Angiograafia - veresoonte uuring - Stroke January\nVeresooned on inimkehas elastsed torukujulised moodustised, mille kaudu veri liigub kogu kehas. Kahjuks võivad need koosseisud, nagu ka kõik muud inimkeha siseorganid, kahjustada. Lisaks sellele leidub meditsiinipraktikas sageli mitmesuguseid nende arengu väärarenguid. Kahtlemata on seda fakti ilma piisava tähelepanuta jätta lihtsalt võimatu. Kõigil neil juhtudel tuleb anumaid ravida. Veresoontega täpselt juhtunu kindlakstegemiseks aitab selline uurimismeetod nagu angiograafia.\nMillest see uuring räägib? Millal peaksin temaga abi saamiseks pöörduma? Milline on selle rakendamise tehnika? Milliseid eesmärke ta taotleb?\nKõigi nende vastused ja mõned muud küsimused leiate kohe.\nAngiograafia - mis see on??\nMõiste angiograafia tuleneb kahest sõnast “angeion” ja “grapho”, mis kreeka keeles tähendab “anum” ja “kujuta, kirjuta”. See mõiste viitab keha veresoonte kontrastaine röntgenuuringu meetodile, mis võimaldab teil täpselt hinnata nende üldist seisundit. Vahetult märgime, et kaasaegsed eksperdid nimetavad seda uuringut sageli vasograafiaks. Samuti on oluline märkida asjaolu, et seda kasutatakse nii radiograafias kui ka kompuutertomograafias, samuti fluoroskoopias. Selle uuringu abiga on võimalik hoolikalt uurida nii veresoonte funktsionaalset seisundit kui ka ümardatud verevoolu ning võimaliku patoloogilise protsessi ulatust. Protseduuri viib läbi ainult radioloog.\nEsimest korda sai see uurimismeetod teada 1929. aastal tänu teadlasele V. Forsmanile, kes viis protseduuri ise läbi. Aja jooksul sai see tehnika teada kogu maailmale. Tänapäeval peetakse angiograafiat hädavajalikuks diagnostiliseks meetodiks peamiselt intravaskulaarsete uuringute jaoks. Kõigil muudel juhtudel asendatakse see tehnika sageli koronograafiaga (südame verega varustavate veresoonte uurimine).\nInvasiivne ja mitteinvasiivne tehnika\nKaasaegses meditsiinis on veresoonte uurimiseks kaks tehnikat, nimelt:\n1. invasiivsed või minimaalselt invasiivsed;\n1. Invasiivne tehnika: invasiivset angiograafilist uuringut peetakse veresoonte röntgenuuringuks. Sel juhul süstitakse patsiendi arterisse ravimikontrast röntgenikiirte jaoks, mis on inimkehale täiesti kahjutu. Monitori ekraanile ilmub kogu veresoonte sisemise valendiku omamoodi "valatud" kuju. Just tänu sellele "valatud" saab spetsialist hinnata verevoolu ühes või teises elundis, ja hetkel. Sellist uuringut teostatakse eranditult spetsiaalsetes ruumides, nimelt röntgenoperatsioonide ruumides, mis on varustatud kõrgtehnoloogiliste radioloogiliste seadmetega. Ainult sellistes ruumides on vajadusel võimalik läbi viia mitmesuguseid endovaskulaarseid kirurgilisi protseduure. Tuleb märkida, et sellised seadmed on varustatud ka seadmetega, mis võimaldavad üsna lühikese aja jooksul teha suureformaadilisi röntgenikiirte, mis seejärel töödeldakse arvutiga, mis võimaldab saada kogu vajaliku teabe nii veresoonte seisundi kui ka hemodünaamika kohta;\n2. Mitteinvasiivne tehnika: mitteinvasiivsed meetodid hõlmavad enamasti aju veresoonte, alajäsemete, neerude, maksa ja muude siseorganite angiograafilist uurimist. Nii näiteks uuritakse MR (magnetresonants) angiograafia abil peaaju veresooni, mille tulemusel saab spetsialist teavet selle piirkonna verevoolu funktsionaalsete ja anatoomiliste tunnuste kohta. CT (kompuutertomograafia) angiograafiline uuring võimaldab teil saada kõigi veresoonte üksikasjaliku pildi, mis võimaldab hinnata kogu verevoolu olemust. Ultraheli Doppleri ultraheliuuringut kasutatakse nii üla- kui ka alajäsemete veresoonte, aga ka aju põhjalikuks uurimiseks. Maksa ultraheli angiograafiline uuring viiakse läbi ainult juhtudel, kui patsient teiste meetodite abil ei saa täpset diagnoosi teha.\nMillised on uuringu eesmärgid??