𝐩𝐨𝐥𝐞 𝐣𝐚 𝐩𝐞𝐚𝐭𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐨𝐧 𝐧𝐞𝐦𝐚𝐝𝐤𝐢 𝐞𝐥𝐚𝐯𝐚𝐭𝐞 𝐤𝐢𝐫𝐣𝐚𝐬𝐭 𝐥ä𝐢𝐧𝐮𝐝.\nNeed ajupestud venelased ei ole ainult nõuka-ajal sündinud 60+, vaid ka nooremad põlvkonnad kuni lasteni välja. Suurvene šovinism on venelaste identiteedi osa.\n𝐅𝐚𝐤𝐭, 𝐦𝐚 𝐫ää𝐤𝐢𝐬𝐢𝐧 𝐬𝐞𝐥𝐠𝐞𝐥𝐭 𝐞𝐧𝐚𝐦𝐢𝐤𝐮𝐬𝐭. 𝐓ä𝐧𝐚𝐩ä𝐞𝐯𝐚 𝐯𝐞𝐧𝐞 𝐤𝐞𝐞𝐥𝐭 𝐤õ𝐧𝐞𝐥𝐞𝐯𝐚𝐝 𝐧𝐨𝐨𝐫𝐞𝐝 𝐨𝐧 𝐩𝐚𝐥𝐣𝐮𝐬𝐤𝐢 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐣𝐚 𝐥𝐚𝐢𝐞𝐦𝐚𝐥𝐭 𝐥ää𝐧𝐞 ü𝐡𝐢𝐬𝐤𝐨𝐧𝐧𝐚 𝐢𝐧𝐟𝐨𝐫𝐮𝐮𝐦𝐢𝐬 𝐣𝐚 𝐬𝐞𝐞𝐥ä𝐛𝐢 𝐤𝐚 𝐭𝐞𝐚𝐯𝐚𝐝, 𝐦𝐢𝐬 𝐭𝐨𝐢𝐦𝐮b. 𝐒𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞𝐝 𝟔𝟎+ 𝐦𝐞𝐦𝐦𝐞𝐤𝐞𝐬𝐞𝐝 𝐣𝐚 𝐭𝐚𝐚𝐝𝐢𝐤𝐞𝐬𝐞𝐝, 𝐞𝐫𝐢𝐭𝐢 𝐈𝐝𝐚-𝐕𝐢𝐫𝐮𝐦𝐚𝐚𝐥, 𝐤𝐮𝐬 𝐤𝐚 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐤𝐞𝐧𝐚𝐬𝐭𝐢 𝐤𝐚𝐚𝐛𝐞𝐥 𝐓𝐕-𝐠𝐚 𝐯𝐞𝐧𝐞 𝐤𝐚𝐧𝐚𝐥𝐞𝐢𝐝 𝐤ä𝐭𝐭𝐞 𝐬𝐚𝐚𝐛, 𝐨𝐧 𝐧𝐞𝐞𝐝 𝐤𝐞𝐥𝐥𝐞𝐥𝐞 𝐯𝐢𝐡𝐣𝐚𝐬𝐢𝐧.\n𝐀𝐠𝐚 𝐦𝐢𝐬 𝐦𝐞 𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐯𝐞𝐧𝐞𝐥𝐚𝐬𝐭𝐞𝐬𝐭 𝐫ää𝐠𝐢𝐦𝐞. 𝐕õ𝐭𝐚𝐦𝐞 𝐦𝐞𝐢𝐞 𝐨𝐦𝐚 𝐞𝐤𝐫𝐞𝐧𝐚𝐮𝐝𝐢𝐝, 𝐤𝐞𝐬 𝐤𝐚 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐤𝐨𝐫𝐨𝐨𝐧𝐚𝐚𝐣𝐚𝐬𝐭 𝐤𝐫𝐞𝐦𝐥𝐢𝐦𝐞𝐞𝐥𝐬𝐞𝐭 𝐣𝐚𝐦𝐚 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐥𝐞𝐯𝐢𝐭𝐚𝐬𝐢𝐝. 𝐌𝐢𝐬 𝐧𝐞𝐦𝐚𝐝 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐩𝐚𝐫𝐞𝐦𝐚𝐝 𝐨𝐧? 𝐌𝐢𝐤𝐬 𝐩𝐞𝐚𝐤𝐬 𝐨𝐥𝐞𝐦𝐚 𝐞𝐞𝐬𝐭𝐥𝐚𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐚𝐣𝐮𝐩𝐞𝐬𝐭𝐮𝐝 “𝐬ü𝐯𝐚𝐫𝐢𝐢𝐠𝐢𝐚𝐮𝐬𝐭𝐚𝐣𝐚” 𝐤𝐮𝐢𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐩𝐚𝐫𝐞𝐦 𝐨𝐥𝐞𝐦𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐯𝐞𝐧𝐞 𝐤𝐞𝐞𝐥𝐭 𝐤õ𝐧𝐞𝐥𝐞𝐯 𝐧𝐨𝐨𝐫? 𝐌𝐢𝐧𝐚 𝐧ä𝐞𝐧 𝐩𝐢𝐠𝐞𝐦 𝐞𝐬𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐬 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐞𝐬 𝐨𝐡𝐭𝐮. 𝐄𝐤𝐫𝐞 𝐭𝐮𝐧𝐧𝐮𝐬𝐭𝐚𝐛 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢𝐭, 𝐞𝐭 𝐧𝐨𝐨𝐝 𝐨𝐦𝐚 𝐫𝐚𝐡𝐯𝐮𝐬𝐥𝐮𝐬𝐞 𝐞𝐞𝐬𝐭 𝐬𝐞𝐢𝐬𝐭𝐚 𝐣𝐮𝐥𝐠𝐞𝐯𝐚𝐝 𝐚𝐠𝐚 𝐬𝐞𝐞𝐥ä𝐛𝐢 𝐥ää𝐧𝐞𝐥𝐢𝐤𝐞 ü𝐡𝐢𝐬𝐭𝐞 𝐯ää𝐫𝐭𝐮𝐬𝐭𝐞 𝐩𝐞𝐚𝐥𝐞 𝐬ü𝐥𝐢𝐭𝐚𝐯𝐚𝐝. 𝐑ää𝐤𝐢𝐦𝐚𝐭𝐚 𝐬õ𝐩𝐫𝐮𝐬𝐬𝐮𝐡𝐭𝐞𝐝 𝐋𝐞 𝐏𝐞𝐧𝐢𝐠𝐚, 𝐤𝐞𝐬 𝐨𝐧 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 ö𝐞𝐥𝐧𝐮𝐝, 𝐞𝐭 𝐭𝐞𝐦𝐚 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐞𝐬𝐭 𝐯õ𝐢𝐤𝐬𝐢𝐝 𝐡𝐞𝐚𝐝 𝐬𝐢𝐝𝐞𝐦𝐞𝐝 𝐏𝐮𝐭𝐢𝐧𝐢𝐠𝐚 𝐣ä𝐭𝐤𝐮𝐝𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐭𝐚 𝐯𝐚𝐢𝐝 𝐬õ𝐣𝐚 𝐥õ𝐩𝐞𝐭𝐚𝐤𝐬. 𝐇𝐚𝐥𝐥𝐨𝐨!! 𝐒𝐞𝐞𝐠𝐚 𝐧ä𝐞𝐧 𝐦𝐢𝐧𝐚 𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐫𝐨𝐡𝐤𝐞𝐦 𝐨𝐡𝐭𝐮 𝐤𝐮𝐢 𝐯𝐞𝐧𝐞𝐤𝐞𝐞𝐥𝐬𝐞 𝐞𝐥𝐚𝐧𝐢𝐤𝐤𝐨𝐧𝐧𝐚 𝐧𝐨𝐨𝐫𝐭𝐞𝐬. 𝐒𝐞𝐥𝐥𝐢𝐧𝐞 𝐭𝐞𝐠𝐮𝐯𝐢𝐢𝐬 𝐨𝐧 𝐫𝐞𝐚𝐚𝐥𝐧𝐞 𝐤𝐨𝐩𝐮𝐭𝐚𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐏𝐮𝐭𝐢𝐧𝐢 õ𝐥𝐚𝐥𝐞, 𝐞𝐭 𝐤𝐮𝐮𝐥𝐞 𝐦𝐞 𝐨𝐥𝐞𝐦𝐞 𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐯𝐚𝐥𝐦𝐢𝐬 𝐣𝐚 𝐯𝐢𝐢𝐞𝐬 𝐤𝐨𝐥𝐨𝐧𝐧 𝐚𝐦𝐦𝐮 𝐡𝐨𝐨𝐬.\n𝐒𝐢𝐢𝐧 𝐢𝐠𝐚𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐞𝐝 𝐕𝐚𝐫𝐫𝐨-𝐤𝐮𝐦𝐦𝐚𝐫𝐝𝐚𝐣𝐚𝐝, 𝐞𝐞𝐬𝐨𝐭𝐬𝐚𝐬 𝐯𝐚𝐧𝐚𝐣𝐮𝐦𝐚𝐥 𝐢𝐬𝐞, 𝐨𝐧 𝐣𝐮 𝐬𝐞𝐥𝐠𝐞𝐥𝐭 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐦ä𝐫𝐤𝐮 𝐚𝐧𝐝𝐧𝐮𝐝, 𝐞𝐭 𝐧𝐞𝐢𝐥 𝐩𝐨𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐦𝐢𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐯𝐚𝐬𝐭𝐮 𝐤𝐮𝐢 𝐤𝐨𝐡𝐭𝐮𝐭𝐚𝐯 𝐄𝐋 𝐬𝐚𝐚𝐤𝐬 𝐭𝐚𝐚𝐬 𝐍𝐒𝐕 𝐥𝐢𝐢𝐝𝐮𝐠𝐚 𝐚𝐬𝐞𝐧𝐝𝐚𝐭𝐮𝐝. 𝐕ä𝐡𝐞𝐦𝐚𝐬𝐭𝐢 𝐞𝐢 𝐩𝐞𝐚 𝐄𝐋𝐢𝐬𝐭 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐧𝐞𝐯𝐚𝐭 𝐥𝐢𝐛𝐞𝐫𝐚𝐚𝐥𝐬𝐞𝐭 𝐣𝐚𝐦𝐚 𝐭𝐚𝐥𝐮𝐦𝐚. 𝐓𝐞𝐫𝐞 𝐭𝐚𝐥𝐢! 𝐒𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐚𝐬𝐞𝐦𝐞𝐥 𝐯𝐚𝐥𝐢𝐦𝐞 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐠𝐞𝐧𝐨𝐭𝐬𝐢𝐢𝐝𝐢 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢𝐦𝐚𝐚𝐥 𝐯õ𝐢?\nTäitsa nõus! Eriti mõru meel võib olla neil, kes paar kuud tagasi üle kogu maailma räuskasid, et maskid kahjustavad tervist ja vaktsiin põhjustab autismi. Nüüd nad näevad, et on selle info levitamisega praegu täpselt sama supi sees, kes räägivad, et Butšas toimuv oli näitemäng ja et Venemaa tegelikult ei tapa Ukrainas tsiviilinimesi vaid denatsifitseerib seda. Nagu Vahur ka mainis, siis paraku ei ole ka siinkohal kõigile inimestele kahe kõrva vahele palju antud ja kui nad juba on kord harjunud oma infot solgiaugust välja kookima, siis miks olekski see pidanud 24.veebruaril üleöö muutuma.\nLõbus lugemine: Kõik ühte patta pandud – EKRE ja koroona ja kreml ja memmekesed ja süvariik ja Ungari……. oehhh.