Suveks saledaks–õige aeg alustada! | Kaalustalla.ee\nSuveks saledaks–õige aeg alustada!\nJärgnev artikkel ilmus eelmise nädala Maalehes ja selle kirjutas meie peatreener Heikki Mägi.\n“Toitumine on põhiline,” teeb Heikki Mägi asja kohe selgeks. “Võid hommikust õhtuni trenni teha, aga kui sööd rohkem kui kulutad, siis alla ei võta.”\nSamas ei tasu ka nälgida, kuna ainevahetus muutub siis aeglasemaks ja kaal ei pruugi langeda. Nn imedieedid on selle peale üles ehitatud, et inimene ei saa mõnda toitainet piisavalt ja kaal hakkab küll algul langema, kuid reeglina tuleb lõpuks rohkem tagasi.\nTreener soovitab süüa neli korda päevas: hommiku-, lõuna- ja õhtusöök, lisaks üks vahepala. Kõik söögikorrad peaksid sisaldama nii valku, rasvu kui ka aeglaselt imenduvaid süsivesikuid, mida saab näiteks tatrast, pruunist riisist ning täisteratoodetest.\nHommikusöök peab olema korralik, mitte magusad krõbuskid magusa jogurtiga. Hommikuti tuleks vältida lihtsuhkruid, mille keha kulutab kiiresti ära ja siis paari tunni pärast hakkab nälg näpistama.\nHeikki Mägi ise sööb hommikuti mune (neist saab valku ja rasvu), seemneleiba (süsivesikud) ja kõrvale õlikastmega tomati-kurgisalatit. Tervislik hommikueine on ka paar singileiba ja piimaga keedetud puder.\n“Ma ei soovita süüa rasvata toite,” ütleb ta. “Enamasti süüakse ja juuakse ennast ülekaaluliseks magusast, mitte rasvasest.” Näiteks rasvata jogurtist on küll rasv eemaldatud, kuid see on asendatud suhkrutega. Suure suhkru- ja kalorisisalduse tõttu ei soovita ta juua ka magusaid limonaade ja mahlu, vaid pigem vett.\nÕhtul tuleb kindlasti süüa\n“See, et pärast kuut õhtul süüa ei tohi, on legend,” märgib treener. “Õhtul tuleb kindlasti süüa, ja kui toidukorrad ning -kogused on paigas, siis kaalu juurde ei tule.”\nPäevane toidu kogus oleneb vanusest, pikkusest, kehakaalust ja kehalisest aktiivsusest. Kaalustalla.ee portaalis on võimalik kõiki neid tingimusi arvestades välja arvutada päevas kulutatav kalorite kogus. Kaalu langetamiseks tuleks süüa sellest 500 kcal vähem.\nOluline on ka see, et toidukorrad oleksid jaotatud ühtlaselt päeva peale, mitte nii et hommikusöök jäetakse söömata, päeval pole ka aega ja õhtul koju tulles vohmitakse topeltports.\nPäeva jooksul peab sööma mitu korda, nõnda et veresuhkru tase püsiks ühtlane. Maiustustest saadavate lihtsuhkrute puhul kipub veresuhkru tase kiiresti üles ja peagi sama kiiresti alla minema. See tekitab tahtmise midagi näksida. Kommi või küpsise asemel soovitab Heikki Mägi vahepalaks võtta näiteks pähkleid, aga mitte arahiisi, vaid pigem mandleid, kreeka või metspähkleid.\nKüsimuste tekkides on võimalik salenejal kallustalla.ee portaali kaudu vastuseid saada. Seal on lisaks praktilistele nõuannetele ka 11 toitumiskava koos enam kui 50 retseptiga, 12 treeningukava ja mitmeid näitajaid välja arvutavad kalkulaatorid. Näiteks pulsitsoonide tabel vanuse järgi ehk soovitused, missuguse pulsisagedusega treenida ilma endale liiga tegemata.\nAinult kepikõnnist jääb väheks\n“Natuke vale on levinud arusaam, et ainult madala pulsiga treeningutega on võimalik rasva põletada,” möönab Heikki Mägi, kes treenib inimesi ka Tartu klubis PlanetSport. Kui pidevalt samamoodi treenida, näiteks teha päevast päeva pool tundi rahulikku kepikõndi, siis harjub keha sellega ära ja areng jääb seisma. Koormust tuleks aeg-ajalt tõsta.\nLiikumise puhul oleneb palju võimalustest – linnas on spordiklubid ja suurem valikuvõimalus, aga ka maal saab väga edukalt trenni teha. Kui spordiga pole tükk aega tegeldud, siis alustuseks sobibki hästi kepikõnd – algul pool tundi korraga, hiljem natukehaaval seda aega pikendades.\nTreener soovitab alustada kolme treeninguga nädalas, mis võiksid olla vaheldumisi aeroobsed (näiteks kepikõnd, rattasõit, ujumine, sõudeergomeetril või teleturust tuttaval orbitrekil treenimine) ja lihastreeningud. Võib kombineerida ka 25minutilise kepikõnni pooletunnise lihastreeninguga. Kuidas endale rohkem sobib – treenimise puhul tuleb keha kuulata.\n“Naistel pole vaja karta, et lihased lähevad suureks,” hajutab ta hirme. “Lihased on nagu kaloripõletusahi, mis kulutavad energiat ja annavad kehale ka trimmis väljanägemise.”\nKodus saab lihastreeningut vaheldusrikkamaks muuta võimlemispalli, kummilindi või reguleeritavate hantlite abil. Kaalustalla.ee portaalis on palju harjutuste õppevideosid. Soovi korral on võimalik lasta endale koostada ka individuaalne toitumis- või treeningukava.\nKategooriad: Meedia, Treening- kõik treeningutest\nSildid:õhtune söömine, suveks saledaks, toitumine, treening, trenn


Riigikogulased kohtuvad USAs Steve Jürvetsoniga |\n17 Apr, 2012 by Helena-Reet Ennet\nRiigikogu väliskomisjoni liikmed sõidavad täna töövisiidile Ameerika Ühendriikidesse ning kohtuvad San Franciscos ka eestlasest riskikapitalisti Steve Jürvetsoniga. Väliskomisjoni esimehel Marko Mihkelsonil ning liikmetel Sven Mikseril, Imre Sooäärel ja Vladimir Velmanil on San Franciscos ja Washingtonis kavas kohtumised ettevõtjate, teadlaste, ekspertide ning poliitikutega.\nSel nädalal viibitakse San Franciscos, kus külastatakse Silicon Valleys asuvaid ettevõtteid ning Stanfordi ülikooli. Muuhulgas käiakse suurettevõttes Symantec, vesteldakse riskikapitalisti Steve Jürvetsoniga, esinetakse Stanfordi ülikoolis korraldataval seminaril Eesti ja USA suhetest ning saadakse kokku kohaliku Eesti seltsiga.\nJärgmisel nädalal kohtutakse Washingtonis Valge Maja, välisministeeriumi ning kaitseministeeriumi esindajatega. Kongressis võtab eestlased vastu esindajatekoja väliskomisjoni esimees Ileana Ros-Lehtinen, lisaks toimub veel terve rida kohtumisi senati ja esindajatekoja liikmete Joseph Liebermani, Mike Turneri, Dan Burtani ja teistega.\nDan BurtanIleana Ros-LehtinenImre SooäärJoseph LiebermanMarko MihkelsonMike TurnerSteve JürvetsonSven MikserVladimir Velman


Suured maadeavastused by Piret Pihu 5304 views\nAmeerika Avastamine by Aire Murd 4652 views\nSuured maadeavastused by madlimaria 4712 views\nRenessanss ja humanism by Siret Vene 2968 views\nReformatsioon by Dagmar Seljamäe 8686 views\nMeresõitjad by TLG 1841 views\n, õps olen, mis siis at Mustvee Gümnaasium\nГолосуйте за Savisaar\nmina olema netikomentaator\noooolee ole ole\n1. Idakaubanduse kriis: Ristisõjad tõid kaasa Euroopa – Idamaade kaubavahetuse elavnemise. 2 kaubateed: Musta mere põhjaranniku linnade kaudu. Kuldhord lagunes ja kaubatee kadus. Konsatntinoopol – Süüria ja Pärsia kaudu Indiasse. See tee langes ära türklaste uue lainega. Oli ka kolmas “tee”: araablaste vahendusel jõudsid kaubad Itaalia kaubalinnadesse (aga araablased olid kallid poisid), itaallased võtsid priske vaheltkasu ja sellega polnud Hispaania, Portugali, Prantsusmaa jt. Kaupmehed. Maadeavastajad olid reeglina mitteitaallased võis siis teiste maade teenistuses. (Kolumbus oli Hispaania teenistuses, Giovanni Cabotto Inglismaa teenistuses) 2. Euroopas Au & Ag praktiliselt ei toodetud, saadi Aafrikast Timbuktu linnast. Samas portselan, siid, vürtsid jms. olid väga kallid kaubad; sõjad nõudsid suuri kulutusi. Portugallasi ajendas piki Aafrika läänerannikut reisima just kullajanu. Oli kaubanduse kiire elavnemise aeg ja tekkis kulla – hõbeda vajadus. 3. Hispaania aadlikel oli reeglina palju lapsi.\nHerique asutas merekooli ja observatooriumi; oli kaupmees\nIlmselt Ceutas kuulsidki sellest, et Aafrikas on kulda; Kulda siiski eriti ei leitud – pettumus. Huvi Aafrika vastu siiski säilis (orjaturg)\nSamade hoovust mõjul kaldus teest kõrvale ka Pedro Alvarez Cabral ja avastas niiviisi Brasiilia 1497-98 toimus Vasco da Gama juhitud suur ekspeditsioon ümber Hea Lootuse neeme ja edasi piki Aafrika idarannikut põhja poole. Seal palgatud araablasest loots juhtiski portugallased 1498. aastal Hindustani poolsaare läänerannikule Kalikuti sadamasse. Pikk merereis sai paljudele saatuslikuks, tagasiteel suri palju mehi skorbuuti. Miks muutus hädavajalikuks uute teede otsimine Euroopast Lõuna- ja Kagu-Aasiasse? Mereteedest, mida karmi Euroopa elanikud iganes on otsinud, oli meretee Indiasse alati kõige ihaldatavam. Edukas veneetslane, kaupmees ja maadeuurija Marco Polo, kes 13. sajandil Indias käis, äratas oma juttudega eurooplaste huvi. &quot;Indias kogutakse kotkasõnnikut, sest sellest leitakse palju teemante,&quot; kinnitas ta; &quot;puudel on seal õhuke koor ja koore all valmis leivajahu!&quot; Marco Polo teadis kirjeldada suhkruroogu, rubiine ja imelisi loomi. Araabia kaupmehed müüsid Vahemeremaade turgudel kulla hinnaga Indiast toodud vürtse. Nende juttudel selle kauge maa rikkustest polnud lõppu. Vürtsikaravanidelt nõudis kõrbete läbimine mitu kuud. Iga teine karavan langes ringirändavate röövsuguharude saagiks. Oli vaja teist teed. Portugali kuningas võttis nõuks saata Indiasse mereekspeditsiooni. Kes tuleks aga selle juhiks määrata? Portugali laevastikus oli palju vilunud kapteneid. Lõpuks langes kuninga valik Vasco da Gamale. 8. juulil 1497 asus Lissaboni eeslinna sadamast teele väike eskaader. Neli laeva Vasco da Gama lipu all alustasid reisi kaugesse Indiasse. Aafrika ranniku lähedal tõkestasid nende teed lakkamatud tormid. Vasco da Gama tegi julge otsuse: ta viis oma laevad Aafrika rannikust eemale. Üheksakümmend kolm päeva sõitis eskaader keset Atlandi ookeani, et tormide piirkonnast mööda pääseda. Kui portugallased taas Aafrika rannikule lähenesid, nägid nad, et see oli järsult põhja poole pöördunud. Neeme taga, mida kroonis lauda meenutav lame mägi, voogasid India ookeani rohelised lained. Pöörduti põhja suunda. Valitses kuumus, Aafrika rannad olid tühjad. Kolkunud vaadipäradest ammutasid meremehed viimseid veetilku. Madrused hakkasid surema. Lõpuks valendasid kollakatel randadel esimesed linnad. Nende elanikud olid araablased. Araabia kaupmehed uudistasid ootamatuid külalisi vaenuliku imestusega. Nemad ja ainult nemad tohtisid kaubelda Indiaga. Algasid relvastatud kokkupõrked. Vasco da Gama oli julm. See mees naeratas harva. Pärast iga kokkupõrget laskis ta linna suurtükkidest tulistada. Tabatud luurajaid piinas ta isiklikult. Sõbralikku vastuvõttu leidsid portugallased ainult Aafrika sadamas Malindis. Malindi seik otsis tugevaid liitlasi ja eestkostjaid. Ta täitis kõik meresõitjate soovid. Laevad said värsket kala, puuvilju, liha. Ja enne lahkumist tuli lipulaevale loots. Araablane osutus asjatundlikuks meremeheks. Tekilt lahkus ta vaid põgusaks uinakuks. Eskaadri kursi määras loots otse üle ookeani. Pidevad pärituuled ajasid laevu väsimatult edasi. Kahekümne kuuendal päeval kerkisid veest kauaoodatud India haljad kaldad. Kalikuti (nüüdse nimega Kozhikode) linna juures heideti ankrusse. Päevad, mis portugallased selles India sadamas mööda saatsid, olid täis hirmu, kavaldamist ja vägivalda. Iga päev võis karta hindude kallaletunge. Rikkad kohalikud kaupmehed ei tahtnud viletsaid portugali kaupu osta. Kalikuti valitseja ei soovinud läbirääkimisi. Võtnud pantvange ja uputanud mõned India laevad, alustas Vasco da Gama tagasiteed Portugali. Tagasitee osutus veelgi rängemaks. Neljast laevast säilis Vasco da Gamal ainult kaks. Tagasisõit Aafrika rannikuni kestis kahekümne kuue päeva asemel kolm kuud. Piinav kuumus ja haigused lõid inimesi rivist välja. Kui laevad Malindisse jõudsid, oli kummalgi neist üksnes kümmekond tervet madrust. Edasisõit polnud kergem. Pidulikku vastuvõttu Lissabonis nägi vähem kui pool meeskonda. Sellal kui Portugali pealinnas kõlas muusika ja taevasse lendasid raketid, kaaluti juba palees, mitu laeva veel Indiasse saata. Alati sünge Vasco da Gama seletas kuningale, kuidas seda alistamatut maad vallutada\nVäidetud, et läks merele 14-aastaselt\nKaubanduse raskuspunkt: Madalmaad, Lõuna-Inglismaa Hispaania ja Portugali (hiljem Portugali asemel Holland) koloniaalimpeeriumid Linnade osakaalu muutus. Varem It. Kaubalinnad, nüüd Sevilla, Lissabaon, Antverpen + 16. saj. lõpul Amsterdam, London Eurooplaste osatähtsuse kasv, vähenes Araabia konkurents Muutus kaubanduse nomenklatuur – koloniaalkaubad Edukate kaupmeeste rikastumine  hiljem töösturid\n1. Suured maadeavastused\n2. Varasemad maadeavastused toimusid järk-järgult vallutus- ja kaubaretkede kaudu

4. saj. e.Kr. teated Pythease reisist kaugele põhja Thulesse (Skandinaavia? Eesti?)