\nPatoloogiliste seisundite diagnoosimiseks, mis on tekkinud veresoonte kahjustuse taustal, tehakse angiograafiline uuring. Asi on selles, et see protseduur võimaldab teil hoolikalt uurida nii alajäsemete arteriaalseid veresooni kui ka veene, aordi ja ka kopsuarteri. Just tema abiga on võimalik tuvastada selliseid patoloogilisi seisundeid nagu ajuveresoonte skleroos, veenide ja põletikulise iseloomuga arterite kaasasündinud vaevused, mitmesuguste etioloogiate hüpertensioon jne..\nAngiograafiline uurimistöö koosneb kolmest põhietapist, nimelt:\n1. kateetri sisestamine: kateeter tähendab spetsiaalset plasttoru, mis sisestatakse õlavarre ülaosas asuvasse veresoonde. See on siis, kui uuritakse soolte või neerude anumaid. Kui peate uurima südame veresooni, sisestatakse kateeter reiearterisse. Alajäsemete veenide uurimiseks torgatakse interdigitaalsete ruumide veenid. Enne kateetri sissetoomist desinfitseeritakse see piirkond algselt, pärast mida kasutatakse kohalikku anesteesiat, mis vähendab ebameeldivate aistingute tugevust. Niipea kui kateeter on sisestatud, saadetakse see kohe välimisse anumasse. Selle toru kõiki toiminguid veresoones jälgitakse röntgentelevisiooni abil;\n2. kontrastaine sisestamine: seda manustatakse kohe pärast kateetri sisestamist, pärast mida algab röntgenikiirgus, ja see on väga kiire. Praegu tunneb patsient reeglina kuumust, mis kestab vaid mõni sekund. Kõige sagedamini manustatakse kontrastainet 3-4 korda;\n3. kateetri eemaldamine: kateeter eemaldatakse kohe pärast põhjalikku uurimist, seejärel surutakse süstekoht verejooksu peatamiseks. 10 - 20 minuti pärast kantakse punktsioonipinnale steriilne side ja patsient vabastatakse.\nTavaline pilt on see, kuidas see olema peaks?\nTavaline pilt võib tunduda erinev. Sel juhul sõltub kõik otseselt sellest, millist veresoonte piirkonda uuritakse. Lisaks peaks laevadel kõigil juhtudel olema iseloomulikud siledad kontuurid. Nende kliirens peaks vähenema järk-järgult ja olema nagu hargnemine, mida puudel täheldame.\nKogu protseduur võtab umbes 60 minutit. Mõnel juhul kestab see rohkem kui tund, kuid ainult siis, kui patsiendil toimub selle uuringu kõrval endiselt ballooni angioplastika (kitsendatud laeva valendiku suurendamine spetsiaalselt sissetoodud balloonist tuleva rõhu mõjul) või embooliseerimine (teatud ainete sisseviimine valendiku vähendamiseks või veresoonte täielik oklusioon).\n2. tsöliaakograafia (tsöliaakia pagasiruumi uurimine);\n3. angiopulmonograafia (kopsutüve ja selle harude angiograafia);\n4. portograafia (portaalveeni uuring);\n5. rindkere aortograafia (rindkere aordi ja selle harude uurimine);\n6. alumine kavograafia (madalama õõnsuse uurimine);\n7. kõrgem kavograafia (ülemise õõnsuse uurimine);\n8. angiokardiograafia (südame ja suuremate veresoonte õõnsuste uurimine);\n9. ülemine mesenterikograafia (kõrgema mesenteriaalarteri ja harude uurimine);\n10. neeruvenograafia (neeruveeni ja selle harude angiograafiline uurimine);\n11. neeruarteriograafia (neeruarteri uuring);\n12. kõhu aortograafia (kõhu aordi ja selle harude uurimine);\n13. bronhide arteriograafia (kopse toitvate arterite uurimine);\n14. perifeerne arteriograafia (üla- ja alajäsemete perifeersete arterite angiograafia).\n1. Aju angiograafiline uuring: aitab diagnoosida kolju pahaloomulisi moodustisi, aneurüsme, tromboose, hematoome, stenoosi jne. Sageli avastatakse selle abiga peaaju poolkera mitmesugused patoloogiad. See uuring viiakse läbi kateetri sisestamisega läbi reiearteri või kaelal asuva ühise unearteri punktsiooniga;\n2. Tsöliaakiograafia: viiakse läbi eesmärgiga teha täpset diagnoosi mao, sapijuhade, maksa ja selle veresoonte, sapipõie, kõhunäärme või munandikahjustuse või kasvaja kahtluse korral. Sageli otsitakse seda meetodit ka pärast kõhuorganite kirurgilisi sekkumisi, et mõista, kui edukalt