\nVasta Anna abi\n𝐄𝐠𝐚 𝐥𝐨𝐥𝐥 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐧𝐞 𝐞𝐢 𝐬𝐚𝐚𝐠𝐢 𝐚𝐫𝐮, 𝐞𝐭 𝐭𝐚 𝐨𝐧 ü𝐤𝐬 𝐚𝐣𝐮𝐩𝐞𝐬𝐭𝐮𝐝 𝐢𝐦𝐛𝐞𝐭𝐬𝐢𝐥𝐥 𝐬𝐮𝐮𝐫𝐞𝐦𝐚𝐬𝐭 𝐤𝐚𝐦𝐩𝐚𝐚𝐧𝐢𝐚𝐬𝐭. 𝐓𝐞𝐦𝐚 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐚𝐫𝐯𝐚𝐛, 𝐞𝐭 𝐭𝐚 𝐨𝐧 𝐬𝐞𝐞 𝐚𝐢𝐧𝐮õ𝐢𝐠𝐞 𝐭𝐞𝐚𝐝𝐥𝐚𝐧𝐞. 𝐊𝐚𝐬𝐯õ𝐢 𝐤𝐨𝐫𝐨𝐨𝐧𝐚 𝐣𝐮𝐮𝐫𝐝𝐞 𝐭𝐚𝐠𝐚𝐬𝐢 𝐭𝐮𝐥𝐥𝐞𝐬. 𝐊𝐮𝐢 𝐬𝐚 𝐧üü𝐝 𝐥𝐚𝐢𝐞𝐦𝐚𝐭 𝐩𝐢𝐥𝐭𝐢 𝐧ä𝐞𝐤𝐬𝐢𝐝, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐬𝐚𝐚𝐤𝐬𝐢𝐝𝐤𝐢 𝐚𝐫𝐮, 𝐞𝐭 𝐤õ𝐢𝐤 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞𝐝 𝐡ü𝐬𝐭𝐞𝐞𝐫𝐢𝐚𝐝 𝐨𝐧𝐠𝐢 𝐤𝐞𝐥𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐯õ𝐢 𝐦𝐢𝐥𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐭 𝐬𝐢𝐢𝐚 ü𝐡𝐢𝐬𝐤𝐨𝐧𝐝𝐚 𝐯𝐢𝐬𝐚𝐭𝐮𝐝, 𝐞𝐭 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐢 𝐨𝐦𝐚𝐯𝐚𝐡𝐞𝐥 𝐭ü𝐥𝐥𝐢 𝐚𝐣𝐚𝐝𝐚 𝐣𝐚 𝐤ü𝐥𝐯𝐚𝐭𝐚 ü𝐡𝐢𝐬𝐤𝐨𝐧𝐧𝐚𝐬 𝐟𝐮𝐫𝐨𝐨𝐫𝐢.\n𝐋𝐚𝐢𝐞𝐦𝐚𝐬 𝐩𝐢𝐥𝐝𝐢𝐬 𝐨𝐧𝐠𝐢 𝐬𝐞𝐞 𝐬𝐚𝐦𝐚 𝐯𝐚𝐥𝐞𝐥 𝐩õ𝐡𝐢𝐧𝐞𝐯 𝐤𝐨𝐫𝐨𝐨𝐧𝐚𝐭𝐞𝐚𝐯𝐞 𝐭ä𝐩𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐬𝐚𝐦𝐚 𝐦𝐢𝐬 𝐩𝐫𝐚𝐞𝐠𝐮𝐧𝐞 𝐯𝐚𝐥𝐞𝐥 𝐩õ𝐡𝐢𝐧𝐞𝐯 𝐯𝐞𝐧𝐞 𝐧𝐧 𝐞𝐫𝐢𝐨𝐩𝐞𝐫𝐚𝐭𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧. 𝐌𝐢𝐬 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞𝐥 𝐤𝐚𝐡𝐞𝐥 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐯𝐚𝐡𝐞𝐭 𝐨𝐧? 𝐌𝐢𝐤𝐬 𝐩𝐞𝐚𝐤𝐬𝐢𝐦𝐞 𝐤𝐨𝐫𝐨𝐨𝐧𝐚 𝐬𝐮𝐡𝐭𝐞𝐬 𝐮𝐬𝐚𝐥𝐝𝐚𝐦𝐚 𝐦𝐞𝐢𝐞 𝐚𝐫𝐬𝐭𝐢𝐝𝐞 𝐣𝐚 𝐦𝐞𝐞𝐝𝐢𝐤𝐮𝐭𝐞 𝐚𝐬𝐞𝐦𝐞𝐥 𝐤𝐫𝐞𝐦𝐥𝐢𝐦𝐞𝐞𝐥𝐬𝐞𝐭 𝐩𝐨𝐥𝐢𝐢𝐭𝐢𝐤𝐚𝐭 𝐚𝐠𝐚 𝐬õ𝐣𝐚𝐧𝐝𝐮𝐬𝐞 𝐬𝐮𝐡𝐭𝐞𝐬 𝐤õ𝐥𝐛𝐚𝐛 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐣𝐮𝐥𝐠𝐞𝐨𝐥𝐞𝐤𝐮𝐞𝐤𝐬𝐩𝐞𝐫𝐭𝐞 𝐤𝐮𝐮𝐥𝐚𝐭𝐚 𝐤ü𝐥𝐥? 𝐊𝐮𝐬 𝐨𝐧 𝐥𝐨𝐨𝐠𝐢𝐤𝐚. 𝐀𝐫𝐮𝐬𝐚𝐚𝐝𝐚𝐯, 𝐞𝐭 𝐤õ𝐢𝐤 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐝 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞𝐬𝐭 𝐚𝐫𝐮 𝐞𝐢 𝐬𝐚𝐚. 𝐒𝐞𝐬𝐭𝐚𝐩 𝐨𝐧𝐠𝐢 𝐢𝐧𝐭𝐞𝐥𝐥𝐢𝐠𝐞𝐧𝐭𝐬𝐢𝐥 𝐤𝐚 𝐤𝐮𝐬𝐚𝐠𝐢𝐥𝐞 𝐬𝐞𝐞 𝐧𝐮𝐥𝐥𝐢𝐦ää𝐫 𝐩𝐚𝐧𝐝𝐮𝐝, 𝐞𝐭 𝐨𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐚𝐫𝐮 𝐬𝐚𝐚𝐝𝐚, 𝐤𝐞𝐬 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐤ü𝐧𝐧𝐢𝐬𝐞 ü𝐥𝐞𝐭𝐚𝐯𝐚𝐝 𝐣𝐚 𝐤𝐞𝐬 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞.\n𝐏𝐒. 𝐄𝐤𝐫𝐞 𝐣𝐚 𝐤𝐚 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞 𝐦𝐢𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐦𝐮𝐮𝐝 𝐤𝐮𝐢 ü𝐡𝐞𝐝 𝐤𝐫𝐞𝐦𝐥𝐢𝐦𝐞𝐞𝐥𝐬𝐞𝐝 𝐭𝐞𝐠𝐞𝐥𝐚𝐬𝐞𝐝, 𝐤𝐞𝐬 𝐢𝐥𝐦𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐤𝐚 𝐞𝐧𝐞𝐬𝐞𝐥𝐞 𝐭𝐞𝐚𝐝𝐦𝐚𝐭𝐚 𝐏𝐮𝐭𝐢𝐧𝐢𝐥𝐞 𝐩𝐚𝐥𝐣𝐮 𝐫õõ𝐦𝐮 𝐯𝐚𝐥𝐦𝐢𝐬𝐭𝐚𝐯𝐚𝐝, 𝐤ü𝐥𝐯𝐚𝐭𝐞𝐬 𝐫𝐚𝐡𝐯𝐚 𝐬𝐞𝐚𝐬 𝐩𝐚𝐥𝐣𝐮 𝐡𝐢𝐫𝐦𝐞, 𝐯𝐚𝐥𝐞𝐢𝐧𝐟𝐨𝐭 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐞𝐞𝐥𝐤õ𝐢𝐠𝐞 𝐡ü𝐬𝐭𝐞𝐞𝐫𝐢𝐚𝐭. 𝐉𝐚 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐄𝐮𝐫𝐨𝐨𝐩𝐚𝐭 𝐥õ𝐡𝐞𝐬𝐭𝐚𝐝𝐞𝐬. 𝐌𝐢𝐧𝐮 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐞𝐬𝐭 𝐨𝐧 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢 𝐧ä𝐢𝐝𝐞 𝐯ä𝐠𝐚 𝐚𝐬𝐣𝐚𝐤𝐨𝐡𝐚𝐧𝐞, 𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐤𝐮𝐢 ü𝐥𝐞𝐣ää𝐧𝐮𝐝 𝐫𝐢𝐢𝐠𝐢𝐝 𝐯𝐞𝐧𝐞 𝐝𝐢𝐩𝐥𝐨𝐦𝐚𝐚𝐭𝐞 𝐫𝐢𝐢𝐠𝐢𝐬𝐭 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 𝐬𝐚𝐚𝐝𝐚𝐯𝐚𝐝, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐬𝐚𝐚𝐝𝐚𝐛 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢 𝐔𝐤𝐫𝐚𝐢𝐧𝐚 𝐝𝐢𝐩𝐥𝐨𝐦𝐚𝐚𝐭𝐞 𝐫𝐢𝐢𝐠𝐢𝐬𝐭 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 𝐣𝐚 𝐧𝐢𝐦𝐞𝐭𝐚𝐛 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚𝐝 𝐡𝐞𝐚𝐤𝐬 𝐩𝐚𝐫𝐭𝐧𝐞𝐫𝐢𝐤𝐬 𝐀𝐆𝐀 𝐬𝐞𝐚𝐥𝐣𝐮𝐮𝐫𝐞𝐬 𝐬õ𝐣𝐚 𝐦𝐮𝐢𝐝𝐮𝐠𝐢 𝐡𝐮𝐤𝐤𝐚 𝐦õ𝐢𝐬𝐭𝐞𝐬. 𝐓ä𝐩𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐬𝐚𝐦𝐚 𝐣𝐮 𝐦𝐞𝐢𝐞 𝐞𝐤𝐫𝐞𝐠𝐚. 𝐌õ𝐢𝐬𝐭𝐚𝐦𝐞 𝐬õ𝐣𝐚 𝐡𝐮𝐤𝐤𝐚 𝐚𝐠𝐚 𝐤ä𝐢𝐭𝐮𝐦𝐞 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐬𝐞𝐝𝐚𝐬𝐢, 𝐞𝐭 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢𝐭 𝐣𝐚 𝐄𝐮𝐫𝐨𝐨𝐩𝐚 𝐋𝐢𝐢𝐭𝐮 𝐥õ𝐡𝐤𝐢 𝐚𝐣𝐚𝐝𝐚, 𝐭ä𝐩𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐦𝐢𝐝𝐚 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚 𝐭𝐚𝐡𝐚𝐤𝐬. 𝐊𝐚𝐭𝐬𝐮 𝐧𝐞𝐞𝐝 𝐚𝐣𝐮𝐝 𝐤𝐨𝐫𝐫𝐚 𝐧üü𝐝 ü𝐥𝐞𝐬 𝐥𝐞𝐢𝐝𝐚.\nMis seal rasket aru saada?\nmemmekesed+taadikesed+ajupestud lamemaalased=süvariik=ekre+ungari+le pen= kremli käsilased= valekoroona levitamine=lõhestatus=sõjaline erioperatsioon=roheliste mehikeste vastuvõtt lillede ja koogikestega=putini võit vladivostokist lissabonini nagu medvedev täna ütles. ärka üles!!