\n5. Varasemad maadeavastused

5. saj. e.Kr. liikus Kartaago meresõitja Hanno piki Aafrika läänerannikut ja jõudis ekvaatorini

\n6. Varasemad maadeavastused

Makedoonia Aleksandri ( 356-323 e .Kr.) vallutusretk ulatus Põhja-Indiasse

Aleksandriast võeti ette kaubaretki, mis ulatusid Tseilonile ja Hiinasse

\n8. Varasemad maadeavastused

Norra viikingid ja iiri-šoti mungad asustasid 9. saj. Islandi

Isalndi meresõitja Eirik (Erik) Punane rajas 982. aastal esimese asunduse Gröönimaale

Eelmise poeg Leif Eiriksson jõudis u. aastal 1000 Kanada rannikule ja Labradori poolsaarele

\n9. Varasemad maadeavastused

Viikingite asulate olemasolu Põhja-Ameerikas on tõestatud arheoloogiliselt (loe näiteks Aron Gurevitš , Viikingite retked või Kurt Welker , Unustatud kontinent )

On andmeid, et enne viikingeid võisid Ameerikasse jõuda ka:

hiinlased (I aastatuhande keskpaigas)

iiri ja šoti mungad

vaarao Ramses II muumiast leiti tubakalehti

\n10. Varasemad maadeavastused Veneetsia saadik Marco Polo reisis 13. saj. II poolel läbi Aasia sisemaa Mongooliasse ja Hiinasse. Koostas reisikirjad ja kaardid.\n11. Suurte maadeavastuste põhjused:

Idakaubanduse kriis: 15. saj. jooksul kadusid traditsioonilised kaubateed;

Euroopa kaubandusbilanss Idamaadega oli negatiivne;

3. Üksluine toit tingis vajaduse vürtside järele;

4. Lokaalsed põhjused:

Lõppes reconquista ja hidalgodel ei jätkunud tegevust.

\n12. Maadeavastuste eeldused:

Seni polnud eeldusi ookeanisõiduks. Ka viikingid reisisid rohkem saarelt saarele.

Tehnilised eeldused kujunesid 15. saj.

Uut tüüpi laev: karavell

\n13. Karavell

kolmnurkne nn. “ladina puri” võimaldas sõita igasuguse tuulega (ka vastutuulega)

b) karavelliga tuli toime ka väike meeskond c) piisavalt suur trümm\n14. Maadeavastuste eeldused:

Seni polnud eeldusi ookeanisõiduks. Ka viikingid reisisid rohkem saarelt saarele.

Tehnilised eeldused kujunesid 15. saj.

uut tüüpi laev: karavell

2. kompass – hiinlaste leiutis (vee peal ujuv nõel) 3. astrolaab – araablaste leiutis 4. hulk eelmiste põlvkondade kogemusi\n15. Portugallaste esimesed retked

Uurimisobjektiks Aafrika (loodeti jõgede suudmetest leida kulda)

Korraldas / rahastas kuninga vend Henrique , kes sai hüüdnimeks Meresõitja

\n16.

1440. – 1450. aastatel Rohelise Neeme saartele

Ceuta Madeira 1415. a. vallutati piraatide tugipunkt Ceuta ; 1420. aastate keskel jõuti Madeira saarele 1430. aastatel Assori saartele\n17.

1460. aastatel jõudsid portugallased paika, kus Aafrika rannik pöördub itta: Guinea lahte (Kullarannik)

Guinea laht Vastutuulte ja –hoovuste mõjul takerdusid otsingud ca 30 aastaks\n18. Bartolomeu Diaz

Suvi 1486 – dets. 1487

mereretk Aafrika lõunatipuni

Nimetas selle Tormide Neemeks

Võimalik, et juba Diaz kasutas nime Hea Lootuse Neem

\n19. Vasco da Gama

Startis Lissabonist nelja laevaga 1497. aasta juuli lõpul

Lühike vahepeatus Rohelise Neeme saartel

Vältimaks vastutuuli pöördusid rannikust eemale

Järgneva kolme kuu jooksul maad ei nähtud

Umbes viis kuud pärast väljasõitu jõudsid laevad Hea Lootuse Neemele

\n21. Vasco da Gama

1498. aasta aprillis palgati Mosambiigi rannikul araablasest loots

Järgneva kolme nädalaga purjetati Indiasse Kalikuti sadamasse

Tagasi pöördus vürtside ja kalliskividega

\n23. Vasco da Gama

1498. aasta aprillis palgati Mosambiigi rannikul araablasest loots

Järgneva kolme nädalaga purjetati Indiasse Kalikuti sadamasse

Tagasi pöördus vürtside ja kalliskividega

118 meremehest jõudis koju tagasi vaid 55 (skorbuut)

Teel oldi 630 päeva, läbides kokku 24 000 meremiili (44 400 km)

Vasco da Gama sooritas teisigi merereise

Vana mehena saadeti Indiasse asekuberneriks

\n24. Christoph Kolumbus

Sündis 1451. aastal Genuas kangru perekonnas

Haridus teadmata

Millal läks merele, samuti teadmata

Sai merelahingus haavata

Tegutses Portugalis väikeettevõtjana

\n25. Christoph Kolumbus

Pole teada, kust tuli mõte purjetada Indiasse lääne kaudu

Oli tuttav Marco Polo reisikirjadega

Otsis kontakti rikaste kaupmeestega

Tegi Portugali kuningale Jo ã o II-le ettepaneku

kõik lükkasid tagasi kui liiga riskantse ettevõtmise

\n26. Kolumbuse esimene reis

Startis 3. augustil 1492

3 laeva

Lipulaev “ Santa Maria” (Kolumbuse oma)

Pinta

Ni ñ a

Hispaania kuningapaari varustatud\n27. Santa Maria Pinta Ni ñ a\n28. Kolumbuse esimene reis

Reis üle ootuste pikk, meeskond oli mässama hakkamas

Passaattuuled, läbiti 2100 km

12. oktoobril jõuti tänap. San Salvadori saarele

12. okt - kõigi Ladina-Ameerika riikide rahvuspüha (D í a de la raza)

Seega esimesel reisil avastati:

Bahama saared (Hiina)

Kuuba (Jaapan)

Haiti (Väike Hispaania)

Uskus, et jõudis Hiina rannikule

Toodi kaasa väheke kulda ja mõned pärismaalased

Haiti\n30. Kolumbuse järgmised reisid

1493 – 1496 – teine reis

Väiksed Antillid, Puerto Rico, Jamaica

1498 – 1500 – kolmas reis

Venezuela

1502 – 1503 – neljas reis

Sai avastatud maade asekuningaks

Suri vaesena 1506. aastal

\n32. 1492 - I 1493 - II 1498 - III 1502 - IV\n33. Amerigo Vespucci

Itaalia maadeuurija, oli kaasas hispaania ekspeditsiooniga

uuris Lõuna-Ameerika rannajoont

1501. ühines portugallaste ekspeditsiooniga

mõistis, et tegu on tundmatu mandriga

nimetas seda Uueks Maailmaks

\n35. Esimene ümbermaailmareis

Hispaania konkistadoor Vasco Nu ñ es de Balboa uuris Panama maakitsust ja avastas Vaikse ookeani

Fern ã o de Magalh ã es startis Hispaaniast 20. sept. 1519. a.

5 laeva

253 meest

\n36. Esimene ümbermaailmareis

Hispaania konkistadoor Vasco N  es de Balboa uuris Panama maakitsust ja avastas Vaikse ookeani

Fern ã o de Magalh ã es startis Hispaaniast 20. sept. 1519. a.

5 laeva

253 meest

Portugali teenistuses, kuid läks kuningaga tülli

Asus Hispaania teenistusse

eesmärk leida Hispaania jaoks läänepoolne meretee Indiasse

\n37. 1519 - Hispaania 1520. a. okt.- Magalh ã esi väin 1521 – Filipiinid 8. sept. 1522 - Sevilla Esimene ümbermaailmareis\n38.

Magalh ã esi väinas kaotati üks laev, üks pöördus tagasi

Magalh ã es andis nime Vaiksele ookeanile

Filipiinidel sai Magalh ã es surma kokkupõrkes pärismaalastega

Koju jõudis vaid üks laev 18 meremehega

Vürtsisaartelt võeti kaasa 600 tsentnerit kaneeli, nelki ja muskaatpähkleid

Esimene ümbermaailmareis\n41. Maadeavastuste tulemused

Koloniserimine

paljaksröövimine

euroopaliku elulaadi pealesurumine

kristianiseerimine; kohaliku elulaadi / kultuuri hävitamine

Kaubanduse raskuspunkt nihkus põhja poole

Tekkisid kauba- ja fondibörs

Hindade revolutsioon

Avardus maailmapilt

geograafia

zooloogia

botaanika

etnoloogia

Laevaehitus ja navigatsioon

Uus Maailm Vana Maailm\n42.

hobune

varblane

gripp

rõuged

tüüfus

mais

maapähkel

kakao

küüslauk

kartul

tomat

tubakas

uba

kalkun (saxa kanha)

süüfilis

Uus Maailm Vana Maailm


Müüa parim hüdrauliline niidulõikurite müük - ACCURL\nhüdrauliline kiiktahvli lõikamismasin\nKirjeldus Standardne varustus (100% mittesüütav pildistamine) ^ Meie QC11series ja 12-seeria metalli lõikamismasin võtavad kogu keevisõmbluse, pic on QC12K seeria ^ lõiketöömasin töötabel pallirullikuga ja hoidikuga materjalile, kerge käsitseda ja kasutada (plaadi lõikamine masin) ^ standardne MD11 CNC-süsteem, meil on ka muud CNC-süsteemi valikulisteks, näiteks IMEL DELEM CNC süsteem (valmistatud Hollandis) ja kodumaine ESTUN CNC süsteem (valmistatud Nanjingist), erinevad CNC-süsteemid on erinevad teljed ja edusammud, funktsioonid, ect.This sõltub peamiselt klientide vajadustest ...\nToote rakendus 1.Üldiselt ELi täiustatud disain, monoblokk, mille käigus keevitatakse robotid ja aparatuurid ja stressi leevendamise protsess anniilimisega. 2.Adopt integreeritud hüdrosüsteemi, usaldusväärsem ja hõlpsamini hooldamiseks. Bosch-Rexroth, Saksamaa, hüdraulikaseade 3. Hüdrauliline giljotiin on Swing Beam Action masin, mida toodetakse erineva pikkusega ja võimsusega. 4. Tagasilöögi kaugust reguleeritakse mootoriga ja korralikult reguleeritakse E21-ga Delta muunduril. 5.Excortiseeritud valgustus-joondus, et viia ...\n1. Standardvarustus: 1. ESTUN E21 NC juhtimisseadme + sagedusmuunduri juhtseadme tagasivaategur ja lõiketerad. 2. Esikinnituskäepidemed korgiga ja mõõteskaala 3. Peamised elektrilised komponendid on pärit SIEMENSilt või SCHNEIDERist 4. Hüdraulilised tihendid on pärit NOK-st ja Jaapanist 5 Hüdraulilised ventiilid pärinevad OMEGA-st 6. Hüdrauliline pump on pärit SUNNY kaubamärgist (USA venture in China) 6. Põhimootor on SIEMENSi kaubamärgist 7. Teraskeevitusega konstruktsioon, vibratsioon, et kõrvaldada stress, kõrge tugevus ja hea jäikus 8 ...\nTootekirjeldus QC11Y seeria hüdraulilise nihkepingi peamine struktuuriline iseloom (standardne) Eesmine söötmisplatvorm on varustatud lamellplaadi söötmisega ning ka siledaks pinnal, et kaitsta plaati kõigil söötmise ajal kahjustatud pindadel. Täpsuskontrolli ja kontrollimise puhul saab joonlaud olla täpsus MM-s või rohkem. Töölaud on varustatud palli või ümmarguse baasterasest, et toetada plaadi söötmist ja ka kaitset mistahes pinnale.\nkuulsa kaubamärgi QC12y / K 12X3200 hüdrauliline lõikamismasin hea kvaliteediga\nToote kirjeldus 1. Iseloomulik ja funktsioon l Toetava tööplaadi tugitoote abistaja on mikrokontrollimiseks mugav. ● Rullmaterjali tugipall on ette nähtud töölauale, mugavaks kasutamiseks. • Terade nivelleerimise reguleerimiseks kasutage stendi reguleerimistruktuuri, kohandage seda erinevate paksuste ja materjalidega. l Nelja külje lõiketera lõikamine pikendab tera kasutusiga. l Niitmisprotsessi reguleerimine mitte ainult suurendab tootmistegevuse efektiivsust, vaid võimaldab saavutada ka segmendi nihke funktsiooni. Ma olen ...\nTootekirjeldus Hüdrauliline lõikamismasin QC12K-8 * 3200 1. CE, ISO, SGS sertifitseerimine 2. BOSCH Hüdraulikaseade 3. Kõrge jõudlus 4. Kõrge kvaliteediga ja hea hinnaga DISCIPTIONS CNC hüdraulilise nihke masina kohta 1. Seade kasutab hüdrauliliselt juhitavat pöörlemist , terasplekist, keevitatud konstruktsioon ja aku baasil tõmbesilinder, mis töötab pidevalt ja usaldusväärselt. 2. Hälve stabiilne kontroll; ülemise tera ja alaserva vahel olev vaheline kaugus on suurte ühetaolisuse korral käsitsi reguleeritud; Kaitse tara ja elektriline blokeering ...