kõik läks. Protseduuri ajal saab läbi viia mitmesuguseid terapeutilisi manipulatsioone;\n3. Angiopulmonograafia: kasutatakse neoplasmide esinemise kahtluse korral kopsupiirkonnas. Sama protseduur viiakse läbi kopsude väärarengute, samuti kopsuarteri trombemboolia korral;\n4. Portograafia: kasutatakse maksa, põrna ja kõhunäärme kahjustuste tuvastamiseks. Tema abiga on võimalik diagnoosida portaalset hüpertensiooni (portaalveeni kõrgsurve sündroom). Eristatakse selle uuringu otseseid ja kaudseid meetodeid. Esimesel juhul süstitakse kontrastaine otse põrna koesse, kuid teisel juhul on võimalik veeni siseneda selle esialgse sisestamise kaudu arteritesse;\n5. Rindkere aortograafia: spetsialistid kasutavad rindkere aordi aneurüsmi või selle arengu kõrvalekallete tuvastamiseks. Aordiklapi puudulikkus on veel üks diagnoos, mille saab patsiendile pärast sellist uurimist;\n6. Alumine kavograafia: enamikul juhtudel tehakse seda neerude pahaloomuliste kasvajate ja enamasti kõige paremate korral. Lisaks kasutatakse seda jalgade turse põhjuste väljaselgitamiseks, tromboosi tuvastamiseks, samuti tundmatu päritoluga astsiidi tekkeks (vaba vedeliku kogunemine kõhuõõnes);\n7. Ülemine kavograafia: kasutatakse verehüüve paiknemise ja levimuse selgitamiseks. Tema abiga kehtestatakse veenide kokkusurumise aste pahaloomuliste või healoomuliste kasvajate esinemisel kopsudes;\n8. Angiokardiograafia: kasutatakse suurte veresoonte arengu kõrvalekallete tuvastamiseks, defekti asukoha selgitamiseks, samuti kaasasündinud või omandatud südamedefektide diagnoosimiseks. Kõigil juhtudel võimaldab see uuring patsiendil valida õige ravikuuri;\n9. Ülemine mesenterikograafia: kasutatakse kõhunäärme, jämesoole ja peensoole, kõhukelme taga asuvate kiudainete ja ka soolte mesenteeria difusioondiagnostikas. Sageli viiakse see uuring läbi ka eesmärgiga teha kindlaks sooleverejooksu allikas;\n10. Neerude venograafia: kasutatakse siis, kui on vaja kindlaks teha kivide või neerukasvajate olemasolu. Selle uuringu abiga on võimalik diagnoosida hüdronefroosi (neeruvaagna püsiv progresseeruv laienemine ja tupplehed uriini väljavoolu halvenemise korral), samuti neeruveeni tromboosi. Samuti määratakse kindlaks olemasoleva verehüübe täpne asukoht ja suurus;\n11. Neeru arteriograafia: tehakse mitmesuguste neerukahjustuste tuvastamiseks. See võib olla kas kasvaja või urolitiaas, trauma või hüdronefroos. Uuringu ajal viiakse sageli läbi neeruarteri emboliseerimine;\n12. Kõhu aortograafia: kasutatakse verejooksu korral seedetraktis või kõhuõõnes, samuti parenhüümi elundite mitmesuguste kahjustuste tuvastamiseks. Seda meetodit kasutades diagnoositakse sageli nii kasvajad ise kui ka nende metastaasid naaberkudedesse või elunditesse. Sama uuringut saab kasutada terapeutilistel eesmärkidel pankreatiidi (kõhunäärme põletik) ja peritoniidi (kõhukelme põletik) ravis;\n13. Bronhide arteriograafia: tehakse arusaamatu etioloogiaga laienenud lümfisõlmedega, kopsude väärarengutega, kaasasündinud südamedefektidega, samuti teadmata etioloogia ja lokaliseerimisega kopsuverejooksudega. Kasutage seda meetodit healoomuliste ja pahaloomuliste kasvajate, samuti kopsude põletikuliste protsesside diferentsiaaldiagnostikas;\n14. Perifeerne arteriograafia: võimaldab teil saada pildi nii ala- kui ka ülajäsemete perifeersetest arteritest. Seda kasutatakse jäsemete vigastuste ja patoloogiate, samuti perifeersete arterite ägedate või krooniliste kahjustuste korral. Seda meetodit kasutatakse sageli terapeutilistel eesmärkidel arterite tromboosi ja emboolia raviks..