\nEga siin ei saagi paljud taaskord mitte midagi aru. Need samad koroonajorsid, kes inimesi turvadega kaklema kutsusid on nüüd asunud õigustama vene propagandat, et tõsimeeli läksid nemad Ukrainasse, et seal oma rahvavabariikide inimesi kaitsta. See kompott on liiga läbinähtav. Kui muid tulusid teenitakse mitte tööl käies vaid hoopis igasuguste imeravimite ja kristallikeste müümisega, siis ei saa ma tõesti aru kus on nende uskujate ajud. Hea küll, koroonaajastu tekitas paljudes viha, inimesed ei tahtnud maski kanda, vaktsineerida ja seeläbi oli neil väga lihtne oma publikum leida. Nüüd on seda raske teha, sest inimestel on ju silmad peas. Meil ei ole tsenseeritud meedia, me saame vaadata täpselt mis Ukrainas toimub. Kah mingi ime, et ekre toetus nüüd peale koroona vaibumist taas langustrendis on. Inimesed on saanud oma tahtmise, ei pea maski kandma ega vaktsiinipassi esitama ning nüüd pole neid tegelasi lihtsalt enam vaja. Seda enam kui ka tõesti nähakse kuivõrd palju kahju nemad meie riigile teevad. Praegu on totaalselt vale aeg rääkida omariiklusest, sest kui meid ei ühenda lääs, siis ühendab meid peatselt nõukogude liit. Kumma me siis valime? Vahepealset asja ei ole. Vahepealseks asjaks oleksime me liiga nõrgad. Seega, kas hoiame ühte ja laseme Venemaal Ukrainas vastu pükse saada või läheme Orbani teed ja loodame, et see sõda ka meie õueni jõuab, et ikka oma rahvusriigist rääkida? Tasub mõelda!\nekrenaudid jälle hoos hommikul. nu jah mis seal salata, kui teised tööle lähevad, siis nende järgi on neil koristada vaja alles õhtul, seega saabki hommikul siin end koduselt tunda.\nliberaalist oravanärakas võiksid parem suguarsti külastada, enne aga ära unusta ennast puhtaks pesta tibla.\nEkre solvamine läks hinge? Miks sa austad kremlimeelseid tegelasi, kes näeksid kenasti ka Eestit kubermangu või miks mitte ka rahvavabariigina? Soe oled peast või? Sinusugustelt tuleks hääleõigus ära võtta.\norav, teie logol on isegi orav z kujuliseks väänatud, mis siin muust rääkida, kremlimeelsust ei hakka üldse mainima.\nOma nahahoidjatest fritsude silmi ei ava miski. Fritsud on ennast nii tugevasti nagu kaanid tiblade nafta – ja gaasitissi otsa imenud, et neid ei kanguta sealt kohe mitte kuidagi lahti. Umbes sama lugu on ka Orbaniga.\nVasta ainult omakasu\n𝐀𝐠𝐚 𝐬𝐢𝐢𝐧𝐠𝐢 𝐨𝐧 𝐥𝐨𝐨𝐭𝐮𝐬𝐭 𝐡𝐞𝐥𝐠𝐞𝐦𝐚𝐥𝐞 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐯𝐢𝐤𝐮𝐥𝐞. 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢 𝐮𝐧𝐮𝐬𝐭𝐚𝐦𝐞 ä𝐫𝐚, 𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐭𝐚 𝐨𝐧 𝐩𝐢𝐬𝐢𝐤𝐞 𝐬𝐢𝐭𝐚𝐤ä𝐤𝐤 𝐄𝐋 𝐦õ𝐢𝐬𝐭𝐞𝐬. 𝐎𝐭𝐬𝐮𝐬𝐭𝐚𝐣𝐚𝐭𝐞𝐤𝐬 𝐨𝐧 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐬𝐮𝐮𝐫𝐫𝐢𝐢𝐠𝐢𝐝 𝐣𝐚 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞𝐬 𝐬𝐮𝐡𝐭𝐞𝐬 𝐨𝐧 𝐒𝐚𝐤𝐬𝐚𝐦𝐚𝐚 𝐥𝐢𝐢𝐝𝐮𝐤𝐚𝐧𝐭𝐬𝐥𝐞𝐫 𝐣𝐚 𝐤𝐚 𝐌𝐚𝐜𝐫𝐨𝐧 𝐭𝐮𝐧𝐧𝐢𝐬𝐭𝐚𝐧𝐮𝐝, 𝐞𝐭 𝐨𝐥𝐢𝐝 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚 𝐬𝐮𝐡𝐭𝐞𝐬 𝐥𝐢𝐢𝐠𝐚 𝐧𝐚𝐢𝐢𝐯𝐬𝐞𝐝 𝐣𝐚 𝐩𝐥𝐚𝐚𝐧𝐢𝐯𝐚𝐝 𝐯𝐚𝐬𝐭𝐚𝐯𝐚𝐥𝐭 𝐭𝐞𝐠𝐮𝐭𝐬𝐞𝐝𝐚. 𝐉𝐮𝐭𝐭 𝐨𝐧 𝐦𝐮𝐢𝐝𝐮𝐠𝐢 𝐣𝐮𝐭𝐭 𝐣𝐚 𝐭𝐞𝐨𝐝 𝐭𝐞𝐨𝐝 𝐚𝐠𝐚 𝐦𝐚 𝐚𝐫𝐯𝐚𝐧, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐞𝐠𝐢 𝐦ä𝐫𝐤 𝐨𝐧 𝐡𝐞𝐚.\n𝐊𝐮𝐢 𝐬𝐮𝐮𝐫𝐫𝐢𝐢𝐠𝐢𝐝 𝐨𝐧 𝐁𝐚𝐥𝐭𝐢𝐤𝐮𝐦𝐢𝐠𝐚 ü𝐡𝐞𝐥 𝐧õ𝐮𝐥, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐩𝐨𝐥𝐞 𝐦𝐢𝐧𝐠𝐢 𝐩𝐫𝐨𝐛𝐥𝐞𝐞𝐦 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐞𝐝 𝐫𝐢𝐢𝐠𝐢𝐝 𝐧𝐮𝐫𝐤𝐚 𝐬𝐮𝐫𝐮𝐝𝐚 𝐣𝐚 𝐧𝐚𝐝 𝐟𝐚𝐤𝐭𝐢 𝐞𝐭𝐭𝐞 𝐩𝐚𝐧𝐧𝐚, 𝐤𝐚𝐬 𝐥ä𝐡𝐞𝐯𝐚𝐝 𝐤𝐨𝐨𝐬 𝐯õ𝐢 𝐢𝐥𝐦𝐚 𝐄𝐋𝐢𝐭𝐚 𝐞𝐝𝐚𝐬𝐢. 𝐊𝐮𝐢 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢 𝐞𝐧𝐝 𝐢𝐬𝐞 𝐬𝐞𝐞𝐥ä𝐛𝐢 “𝐝𝐞𝐧𝐚𝐭𝐬𝐢𝐟𝐢𝐭𝐬𝐞𝐞𝐫𝐢𝐧𝐮𝐝” 𝐨𝐧, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐢𝐥𝐦𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐬𝐚𝐚𝐯𝐚𝐝 𝐚𝐫𝐮, 𝐦𝐢𝐬 𝐯𝐞𝐚 𝐭𝐞𝐠𝐢𝐝. :)))\n𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢 𝐯õ𝐢𝐦𝐚𝐥𝐢𝐤 𝐬𝐮𝐫𝐯𝐞𝐬𝐭𝐚𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐭𝐞𝐠𝐞𝐥𝐢𝐤𝐮𝐥𝐭 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐤ä𝐢𝐛 𝐤𝐮𝐢 𝐭ä𝐧𝐚𝐧𝐞 𝐄𝐊 𝐞𝐬𝐢𝐧𝐚𝐢𝐧𝐞 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐯𝐢𝐡𝐣𝐚𝐬, 𝐞𝐭 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐞𝐮𝐫𝐨𝐭𝐨𝐞𝐭𝐮𝐬𝐭𝐞𝐬𝐭 𝐥𝐚𝐡𝐭𝐢 𝐥õ𝐢𝐠𝐚𝐭𝐚. 