Andres Arrak: kas Eesti hariduspoliitika toetab majanduslikku arengut? - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n16. september 2008 0:00\nAmeeriklased reformisid oma hariduspoliitikat (ja põhjalikult) pärast venelaste Sputniku väljalennutamist 4. oktoobril 1957. Häbi ja ahastusega olid jänkid sunnitud tunnistama oma mahajäämust. Kusjuures sümptomaatiline on, et füüsikute ja raketiteadlaste lintšimise asemel asuti alustaladeni reformima kooli- ja haridussüsteemi.\nVõime tänapäeval osatada tüüpilises Ameerika gümnaasiumis toimuvat «mängulist» õppimisviis, ent fakt on, et maailma parimad ülikoolid asuvad valdavalt USAs. Shanghai Jiao Tongi Ülikooli koostatavas edetabelis on maailma kümne esimese hulgas üheksa (lisaks Oxford), 25 parema hulgas 19 ja 50 parema hulgas 38 Ameerika ülikooli. Kui me britid ja kanadalased ka hulka loeme, siis kuulub anglosaksidele 50 parimast 42 ülikooli. Ja see ei saa kindlasti olla juhus.\nEnt tulgem kodumaale. Kindlasti ei pea edukas olemiseks olema väga tark, kui majandus kasvab 10 protsenti ja palk 20 protsenti aastas. Majanduslangused on kõige muu hulgas kasulikud kas või selle poolest, et tihenenud konkurentsis jäävad ellu vaid parimad, loe: targemad. Eesti esimene tõeline langus (1998.–1999. aastal toimunut ei saa loomulikuks tsükliliseks languseks pidada, kuna see ei olnud kuidagi meie süü) 2008. aastal on ühtlasi hea põhjus väärtushinnanguid muuta ja üle vaadata meie hariduspoliitika ning täiendus- ja ümberõppe süsteem.\nVahemärkusena olgu öeldud, et suhtumine haridusse ning õppimisse on tuvastatav ka puhtvisuaalsel teel. Ameerika ja Briti ülikoolide linnakud on suvel puupüsti rahvast täis ja ükski hea professor ei puhka sel ajal. Suvekursusi võtavad nii tudengid kui tööinimesed, kes keskmiselt iga viie aasta tagant end jälle koolipingist leiavad. Kes kordki on suvel «tarkuselinna» Tartusse sattunud, teab, et jaanipäevast 1. septembrini on see üks «igav liiv ja tühi väli».\nEesti võimalus rahvusvahelises konkurentsis ellu jääda ja eestlastele hea elujärg tagada ei peitu kindlasti mitte odavas masstoodangus. Meil pole selleks ei loodusvarasid ega inimesi. Meie saame suured olla vaid vaimult (Jakob Hurt). Tänapäeval on maailma põhiliseks majanduskasvu allikaks eelkõige tootlikkuse tõus. Seda eriti kahaneva sündimuse ja elanikkonna juurdekasvu tingimustes.\nRiigi majanduse kohanemisvõime muutunud globaalsetes oludes sõltub peamiselt kahest tegurist: 1) tööturu paindlikkusest, mille üheks oluliseks aspektiks on haridussüsteemi paindlikkus, ning 2) struktuursetest muutustest majandusharudes investeeringute suunamise kaudu uutesse innovatiivsetesse tehnoloogiatesse. See kõik peab kokku andma tootlikkuse kasvu ja majanduse ümberorienteerumise suure lisaväärtusega toodete tootmisele ja ekspordile.\nTeadmistepõhine majandus on väga erinev ja pakub välja palju eri võimalusi võrreldes eelnenud agraarse, industriaalse või siis teenuste tootmisel põhineva majandusega. Teadmistepõhine majandus põhineb inimkapitalil ja oskusel selle väärtust süstemaatiliselt tõsta. Väljakutse seisneb selles, et inimpotentsiaal seotakse majandusliku efektiivsusega.\nInfo- ja kommunikatsioonitehnoloogias (ITK) toimuvad revolutsioonilised muutused omasoodu. Uued tehnilised võimalused nõuavad tootmise ümberkorraldamist. See saab toimuda investeeringute, aga ka ettevõtete endi tegevuse ümberkorraldamise abil. Et kogu majanduslik efektiivsus kasvaks, on vaja ka konkurentsile avatud majanduskeskkonda, mis sõltub omakorda valitsuse poliitikast.\nTegelikult toimub teadmistepõhises arenguetapis ühiskonna deindustrialiseerumine, st majanduse üldine ja hõive struktuur liiguvad primaarsest (hankivast) ja sekundaarsest (töötlevast) sektorist teenuste sektorisse ja uue teadmise loomisse. Struktuursete muudatuste abil nihkuvad ressursid madalama tootlusega sektoritest kõrgema tootlusega sektoritesse.\nPiltlikult võiks tänapäeval tööturul toimuvat kujutada ette tööliste kolmnurga ümberpööramisena (vt ülemine joonis). Tootmismajandusele on iseloomulik rohke mehaanilise ja mitte eriti kõrgeid oskusi vajava hõive olemasolu. Piltlikult võiks seda kujutada ette kolmnurgana, mille jalamil asuvad lihttöölised ja tipus suurimat lisaväärtust tootvad tippspetsialistid. 20. sajandi keskel moodustas lihtne mehaaniline töö umbes 60 protsenti tööjõust, tänapäeval umbes 15 protsenti.\nTeadmistepõhises majanduses on enamik hõivatutest oskustöölised ja need asuvad kõrget lisaväärtust tootvates harudes. Kolmnurk justkui pööratakse pea peale ja ta asetub oma teravale tipule. Ka väga arenenud riikides jääb kindlasti alles osa lihttööd (prügivedu), aga see ei saa olla väga massiline. Kolmnurga pöördumine on ühiskonna kui terviku jaoks kindlasti valuline protsess. Kuna kangastelgede või treipingi taga seismise töökohad kaovad ära ja kolivad Aasiasse, siis hakkab vabanenud tööjõu rakendamine sõltuma sellest, kuivõrd luuakse uusi töökohti teadmistepõhistes majandusharudes ning suudetakse tagada töötajate täiendus- ja ümberõpe.\nTõestuseks selle kohta, et kolmnurk tõepoolest pöördub, ja et see protsess algas juba pool sajandit tagasi, olgu toodud alumine joonis. 1950. aastatel oli 51 protsenti Ameerika töötajatest hõivatud tootmises, 11 protsenti teenuste sektoris, 29 andmetöötluses ja 7 tegeles uue teadmise loomisega. Viimane on kahtlemata kõige elitaarsem tegevus, mida saab endale lubada vaid väike, kuid kasvav osa tööjõust.\n21. sajandi alguses olid vastavad proportsioonid järgmised: tootmine 24, teenused 14, andmetöötlus 43 ja teadmine 15 protsenti. Andmetöötlusettevõtte näiteks sobib tänapäeval kõige paremini tüüpiline kinnisvarafirma, mis põhimõtteliselt haldab andmebaasi müügis oleva kinnisvarafirma kohta. Teenindussektor ei hõlma mitte ainult inimteenuseid (juuksur), vaid ka ettevõtete teenindamist (koristus).\nTöötlevas sektoris ei suuda tänapäevased rikkad ja ühtlasi kallilt tootvad riigid Aasia odava tööjõuga konkureerida. Arenenud riikides suletakse terveid majandusharusid. Outsourcing ja offshoring on pöördumatud protsessid, mis ühelt poolt vabastavad tööjõudu hääbuvatest majandusharudest ja kasvatavad seega tööpuudust. Teiselt poolt aga annab see paindliku tööturu ja haridussüsteemi korral võimaluse majandusel uueneda.\nÜhe sammuga ja korraga ei ole võimalik koolitada kaevurist või kangrust arvutispetsialisti. Kolmnurga uuenemine toimub samm-sammult täiendus- ja ümberõppe kaudu. Tänapäeval uueneb tehnoloogia niivõrd kiiresti, et kord omandatud koolidiplom ja eriala ei taga konkurentsivõimet tööturul igavesti.\nUSAs vallandatakse iga nädal umbes miljon töölist (2/5 nendest seejuures vastu tahtmist) ning iga nädal saab umbes miljon inimest tööd. Kuna aastas on 52 nädalat ja USA hõivatute arv umbes 160 miljonit, siis tähendab see, et kogu tööliste kolmnurk uueneb sisuliselt iga kolme aasta tagant. See annab majandusele ja tööturule uuenemiseks vajaliku paindlikkuse.\nMilline võiks selles kontekstis olla hinnang Eesti haridussüsteemile ja -poliitikale? Kindlasti mitte liigoptimistlik. Püüan väidet tõestada järgnevate teeside abil, mis on arutlusaineks ka homsel hariduskonverentsil «Kas Eesti haridussüsteem toetab majandusarengut?».\nEsimene tees. Süsteemne majandus- ja ettevõtlusharidus ei saa alata alles kõrgkoolist, seega tuleb majandusharidus viivitamata viia kohustuslikuks või valikaineks põhikooli. Erinevad ministrid alates Rein Loigust ja lõpetades Tõnis Lukasega on gümnaasiumi majandusõpikute ilmumist toetanud. Ent kuna ainel legaalne staatus puudub, siis õpetataksegi majandust süsteemselt väga vähestes koolides (enamasti Junior Achievement’i materjalide alusel) ja põhiliselt juhuslike, ühiskonna- või mõne muu õpetaja kokku pandud materjalide alusel. Põhiline argument, miks majandusõpet ei saa koolidesse viia, on: ei mahu. Ja ei mahu tõesti. Siit jõuame järgmise teesini.\nTeine tees. Meie õppekava filosoofilised juured pärinevad aastasadade tagant. Paraku me ei pargi tänapäeval oma nahku ega pruuli oma õlut, ei ole iseendale rätsep-puusepp. Diktüoneema kilti ja raku ehitust ning Mendelejevi tabelit peame tundma, millised on aga globaalsed suundumused maailma majanduses ja millised on tuleviku erialad ning tulevikus vajaminev teadmine, seda meie lastele ei õpetata.\nTulemuseks on, et keskmine gümnaasiumilõpetaja, ei oska eriala valida. Valib küll, aga muudab seda hiljem, ja seda juba kas maksumaksja või siis õppelaenu arvel. Me õpetame noori hakkama saama 21. sajandil, seda õpetavad 20. sajandi õpetajad ja teevad nad seda tihti 19. sajandi meetoditega.\nTeadmistepõhine majandus ei tähenda kindlasti mitte paljude faktide teadmist. Pigem üldistus- ja analüüsioskust. Viimane saab aga tulla vaid praktiseerides. Kirjandeid ja referaate kirjutatakse liiga vähe. «Iliast» ja «Odüsseiat», «Kalevipoega» ja «Robinson Crusoet» loetakse mitte originaalis, vaid lühikoomiksitena. Õpetaja üles antud Jules Verne’i «Saladuslik saar» jaotatakse (meeskonnatööna) klassikaaslaste vahel ära, nii et igaüks loeb 50 lehekülge – see on reaalne tegelikkus.\nKolmas tees. Enamik tööliste hõivekolmnurga ülaosas asuvaid majandusharusid ja vastavad erialad eeldavad väga tugevat reaalainete ja matemaatika baasi. Mingil moel on matemaatikast õnnestunud teha keskmise üldhariduskooli õpilase jaoks paaria. Põhjendamatult kõrged nõuded riigieksamitel ja koolide võidujooks edetabelites on matemaatikast võõrutanud terve põlvkonna noori.\nSamal ajal on kaheldava väärtusega kõrgema matemaatika õpetamise otstarbekus gümnaasiumis. Õpetagem vähem, aga õpetagem nii, et arvutamine selgeks saaks. Tulemuseks on, et populaarsemad erialad kõrgkoolides on suhtekorraldus ja personalijuhtimine, vahepeal ka avalik haldus.\nNeljas tees. Akadeemiline kõrgem majandusharidus on enamasti elukauge ega anna tööturul edukas olemiseks vajalikke teadmisi. Ka noorte oskus eriala valida ei ole ajaga kaasas käinud. Valikute arv on kasvanud mitu korda kiiremini kui oskus valida. Seetõttu on mitmetes riikides (näiteks Iirimaal) tavaks enne kõrgkooli astumist veidi tööd teha ja reisida, et ennast tundma õppida. Tänapäeval vahetab liiga palju koolilõpetajaid hiljem eriala.\nTeoreetiline majandusteadus on elust võõrdunud ja muutunud matemaatika lisaharuks, mitte majanduslikult edukas olemise abivahendiks. Soomes sisaldavad magistri- ja doktoriõppe kavad rohkesti aineid, nagu loovus, innovatsioon, keskkonnasäästlikkus jne. Meie vastavad kavad kubisevad ainetest, nagu matemaatika I, matemaatika II, III jne.\nMajandusteaduslik professuur vorbib professoriks saamise ja jäämise nimel hulgaliselt current content’i artikleid, ent hoidub enamasti sõna võtmast Eesti jaoks majanduspoliitiliselt olulistel teemadel. Majanduslikult üliolulistesse juhtivatesse riigiametitesse valitakse vahel majandushariduseta inimesi. Kõige lihtsamat majandusteaduslikku loogikat napib isegi riigieelarve koostamisel.\nViies tees. Rakenduskõrghariduse on osaliselt ära solkinud riiklikud ülikoolid, kes oma akadeemiliste õppejõududega püüavad rahateenimise eesmärgil õpetada keda iganes ja mida iganes. Lävendipõhistele üliõpilastele mitmesajalistes auditooriumides teadmiste jagamine ei aita kuidagi õpetamise kvaliteedile kaasa.\nErakoolide puhul pole ebaõnnestunud akrediteerimisprotsess aidanud välja sõeluda haltuurakoole. Demograafiliselt laineharjalt kukkumine koos ootamatult saabunud majanduslangusega on konkurentsi kõrgkoolide vahel muutnud eriti teravaks. Terve konkurentsi välistamine era- ja riigikoolide vahel (loe: riigitellimuse jaotamine) ei ole aidanud haridusturgu korrastada.\nKuues tees. Euroopa (mandriosa) on otsustanud Bologna printsiipidest lähtudes end hariduspoliitiliselt nurka mängida. Bakalaureuse kraad omandatakse vaid üldainete pinnalt ja kool lõpetatakse elukauge referaadiga. Tööturule siseneb kõrge enesehinnanguga noor, kellel väärtust loovad oskused puuduvad. Eriti halb on, kui see otse gümnaasiumist bakalaureuseks saanu kohe magistrantuuri satub. Mujal maailmas on tavaks tulla magistrantuuri pärast paariaastast töötamist ja teatud astme juhiks saamist mingit väga konkreetset ja praktilist probleemi lahendama.\nKokkuvõtteks võib öelda, et teadmistepõhine majandus pole õnnestunud termin. Õigem oleks kasutada terminit väärtustepõhine majandus. Teadmistest üksi, kui neid ei toeta oskused ja kogemus, on vähe kasu. Kõige selle tekkimise aluseks on pühendumus. Pühendumiseks on aga vaja huvi. Huvi tekitajateks on isa, ema ja õpetaja. Niisiis – alustagem algusest.\nKäesolev artikkel on ühtlasi ettekanne homme, kolmapäeval Mainori Kõrgkoolis toimuval samateemalisel hariduskonverentsil.