\nEnne angiograafia läbiviimist selgitab spetsialist teile kõigepealt uuringu eesmärke ja kulgu. Lisaks antakse teile mõned üldised soovitused, nimelt:\n1. soovitused toidu kohta: mõni päev enne protseduuri tuleb dieedist välja jätta nii vürtsikad kui rasvased toidud, aga ka suitsutatud liha ja jahutooted. Me sööme ainult kergeid suppe ja teravilju. Me joome vedelikku piiramatus koguses, sealhulgas mahlad. Õppepäeva hommikul ei saa hommikusööki süüa;\n2. soovitused allergiate kohta: kui teil on joodi või mõne muu ravimi suhtes allergiline reaktsioon, informeerige sellest kindlasti oma arsti. Ta peab olema kõigeks valmis;\n3. soovitused ravimite kohta: kui te võtate mingeid ravimeid, rääkige sellest kindlasti radioloogile. Võimalik, et mõnest neist tuleb mõneks ajaks loobuda. Mõnel juhul vähendab spetsialist lihtsalt nende annust;\n4. soovitused alkohoolsete jookide kohta: neist tuleb loobuda vähemalt kaks nädalat enne protseduuri;\n5. soovitused suitsetamiseks: suitsetada ei soovitata vähemalt päev enne uuringut.\nVahetult enne protseduuri peate selle läbiviimiseks allkirjastama nõusoleku, mille järel antakse teile spetsiaalsed riided ja saate pöörduda radioloogiakabinetti. Ja veel, kehal ei tohiks olla ehteid ega metallesemeid.\nMillised komplikatsioonid võivad protseduuri ajal tekkida?\nHoolimata asjaolust, et see uuring on kaasatud kõige ohutumate diagnostiliste meetodite rühma, võivad selle rakendamisel tekkida mõned komplikatsioonid. Kõigepealt võib tekkida allergiline reaktsioon ja reeglina kontrastaine korral. Kateetri sisestamise ajal on see veresoone kahjustamine täiesti võimalik ja selle tagajärjel häirib patsienti ödeem. Muude komplikatsioonide tekke oht on suurenenud kroonilise südamepuudulikkuse, neerude või vere kahjustuse, bronhiaalastma, suhkruhaiguse ja rasvumise all kannatavatel patsientidel. Sageli tekivad komplikatsioonid eakatel.\nMillistel juhtudel ei saa ilma erakorralise meditsiinilise abita hakkama?\nVärviline, digitaalne ja 3D angiograafia\nDigitaalne angiograafiline uuring on veresoonte kontrastaine uuring koos edasise arvutitöötlusega. See tehnika võimaldab saada kvaliteetseid pilte, milles üksikud anumad eristuvad üldpildist. Lisaks sellele võimaldab see protseduur kontrastaine intravenoosset manustamist ja seetõttu ei ole vaja kateetrit sisestada, mis muudab selle ohutumaks. Lisaks kasutatakse kontrastainet sellistel juhtudel minimaalsetes kogustes..\nVärvangiograafiat kasutades on võimalik ühte pilti paigutada nii venoosne kui ka arteriaalne verevool, samuti perfusioon (vedeliku läbimine koe kaudu). Selle saavutamiseks aitab spetsiaalne värvikood. See tehnika on eriti vajalik juhul, kui spetsialist peab hindama hemodünaamikat enne ja pärast ravikuuri lühikese aja jooksul.\nJa lõpuks, 3D angiograafiline uuring võimaldab teostada saadud piltide 3D rekonstrueerimist.\nAngiograafjaI (Kreeka angeionilaev + graafō kirjutamine, kujutamine, angiograafia sünonüüm)\nVeresoonte röntgenuuring pärast radioaktiivsete ainete sisseviimist neisse. Eristada A. arterite (arteriograafia), veenide (venograafia või venograafia), lümfisoonte (lümfograafia (lümfograafia)). Sõltuvalt uuringu eesmärkidest viiakse läbi üldine või selektiivne (selektiivne) A. Üldise A. korral on kõik uuringuala peamised anumad vastandatud, selektiivsete - eraldi anumatega.\nAngiograafia viiakse läbi spetsiaalsetes röntgenikappides, kuhu on paigaldatud angiograafilised röntgeniaparaadid, mis on varustatud kiire seeria suureformaadilise röntgenifotograafia seadmetega, kiirete fluorograafiliste kaameratega, röntgenifilmide ja videosalvestuse aparaatidega, spetsiaalsete arvutiseadmetega vastuvõetud pildi salvestamiseks ja töötlemiseks. Välja on töötatud arvutusliku angiograafia meetod, milles röntgenograafia viiakse läbi spetsiaalse aparaadi abil, mis võimaldab arvutil piltide töötlemist ning lisateavet veresoonte seisundi ja hemodünaamika kohta.