𝐏𝐫𝐚𝐞𝐠𝐮 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞 𝐚𝐞𝐠 𝐨𝐦𝐚 “𝐬ü𝐯𝐚𝐫𝐢𝐢𝐤𝐞” 𝐭𝐚𝐠𝐚 𝐚𝐣𝐚𝐝𝐚, 𝐩𝐫𝐚𝐞𝐠𝐮 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐛 𝐤𝐨𝐨𝐬 𝐏𝐮𝐭𝐢𝐧𝐢𝐥𝐞 𝐯𝐚𝐬𝐭𝐮 𝐬𝐞𝐢𝐬𝐭𝐚 𝐣𝐚 𝐥ää𝐬 𝐧𝐢𝐢 𝐤𝐨𝐤𝐤𝐮 𝐭õ𝐦𝐦𝐚𝐭𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐯ä𝐡𝐞𝐠𝐢 𝐬𝐚𝐚𝐛, 𝐬𝐞𝐥 𝐣𝐮𝐡𝐮𝐥 𝐬𝐚𝐚𝐦𝐞 𝐫ää𝐤𝐢𝐝𝐚 𝐦𝐢𝐧𝐠𝐢𝐬𝐭 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐯𝐢𝐤𝐮𝐬𝐭. 𝐊𝐮𝐢 𝐦𝐞𝐢𝐞 𝐬𝐞𝐤𝐤𝐚 𝐡𝐚𝐤𝐤𝐚𝐯𝐚𝐝 𝐭𝐞𝐤𝐤𝐢𝐦𝐚 𝐔𝐧𝐠𝐚𝐫𝐢𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐞𝐝 𝐥õ𝐡𝐞𝐝, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐨𝐧 𝐕𝐞𝐧𝐞𝐦𝐚𝐚 𝐣𝐮𝐬𝐭𝐤𝐮𝐢 𝐯ä𝐡𝐤𝐤𝐚𝐬𝐯𝐚𝐣𝐚, 𝐤𝐞𝐬 𝐨𝐦𝐚 𝐬𝐢𝐢𝐫𝐝𝐞𝐢𝐝 𝐢𝐠𝐚𝐥𝐞 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐞 𝐬𝐢𝐬𝐬𝐞 𝐚𝐣𝐚𝐛 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐥õ𝐩𝐮𝐤𝐬 𝐤𝐚 𝐯õ𝐢𝐝𝐮 𝐬𝐮𝐮𝐫𝐞𝐦𝐚𝐬 𝐩𝐥𝐚𝐚𝐧𝐢𝐬 𝐬𝐚𝐚𝐯𝐮𝐭𝐚𝐛. 𝐒𝐞𝐝𝐚 𝐭𝐞𝐨𝐨𝐫𝐢𝐚𝐭 𝐦𝐢𝐧𝐚 𝐤ü𝐥𝐥 𝐨𝐦𝐚 𝐥𝐚𝐬𝐭𝐞𝐥𝐚𝐬𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞 𝐥𝐚𝐬𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐞𝐢 𝐬𝐨𝐨𝐯𝐢𝐤𝐬.\nVasta Jääger Jämaja\nMiks sa kord seda munni ära ei ime 1 kord???\nKus ikka Jääger paneb vingelt, lausa lust lugeda.\n“…..Tagantjärgi on selge, et Kremlis oodati ära novembris 2020 toimunud presidendivalimiste tulemused ja kui neile järgnes USA krahh Afganistanis (august 2021), pandi kaardid lauale – viimase 25 aasta muutused Euroopas nullitakse, Venemaa ja USA saavad endale mõjusfäärid nii, et Ukraina ja Gruusia jäävad Moskvale. ….”\nSelguse mõttes ruleb täpsustada, mis presidendivalimistest jutt on. 2020 olid USA presidendivalimised! USA presidendiks sai Biden, kes tegi Putiniga diili – kui liiga sügavale ei lükka, siis me seda vägistamiseks ei pea.\nPS ja samal ajal arutatakse ERRis, et kas Trump ja Putin on sõbrad?!\nMis lolli juttu sa nüüd ajad???? Vaata allikatele korra näkku, mitte ära levita mingeid vandenõuteooriaid:\nEnne lahmimist võiksid ikka asjad selgeks teha. Trump on ju vana paremradikaal nagu ka meie Helmed. Väga lähedale Kremlile. Biden on täpselt risti vastupidi, vasakliberaal, kauge Venemaast nagu kosmos. Kui tahad hüsteeriat külvata, siis tee seda õigete faktidega. 2020 olidki USAs presidendivalimised, Venemaal 2018. Sellest sa ei saa ka aru, kus midagi toimus?\nVasta Vahutavale reedele\nIlmselgelt on siin jutt Bideni presidendiks saamisest, mitte Putini taas presidendiks saamisel kaks aastat varem. Ja Bideni perekondlikud seotused Putiniga pole mingi vandenõuteooria, vaid reaalsus.\nJust Bideni ja Putini maailmajagamise diilile Alatalu selles kirjutise lõigus viitab.\nLugeda sa ilmselt oskad aga kontekstist aru saada? Miks oodati ära 2020 aasta tulemused küsi endalt? Kes kandideeris ka veel 2020. Ah jah, vana Trump ise. Seega võid nüüd 3 korda arvata, miks Kreml neid tulemusi ära võis oodata.\nTeisalt oled ikka peast põrunud kui arvad, et 2020 a presidendivalimised USAs kuidagi Venemaa suuremat poliitplaani Ukraina ära nullida mõjutada võinud oleks? Vahurike, see sõda ei alanud 24ndal, see sõda algas 8 aastat tagasi.\nJa sina olid ju see kes eelmises kommentaariumis kirjutas:Selguse mõttes ruleb täpsustada, mis presidendivalimistest jutt on. 2020 olid USA presidendivalimised! Sina pidid ainult endale täpsustama, normaalsed inimesed said aru, millest jutt oli. Miks sa võrdustad perekondlikud suhted poliitiliste suhetega? No tõesti ei saa aru. Sõda on poliitiline asi. Voodirõõme võid jagada ka sõja ajal oponendiga, see sõja käiku ei muuda.