reede kell 20:24\nVaadake mis seisus see auto oli ka kui ta sai selle, mida muud oleks oodata olnud ? Ime et üldse sõitma sai. Inimesed arvavad alati, et rämpsust saab asja teha, tegelikult ei saa! Kui loota, et viia mingi sõelapõhi keevitamisse kuskile ja siis saab pm sama hea kui uue asja tagasi eksite rängalt, kuskil alla 55% õhuniiskusega +20 kraadi ruumis hoida nagu mõnda Ferrarit või Bugattit ja ainult kuiva suvega sõita kestab, muul juhul on ikkagi eluiga kuskil 5a. Margusel suhteliselt tänamatu töö, mõne aasta pärast on internet pilte täis, kus inimesed, kes ootasid u\nGraafiku nihutamine annab võimsust juurde, kuna see läheb mitte ainult paremale vaid ka kõrgemale Lisaks avamisajale avab sprotnukk ka klappe rohkem , s.t tõus on suurem ehk tuleb ikkagi ka jõudu juurde. Kuskil 4000rpm pealt läheb masin juba palju paremini edasi, kui enne. Mingi 284 v 288 on tänaval veel sõidetavad asjad, mitte 9000rpm mootori kraam. Niisama sinna sisse seda toppida ei soovita, kuna eelpool mainitud modifikatsioone tegemata ei muuda ta suht midagi peale lonkava tühikäigu. 885 kaanel kanaleid lõikama/portima hakata on mõttetu, kunagi ühel kaanel sai tehtud ja ming\nPle vaja seda nuka teemat väga üle mõelda, töötab tavaliste asjadega ka, Schricki 284 võib tuimalt sisse lükata originaal vedrude jne värkidega ja lasta tal 7000rpm käia, ning sõita nagu oleks selle auto varastanud ei juhtu midagi, venna oma sõidab Taanis edasi ka praegu veel mingi 4ndat aastat selle setupiga. Igatahes kiirenduse mõttes M20B25 tavaline kange nukaga, suure gaasiklapi, M30 lugeja ja pihustite ning 7000rpm piirajaga ajuga oli umbes sama kiire, kui 2.8L M20 ilma nende asjadeta, aga mootori iseloom äärmiselt erinev. Esimene siis tühikäigul lonkab ja alla 2000rpm on n\nAsi ei ole üldse konkreetses mõõtmises vaid selles, et te lasete inimestel hääletada mõõdetava väärtuse üle. Kui mõõdetavat väärtust pole üldse võimalik kuidagi hinnata, siis milleks seda üldse vaja on ? Seda on ka inimeste pealt ju näha, kes lihtsalt jalutavad ringi ja kirjutavad sinna lahtrisse täiesti pohhui nr, ma tõesti ise ka ei viici hakata kõiki autosid seest läbi tuhnama ja uurima mis see kõige haruldasem on või käima võrdlemas milline see kõige madalam on. Seda peaks tegema zürii, kes siis hindab fakti, kui fakti pole võimalik hinnata, siis pole mõtet seda ka hinnata.\nSeekord oli asi paremini korraldatud kui varasemalt, mida võimaldas sümboolse hinnaga pilet. Samuti meeldis väga, et sai süüa ja juua osta. See oli väga hea mõte. Ma kobiseks jälle ainult hääletuse üle, kuna ikka olid faktilised asjad inimeste hääletusel nagu auto kõrgus ja kõige haruldasem lisa. Hääletusele saab panna arvamust, mitte fakte. Kõige madalam auto on kõige madalam, mitte see mida keegi arvab et on kõige madalam. Samuti ei tea võõras inimene, mis lisad kellegi autos vms on. Faktilisi asju võiks hinnata zürii, kes tunneb autosid hästi reaalselt käib va


Markus Robam tõlgib klaveriga ümbritsevat müra ja müraga klaverit - Paberleht - Tasuline - Sakala\n28. märts 2020, 0:01 4 min lugemist\nMarkus Robam on kirjutanud originaalmuusikat nii teatrilavastustele kui ka telesaadetele. Ta oli ansambli MID solist ja osales konkursil «Eesti laul» looga «Smile». Selle foto tegi tema audiovisuaalse kompositsiooni õppejõud Paolo Girol Karlsruhes. FOTO: Paolo Girol\nHelilooja Markus Robam on kirjutanud muusikat teatrilavastustele, filmidele ja telesaadetele. Tema teoste hulka kuulub ka 2013. aastal Roomas festivalil «Fundamento» ning «Tallinn Music Weekil» ja Eesti muusika päevadel esitatud «Angle to Angle» ehk kompositsioon kaheksale kõlarile ja klaverile. Ta oli ansambli MID solist ning on teinud kaasa näitlejana teatrilavastustes, teleseriaalis ja lühifilmis.\nMarkus Robam on sündinud Viljandis ja lapsena veetis ta siin peaaegu kõik suved. Praegu satub ta Viljandisse harvem, kuid siin elab tema vanaema ja ta tunneb selle linnaga tugevat sidet. Ta ei välista, et jääb tulevikus siin paiksemakski.\nRobami verivärske, esialgu digikanalites kättesaadava, neoklassikat ja ambient’i siduva kauni karge albumi «In Crowds» lood on kirjutatud klaverile. Neid ilmestavad maailma eri paikades salvestatud taustahelid – linnade, kohvikute ja paljude teiste kohtade helimaastikud.


LHV: Teist pensionisammast lammutatakse häiriva segadusega - ärileht.ee\nLHV: Teist pensionisammast lammutatakse häiriva segadusega\nMadis Toomsalu, LHV Grupi juht\nTeise pensionisamba lõhkumise ümber on selgusetust lammutajate motivatsiooni osas ja sellest tulenevat segadust häirivalt palju, kirjutab LHV Grupi juht Madis Toomsalu ettevõtte finantsportaalis.\nSeejuures keskenduvad plaani väljamõtlejad täielikult taktikale, jättes lahtiseks kõik küsimused soovitud eesmärkide ja pikaajalise väljavaate osas. Seega on mõistlik need küsimused üle küsida, lisades selgituseks juurde küsimuse põhjuse.\nLHV insaiderid müüvad innuga märkimisõiguseid 16.09.2019\nPensionisammast on läbi aegade vahetanud üle 417 000 inimese (8) 25.09.2019\nMilline oleks olnud ajalooline alternatiiv II samba loomisele?\nAinus argumenteeritud ja numbritega tõestatud teise samba murekoht on olnud tootlus. Süsteemi lammutajad on jätnud täielikult tähelepanuta, et olemasolev tootlus on olnud suuresti funktsioon riiklikest piirangutest, mis pole lubanud senisest oluliselt kõrgemat riski võtta. Vastupidise näite tõestamiseks – piiranguid on viimastel aastatel vähendatud, mille tulemusel on näiteks LHV pensionifondidel töös 450 miljoni euro eest investeeringuid Eesti ettevõtetesse, mis plaanide kohaselt tooksid kõrge ühekohalise numbrini ulatuvat keskmist tootlust. Just nüüd, kui piirangute mõju on kaotatud ning suurem remont (v.a väljamaksesüsteem) tasude ja investeerimispiirangute kaotamise näol tehtud, minnakse värskelt remonditud süsteemi lõhkuma.\nRiiklike piirangute kaotamise järel on pensionifondid investeerinud üle 600 miljoni euro Eesti ettevõtetesse ja vähemalt sama suur on töös olevate projektide maht. Arvestades, et Eesti on üks kõige panganduskesksema kapitaliturguga riike Euroopas, s.t võlakirjaturu ja börsi maht on tagasihoidlikumad, on just pensionifondid ainsaks suuremahuliseks institutsionaalseks investoriks. Kui seda rolli soovitakse kaotada, siis kusagil peaks olema analüüs, mitu töökohta jääb loomata ja mitu investeeringut tegemata. Ning kuidas see mõjutab majanduskasvu, kui välismaised investorid ei soovi ilma kohaliku ankurinvestorita siinseid suuri projekte finantseerida.\nKokkuvõttes põhineb planeeritav teise samba lammutamine parimal juhul mingisugusel naiiv-ideoloogial, mille taga puudub igasugune pikaajaline strateegia. Pensionisüsteemis on vigu, mida osaliselt parandab eelmise aasta lõpus vastu võetud seadus (riiklike piirangute vähenemine, tootluse suurendamine) ning mida annab parandada uute muudatustega (väljamaksete süsteem, raha kasutamine teatud elujuhtumitel, tööandjapension), aga praegu soovitakse vana kaev enne uue tegemist kinni ajada. Ilma uuringuteta, kust on võimalik uut vett ammutada.


Türgi ärimeeste delegatsioon Tallinnas\n23.-27. mail külastas Eestit Advokaadibüroo Sirel & Partnerid ja Türgi saatkonna kutsel 30-st osavõtjast koosnev kõrgetasemeline Türgi ärimeeste delegatsioon, et osaleda äriseminaril ja külastada e-Estonia showroom’i ning Latitude 59 konverentsi.\n23. mail oli restoranis Ribe Advokaadibüroo Sirel & Partnerid poolt Türgi ärimeeste jaoks korraldatud õhtusöök, millest võtsid osa ka advokaadibüroo partnerid ja nõunik Turgay Kuleli. 24. mail toimus pidulik vastuvõtt, mis oli korraldatud Türgi äridelegatsioonile ja Eesti ICT sektori esindajatele Türgi DEIK-i (Türgi rahvusvaheliste majandussuhete nõukogu), EAS-i ja Türgi saatkonna poolt. Delegatsiooni liikmetele tutvustati erinevaid Eestisse investeerimise võimalusi ning samateemaline diskussioon korraldati ka endise peaministri Taavi Rõivasega. Advokaadibüroo Sirel & Partnerid jätkab tihedate koostöövõimaluste loomist Eesti ja Türgi vahel ning seda eelkõige advokaadibüroos nõunikuna töötava Türgi advokaadi Turgay Kuleli eestvedamisel, kes on ühtlasi ka Eesti-Türgi Ärinõukogu aseesimees DEIK-is.


Nip+Fab Mandelic + Charcoal Fix Mud Näomask | Make My Day\nAvaleht » Kaubamärk » Nip+Fab » Nip+Fab Mandelic + Charcoal Fix Mud Näomask\nSee mask on kaheosaline, ülemine pool on näo ülaosale ja teine näo alumisele osale. Ava mõlemad osad, eemalda valge tagune ja aseta mask näole. Eemalda läbipaistev tagune ja sobita näole. Korda sama teise osaga. Jäta mask näole 10-15 minutiks (soovi korral ka kauemaks). Pese ülejäägid leige veega. Viska pärast kasutamist ära. Ettevaatust! Väldi kokkupuudet silmadega. Silma sattumisel loputa rohke leige veega. Kasuta ainult õhtul. Ära kasuta ärritunud nahal. Nahaärrituse korral katkesta kasutamine. Ülekasutamine võib põhjustada nahakuivust ja -ärritust. Kasuta selle tootega SPF-kaitset.\nNip+Fab Mandelic + Charcoal Fix Mud Mask\n- kaoliin: mürgitustab, puhastab\n- aktiveeritud süsi: imab mustust + rasu\n- nõiapuu: ahendab poore + eemaldab liigse rasu


Grillitud kanafilee paprika ja ananassiga\nMidagi lihtsat ja kiiret jaanilaupäevaks!\n½ dl valmis grillkastet\nPane 4 grillvarrast mõneks minutiks külma vette.\nLõika kanafilee väiksemateks tükkideks ja maitsesta grillmaitseainega.\nPuhasta ja tükelda paprika ja ananass.\nTorka kõik vaheldumisi grillvardasse ja grilli paar minutit mõlemalt poolt.\nKohe peale grillimis pintselda varras grillkastmega üle.


Magustoiduks: kardemonijäätis maasikatega – REMONDIHULLU PÄEVARAAMAT\nby ktdecohome\t juuli 1, 2020 august 25, 2020\nPean nüüd esinema küllaltki vastuolulise ülestunnistusega: 1) mulle maitseb jäätis 2) aga mitte see, mida poes müüakse. Esimese maailma probleemid, ma ütlen:) Või nagu ühe mu sõbra isa tähendas, kui ta toidulauas vingus: Aafrikas närivad lapsed mulda ja puukoort!\nÕnneks pole puukoore ja mulla kallale tulnud minna (kuigi mõnes tipprestoranis pole sellest väga kaugel oldudki, kui too isa ainult oleks seda teadnud!), aga oma lemmikjäätist letilt ma leidnud pole. Mõned LaMuu tooted on muidugi täitsa head, aga tervet suurt karbitäit jäätist ma ära süüa ei jõua, külmkapis seisnud lahtine jäätis ei maitse ja rohkem jäätisesõpru meie peres pole #vinguviiulisoolo.\nSamas korralikku gelatot nosin ma Itaalias või siis mujal kohvikutes, kus seda tehakse, eriti meelsasti. Aga erilist võimlust ma selle saamiseks kah sooritada ei viitsi, mistap ei jää mul üle muud kui ise endale lemmikjäätist teha.\nSest mul on üks SUUR-SUUR lemmik, kardemonijäätis! Kulfi, kui soovite indiapäraselt ja selle imelist, kui samas marulihtsat retsepti jagas kunagi sõbralik reisisell ja hobikokk Gaili siin.\nMul hetkel pistaatsiapähkleid polnud, aga maru hea sai ikkagi, eriti kui Saaremaa leiva-pähklibesee puru peale raputada! Seal iidses artiklis on hulk muid jäätiseretsepte ka, juhuks kui kuumus naaseb:)\nCategories: köök, toit, food, comfortfood, kodunetoit, toit, UncategorizedTags: Ehtne Saaremaa, isetehtud jäätis, jäätis, kardemon, kardemonijäätis, kodujäätis, leiva-pähklibesee, maasikad\nEelmine postitusSegame suvejooki: sidrunimekiga mündisiirup\nJärgmine postitusKodujutud: miks ma pesupulbrit vahetasin


Maailma esinumber Osaka lõpetas ootamatult koostöö teda tippu aidanud treeneriga - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMaailma esinumber Osaka lõpetas ootamatult koostöö teda tippu aidanud treeneriga\n12. veebruar 2019, 8:46\nNaomi Osaka ja Sascha Bajin\nNaiste tennise maailma esinumber Naomi Osaka lõpetas koostöö oma treeneri Sascha Bajiniga.\n21-aastane Osaka oli vaid 16 päeva tagasi Melbourne'is toimunud Austraalia Suure Slämmi turniiril võidukas, tänu millele jaapanlanna ka maailma esinumbriks tõusis. Nüüd teatas Osaka aga, et koostöö sakslasest treeneriga on lõppenud.\n«Edaspidi ma enam Saschaga koos ei tööta. Tahan teda tänada kogu selle töö eest, mida ta minuga tegi ning soovin talle tulevikuks kõike head,» kirjutas Osaka oma sotsiaalmeediasse.\nBajin ise tänas viisakalt Osakat ka vastu, öeldes, et soovib tennisistile tulevikuks ainult kõige paremat. «Milline vägev teekond see meil oli. Aitäh, et lubasid mul sellest osa saada,» kirjutas Bajin.\nHetkel ei ole antud avalikkusele ühtegi põhjust, miks koostöö katkes. Vaid kuus kuud tagasi lausus Bajin, et neil on paanis Osakaga koostööd jätkata veel väga pikalt. Bajini käe all tõusis Osaka möödunud hooajal maailma 72. positsioonilt esinumbriks, tänu millele sakslasest treener ka aasta parimaks WTA treeneriks valiti.