\nRadioaktiivse aine sisestamiseks katsenõusse torgatakse või kateteriseeritakse (kateteriseerimine). Arteriaalsüsteemi A. veresoontes läbib radioaktiivne aine arterite, kapillaaride ja siseneb uuritava piirkonna vaht. Vastavalt sellele eristatakse faase A. - arteriaalne, kapillaarne (parenhüümi), venoosne. A. faaside kestuse ja radioaktiivse aine veresoontest kadumise määra põhjal hinnatakse uuritava elundi piirkondlikku hemodünaamikat.\nAngiograafiat kasutatakse vaskulaarsüsteemi arenguhäirete ja haiguste, samuti mitmesuguste elundite tuumori, parasiitide ja muude kahjustuste diagnoosimiseks. Meetod võimaldab uurida veresoonte topograafilisi ja anatoomilisi tunnuseid, nende funktsionaalset olekut, verevoolu kiirust, vereringe teid.\nA. vastunäidustused on: patsiendi raske üldine seisund, vaimsed häired, südame, maksa, neerude olulised talitlushäired, radioaktiivsete ravimite talumatus. Tüsistuste hulgas on märgitud allergilised reaktsioonid röntgenkontrastaine manustamisel, südame rütmihäired, veresoonte veritsus pärast punktsiooni, hematoom, spasm ja veresoonte tromboos..\nTserebraalne angiograafia (A. peaajuarterid) võimaldab teil tuvastada eelkõige aneurüsmid (aju ja seljaaju veresoonte aneurüsmid), hematoomid, koljuõõnes kasvajad, stenoos ja veresoonte tromboos. A. sisemist unearterit (unearteri angiograafiat) kasutatakse aju poolkera patoloogiliste protsesside diagnoosimisel (joonis 1). See viiakse läbi kaelal oleva ühise unearteri perkutaanse punktsiooniga või reiearteri kateteriseerimisega. Kraniaalse tagumise fossa patoloogiliste protsesside tuvastamiseks uuritakse vertebrobasilar süsteemi veresooni (lülisamba angiograafia) selgrooarteri kateteriseerimisega.\nAju selektiivne kogu A. viiakse läbi kateteriseerimismeetodi abil, vaheldumisi on kõik aju verevarustuses osalevad anumad vastandlikud. Meetod on tavaliselt näidustatud subarahnoidaalse hemorraagiaga patsientidel, et tuvastada verejooksu allikas (tavaliselt arteriaalne või arteriovenoosne aneurüsm), samuti uurida ajuisheemiaga kaasnevat vereringet.\nAju superselektiivset angiograafiat (keskmiste, tagumiste või eesmiste ajuarterite üksikute harude kateteriseerimist) kasutatakse tavaliselt veresoonte kahjustuste tuvastamiseks ja endovaskulaarsete sekkumiste läbiviimiseks (näiteks oklusiivse ballooni paigaldamine aferentsesse aneurüsmi anumasse, et see vereringest välja lülitada)..\nRindkere aortograafia (A. rindkere aort ja selle harud) on näidustatud rindkere aordi aneurüsmi tuvastamiseks (joonis 2), aordi koarkatsioon ja muud selle arengu kõrvalekalded, samuti aordiklapi puudulikkus.\nSeal on kaudne ja otsene rindkere aortograafia. Kaudse meetodi korral sisestatakse radioaktiivne kateeter läbi nina- või reieveenide paremasse aatriumisse, paremasse vatsakese või kopsuarterisse. Rindkere otsene aortograafia viiakse läbi reie- või subklaviaalarteri kateteriseerimisega.\nAngiokardiograafiat (peamiste veresoonte ja südameõõnsuste uurimist) kasutatakse peamiste veresoonte väärarengute, kaasasündinud ja omandatud südamedefektide diagnoosimiseks ning defekti lokaliseerimiseks, mis võimaldab valida ratsionaalsema kirurgilise sekkumise meetodi.\nRadioaktiivset ainet süstitakse kas ühe jäsemeveeni kaudu kateetri abil südame paremasse või vasakusse poole või ühe arteri kaudu aordi ja vasaku vatsakese õõnsusse, samuti südame punktsiooni kaudu.\nAngiopulmonograafiat (kopsutüve ja selle harude A.) kasutatakse väärarengute ja kopsukasvajate, kopsu trombemboolia korral. Kopsuarteri trombemboolia korral tehakse intensiivsete elustamismeetmete taustal kiiresti angiopulmonograafia..\nÜldise angiopulmonograafia korral süstitakse radioaktiivne ravim (tavaliselt kateetri kaudu) ülemisse veeni cava, paremasse aatriumisse (joonis 3) ja vatsakese või mõlemal küljel asuvate ulnar-, subklaviaalsete ja reieveenide kaudu. Röntgentelevisiooni kontrolli all oleva selektiivse angiopulmonograafia korral viiakse kateeter mööda alumist (läbi reieveeni) või ülemist (läbi keha ülemise poole veenide) veenikava, paremat aatriumit ja vatsakest kopsutüvesse, kus manustatakse radioaktiivset ravimit. Kateetri saab sisestada ka paremasse või vasakusse kopsuarterisse (joonis 4) ja väiksematesse veresoontesse.