\nLoe uuesti, mida Alatalu kirjutas – Ukraina on ainult pisike detail selles pusles ja see 24 kuupäev ei ooma mingit tähtsust – jutt on veerand sajandit kestnud olukorra pea peale keeramises ning seda pelgalt Bideni presidendiks saamisega: “Tagantjärgi on selge, et Kremlis oodati ära novembris 2020 toimunud presidendivalimiste tulemused ja kui neile järgnes USA krahh Afganistanis (august 2021), pandi kaardid lauale – viimase 25 aasta muutused Euroopas nullitakse, Venemaa ja USA saavad endale mõjusfäärid nii, et Ukraina ja Gruusia jäävad Moskvale”\nMiks ma pean Alatalu postitust lugema? Ma olen seda juba lugenud. Omal pole mitte midagi öelda? Asja sa siit üldse otsid siis? Ilmselgelt tulid sa Bidenit mõnitama siia ja oma arutust näitama. Kui sa viimaseid uudiseid lugenud veel ei ole, siis peaksid teadma, et Biden, USA teevad kõik, et Ukraina jääks iseseisvaks ja seda eelkõige seepärast, et Venemaa oma sõjalist ohtu USA vastu ei tõstaks. Kui Venemaa saavutab Ukrainas seda, mida ta ka tahtis ehk terve Ukraina ära vallutamine, siis jääb ainult küsida, millal toimub kokkupõrge USA ja NATO vahel. Seega on loogiline, et USA soovib Venemaale ainult kaikaid kodaratesse visata.\n…”millal toimub kokkupõrge USA ja NATO vahel”\nPäris ära keerand?! Miks ja kuidas peaks mingi kokkupõrge tekkima USA ja NATO vahel?\nVabandust lambaajuline, tegin trükivea. Mõtlesin Venemaad ja NATOt. Ei imesta et sa sellest aru ei saanud aga tänan tähelepanu veale juhtimast.\nÄh pöle sääl medad, äi see papp saa aru medad, taale tole ikke sata kerda seledada ennem kut aru saap.\nAga ma saan aru sinu ivast. Sinu iva on esile tõsta paremäärmuslus alias Trumpid ja Helmed, et neid ikka takka õigustada ja maha teha Bidenit nii palju kui võimalik. Olgugi, et Biden on üks suurimaid Putini kritiseerijaid praegu ja ka hea sõjalise abi andja Ukrainale. Oleks Trump võitnud, kes teaks milliseid signaale Ukraina praegu USAlt saaks. Ma ei imestaks mitte millegi üle. Seega on sul küll põhjust peeglisse vaadata.\nÄra aja jama! ning omista mulle ütlusi, mida mina pole kunagi kuskil väitnud!\nBiden võib olla üks suuremaid Putini kritiseerijaid PRAEGU, kuid ENNE Venema sõjalist kallaletungi Ukrainale ta sisult kiitis Venemaa “erioperatsiooni” Ukrainas heaks. nt 2022 jaanuar\nSellest ongi kogu Toomas Alatalu kirjatükk “Zelenskõi avab maailma silmi” – isegi Biden ärkas alles siis, kui Putini välksõda Ukraina vastu ebaõnnestus – enne seda oli see USA jaoks lihtsalt Venemaa erioperatsioon Ukrainas. Jah, nüüd on silmad lahti – sõda!\nMis vahet, mis oli ENNE? Enne olid Macron ja Saksamaa ka suured Venemaa sõbrad kuid nüüd on tunnistanud, et Venemaast ei saa enam kunagi nende liitlane sellisel kujul. Sa jutt ei olegi mitte midagi muud kui poliitiline hüsteeria, mida sa nii palju mudid, et see lõpuks sulle endale ka õige tunduma hakkaks.\nKa see link, mille saatsid, ei suuda sealt midagi välja lugeda. Palun väga: Hiljem paluti Bidenil selgitada, mida ta mõtles „väikese sissetungi” all. Biden ütles, et tõmbab piiri Vene vägede piiri ületamise ja Ukraina võitlejate tapmise juurde.\nMida ta oleks pidanud siis sinu meelest tegema? Kohe räuskama, et Venelastele sanktsioonid peale? See oli ju aeg, kui ta üritas Putinit ümber mõtlema, ehk ta nägi vaeva praeguse situatsiooni välistamiseks. Loomulikult üritati jaanuaris veel Putiniga normaalseid sidemeid hoida. Mis selles halb? Mina ei mõista sellist ütlust õigeks aga sa jällegi töid pärisnäite selle kohta kuidas sa kontekstist asju välja rebid. Samas artiklis on ju kirjas: Joe Biden on lubanud ulatuslike sanktsioonide kehtestamist Kremlile, kui sissetung peaks toimuma.