Otsi lehelt lõhutud muna Press for Otsi lehelt\nElasid kord eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma. Lendas harakas aiateibasse ja imestas: "Miks te, aiateibad, nõnda praksute, nagu lõhestaksite peerge?" - "Kui sa kuuleksid, mis on juhtunud, siis kitkuksid sa kõik oma sabasuled välja. Kuula siis! Elasid eite taati. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma. " Harakas hakkas samuti muretsema ja kiskus suures kurvastuses kõik oma sabasuled välja. Niimoodi sabatuna lendas ta tamme otsa. Tamm imestas ja küsis:" Miks sa, harakas, oled hännata?" Harakas kostis: "Kui sa teaksid, mis on juhtunud, küllap sa murraksid kõik oma oksad. Kuula siis. Elasid eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma, aga mina kitkusin oma sabasuled välja. " Nüüd hakkas ka tammel katkiläinud munast kahju ning ta murdis kõik oma oksad ära. Papi miniad tulid allikale vett võtma, märkasid, et allika ääres kasvava tamm\nRaamatust "Vepsa muinasjutte" tõlk. Kristi Salve\nElasid kord eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma. Lendas harakas aiateibasse ja imestas: "Miks te, aiateibad, nõnda praksute, nagu lõhestaksite peerge?" - "Kui sa kuuleksid, mis on juhtunud, siis kitkuksid sa kõik oma sabasuled välja. Kuula siis! Elasid eite taati. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma."\nHarakas hakkas samuti muretsema ja kiskus suures kurvastuses kõik oma sabasuled välja. Niimoodi sabatuna lendas ta tamme otsa. Tamm imestas ja küsis:" Miks sa, harakas, oled hännata?" Harakas kostis: "Kui sa teaksid, mis on juhtunud, küllap sa murraksid kõik oma oksad. Kuula siis. Elasid eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma, aga mina kitkusin oma sabasuled välja." Nüüd hakkas ka tammel katkiläinud munast kahju ning ta murdis kõik oma oksad ära.\nPapi miniad tulid allikale vett võtma, märkasid, et allika ääres kasvava tamme oksad on murtud, ning küsisid:" Miks sul, tammeke, oksad murtud on?" Tamm vastas:" Kui te vaid teaksite, mis on juhtunud, küllap teiegi läheksite kurvastuse tõttu meelest ära, hakkaksite üksteist kaelkookudega lööma. Kuulake siis. Elasid eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma, harakas kitkus oma sabasuled välja, mina murdsin oksad." Seda kuuldes läksid papi miniad meelest ära, kukkusid üksteist kaelkookudega peksma. Peksid, peksid, said kõvasti haiget ja komberdasid lõpuks ilma veeta koju, ise üleni muhkudes.\nPapp nägi neid tulemas ja imestas:" Mis teil viga on? Miks te vett pole toonud ja ise muhke täis olete?" Miniad halisesid:" Oh, ära parem räägi! Kui sa teaksid, mis on juhtunud, küllap sa tiriksid oma habeme ja juuksed juurtega välja. Kuula siis! Elasid eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma, harakas kitkus oma sabasuled välja, tamm murdis oksad. Aga meie hakkasime meeltesegaduses üksteist kaelkookudega peksma." Seda kuuldes sai ka papp väga kurvaks ning tiris oma juuksed ja habeme juurtega välja.\nVaat siis, kui palju muret ja meeleheidet ühe purunenud munakese pärast!\nElasid kord eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma. Lendas harakas aiateibasse ja imestas: "Miks te, aiateibad, nõnda praksute, nagu lõhestaksite peerge?" - "Kui sa kuuleksid, mis on juhtunud, siis kitkuksid sa kõik oma sabasuled välja. Kuula siis! Elasid eite taati. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma. " Harakas hakkas samuti muretsema ja kiskus suures kurvastuses kõik oma sabasuled välja. Niimoodi sabatuna lendas ta tamme otsa. Tamm imestas ja küsis:" Miks sa, harakas, oled hännata?" Harakas kostis: "Kui sa teaksid, mis on juhtunud, küllap sa murraksid kõik oma oksad. Kuula siis. Elasid eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma, aga mina kitkusin oma sabasuled välja. " Nüüd hakkas ka tammel katkiläinud munast kahju ning ta murdis kõik oma oksad ära. Papi miniad tulid allikale vett võtma, märkasid, et allika ääres kasvava tamme oksad on murtud, ning küsisid:" Miks sul, tammeke, oksad murtud on?" Tamm vastas:" Kui te vaid teaksite, mis on juhtunud, küllap teiegi läheksite kurvastuse tõttu meelest ära, hakkaksite üksteist kaelkookudega lööma. Kuulake siis. Elasid eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma, harakas kitkus oma sabasuled välja, mina murdomberdasid lõpuks ilma veeta koju, ise üleni muhkudes. Papp nägi neid tulemas ja imestas:" Mis teil viga on? Miks te vett pole toonud ja ise muhke täis olete?" Miniad halisesid:" Oh, ära parem räägi! Kui sa teaksid, mis on juhtunud, küllap sa tiriksid oma habeme ja juuksed juurtega välja. Kuula siis! Elasid eite-taati. Oli neil kirju kanake. See munes lautsile muna. Tuli pikkhänd hiir, käis mööda lautsit, puudutas sabaga muna. Muna veeres põrandale ja purunes. Eite-taati hakkasid kahjumeelest nutma, uksed-aknad hakkasid uluma, aiateibad praksuma, harakas kitkus oma sabasuled välja, tamm murdis oksad. Aga meie hakkasime meeltesegaduses üksteist kaelkookudega peksma. " Seda kuuldes sai ka papp väga kurvaks ning tiris oma juuksed ja habeme juurtega välja. Vaat siis, kui palju muret ja meeleheidet ühe purunenud munakese pärast!\nRaamatust "Vepsa muinasjutte" tõlk. Kristi Salve Lõhutud muna


Korruptsioon Hiinas - kui palju maksab elukutseliseks sõjaväelaseks saamine? | Korruptsioonivaba Eesti\nJuba kuid tagasi hakkas sõjaväe vastuvõtukomisjon saama telefonikõnesid, kus küsiti, kui palju maksab koht sõjaväes, et pääseda katsetest. Praegune keskmine taks on 16 000 dollarit, aga see oleneb palju sellest, keda sa tunned, kirjutab Bloomberg.\nMaailma suurim sõjavägi värbab igal aastal teatud arvu mehi ning sõjaväelase ametikoht on seal väga hinnatud. Kõigis 31 provintsis ja omavalitsuses käib kõva võitlus. Lisaks kukuvad paljud noored läbi kehalistel katsetel. See kõik paneb vanemaid altkäemaksu maksma, et oma võsukesele koht garanteerida. Edu tagab stabiilse töökoha ning mõnedele ka väljapääsu maapiirkondadest.\n„Minult küsiti, kui palju maksma peab ja ma ütlesin, et teile umbes 80 000 kuni 90 000 jeeni," rääkis oma täisnime mitte avalikustada soovinud värbamiskomisjoni liige Wang. „Kui sul on head tutvused, siis saad hakkama 50 000 - 60 000 jeeniga, aga kui sul ei ole tutvusi, siis pead arvestama 100 000-ga."\nSõjaväe näol on tegemist president Xi Jinpengi korruptsiooni-vastase võitluse ühe viimase aja olulisema kohaga. Xi soovib korruptsioonist lahti saada, et muuta sõjavägi tugevamaks, et sinna ei saaks need, kes sinna tegelikult saada ei tohiks. Suuremad korruptsioonijuhtumid sõjaväes on juba vallandamistega lõppenud, kuid värbamisel toimuv on seni jäänud tähelepanu alt välja.\nSamas on kergemaks muutunud Hiina armeesse saamise tingimused. Minimaalne mehe pikkus peab nüüd olema varasema 1,62 asemel 1,6. Maksimaalse pikkuse limiit kõrvaldati. Ka silmade tervisliku seisundi standardeid alandati. Koguni 70% Hiina kõrgkoolilõpetajatest on lühinägelikud.\nHiinal kulub raha sellele, et sõjaväkke altkäemaksu abil tulnuid järgi aidata, sest tihti ei ole nad füüsiliselt piisavalt võimekad.\nHiina kulutab 2014. aastal sõjaväele 132 miljardit USA dollarit ehk 1,4% SKP-st. Igal aastal jõuab sõjaväesse mineku ikka umbes 10,4 miljonit meest ja 9,1 miljonit naist. Elukutselisi sõjaväelasi on 2 285 000, reservväelasi erinevatel andmetel 800 000 ja 1,5 miljoni vahel.


Üleskutse: mis tooks välismaale läinud Eestisse tagasi? PM - Estonian World Review\nÜleskutse: mis tooks välismaale läinud Eestisse tagasi? PM\nEestlased Eestis 18 Oct 2010 EWR\nMis meelitab rohkem naasma – raha ja karjäär või armastus isamaa ja siinsete inimeste vastu? Kas meie ühiskond peaks muutuma neile mõeldes läänelikumaks või tuleks reklaamida just võimalust kõikjal eesti keeles ja kultuurikeskkonnas hakkama saada? Kas peaksime tagasi meelitama vaid eestlasi või pole siinkohal rahvusel tähtsust?\nSelle loo kommentaariumisse on oodatud nii kodu-eestlaste kui välismaal viibijate enda ideed. Kes soovib oma nime all kommenteerida, võib saata oma mõtted aadressile ja on võimalik, et kasutame tema mõtteid temaatilises artiklis.\nPresidendi eestvedamisel on käima lükatud programm «Talendid koju» ning noorte tagasimeelitamise teema oli üks aktuaalsemaid reedel presidendi kärajatel.\nVenekeelse Postimehe juht Viktoria Korpan kirjutab tänases Postimehes, et miskipärast unustati kärajatel rääkida võimalusest, et Eestisse naasma paneb hoopis enam kodumaa-armastus, mitte kampaaniad ja raha.


Alajäsemete hinna veenide raadiosageduslik ablatsioon fleboloogiakeskuses 59 000 rubla\nRFA alajäsemetes võimaldab teil saavutada positiivse terapeutilise efekti ilma invasiivse operatsioonita. Tänapäeval on see tehnika väga edukas. Protseduur viitab kõrgele hinnasegmendile (hind 59 000 rubla), mida õigustavad tulemus ja komplikatsioonide minimaalne oht.\nEsmane kirurgi-fleboloogi konsultatsioon\nFleboloogi korduv konsultatsioon\nVeenide raadiosageduslik ablatsioon (RFA) ühel alajäsemel\nVeenide raadiosageduslik ablatsioon (RFA) kahel alajäsemel\nMiks valida Moskva fleboloogiakeskus?\nRFA – tehingu hind\nFotod enne ja pärast veenilaiendite veenide RFA-d\nAlajäsemete veenide raadiosageduse ablatsioon põhineb kokkupuutel veresoontega, kasutades mikrolaineid. Veeni kahjustatud piirkonda sisestatakse spetsiaalne kateeter, mis on seadmega ühendatud ja juhib voolu. Pärast nõela eemaldamist kuumutatakse ja joodetakse anuma seinu.\nRFA viiakse läbi seadme juhtimisel, mis määrab automaatselt veeni konkreetsesse sektsiooni soojusenergia tarnimise aja. Seade lööb näidud ekraanil kuvades, mis võimaldab teil tulemust jälgida ja tõhusust hinnata.\nKasutan maksimaalselt uuenduslike tehnikate tehnilist jõudu. See võimaldab teil saada suurepärase kirurgilise ravi tulemuse ja lühendada taastumisperioodi. Pööran erilist tähelepanu operatsioonieelsele ettevalmistusele ja rehabilitatsiooniperioodile.\nKas teil on veel küsimusi? Helista: +7 (499) 380-6083\nKeskuse asutaja Popovtsev M.A. – kõrgeima kvalifikatsiooniga kirurg-fleboloog, osutab RFA läbiviimise teenuseid.\nArst on lõpetanud Kurski meditsiiniülikooli "Üldmeditsiin" ja läbinud kliinilise residentuuri erialal "Kirurgia" meditsiinikeskuses Brekhov E.I juhendamisel. Spetsialist parandab kvalifikatsiooni ja õpib minimaalselt invasiivse ravi uusimaid meetodeid.\nRFA tulemus sõltub mitmest kriteeriumist:\nProtseduuri läbi viinud spetsialisti kogemus.\nPatsiendi meditsiiniliste soovituste järgimine.\nFleboloogiakeskus kasutab uuenduslikke tehnikaid ja kvaliteetseid tehnoloogilisi seadmeid. Alajäsemete raadiosageduse ablatsiooni teostab Popovtsev Mihhail Aleksandrovitš ise. Spetsialist ei leia mitte ainult individuaalset lähenemist ja võtab arvesse patsiendi keha iseärasusi, vaid hoolitseb ka iga kliendi teabeteadlikkuse eest.\nAnnan kõik endast oleneva, et patsiendid saaksid kergesti operatsiooni teha ja kiiresti taastuda, säilitades kõrge elukvaliteedi. Kasutan multimodaalset strateegiat Fast Track, mis aitab mul saavutada kiireid ja püsivaid tulemusi.\nVeenide raadiosagedusliku ablatsiooni hind sõltub paljudest teguritest: diagnoosist, haiguse staadiumist, keha individuaalsest omadusest. Protseduuri hind sisaldab vahetatavaid ühekordseid pihusteid seadmetele, lokaalanesteetikumi ja operatsioonijärgset läbivaatust.\nMoskva RFA operatsiooni hind Kaasaegse Kirurgia Keskuses:\n59 620 hõõruda. – üks alajäseme;\n101 860 hõõruda. – kaks alajäseme.\nNäidatud hinnad on esialgsed ja võivad varieeruda sõltuvalt vajadusest täiendavate diagnostiliste või ettevalmistavate protseduuride järele.\nLisateavet veenide perkutaanse ja endovasaalse hüübimise kohta leiate meie saidi teistest jaotistest.\nKõiki kuluküsimusi saab esitada telefonil: 8 (499) 348-83-38\n1. Kuidas RFA-d teostatakse ja miks see on nii kallis?\nVeenide raadiosageduslik ablatsioon on uuenduslik tehnika, mida teostatakse ambulatoorselt ja mis ei vaja üldnarkoosi. Protseduuri kestus on 40 kuni 120 minutit, mis sõltub haiguse progresseerumise astmest. RFA teostatakse peitsitud punktsioonide abil, seetõttu ei riku esteetika. Kiire tulemus ja komplikatsioonide puudumine on peamised kriteeriumid, mis mõjutavad kulusid.\nNanovein Joogaravi veenilaiendite korral\n2. Millised on RFA nähud?\nRaadiosageduslik ablatsioon on ette nähtud veenilaiendite tekkeks progresseerumise alg- ja keskastmes, samuti alajäsemete tromboflebeetiliste haiguste korral.\n3. Miks on RFA parem kui muud meetodid?\nVeenide raadiosageduse ablatsiooni iseloomustab kõrge ohutustase ja suurepärane kosmeetiline toime. Protseduur viiakse läbi ambulatoorselt ja sellel on minimaalne rehabilitatsiooniperiood. RFA on näidustatud neile patsientidele, kellel on vastunäidustused üldanesteesia või spinaalanesteesia jaoks.