\nKui angiopulmonograafia teeb vajadusel meditsiinilisi protseduure, näiteks kateetri kaudu, eemaldatakse kopsuarteri tromb või pehmendatakse seda ensüümidega.\nBronhide arteriograafia, mille abil saadakse pilt kopsu varustavatest arteritest, on näidustatud teadmata etioloogia ja lokaliseerimisega kopsuverejooksude, tundmatu olemuse laienenud lümfisõlmede, kaasasündinud südamedefektide (Fallot tetrad), kopsu väärarengute korral ning seda kasutatakse pahaloomuliste ja healoomuliste kasvajate ning põletikuliste põletike diferentsiaaldiagnostikas. protsessid kopsudes (joonis 5). Tõsise kopsuverejooksuga patsientidel tehakse bronhide arteriograafia vereülekande, šokivastaste ja muude intensiivravi meetmete tingimustes.\nTavaliselt viiakse uuring läbi reiearteri läbi röntgentelevisiooni kontrolli all. Bronhide arteriograafia protsessis viiakse läbi terapeutilisi meetmeid, mille eesmärk on näiteks peatada kopsuverejooks.\nKõhu aortograafiat (kõhu aordi ja selle harude A.) kasutatakse parenhüümsete organite ja retroperitoneaalse ruumi kahjustuste korral (joonis 6), verejooksu korral kõhuõõnes või seedetraktis. Kõhu aortograafia võimaldab tuvastada neerude hüpervaskulaarseid tuumoreid; samal ajal on võimalik tuvastada maksa, teise neeru, lümfisõlmede metastaase, kasvajate kasvu naaberorganites ja kudedes.\nRadioaktiivset ainet manustatakse tavaliselt aordi kateteriseerimisega reie- või aksiaalarteri kaudu..\nKõhu aortograafiat kasutatakse raviotstarbel ravimite intravaskulaarseks infusiooniks, eriti peritoniidi ja pankreatiidi ravis.\nTsöliakopograafiat (A. tsöliaakia pagasiruumi) tehakse maksa ja selle veresoonte, põrna, kõhunäärme, mao, sapipõie ja sapijuhade, suure omentumi kasvajate, vigastuste ja muude kahjustuste diagnoosimise täpsustamiseks. Reie- või aksillaararterite kateteriseerimine toimub tavaliselt. See on oluline kõhuorganite kirurgiliste sekkumiste tulemuste hindamiseks.\nTsöliaakograafia ajal võib läbi viia ravimeetmeid, näiteks viia proteolüütiliste ensüümide inhibiitorid sisse ägeda pankreatiidi korral.\nÜlemine mesenterikograafia (kõrgema mesenteriaalarteri ja selle harude A.) on näidustatud peensoole ja nende soolestiku, nende mesenteeria, kõhunäärme, retroperitoneaalse kiu fokaalsete ja difuussete kahjustuste diferentsiaaldiagnostikaks ning sooleverejooksu allikate kindlakstegemiseks. Tavaliselt viiakse läbi reie- või aksiaalarteri kateteriseerimisega. Registreerige arteriaalne ja venoosne faas koos portaalveeni pagasiruumi kujutisega.\nNeeruarteriograafia (A. neeruarter) on näidustatud mitmesuguste neerukahjustuste diagnoosimisel: vigastused, kasvajad (joonis 7). hüdronefroos (joonis 8), urolitiaas.\nNeeruarteriograafia ajal võib neeruarteri emboliseerida näiteks neerude mittetoimitavate kasvajate korral. Neeruarteriograafiat kasutatakse laialdaselt vasorenaalse hüpertensiooni komplekssel ravis neeruarteri stenoosi korral.\nPerifeerset arteriograafiat, mille käigus saadakse pilt üla- või alajäsemete perifeersetest arteritest, kasutatakse perifeersete arterite ägedate ja krooniliste oklusiivsete kahjustuste (joonis 9), jäsemete haiguste ja vigastuste korral.\nMeetodit kasutatakse terapeutilistel eesmärkidel, eriti ravimite pikaajaliseks süstimiseks tromboosi ja arterite embooliaga.\nÜlemine kavograafia (A. superior vena cava) tehakse verehüüve paiknemise ja levimuse või veeni kokkusurumise täpsustamiseks, eriti kopsu- või mediastiinumi kasvajate puhul, et teha kindlaks tuumori ülemise vena cava kasvamise aste (joonis 10)..