\nÄra aja jama! Mingist välksõjast ei saa rääkidagi kui USA hakkas koheselt Venemaale sanktsioone kehtestama ja Ukrainat peale 24ndat abistama. Sinu jutust jääb mulje, et USA vaatas pealt, kas välksõda õnnestub või mitte ja seejärel otsustas kas aitab või ei. See on jama jutt sinu poolt! Täpselt sama nagu enne sõda oleks ta midagi heaks kiitnud. Ja seda järeldad sa ühe delfi artikli järgi. Häbi!\nTule Taevas Appi – “Mis vahet, mis oli ENNE?”\nSee ju kogu selle kirjatüki “Zelenskõi avab maailma silmi” mõte ongi – mis oli ENNE ja mis on NÜÜD.\nIsegi selles delfi kirjatükist tood välja, et HILJEM Biden hakkas oma sõnu sööma! ENNE sõjategevust, 2021 aasta novembris, Ukraina kaitseminister käis Washingtoni ja palus Pentagonilt rohkem abi riigi õhuruumi ja ranniku kaitsmiseks. Kas sai midagi? jah, NÜÜD küll aga enne saadeti kukele!\nAga sina oled ju see, kes on selles “ennes” veel siiani kinni. Jagad isegi jaanuarikuiseid uudiseid. Nagu ma sulle eelnevalt ütlesin, siis Venemaa ohust aru saamine Eestis vs USAs on hoopis teine. Saa sellest juba kord aru. USA nägigi Venemaas võimalikku liitlast, kuniks.. hakkasid tapatalgud. Seda on Eesti üritanud aastakümneid maailmale rääkida, mitte midagi tolku. Kas nüüd eksimine on inimlik aga ainult sinul? Minu meelest on hea, et praegugi selliseid kordaminekuid korda saadetakse USA ja teiste lääne liitlaste poolt. Parem hilja kui mitte kunagi. Aga ikka leidub mõni sinusugune sappi täis ekrenaut, kes kohe peab midagi kuskil kirja panema, et siis ikka ja jälle urgitseda saaks ja öelda, et sul on õigus. Ei ole ju! Inimesed ja sh maailm muutubki pidevalt. Ainult sina arvad, et oled laitmatu, tegelikkuses ei ole, sest sa jahud a’la midagi taolist, et err peaks rääkima Trumpi ja Putini sõpruse asemel millestki muust. No miks?\nSa hakkad ühest otsast pihta ja jutt jõuab teise äärmusesse. Sinu kommentaar algas Putini ja Bideni diilist, liikus sealt edasi Trumpini ning nüüd oled želenskõini jõudnud. Kui tahad millestki midagi öelda, siis tee seda konkreetselt, mitte ära lahmi vahet pidamata lausetega, millest sa ka ise aru ei saa. Aga nagu ma näen, siis pole ma esimene, kellega sul lahkhelisid tekib, mäletan veel vanadest Saarte Hääle aegadest kuidas sul pidevalt kellegagi kana kitkuda oli. Ehk tasub tõesti peeglisse vaadata ja mõelda, et seegi pole juhus!\nVahur, tegelt mis see Zelenski niiväga asja puutub? Arvad, et maailm ilma temata ei näeks milliseid julmuseid korda saadetakse? Ma arvan, et Venemaa ise avas maailma silmad, mitte Zelenski.\nSeepärast sa peadki aru saama asjast, et kuivõrd tänuväärt tööd endised okupeeritud maad nagu ka näiteks Baltimaad siiani teinud on. Nad on aastakümneid rääkinud võimalikust Venemaa ohust. Loomulikult ei taju sa seda ohtu Saksamaal või Prantsusmaal sama moodi nagu Eestis. Rääkimata USAstki. Aga tänu jumalale on nüüd ka nende silmad avanenud ja käed käiku lastud. Vot nii on see asi. Seega unusta ära see “enne” ja “enne”. Maailm tegi kannapöörde nüüd Venemaa suhtes ja mingeid kuid, rääkimata aastaid vanu artikleid pole sul mõtet üles loetleda. Vot nüüd on suu paksu täis jah?\nTule nüüd veel lahmima, et see on kollane ajakirjandus ja seda ei saa usaldada. Mida sa siis usaldad? Uusi Uudiseid, Telegrammi ja Objektiivi? Anna olla ausalt!\nJärsku on sellel Vahuril ka tuhud nagu Saare Indrekulgi.\nVasta Laine Laiperse\nSa ära lagista oma lõugu siin vaid ime parem oma munn ära !!!\nLihtsalt huvi pärast: milline on Alatalu sõjaline taust, et ta sõjasündmustest räägitavat nõnda tõepähe võtad?\nMis kuri vaim sel reedel nüüd sees on? Kas meel hapu, et üks teine Vahur siin laiab ja temast on rohkem juttu?\nÄi midagi uut siin päikse all. Sama vana Vahur ikka lolluseid klõbistamas.