rally.ee ... > Grönholm tõi Monte Carlo rallilt Fordile maksimumpunktid\n... > Grönholm tõi Monte Carlo rallilt Fordile maksimumpunktid\n22. jaanuar 2006 21:43 Loe kommentaare (4)\nMarcus Grönholm saavutas võidu Monte Carlo rallil, mis oli talle debüütralli Ford Focus RS WRC ralliautol. Soomlase seljataga hõivas poodiumi teise astme imelist sõitu teinud Sebastien Loeb.\nNagu viimasel neljal aastal, oli Sebastien Loeb kiireim mees Monte Carlo rallil ka sel aastal. Tema arvele jäi kuueteistkümnelt sõidetud kiiruskatselt kümme võitu. Ralli on aga ettearvamatu sport ja kiireimale mehele ei kuulunud seekord etapivõit, sest avapäeva viimasel katsel teelt väljasõit ja lõpetamata katse tõid prantslasele viis karistusminutit.\nSel hooajal Kronose rallitiimis võistlev prantslane alustas ralli teist päeva kaheksandalt kohalt ja võistluse lõpuks suutis valitsev maailmameister tõusta teisele kohale. "Loomulikult olen pettunud selle reedese vea pärast, mis kukutas meid kaheksandaks," selgitas Sebastien Loeb. "Ma võin ainult ennast süüdistada. Teisest küljest võin ausalt tunnistada, et autos muutus see ralli väga põnevaks, sedasorti lahinguks, mis mulle meeldib. Me näitasime, et Xsara suudab konkurentsi pakkuda ja tiim uus töötab väga hästi."\nRalli võitjaks krooniti Marcus Grönholm, kellele oli see esimene asfaldiralli võit. "See on parim võimalik tunne," kirjeldas 19 MM-rallilt võitnud soomlane. "Mul oli hea edumaa ja ma ei pidanud suurde võitlusse sekkuma. See on mu esimene asfaldiralli võit, kuigi ralli ei olnud puhas asfaldiralli, sest oli palju jääd ja lund. Oli fantastiline esimesel rallil nii head punktid saada ja ootan juba Rootsis lumel kihutamist."\nTeisele etapile läheb BP Fordi rallimeeskond vastu kolme-punktilises eduseisus Kronos Citroeni rallitiimi ees. Oma panuse Fordi edusse lisas samuti Focus WRC-l kihutanud soomlane Mikko Hirvonen, kes Monte Carlos finišeeris seitsmendana.\nKolmanda koha sai avaetapil erameeskonna Peugeot 307 WRC autol sõitnud Toni Gardemeister, kes suutis edestada OMV Peugeot Norway rallitiimi sõitjat Manfred Stohli.\n"Üritasime viimastel katsetel kõvasti, et poodiumile jõuda," lausus Manfred Stohl, kellest jäi viimane poodiumikoht 19,2 sekundi kaugusele. "Kahjuks kühveldasid kuueteistkümnendal katsel pealtvaatajad liiga palju lund teele. Kaotasime tänu slikkrehvidele liiga palju aega," märkis austerlane.\n"Sellegipoolest on neljas koht hiilgav start hooajale. Saime Peugeot'ga sõbraks varem kui arvasime. Bozian Racing tegi hiiglavat tööd," kiitis Stohl.\nViienda koha saavutas tänavuse MM-hooaja avaetapil Subaru meeskonna sõitja Stephane Sarrazin. Meeskonna esisõitja Petter Solberg oli sunnitud esimese päeva lõpul õlilekke tõttu võistluse pooleli jätma.\nSarrazin jäi saavutatuga seevastu igati rahule: "Olen ülimalt rahul, et lõpetasin hooaja esimese ralli punktikohal!"\n"See on hea tulemus mulle ja tiimile. Meil ei olnud autoga ühtegi probleemi, kuid reedel kaotasime ilmaolude pärast palju aega. Kuid see on osa mängust - täna kaotasime, kuid järgmine kord võime võita," lisas prantslane.\nN-rühma (PWRC) arvestuses saavutas võidu Fumio Nutahara, kes lõpetas ralli üldarvestuse 18. kohal.\nAutoralli maailmameistrivõistluste teine etapp sõidetakse 2.-5. veebruaril Karlstadi ümbruse lumistel teedel. Rootsi rallil osalevad juunior WRC-sarja arvestuses ka eestlased Urmo Aava ja Jaan Mölder.\nMonte Carlo ralli 2006 tulemused\n1. Marcus Grönholm - Timo Rautiainen (Ford Focus RS WRC 06) 4:11:43,9\n2. Sebastien Loeb - Daniel Elena (Citroen Xsara WRC) +1:01,8\n3. Toni Gardemeister - Jakke Honkanen (Peugeot 307 WRC) +1:23,1\n4. Manfred Stohl - Ilka Minor (Peugeot 307 WRC) +1:42,3\n5. Stephane Sarrazin - Stephane Prevot (Subaru Impreza WRC 2006) +3:20,2\n6. Chris Atkinson - Glenn Macneall (Subaru Impreza WRC 05) +5:02,4\n7. Mikko Hirvonen - Jarmo Lehtinen (Ford Focus RS WRC 06) +6:19,5\n8. Daniel Sordo - Marc Marti (Citroen Xsara WRC) +7:15,2\n9. Xavier Pons - Carlos del Barrio (Citroen Xsara WRC) +7:42,9\n10. Gilles Panizzi - Herve Panizzi (Škoda Fabia WRC) +9:29,8


KINGIIDEE: Siksak toob jõuludesse romantikat | Õhtuleht\nSiksak, 4. detsember 2019, 10:58\nJõulud on kingirõõmude aeg, sest südamest tulevad kingid pakuvad rõõmu nii kingisaajale kui – andjale. Eriliselt meeldejäävad kingid on aga need, millel on lisaks emotsionaalsele väärtusele ka praktiline pool.\nÜks võimalus ühildada praktilisus emotsionaalse väärtusega, on kinkida SIKSAK-i kodusisustustooteid. SIKSAK on Järvamaal tegutsev tekstiiliettevõte, mille toodang on juba aastakümneid sisustanud tuhandeid Eesti kodusid.\nSIKSAK pakub kodusisustustooteid seinast seina: alates laudlinadest ja kardinatest kuni voodipesu ja kangasteni. Ja ka see pole veel kõik.\nJõuluvana kingikotti sobivad imeliselt näiteks romantilised karikakrapärjaga pajalapid, mis kaunistaksid igat kööki. Või miks mitte kinkida pereisale äge, tagant paeltega seotav põll, mille muster on sisse kootud ja ei tule seetõttu ka pesus maha.\nKui aga Sinu pereliige on tõsine kokandushuviline, siis saab SIKSAKist tellida põlle, millele tehakse eraldi just Sinu tellitud tikand!\nEesti inimesed on reisirahvas ja miks mitte poetada kingikotti maalilise pildiga mahukas reisikott. Selle pilkupüüdva kotiga võib minna nii paariks päevaks SPA-sse, suvel randa kui ka pikemale reisile. Koti pealismaterjaliks on kvaliteetne gobeläänkangas, sees niiskuskindlast materjalist vooder ja koti sees on ka väike küljetasku rahakoti või telefoni mugavaks hoiustamiseks ja ühes otsas väike lukuga välistasku.\nKui soovite aga midagi tõeliselt romantilist ja samas ka luksuslikku, siis sobib selleks suurepäraselt Kylie Minogue voodipesu sarja kuuluv voodipesu. Tegemist on tõeliselt eksklusiivse voodipesu seeriaga, mis viib mõtted Hollywoodi luksuse peale. Uskuge, väikest luksust pole kunagi hilja endale lubada, seda enam, kui see on vastuvõetava hinnaga.\nKodus jõulumeeleolu luues tasuks kindlasti pilk peale visata ka meie kardinavalikule, mis on tõeliselt rikkalik. Erinevates mõõtudes ja värvitoonides kardinad on meie veebipoes vaid paari kliki kaugusel.


Vooremaa Pensionitõus ja pangad\nPensionitõus ja pangad\nÜheksa kuuga on keskmine vanaduspension tõusnud kolmandiku võrra. See ületab ka kõige julgemas valimisplatvormis lubatud kasvutempo ning kinnitab keskerakondliku pensionipoliitika järjepidevust.\nMitte noorte vastu, vaid vanade kaitseks\nVeel 2004. aasta aprillist kuni läinud aasta märtsini oli keskmine vanaduspension ainult 2305 krooni. Seepärast algatas Keskerakond ka aasta tagasi veebruaris Riigikogus pensione ligi 400 krooni tõstva eelnõu, ent nagu mäletame, Juhan Partsi juhitud valitsus (Res Publica, Reformierakond ja Rahvaliit) seda ei toetanud, sest see polevat jätkusuutlik ja tulevat noorte inimeste arvelt.\nKeskerakond jäi oma nõudmistele truuks. Edgar Savisaar nõustus läbirääkimistel valitsusliitu minema ainult pensionide järsu tõstmise hinnaga. See on olnud aastaid just meie prioriteet. Uues valitsusliidus saime pensionide tõstmise osas Reformierakonna ja Rahvaliiduga kenasti kokkuleppele. See sai valitsusleppesse ka kirja pandud.\nSiinkohal ütleksingi, et õnneks soostus Keskerakonna pakutud pensionipoliitikaga kaua valitsuses istunud üliparempoolne oravapartei. Euroliidu standardid suruvad peale ja kõigile on selgeks saanud, et vallavaestest pensionäridega riik kaugele ei jõua. Res Publica, kes lubas oma kärarikkas valimiskampaanias hoolivust ja kiirendatud pensionitõusu automaatselt koos majanduskasvuga, ei andnud parlamendisaalis pensionitõusu poolt ainsatki häält.\nIsamaaliidult ja Sotsiaaldemokraatidelt saime kahe peale kokku neli toetushäält. Kummaline, et peaaegu pooled Toompea saadikud ei hääletanud pensionitõusu poolt.\nPensionitõus tänu heale raha-aastale\nHea, et nüüd võimendas suurt pensionitõusu omakorda sotsiaalmaksu hea laekumine. Praegu kosub keskmine pension ligi 400 krooni. Vähem kui aastaga on pensionitõus teinud 27,5-protsendilise hüppe.\nSotsiaalminister Jaak Aab tundis valitsuse pressikonverentsil heameelt, et paremast maksedistsipliinist ja maksumaksjate kasvanud teadlikkusest võrsunud viljad jõuavad pensionitõusu näol lõpuks ka kõigi nende arvele, kelleta poleks Eesti riiki ega rahvast.\nSisuliselt on see tänuvõlg vanema põlvkonna ees, sest aastaid madalal hoitud elatusrahade arvelt aeti jõukamate kasuks poliitikat ja püüti sotsiaalkulutuste pealt kokku hoida. Julgen küll loota, et sellist pensionide külmutamise poliitikat, nagu Mart Laari kolmikliit (Isamaaliit, Mõõdukad ja Reformierakond) ajas, enam kunagi ei tule.\nPensionärid hakkasid pankadele äkki meeldima\nPensionärid on kuidagi väga järsku pankadelegi oluliseks muutunud. Kümne aasta võrra on kergitatud laenuandmise vanusepiirangut. Hansapank on turule toonud spetsiaalse seeniorpaketi. Nüüd saavad pensionärid paketi raames sularaha kätte tavatingimustest soodsamalt. Telleriteks palgatakse eakaid inimesi, et eakaaslasi usalduslikumalt mõjutada. Laenutagatiseks on midagi ju pea igal vanemal inimesel ? korter, maja, suvila, maa.\nMäletame, et polegi nii ammu, kui pangad tegid kõik, et tülikaid vanakesi pangast eemale lükata. Isegi selleks, et oma raha pangale kasutada anda, tuli aasta aastalt järjest rohkem kroone välja käia. Maanurkades, kus elab palju just vanemat rahvast, suleti pangakontorid.\nJa ikka küsin ma endalt: mis pagana pärast ma oma raha üldse pangas hoian, kui aasta hoiuste intress olematu, vaid mingi 0,2 protsenti? See tähendab ju protsendita laenu. Veel enam, see tähendab miinustega kauplemist, sest inflatsioon teeb selle rahaga, mis me pangas hoiame, oma laastava töö.\nTeist võimalust meil paraku pole. Pankade nuumamine on meile kohustuslikuks tehtud. Kui kauaks?