\nÜlemise veena cava kontrasteerimiseks võib kasutada radioaktiivse materjali süstimist ülajäsemete veenidesse, kateteriseerimist või subklaviaalsete veenide torkamist või kateetri läbiviimist reieluu kaudu madalama veeni cava kaudu, paremat aatriumit kõrgemasse veeni cava.\nAlamkavograafia (madalama vena cava A.) on näidustatud neerukasvajate, peamiselt parema, jaoks, mida kasutatakse ka ileofemoraalse tromboosi äratundmiseks, alajäsemete turse põhjuste väljaselgitamiseks, tundmatu päritoluga astsiidi korral.\nTavaliselt teostavad nad reie kateteriseerimist. harva translumbaalse punktsiooniga (paremal), samuti subklaviaalsete, jugulaarsete või ulnarveenide kateteriseerimisega. Kopsuemboolia vältimiseks viiakse uuring läbi ettevaatusega, kui kahtlustatakse tromboosi alamõõdu ja vaagna veenides..\nPortograafia (A. portaalveen) on näidustatud portaalse hüpertensiooni, maksa, kõhunäärme ja põrna kahjustuste diagnoosimiseks.\nEristada otsest ja kaudset portograafiat. Esimesel juhul süstitakse radioaktiivne aine otse punktsiooni teel põrna kudedesse või portaalsüsteemi veenidesse, teisel juhul siseneb radioaktiivne aine veeni, kui see sisestatakse arteritesse (joonis 11). Samuti on välja töötatud meetod, kus sisemine kägiveen sisestatakse kõverdatud nõelaga spetsiaalne kateeter, instrumendid sisestatakse maksaveenidesse ning pärast veeniseina ja maksakoe punktsiooni tehakse portaalveeni kateteriseerimine (transjugulaarne portograafia)..\nPortograafia ajal võib läbi viia mao ja söögitoru veenilaiendite emboliseerimist ja skleroteraapiat, portaalrõhu mõõtmist.\nNeeruhaiguste diagnoosimiseks viiakse läbi neeruvenograafia (neeruveeni ja selle harude A.): kasvajad, kivid, hüdronefroos jne (joon. 12, 13); uuring võimaldab tuvastada neeruveeni tromboosi, teha kindlaks trombi paiknemine ja suurus. Radioaktiivset ainet manustatakse kateteriseerimisega reieluu või kõrgema vatsa cava kaudu.\nBibliograafia: A. Arutyunov ja Kornienko V.N. Tserebraalne angiograafia, M., 1971; Lazort G., Gauze A. ja Ginjan F. Seljaaju vaskularisatsioon ja hemodünaamika, trans. prantsuse keelest, lk. 222, M., 1977; Rabkin I.X., Matevosov A, L. ja Getman L.N. Endovaskulaarne röntgenikiirgus, M., 1987; Angiograafia juhend, toim. I.X. Rabkina, M., 1977.\nJoon. 8. Hüdronefroosi selektiivne neeruarteriogramm: vasaku neeru segmentaarsed arterid on hõrenenud, arteriaalne muster on kahanenud.\nJoon. 12. Parema neeru kasvaja neeru flebogramm: nooled näitavad kasvaja poolt pigistatavate veenide piirkonda.\nJoon. 1b). Sisemise unearteri angiogramm on otseses projektsioonis normaalne.\nJoon. 7. Parema neeru kasvaja selektiivne neeruarteriogramm: neeru alumise pooluse ja keskmise segmendi piirkonnas on nähtavad uued moodustunud anumad; nooled tähistavad niinimetatud pudikesi.\nJoon. 1a). Sise-unearteri angiogramm külgprojektsioonis normaalne.\nJoon. 4. Parema kopsu tuumori selektiivne angiopulmonogramm: tuumorit tähistatakse noolega; kateeter sisestatud paremasse kopsuarterisse.\nJoon. 11. Portogramm on normaalne: portaalveeni, põrna- ja mesenteriaarsete veenide esialgne segment on nähtav.\nJoon. 6. Retroperitoneaalse kasvaja kõhu aortogramm: vasaku neeru ja vasaku neeruarteri nihkumine ülespoole.\nJoon. 5a). Bronhide arteriogramm on normaalne.\nJoon. 3. Üldine angiopulmonogramm on normaalne: kateetri ots paigaldatakse paremasse aatriumisse.\nJoon. 13. Teisese võssa neeru neeru flebogramm: neeru veenid on hõrenenud, kortikaalse ja medulla veenid ei ole määratud.\nJoon. 10. Mediastiinumi tuumori ülemine kavogramm: parema kopsuvälja intensiivse tumenemise taustal kõrgema veenveeni normaalse pildi säilitamine näitab kasvaja veenisse tungimise puudumist.\nJoon. 5 B). Parema kopsu kroonilise mittespetsiifilise põletikulise protsessi bronhide arteriogramm: parema kopsu arteriaalne muster suureneb.