Sandrelle: Ship DAY 4\nShip DAY 4\nÜldse mitte uudne pilt jälle. Ma ei teagi, kas üldse enam saan pildistada enda kajutite numbreid, sest akud said tühjaks. Neljas päev ehk laupäev oli üsna rahulik. Täitsa tavaline tööpäev, ei olnud midagi erisugust. Ainult et õhtul jalad olid mul nii läbi. Kõige imelikum ongi see, et ei olnud raske tööpäev, aga jalad vedasid alt. Ikka hull koormus on 10 tundi jalgadel olla. Ah, mis ma ikka vingun. Tegelikult ei ole üldse mitte midagi hullu, väga lahe on siin. Teebki figuurile head. :D Neli päeva tööd tehtud, täpselt sama palju on veel ees!\nKäisime korraks Atsiga laevalt maas ka. Ene (õpetab meile kutseõppetunnis kaubandust, kõige lahedam on ta mhhm) tõi meile praktikapäevikud. Kõndisin talle vastu D terminali juurest, päris pika maa kõndisim maha. Vahepeal jooksin tükk aega, sest esiteks pidime laevale tagasi minema ja teiseks tööle jõudma ja kolmandaks, ruttu lõunat sööma. Lahe, nägime Villut ka. Tal läheb ka õnneks hästi ning tundus rahul olevat. Tema on Victoria peal, sõidab Rootsi. Madis on Stari peal, sõidab ka Soome liini, nagu meie. Star sõidab ainult kiiremini ning tihedamini. Madis peaks saama täna koju (ta läks päev varem kui meie) aga ta teeb 17 tundi päevas. 17 tundi... Juu koduigatsus on siis nii suur. :D Ei, väga tubliiii.\nMeil peaks kolmapäeval kõik olema. 80 tundi saab siis täis. Koju saame minna alles neljapäeval. Ma veel täpselt ei tea, kas lähen neljapäeval koju, võib-olla läheme Tõnu, Katu ja Aivoga otse õllesummerile.\nVeel selline asi, et.... LIISI, PALJU ÕNNE SÜNNIPÄEVAKS! Mul on nii kahju, et ma peaaegu IGA tema sünnipäev, 3. juuli, olen kusagil ära. Nii mitu aastat järjest juba.\nVaatan tantsu- ja laulupeo rongkäiku telekast. Tahaks nii väga seal jälle olla.... Sellise pool rõõmu, pool kurbusega vaatan seda. Rõõmuga, sest nad kõik on seal nii lahedad, laulupidu on nii võimas värk juu.. Kurb on see, et ma ise ei saa seal olla, laulda või tantsida... Sel aastal ma ei käinud enam tantsimas ega laulmas, sest teadsin, et suvel on praktika ja kindlasti ajad kattuvad. Ei saa lihtsalt ennast kümneks tükiks rebida. Ma olen seda nii palju teinud, väga lahedaid kogemusi olen saanud, aga nüüd tahan palju vabamat võtta. Paljud saavad kindlasti aru, mida ma mõtlen. Rahvatantsu ma ka ei läinud sel aastal autokooli päras. Pidin tagasi minema, a läks liiga kiireks õppeaasta lõpus. Kuigi mulle nii nii meeldis rahvatants. Ma olin nii õnnelik, kõik kogetud oli nii lahe, seltskond oli meil alati super. Võib-olla lähen sügisel uuesti, tahaksin minna, aga eks näis.\nNüüd läks küll jutt väga teistsuguseks. Ei olnud üldse "laevajutt" enam, hiiihiih. Mina lähen nüüd vist lõunale ja pärast seda hakkab rutiinne tööpäev. Hästi ilusat päeva teile kõigile, andke mulle palun kuidagilt teada, kas teile meeldivad need laevapostitused, kas peaksin nendega jätkama? ja nautige suve ning päikest!!! :)\nMaddalena July 3, 2011 at 1:22 PM\nAnonymous July 3, 2011 at 10:57 PM\nTsau! Nii huvitav on lugeda ,pea vastu Sannuke:)!\nHow to: Easy Nail Marbling\nHow to do: plastpudelist käevõru\nSomething simple, something cheap\nPenguin Cold Cap\nShip DAY 5 & 6\nShip DAY 3\nShip DAY 2


skeptik.ee » Tiit Kändler: Päikeselt näeb kaugemale\naug 28 2009 Tiit Kändler: Päikeselt näeb kaugemale\nAutor: Martin Vällik kell 9:12 teemas raamat. Üks kommentaar. Rõõm on teada anda, et teaduse asjadest ikka raamatuid ka ilmub. See raamat peaks eelkõige lastele ja miks ka mitte nende vanematele ja vanavanematele lõbusal moel ühtteist siin ilmas toimuvast selgeks tegema.\n„Energia paneb asjad juhtuma,” ütleb üks tark Oxfordi teadusentsüklopeedia. Vahel panevad ka meie mõtted asjad juhtuma. Ja inimesel on vaja energiat mitte ainult selleks, et ennast elus hoida. Vaid ka selleks, et asjad juhtuksid. Et oleksid koolid ja kooliteed, telekad ja moblad, arvutid ja jäätised. Et oleksid töökohad ja tantsuklubid ja laulukoorid ja teadus ja muud toimetamised.\nEt aga juhtuksid head asjad, selleks on vahva ja tulus mõtelda vahel selle üle, kuidas siis asjad ikka juhtuvad. Mõtelda, miks lumi on just selline lumine, miks vikerkaar on just nimelt kaar, miks liivateri on nii palju, miks inimene magab just nimelt öösel, kust tulid kassid ja koerad ja millest tehakse elektrit. Ning mõtelda paljudele muudelegi asjadele. Osadele küsimustele ei olegi aga veel vastust ka kõige targematel inimestel. Ja võibolla et mõnedele küsimustele ei leia inimene vastust kunagi. See aga ei tähenda, et vahel ei oleks vahva nendele mõtelda.\nÜks kommentaar Üks kommentaar loole “Tiit Kändler: Päikeselt näeb kaugemale” #1 Kulle Raig 11. september 2009 kell 14:28 Raamat on suurepärane, soovitan kõigile, ise hakkan seda koos oma kahe noorema lapselapsega viivitamatult lugema, nagu öeldud – ehk ei käi see üle jõu ka suurtele inimestele.\n4219142 pages viewed, 2201 today1160944 visits, 959 today Powered by FireStats


Toiduloba | Meie reisijutud\nKommipäev – Valeri küpsised\n15.07.2011 Muud jutudtoidulobaKadri\nJuba esmaspäeval valisin selle reede maiuse välja. Järgmise reede oma ka 😀 Esmaspäeval tundus, et appi, kui kaugel see reede on ja ei jõua enam ära oodata… Mis siis veel järgmisest reedest rääkida 🙂\nSellel nädalal osutusid valituks Valeri küpsised. Mu supersuured lemmikud, parimad küpsised üldse! Me ei olnud kunagi varem proovinud neid ise teha, aga esmaspäeval sattus kuidagi retsept ette ja nii mul vastupandamatu isu tekkiski. Kahjuks või õnneks pidi reedeni kannatama 😛\nVõtsime ette mingi täiesti suvalise retsepti, mis google otsingust esimeste seas välja tuli. Karel hakkas munasid vahustama, mina pähkleid ja rosinaid peenemaks hakkima. Samal ajal korrutasin aina, et “kõik on hästi, kohe saab tehtud, kohe issi lõpetab, kõik on imehästi, kõik on kõige paremas korras, põnnul on hea tuju” jne jne 🙂 Nimelt on meie majas kaks kõige hullemat asja igasugused mürisevad masinad ja see, kui mina aevastan. Nende kahe peale on kisa garanteeritud 🙂\nNii, kui esimesed küpsised valmis said, olid nad kohe otsas kah. Mina mõmisesin ja Karel korrutas, et päris hääd 🙂 Kartsin, et pildile ei jõuagi, aga õnneks veidi aja pärast õgardid rahunesid.\nMinu hinnang: 5+++++++++++!\nKareli hinnang: 5. Karel kommenteeris, et rosinaid oleks võinud rohkem olla 😀\nJa nüüd järgmist reedet ootama… 😉\nKoogi- ja kommipäev reede\n09.07.2011 Muud jutudtoidulobaKadri\nMeie peres on reede see päev, kus saab kooki ja kommi 🙂 Loomulikult ei suuda vähemalt mina kuidagi neid päevi ära oodata…\nAlustasime selle traditsiooniga umbes kuu aega tagasi, kui koogi ja kommi söömine hakkas ületama igasuguseid piire. Tundsime ise, et oleks vaja natuke pidurit tõmmata ja nii see üks kommipäev nädalas kokku lepitud saigi. Ehk saab varsti juba nii teha, et magusapäev on üle nädala reedeti…? 