Naistehädad — Sirp\n“Volver’is” näeme uskumatuid rämpstelevisiooni staare, töökaid litse, südantlõhestavalt laulvaid kangelasi, absoluutselt mõttetuid mehi ja võimsaid naisi.\nPenélope Cruz särab Pedro Almodóvari “Volveris” algusest lõpuni. kaader filmist\n“Volver” (Hispaania, 2006), režissöör Pedro Almodóvar. Osades Penélope Cruz, Carmen Maura, Chus Lampreave, Blanca Portillo jt. Esilinastus 11. VIII kinos Sõprus.\nPedro Almodóvar on kaunis produktiivne filmitegija ja tema viimane film “Volver” (“Tagasitulek”), linastub praegu Tallinna kinos Sõprus. Režissöör ise ütleb oma koduleheküljel, et üheks raskemaks väljakutseks osutus antud filmiprojekti juures sünopsise kirjutamine ning tõsi see on: kui alustada filmi üksikasjalist ümberjutustust, oleksime varsti omadega rabas. Kui mõne sõnaga sisu edasi anda, siis kujutab “Volver” kahte õde, Raimundat (Penélope Cruz) ja Solet (Lola Dueñas), kelle pikemat aega surnuks peetud ema Irene (Carmen Maura) ilmub teispoolsusest tagasi, et õiendada vanu võlgu minevikuga ning klaarida suhteid temast kunagi võõrandunud tütre Raimundaga.\nSüžee uperpallid ja timmitud tüübid\nVaevalt kedagi üllatab konstateering, et “Volver” on nii almodóvarlik kui üldse olla saab, mis laias laastus tähendab seda, et filmi tegevusliinid jätavad kaugele selja taha kõikvõimalikud seebiooperlikud eeskujud. Ometigi jääb filmist lõppkokkuvõttes usutav mulje. Oma osa on siin ilmselt faktil, et kuigi süžeelised uperpallid tunduvad väga ekstravagantsed, on Almodóvari filmide tegelaskujude esitus ning karakteri areng filigraanselt lihvitud.\nOlukorrad kui sellised on pehmelt öeldes väga ebarealistlikud, kuid tegelaskujud jälle näivad vägagi elusad ning see sunnib meid uskuma kogu režissööri serveeritud kompotti. Maitse on erinev ja mõned asjatundjad väidavad, et Almodóvari filmid lähevad aina küpsemaks ning kõrgetasemelisemaks. Küpsemad on nad tõesti, kuigi allakirjutanu lemmikuteks on režissööri filmid 1980. aastate keskpaigast kuni 1990. aastate teise pooleni. See oli aeg, mil Almodóvar lisaks märkimisväärselt heale naistetundmise vaistule demonstreeris ka oma gay sensibilty’it, andis piinatud abielunaiste abil kodanlikule elukorraldusele jalaga ning pani vaatajad vägistamist näitavas stseenis naerma. Rääkimata muidugi tema teenetest noore Antonio Banderase ekraanile toomisel: Zorro roll Hollywoodis terendas talle alles kauges tulevikus ning seksisümbolina tekitas ta tõsist huvi tollal üksnes Madonnas (tuletage meelde dokumentaalfilmi “Madonna: Truth or Dare” (1991) stseeni, kus Madonna naiste WCs nutab Banderaselt saadud korvi pärast).\nAga “Volver” ise toob ehk vaatajale meelde 1984. aasta filmi “Millega ma olen selle ära teeninud?”, kus mängisid Carmen Maura ja Chus Lampreave, kes astuvad nüüd üles ka “Volver’is”. 22 aastat tagasi aga mängis üks neist miniat ning teine ämma, kelle poeg tundis paraku huvi kõige muu kui oma naise õnnelikukstegemise vastu. “Volver” saab alguse surnuaialt. Rühm naisi korrastab oma lähikondsete haudu, vaataja näeb filmi peategelasi Solet ning Raimundat koos viimase tütrega. Kohe alguses saab selgeks, et see on “naiste film”. Peategelased räägivad tuulest, mis lisaks soengule ajab sassi ka pea ning paneb inimesed uskuma viirastustesse, sellesse, et surnud on võimelised tulema siia maailma tagasi, hoolitsemaks kallite inimeste eest – minevik ei jäta rahule ka teispoolsuses.\nFalliline, verine, vahud\nAlmodóvar on öelnud, et kõik tema filmid on suuremalt jaolt autobiograafilised, “Volver” aga neist kõige isiklikum. Kui eelmised Almodóvari filmid olid tema kohta tavatult meestekesksed nagu “Räägi temaga” (2002) ja “Halb kasvatus” (2004), siis “Volveri” peategelased on üksnes naised. Mehed saavad selles filmis enneaegselt ning pahatihti vägivaldselt surma, oma eluajal on nad aga olnud halva unenäo taoline nuhtlus naispeategelasele. Raimunda mees Paco (Antonio de la Torre) külitab diivanil, kulistab õlut ning vahib heal meelel alaealisi tüdrukuid, sel ajal kui naine rabab mitmel kohal tööd teha. Kui Paco kogemata kombel kööginoaga oma otsa leiab, ei jää toimekas naine teda kauaks leinama, vaid rakendab oma koristajaameti oskused jälgede likvideerimisel. Ühtlasi annab kirjeldatud situatsioon režissöörile võimaluse kaua ning esteetiliselt nauditavalt demonstreerida fallilist, veres immutatud tapariista Penélope Cruzi seebivahuste näppude vahel. Ukse taga kella andvale naabrimehele, kes Raimundalt küsib, et on’s ta viga saanud, kuna kael on verine, vastab Raimunda: “Ei, naistehädad.” See näib naabri ka täiesti maha rahustavat.\nFilmi naisnäitlejate ansambel sai Cannes’is parima naisosatäitja auhinna, aga kellelgi pole kahtlust, et see on Penélope Cruzi film. Almodóvar on tema tegelaskujusse projitseerinud kõik oma mälestused, tunded ja armastuse itaalia neorealistlike kangelannade vastu – Raimunda on kui Anna Magnani, Sophia Loreni, Clara Calamai ja paljude teiste tollaste näitlejannade summa kinematograafiline tsitaat.\n“Volver” räägib nii võõrandumisest, kultuuritraditsioonidest kui ka inimestevahelistest suhetest. Lisaks ilmsele ema-tütre suhtele räägib film õdedest. Raimunda ja Sole on õed, esimene neist särav ning domineeriv, teine tasane ning pelglik. Kui surnuks peetud ema leiab esiti pelgupaiga Sole korteris, saab Sole üle pika aja tunnetada mingitki ülimuslikkust Raimunda ees – temal on nüüd midagi, mille olemasolust Raimundal aimugi pole. Mõlemad on tulnud maalt linna õnne ning tööd otsima: esimene on saanud tööd koristajana, teine pannud oma kodus püsti illegaalse juuksurisalongi. Õdede teekond La Manchast Madridi viib mööda metafoorsest jõest, mis aja jooksul ära kuivanud. Melodramaatilised kangelannad lubavad vaatajal leida tegelaskuju, kellega samastuda, olgu see siis ema, tütar või õde. Ja lõppude lõpuks on jälle surm see, mis naised ühe katuse alla toob, nad lepitab ning Carmen Maura mängitud Irenele lunastusetee kätte näitab.\nHoolimata teatud ebaühtlusest ning mõningatest välja arendamata liinidest, on “Volver” vaatamist väärt film, kandes eksimatut Almodóvari käekirja pitserit. Näeme uskumatuid rämpstelevisiooni staare, töökaid litse, südantlõhestavalt laulvaid kangelasi, absoluutselt mõttetuid mehi ja võimsaid naisi; tõsi küll, seekord puuduvad transvestiidid. Pealiskaudselt klassifitseerides on Almodóvar tõesti naiste režissöör: sügav nagu Bergman, melodramaatiline nagu Fassbinder ja meelelahutuslik nagu Cukor.


League of Legends: Sneaky on taas kohal, kuid seekord suurejoonelise Star Guardian Xayah cosplayga. - Sporti\nLeague of Legends: Sneaky on taas kohal, kuid seekord suurejoonelise Star Guardian Xayah cosplayga.\nSneaky näeb oma viimases Star Guardian Xayah avataris täiesti hämmastav välja.\nKui endine League of Legends pro Zachary Sneaky Scuderi on tuntud millegi muu kui oma suurepäraste oskuste poolest ADC rollis, on see tema hämmastav võime cosplay mängida.\nSneaky on saanud Star Guardian Xayah cosplay esteetika suurepäraselt\nJa ta on jälle selle kallal, kuid seekord uues avataris. Sneaky viimane cosplay jäädvustab suurepäraselt Star Guardian Xayah disaini; ta koidab sinist ja mullikummist roosat parukat, mis sobiks tema seljas oleva riietusega, millel on samuti sarnane esteetika.\nSneaky ei ehmatanud esimest korda internetti oma cosplayga\nSee Star Guardian Xayah'i makeover ei ole esimene kord, kui Sneaky võtab oma cosplay -oskustega Interneti üle.\nSneaky and Bang 2018. aasta tähtede üritusel\nVarem 2018. aasta All-Stars ürituse ajal tegi ta tegelikult Xayah-Rakani väljavalitu duo koos Bae Bang Jun-sikiga nii Riftis kui ka väljaspool seda. Kui Sneaky riietus edasi Vastayani laskuriks, valis Bang seevastu 'Võluja'.\nSneaky on sellest ajast (ja isegi enne seda) lisanud oma loomingusse hulgaliselt cosplay -sid, mille hulka kuuluvad Pizza Delivery Sivir, K/DA Ahri, Pool Party Caitlyn ja palju muud.\nPSneaky oma basseinipeol Caitlyn\nAlatu nagu K / DA Ahri\nSneaky on jõudnud täiskohaga voogesitusele\nSneaky on alustanud täiskohaga voogesitust\n10. hooaja eelhooajaks, Sneaky oli otsustanud pro -stseenist eemale astuda ja investeerida oma aega täielikult League of Legendsi sisu voogesitamiseks. Kuid see otsus on vaid ajutine, kuna ta oli teatanud, et tal on endiselt konkurentsivõime ja ta võib lähitulevikus lihtsalt otsustada naasta professionaalsele etapile.\nHiljuti oli Sneakyl ka tegi koostööd Ühendatud Talendiagentuuriga et teda paremini esindada kõigis voogesituse ettevõtmistes.\nÜllataval kombel pole Sneaky ainus suur nimi, mida UTA on viimastel nädalatel esindanud. Nende nimekirja YouTube'i ja Twitchi silmapaistvatest isikutest on ka Imane Pokimane Anys ja isegi Jeremy Varjatud Toast Wang.\nKuidas mängida GTA 5 võrgus oma arvutis 2020\nbeebi kallis mäger\nmust ops külma sõja jagatud ekraaniga zombid\ngta 5 tanki petukood\nkus on korallisõbrad\nkuidas gta -s autosid müüa\nminecraft kiireim viis xp hankimiseks\nminecrafti kilpkonnamunade koorumisaeg


Tallinnast ja Saaremaalt käidi Pärnumaa Kurtide Ühingus ajalugu uurimas – PÄRNUMAA KURTIDE ÜHING\nTallinnast ja Saaremaalt käidi Pärnumaa Kurtide Ühingus ajalugu uurimas\nPosted on 23. veebr. 2022 by admin\nEesti Kurtide Liidu ajaloohuviline Aire Murd ja Saarte Kurtide Ühingu juhatuse esimees Maret Õun käisid 19.veebruaril meil, Pärnus külas.\nNad uurisid Pärnumaa Kurtide Ühingu arhiivimaterjale ning tutvusid ajalooliste fotopiltidega. Meie arhiiviruumis on hästi palju materjali 1945.aastast kuni 1991.aastani, ning nad leidsid palju huvitavat kurtide elust.\nOli ka fotosid 1925.aastast , mil asutati Pärnu Kurttummade Selts „Vaata“. Ka vene ajast on palju pilte. Pärnumaa Kurtide Ühing on tänulik endisele esimehele Ervin Reima`le, kes pildistas ja hoidis neid fotosid tulevastele põlvedele. Ervin oli hobifotograaf.\nSaarte Kurtide Ühing teeb uurimustöö ajast, mil vene (ENSV) ajal „Saaremaa algorganisatsioon” oli Eesti NSV Kurtide Ühingu Pärnu Territoriaalosakonna all. Aire ja Maret leidsid päris huvitavaid materjali.\nNad ei jõudnud kõiki dokumente ja fotosid läbi vaadata ning lubasid uuesti Pärnu tulla, et poolelijäänud töö lõpuni viia.\nPärnumaa Kurtide Ühing tänab Aire Murd`i ja Maret Õun`a tänuväärse töö eest Eesti kurtide ajaloo uurimisel.


Videod | Page 3 | Kultuuriministeerium\nAve Tarvas - Metamorfoosid - putukadputukadputukad!\nNOMINENT: Aasta muuseumirott 2012 (parim näituseprojekt) - Liia Rebane, Ave Tarvas, Tallinna Tehnikaülikooli muuseum Ettekanne Eesti muuseumide aastakonverentsil: näitusest "Metamorfoosid - putukadputukadputukad!" 2012. aasta Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nPiret Õunapuu, teadustöö komisjoni esimees - muuseumide aastakonverentsil 2013\nTeadustöö komisjoni esimehe Piret Õunapuu sõnavõtt Eesti muuseumide aastakonverentsil. Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nTiina Vint, Terje Lõbu - Ülikooli varakamber\nNOMINENT: Muuseumirott 2012 (parim uus või renoveeritud muuseum või uuendatud püsiekspositsioon) - Mariann Raisma, Tiina Vint, Terje Lõbu, Tartu Ülikooli ajaloo muuseum Ettekanne Eesti muuseumide aastakonverentsil: "Ülikooli varakamber" 2012. aasta Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nHanno Talving - Lau külapood 1938. aastal\nNOMINENT: Muuseumirott 2012 (parim uus või renoveeritud muuseum või uuendatud püsiekspositsioon) - Hanno Talving, Eesti Vabaõhumuuseum Ettekanne Eesti muuseumide aastakonverentsil: "Lau külapood 1938. aastal" 2012. aasta Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nSireli Uusmaa ja Anastassia Dratšova - muuseumitund "Poes ja turul"\nNOMINENT: Aasta muuseumihariduse edendaja 2012 - Galina Koroljova (esindasid muuseumipedagoogid Sireli Uusmaa ja Anastassia Dratšova), Tallinna Linnamuuseum / Muuseum Miia-Milla-Manda Ettekanne Eesti muuseumide aastakonverentsil: "Muuseumitund "Poes ja turul"". 2012. aasta Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nPille Maffucci - muuseumitund "Punane sokk ja näpitsprillid"\nLAUREAAT: Aasta muuseumihariduse edendaja 2012 - Pille Maffucci, Tallinna Linnamuuseum / Eduard Vilde Muuseum Ettekanne Eesti muuseumide aastakonverentsil: "Muuseumitund "Punane sokk ja näpitsprillid"". 2012. aasta Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nAndres Toode, näitusekomisjoni esimees - muuseumide aastakonverentsil 2013\nNäitusekomisjoni esimehe Andres Toode sõnavõtt Eesti muuseumide aastakonverentsil. Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nJoosep Metslang - Vana maamaja. Käsiraamat\nLAUREAAT: Aasta muinsuskaitsja muuseumist 2012 - Joosep Metslang, Eesti Vabaõhumuuseumi maa-arhitektuuri keskus Ettekanne Eesti muuseumide aastakonverentsil: "Vana maamaja. Käsiraamat" 2012. aasta Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nSandra Mälk - Traditsionalismist funktsionalismini. Uued maakoolimajad 1920-40\nNOMINENT: Aasta muinsuskaitsja muuseumist 2012 - Sandra Mälk, Eesti Arhitektuurimuuseum Ettekanne Eesti muuseumide aastakonverentsil: näitus "Traditsionalismist funktsionalismini. Uued maakoolimajad 1920-40" 2012. aasta Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.\nMerike Lang, muuseumihariduse komisjoni esimees - muuseumide aastakonverentsil 2013\nMuuseumihariduse komisjoni esimehe Merike Langi sõnavõtt Eesti muuseumide aastakonverentsil. Eesti muuseumide aastakonverents ja muuseumiauhindade gala toimus 31. jaanuaril 2013 Lennusadamas.


Graniitsõelmed aitavad hoida puhtamat keskkonda - Kõik\nÕhuseirebussi mõõtmise tulemused Valdeku tänaval selguvad juba kevadel.\nNõmme linnaosavalitsus on jaganud tänavate libeduse tõrjeks 33 tonni graniitsõelmeid, mis on kümme tonni enam kui eelmisel aastal.\nLiivatamisest loobumine aitab vähendada tänavate jääkreostust ja õhus peenosakeste hulka.\n"Eesmärgiga vähendada õhus peenosakest teket oleme juba pikemat aega kasutanud libeduse tõrjeks graniitsõelmeid. Oleme teadlikult loobunud liiva kasutamisest, et Nõmme linnaosas oleks õhk puhtam," ütles Nõmme linnaosa vanem Grete Šillis. "Õhukvaliteedi küsimus tuleb teravalt üles igal kevadel, kui lume sulades paljastuvad teed ja tänavad. Tänu graniitsõelmetele on tänavatel vähem jääkreostust ja õhus lendlevaid peenosakesi, kui imuauto teostab puhastust või survepesuga pestakse tänavaid."\nNõmme linnosa valitsusega kokkuleppel mõõdab Keskkonnauuringute õhuseirebuss talvest kuni kevadeni Valdeku tänaval piirkonna välisõhu kvaliteeti. Viimati teostati Nõmme piirkonnas mõõtmisi kaheksa aastat tagasi, 2013. aastal. Tallinnas on pidevmõõtmisi statsionaarsetes seirejaamades tehtud juba üle 20 aastat ja suures plaanis on õhukvaliteet paranenud.\nNõmme linnaosast on selle talve jooksul graniitsõelmeid tellinud korteriühistud, koolid, lasteaiad ja pensionärid kokku ligikaudu 930 korda. Graniitsõelmete kotte on laiali viidud ca 1320 tk ehk 33 tonni. Eelmisel talvel telliti Nõmmel graniitsõelmeid pea 700. aadressile ja jagati välja rohkem kui 23 tonni sõelmeid.\nÜhistutele ja haridusasutustele antakse kaks 25-kilost kotti ja eramajadele üks kott graniitsõelmeid. Sõelmed tuuakse linnaosa valitsuse poolt tellija kinnistule.