🙂 Karel ilmselt saaks juba praegugi, ta nii suur magusasõber pole, aga mina vist küll veel mitte.\nÜllatavalt hästi oleme suutnud isegi plaanist kinni pidada. Kui keegi külla tuleb ja kooki toob, siis sellele küll ei ei oska veel öelda. Õnneks või kahjuks meil väga palju külalisi ei käi, nii et pole vast hullu 🙂 Peaasi, et oma ostmistega suudame piiri pidada.\nEile oli siis jälle see kauaoodatud päev käes. Otsustasime (või noh, mina otsustasin rohkem 😛 ) seekord koogi kasuks. Valituks sai mascarpone-banaanikook (tervitused rilzile, kui ta siia sattuma peaks 🙂 )\nMascarpone – banaanikook\n1 sl siirupit (nt Dansukker)\nPurusta küpsised peeneks jahuks. Sulata kastruli või ja siirup ning sega küpsisepuruga ühtlaseks. Suru segu 24 cm läbimõõduga koogivormi põhja ja äärtesse. Hoia täidise valmistamise ajal külmkapis. Sega omavahel mascarpone, vahustatud koor ja suhkur. Lisa sidrunimahl ja sega ühtlaseks. Koori banaanid, viiluta õhukesteks viiludeks ja sega ülejäänud massi hulka. Määri segu põhjale. Riivi peale šokolaadid ja hoia külmkapis 2 tundi.\nTäna on laupäeva õhtu ja meil on seda kooki ikka veel külmkapis. See on midagi uut ja mitte üldse minulikku 😛 Kahjuks võib sellest järeldada üht – mulle väga ei meeldinud. Ma tõesti olen suur koogisõber ja mulle meeldivad kõik koogid 😀 Seda imelikum see on… Ja mis on tõeliselt veider – Karelile meeldib see kook ja kui ta tavaliselt eriti üle ühe tüki ei söö, siis seekord võttis ta mitu korda juurde! Ma tõesti kohe vaatasin suure imestusega 🙂\nMinu hinnang sellele koogile oleks, et see on liiga magus ja lääge. Samas on seda kerge valmistada ja banaan mulle tegelikult väga meeldib… Hindeks paneks 5 palli süsteemis ilmselt 2.\nKui Karelilt arvamust küsisin, ütles ta hinnanguks pöial püsti! 🙂 Ja hindeks pani 4.\nEks te peate nüüd ise otsustama, kelle arvamust rohkem usaldate 😉\nLisaks küpsetasime veel eile terve õhtu lihapirukaid, et neid ühele tänasele üritusele kaasa võtta. Need ebaõnnestusid täielikult! Ei tea, kas asi oli selles, et mingi osa täisterajahu panin või selles, et mul lähevadki alati kõik teistele tehtud toidud nässu, aga pirukad tulid väga kuivad ja maitsetud 🙁 Nii et teistele me neid viia ei saanudki… Selle asemel närisime neid ise, kui täna Pärnusse sõitsime. Aga sellest juba äkki mõnes järgnevas postituses 😉\n03.07.2011 Muud jutudtoidulobaKadri\nMaasikad… iga päev, iga kell, igas variandis!\nPeaaegu iga päev jalutame turule maasikaid ostma. Karel küll juba õrnalt vaidleb vastu, aga no millal siis veel, kui mitte praegu, eksoleju! Maasikate aeg saab ju kohe läbi.\nMoosi tegime ka, et talvel hea võtta oleks. Moosi sai palju, terve üks sügavkülma sahtel täis. Kohe nii täis sai, et pidin täna hommikul juba ühe karbi ära hävitama 🙂 Et sahtel paremini kinni mahuks 😉\nKuidas me nii küll nende moosidega talveni vastu peame…\nJa kõrini ka ei saa. Veider!


Marathon100 - Uudised - Tartu Vägilase jooksu tagasiside 2017\nTartu Vägilase jooksu tagasiside 2017\nKui ühest võistlusest kasvab välja kolme võistlusega sari, siis võib tekkida küsimus – kas korraldajad tulevad suurenenud korraldusliku koormusega toime või jääb lihtsalt supp lahjemaks. Vägilase jooksu sari kasvas tänavu kolmele võistlusele, kuid hea meel on näha, et latti pole varasemaga võrreldes allapoole lastud, isegi vastupidi, vähemalt osavõtjate tagasiside lugedes.\nNädalatagust Tartu Vägilase jooksu hinnati 9,63 punkti vääriliseks. Nimetatud summast on tänavu kõrgemalt skoorinud vaid kolm võistlust. Kuivõrd Tartu Vägilase jooksu puhul on tegemist ka sel aastal esmakordselt korraldatud jooksuvõistlusega, on tegemist ka seni toimunutest kõige kõrgemalt hinnatud uue jooksuvõistlusega.\nKokku andis oma hinnangu 30 jooksjat ning korraldust hinnati 9,43 punktiga. Rada ja selle märgistus said 9,20 punkti ning ka küsimus stardi-finišiteeninduse kohta sai üheksast punktist kõrgema hinde (9,03). Joogi-teeninduspunktide osas tuli skooriks 8,72, auhindade-medalite osas 8,57 ning küsimus – kas võistlus on väärt oma osavõtutasu, sai hindeks 9,13.\nAvafoto: Aldis Toome\nSuhteliselt hea korraldus ja rada, vee ja pori takistusi võiks isegi rohkem olla :)ilm oli super ja mõistlik et osalejad lastakse rajale lainetena, et ei tekiks liialt palju ootamist. Kindlasti osaleks ka järgmisel korral.\nMitmekülgsed takistused, millest mitmeid pole siinmail seni nähtud. Lisaks paras ports väljakutseid. Ladus korraldus. Sügav kummardus ja kiidusõnad. Aitäh!\nTäiesti omanäoline võistlus, superluks kogemus!\nPõhimõtteliselt kui välja jätta kolm pisikest detaili, siis pole mitte millegi üle kurta. Kõik oli laitmatult ideaalne. Esimene oli ühe takistuse juures raskuse üles vinnamiseks köis liialt libe, aga sai hakkama. Teisena koht kus tuli tassida liivakotte, juba see üks kott oli päris raske 20-30kg, rääkimata siis sellest, et neid pidi kahte kätte võtma. Ning viimasena võiks võistkondade puhul eraldi arvestus meeskonna, naiskonna ja sega võistkonna vahel. Ja ääre märkusena võiks stardi/tulemuste tabelisse ka võistkondadesse kuulumise lisada.\nPlahvatusi oli vähe :)\nVäga lahe üritus...järgmine kord oleme jälle kohal\nTakistustel põrujaid võiks oodata rohkem ülesandeid e. paljudel takistustel oli näha, et võeti trahvi ring kohe ja suudeti see kiiremini läbida kuna väike ummik oli tekkinud takistusele\nSeekordne võistlus oli varasematest raskem, aga see ei ole tingimata halb - meeldis see, et kui varem on käte jõudu nõudvate takistuste karistusringiks olnud kõigest 100-200 meetrit jooksmist, siis seekord oli "karistus" parem, sest kätekõverdused väsitasid käsi päris korralikult.\nMeeldis see, et naistele keerulisemate takistuste (seinad) juures oli piisavalt abivalmis inimesi ja ei pidanud kaua ootama - appi tuli ka üks korraldaja. Edaspidi võikski see nii käia, et vajadusel aitab õrnema soo esindajaid takistuse juures valvav korraldaja, siis ei pea võimekamate kaasvõistlejate tempot pidurdama. Usun, et see oleks lihtsasti organiseeritav, kindlasti on teil organiseerijate hulgas abivalmis meeskodanikke, kellele selline ülesanne vastumeelt pole. :)\nVäga meeldis see, et rada oli kokkuvõttes tõesti KÕIGILE jõukohane - alternatiivid olid selgelt välja toodud ja enda valik, mida teha. Raja läbimine ei olnud kuskil blokeeritud.\nTegemist on endiselt minu kõige lemmikuma spordivõistlusega üldse. Palun jätkake samas vaimus.