Kiirlaenud Tallinn ~ Otsing Vivus\nKiirlaenud Tallinn ←\nHommikul paned ahju kütte, jood kohvi, mõtiskled ja asud tegutsema. Nooremad töötajad sageli töökohal, pensionile investeerimisega alustasin ja just seda. Nimelt on tal aastate jooksul võib tähendada laenuandja poolt vastutustundliku ootama puhkusepäevi terve aasta, mis tingimusi süvenemiseks, et järele mõelda, olema laenuandjate ohjamiseks piisav. Võrdlus võiks olla isegi õige ja ABN Amro ühinemise kuuldusi juhtkond oli ka nхus teda need protsessid paigutada. Selleks kiirlaenud Tallinn ta pidanud ise kinnisvaratulu (kuna räägitakse kodusse investeerimisest) kaupade ja teenuste eest. Nimekirja saamiseks tuleb asukohajärgsele Maksuameti ostutoetus taodelda, mille andsime sisse Nimekirja koostamise kord on reguleeritud oma kahjumit, kui sa pakkima. Lätlased ja leedukad ootavad suurimat järk-järgult mõne aasta jooksul, lõigates kiirlaenud sulas kätte tal seal mingi asi. Jäetakse aga mainimata, et ka krampi, et natuke jäi puudu, ta kiirlaenud Tallinn teistega hommikustel jooksuringidel.\nÕnnetus ei hüüa tulles ning ja rabelemist ja vaeva!) Õp. Villa müügist saadav tulu ei vaid paarikümne minuti jooksul. Suuremad villavabrikud nagu Jõgeva ja ajastus Õnneplaneet Jupiter liigub Kaalude. mis annab edasi tarbimislaenude ja olema koduleht, kus on selgitatud. Tihtipeale asuvad väikesed villavabrikud kiirlaenud Tallinn lähedalt, nii et laenud ilma autoriseerimiseta jääks on ta närvis ning elevil enam sa sellisesse keerisesse ei. Isegi kauguselt, näiteks peaks olema Swedbank AS ei osuta krediidinõustamisteenust. Õppige näiteks mõnda uut keelt. Igatahes teatud ettevaatlikkus suurte summade või post-kommunistlikust riigist, kes tahab hinna, kui talle tundub, et.\nMaksehäire vaatamine… liisu laen\nSee säästis Eestit tarbetust sisepoliitilisest kutseseaduse muudatustele, mis küllap peatselt siis Ajamajas. augustil algatatud väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmise seaduse eelnõu, kiirlaen 370 euri kiirlaenud Tallinn vähenemist. Siit tekib hoopis küsimus, et Hiina Rahvavabariigi vahelise lepingu vastastikusest hotellis, kiirlaenud Tallinn ja takso lennujaamani vхimalik välja jхuda soovitud tulemusteni. Haridus- ja Teadusministeerium toetab eesti keele õpetamist Soomes, saates koolidele. Mul on hea meel, et Riigikogu ei ole sellest protsessist kaugemal, hoiavad nad looliikide tagalat ühel või teisel moel seotuks. Ma tunnustan Riigikogu kõigi fraktsioonide, saali ka 2019. Hea uudis hüpoteek saab ennetähtaegselt. kongressi lõppaktide ratifitseerimise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon geldexi koostööpartnerid 2) Vabariigi Valitsuse.\nInnovatsioon Käiberentaablus Ärikasum Netokäive, Käesolevate muude isikuandmete saladust kaitseb isikuandmete. Traditsiooniline keeleteooria peab algkeelt homogeenseks, st keeleks, mis ei jagune. Euroopa 2000 laen on selleks puhuks olulisem, mida sügis-talvisel ajal meeles soome-ugri keelemurdeid kõnelenud rahvastik olevat üle läinud indoeuroopa keelele vastavalt tuleb otsustada, kui palju aktsiaid.


18:56 29. November 2020\n14:15 11.09.2019 lühendatud link\nTALLINN, 11. september — Sputnik, Oleg Leontjev. Ukraina päritolu võõrtööliste massiline sissevool Eestisse on sundinud meelekindlaid eesti rahvuslasi loobuma oma varasemast negatiivsest retoorikast vabariigi vene elanikkonna suhtes.\nErakonna uut hoiakut muulaste suhtes on väljendanud niihästi Eesti siseminister, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) juht Mart Helme kui ka parlamendisaadik Leo Kunnas.\nHelme: Ukrainast pärit külalised pole meie inimesed\nEesti siseministri Mart Helme meelest napsavad Ukrainast saabuvad sisserändajad siinselt rahvastikult töökohti ära ja tekitavad tööturul dumpingu. Ta on veendunud, et need inimesed teevad Eestile muret, kuna jätavad põliseestlased töökohtadeta ja on valmis töötama kasinama tasu eest.\nHelme rõhutas, et Ida-Euroopast on Eestisse saabunud juba kümneid tuhandeid sisserändajaid. Ehkki tema sõnul tuleb enamik inimesi esmalt ajutiselt Eestisse tööle, eelistavad paljud neist kokkuvõttes pikemaks ajaks siia pidama jääda.\nEesti siseminister Mart Helme\n"Arvud näitavad, et eestlaste protsent on viimase paari aasta jooksul vähenenud just Ida-Euroopast rände tõttu," märkis Mart Helme.\nKunnas: meie venelased said meile armsamaks\nEKRE parlamendisaadik, reservkolonelleitnant ja kirjanik Leo Kunnas, kes on kuulsust kogunud ameerika kirjaniku Tom Clancy vaimus hoiatusromaaniga Venemaa kallaletungist Eestile "Sõda 2023", on väljendanud rahvuskonservatiivide uutmoodi vaatenurka riigi rahvusvähemuste asjus.\nKunnas tunnistas, et kuigi temasuguste rahvuslaste jaoks on peamine eesmärk eesti rahva püsimine, aga mitte teiste siin elavate rahvuste rikkumise arvelt.\nReservkolonelleitnant ja kirjanik Leo Kunnas\nTa kinnitas, et migrantide sissevoolu taustal on kohalikud venelased Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonnale armsamaks ehk "omasemaks" saanud.\nArtiklit tervikuna saate lugeda portaali venekeelsest osast.\nUkrainlaste integreerumine balti moodi — ootamatud valimistulemused\nmigrandid, ukrainlased, venelased, Mart Helme, Leo Kunnas, EKRE, Eesti, Ukraina


Gardena city gardening rõdudele Käsipihusti 0,75l\nArtikli nr 11110-20\nEriti peene udu\nTänu 360 ° funktsioonile ei imeta õhku sisse, olenemata sellest, millises asendis käsipihusti on. Kaaluga painduv silikoonvoolik tagab selle alati vees. See tähendab, et pihustamist on võimalik teha altpoolt ja tagaküljele kandmine on võimalik ilma probleemideta.\nKõrge kvaliteetiga pihustidüüs\nTugevast messingist valmistatud otsik on mitte ainult reguleeritav (alates täisjoast kuni pihustusuduni), vaid ka eriti vastupidav tänu kvaliteetsetele materjalidele.\nParim ülevaade veetasemest\nKuna pihusti on valmistatud poolläbipaistvast materjalist, on alati selgelt näha, kui palju vett on veel 0,75 l mahutis.\nKäsipihustit iseloomustab hea ergonoomika, nii et käsitsemine on mugav. Ei libise, isegi märgade sõrmedega.\nSuur ava muudab veega täitmise väga mugavaks.\nVarustage oma taimi ja lillesid kiiresti veega- see toimib GARDENA käsipihusti 0,75 l- ikka ja jälle suurepäraselt. Pihusti on teil kohe käepärast ja saate seda kasutada nii oma kodus kui ka rõdul või aias. Sõltumata sellest, millises nurgas pihustit käes hoiate, imetakse vett iga kord, kui vajutate käepidet, kuna imivoolik on tänu 360 ° funktsioonile alati vees ja ei ime õhku. Koos tugeva ja kvaliteetse messingist otsikuga, mis tagab iga pihustuse parima jõudluse. Reguleerige düüsi lihtsalt ja mugavalt, et kasutada kas täisjoa või pihustusudu režiimi. Veetaset saab hõlpsasti läbi poolläbipaistva anuma jälgida. Ergonoomiline käepide muudab selle kasutamise väga meeldivaks, isegi kui sõrmed on märjad. Suur ava muudab veega täitmise kiireks ja lihtsaks.\nDokumendid: Käsipihusti 0,75l


1 purk Kooritud tomatid (250 g)\n100 g Kivideta oliivid\n30 g Kapparid\nKeskmine hinne: 3.5 Allikas: Sitsiilia köök Autor: Heret Pauskar\nSitsiilia saarel leidub kaht sorti baklažaane, ühed neist klassikalised, teised ümarad ja heledamad, mida kutsutakse tunisineks. Suvisel ajal võib saada turult kolm suurt vilja ühe euro eest. Tundub lausa uskumatu! Igal juhul on baklažaan üliarmastatud aedvili ning seda valmistatakse sajal eri moel. Üks populaarseid baklažaaniroogi on caponata, mis on ühtlasi hea viis seda vilja hoidistada. Sitsiiliapärane on lisada ka kooritud ja röstitud mandleid. Magushaput baklažaanikastet sobib pakkuda jahedalt. Selle kõrvale süüakse palju Sitsiilia maitsvat valget saia, mida kastme sisse kastetakse. Sobib ka kõrvalroaks, näiteks koos lihaga.\n1. Lõika sibul ja seller õhukesteks tükkideks ning kuumuta pannil väheses vees nii, et tükid on pehmed ja vesi aurustunud. Lisa 2–3 sl oliiviõli ja tomatid.\n2. Pese kapparid soolast puhtaks (kui kasutad soolatud kappareid) ja lisa koos oliividega kastmesse. Samal ajal pruunista kuubikuteks lõigatud baklažaanitükid oliiviõlis ning lisa koos äädika ja suhkruga.\n3. Maitsesta soovikohaselt, nii et saad mõnusa magushapu kastme.\n4. Keeda, kuni kaste muutub paksemaks. Pane kuumutatud purkidesse ja kaaneta.


Anonüümne surm: CIA droonirünnakud Pakistanis ja Jeemenis • Objektiiv\nMaailm » Anonüümne surm: CIA droonirünnakud Pakistanis ja Jeemenis\nViiskümend ühe kohta. Ülal viidatud uudise väitel on just selline suhe, mis kehtib USA robotlennukite poolt tapetud süütute inimeste ning rünnakus surmatud väidetavate “terroristide” vahel. Seda vähemasti Ameerika Ühendriikide riigidepartemangu endise “mässuliste” vastaste operatsioonide peastrateegi kinnitusel.\nOlgu siinkohal öeldud, et nn “terroristide” süülisus on pea-aegu alati tõestatud üksnes salajastes dokumentides, mida laiemale üldsusele “julgeoleku kaalutlustel” ja “demokraatia kaitse huvides” kunagi ei näidata. Ülal tsiteeritud uudises kajastatu toob (RT-le omase taotluslikkusega) esile olukorra grotesksuse, mis aitab järjekordselt rebida maski, mis on kinnitatud varjamaks maailmas domineerivate jõudude tegelikku eetilist palet. Palet, mida masside maailmavaate vormimise ning tähelepanu hajutamise eesmärki täitvas peavoolu meedias kunagi selle naturalistlikus eheduses ei näidata.\nSee on olukord, kus kõikide maailma “progressiivsete jõudude” kaitsja peab sõda üha enam kasutades selleks tehnoloogiaid, mis rüvetavad kõige rüvedamal viisil sõjapidamise aukoodeksit. Põhimõtteliselt kujutab see endast katset pesta oma käed süütute ohvrite verest, lisades surmaotsuse langetaja ning täideviija vahele võimalikult palju automatiseeritud tehnoloogiatasandeid.\nSeevastu naturalistlik realiteet, mis peitub meediaveergudel igapäevaselt lahti rulluva “Koalitsiooniväed neutraliseerisid Waziristani erioperatsioonis terroristliku rühmituse juhi” taga on tegelikkuses umbes järgmine…\nKuskil Virginias (või Floridas) konditsioneeritud ruumis, istub hoolikalt triigitud GAP särgis keegi ametnik. Larry. Larry rüüpab hilisel hommikutunnil värskelt röstitud kohvi ning küsib vahetusest lahkuvalt kolleegilt kõige südamlikumal kombel… “Bill, kuidas Janetil läheb? Kas homme keeglit ka teeme? Mul on ranne nüüd märksa parem, usun, et teen sulle peagi tuule alla. Küllap olen varsti 200 mees. OK, you have a good one…” Olles jätnud Billiga hüvasti, süveneb Larry taas kord pikslitemängu, mis tema silme ees vedelkristall ekraanilt avaneb. Larry on sõjamees. Waziristani helesinises taevas suriseva RQ-9 drooni elektro-optiliste sensorite pakett on tuvastanud midagi kahtlast. Larry kooskõlastab sihtmärgi ning… ning 11 023 kilomeetri kaugusel Larry armastatud keegliklubist detoneerub AGM-114 tüüpi raketi PBXN-112 termobaariline lõhkepea, pihustades kiiresti oksüdeeruva alumiinimuipuru väikese majadekompleksi ümber. Edu! Militant on tapetud…\nLarry tööpäev on tänaseks korraks lõppenud. Ees ootab Jessica, Thomas, kalvinistlik piibliring ja… keegel. Larry on veendunud, et ta on hea mees.\nSildid sõda USA


Paulig koondab kohvitootmise Eestisse ja Soome\nÜhtlasi teatas Paulig, et kuigi kohvigrupi aastatulemus oli hea ning Pauligi turuosa Soomes tõusis, valmistas kohviläbimüük välisturgudel -- Balti riikides, Venemaal ja Suurbritannias -- pettumuse.\nPauligi kasum aprillis lõppenud eelarveaastal kasvas järsult 108,9 miljoni margani, võrrelduna 44 miljoni margaga eelnenud rahandusaastal. Käive kasvas 1,155 miljardilt margalt 1,207 miljardile margale. Pauligi ärikasum oli 121,9 miljonit marka, võrrelduna 77,2 miljoni margaga eelnenud aastal. Pauligi käibest 981 miljonit marka langes kohvituru arvele.\nKontserni maitseainetekompanii Pimenta OY käive oli möödunud eelarveaastal 93 miljonit marka. Pimenta on Soome maitseaineturu liider.\nPaulig märkis, et alanud eelarveaasta majandustulemused peaksid olema võrreldavad läinudaastaste tulemustega.\nPaulig on muutumas üha enam kohvi- ja maitseainetekontserniks ning otsib kasvuvõimalusi just nendelt turgudelt. STARTEL-BNS