\nJoon. 9. Parema reiearteri arteriogramm selle oklusiooni ajal: oklusioonitsooni tähistab nool.\nJoon. 2. Rindkere aordi sakkulaarse aneurüsmi aortogramm: aordi kontrastse pildi taustal on nähtav radiopaquega täidetud sakkulaarne laiendus.\nAngiograafjaI (angio- + kreeka. Graafō kirjutamine, kujutamine; sünonüüm: vasograafia, röntgenangiograafia, röntgen - vananenud.)\nVere ja lümfisoonte röntgenuuring pärast kontrastaine manustamist.\nAngiograafjama olen selgroogjalinaseemned - A. selgrooarter ja aju veresooned.\nAngiograafjai rjakõne (sünonüüm: kapnoangiograafia, pneumoangiograafia) - A., milles kontrastainena kasutatakse süsinikdioksiidi.\nAngiograafjama olen porgandjapõhi - A. unearter ja aju veresooned.\nLaevade ja arterite angiograafia\nPeterburi erinevate veresoonte CT angiograafia on muutumas neuropatoloogide, veresoontekirurgide, kardioloogide ja teiste arstide jaoks üha populaarsemaks sihtkohaks. Sageli kasutatakse veresoonte uurimiseks enne CT angiograafiat ultraheli- või röntgenmeetodeid, kuid kõige informatiivsem ja suunavam on uuring angiograafiat kasutava uuringu abil, mis võimaldab teil täpselt välja selgitada vaskulaarhaiguse põhjuse ja alustada ravi võimalikult kiiresti..\nCT angiograafia: mis see on\nMultispiraalne kompuutertomograafia on kaasaegne elundite ja nende süsteemide patoloogia kiirgusdiagnostika meetod. Uuringu ajal läbivad samaaegselt mitmed protsessid:\nLaua translatiivne liikumine patsiendi peal;\nRöntgenitoru liikumine spiraalis ümber objekti;\nRöntgenpildi registreerimine vastasküljel asuva anduri poolt ja selle edastamine arvutiekraanile.\nSelle tulemusel saab arst rea uuritud kehapiirkonnast kihilisi pilte, mille järel töödeldakse teavet arvutiga ja ehitatakse kahemõõtmeline või kolmemõõtmeline pilt. Sageli juhtub, et pärast standardse uuringu läbiviimist on vajalik patoloogilise fookuse veresoonte kontrastsuse suurendamine koos selle vereringe olemuse kindlaksmääramisega - siis ilmub diagnostilises plaanis CT angiograafia. Selle uuringu eesmärk on saada usaldusväärseid andmeid veresoonte läbilaskvuse, nende kulgesuuna ja kahjustatud verevoolu kohta..\nMeditsiinidiagnostikakeskuses “Põhjapealinna meditsiin” kasutatakse kaasaegset Siemens Somatomi multispiraalset tomograafi 2016 installatsiooni.\nAngiograafia tüübid ja uurimistöö eesmärgid\nAngiograafia põhineb veresoonte uurimisel, kasutades röntgenikiirgust ja patsiendi vereringesse süstitud kontrastainet, mis on võimeline röntgenikiirgust edasi lükkama ja seega võimendama veresoontevoodis ringleva vere signaali.\nSõltuvalt angiograafia abil uuritud veresooni varustavast elundist võib seda õõnesveenide uurimisel nimetada aju-, selgroolülide, ülemiste ja alumisteks cavagraafiateks, tsöliaakiograafiat tsöliaakia pagasiruumi uurimisel, aortograafiat jne..\nSõltuvalt kasutatavast veresoonte kuvamise tehnikast võib angiograafia olla järgmine:\nKlassikaline radioaktiivne angiograafia jagatakse sõltuvalt uuritavast veresoonte piirkonnast:\nÜldine - see on teatud tüüpi angiograafia, kui peate uurima kogu veresoonte süsteemi või enamikku sellest;\nValikuline - kui peate kontrollima konkreetse keskmise suurusega laeva basseini harusid. Selektiivse angiograafia läbiviimiseks süstitakse kontrastaine ravim veresoonde, mida plaanitakse uurida;\nSuperselektiivne - selline angiograafia on ette nähtud patoloogia uurimiseks väikestes anumates.\nKuid sellist vaskulaarset angiograafiat kasutatakse tänapäevases meditsiinipraktikas üsna harva. See on tingitud haiglaravi vajadusest, kontrasti lisamisest punktsioonile otse diagnoosimise valdkonnas, pehmete kudede varjude kandmisele veresoonte piltidele ja tüsistuste sagedasele arengule. Kõik need angiograafia tagajärjed selle klassikalises versioonis panevad arstid valima veresoonte voodi diagnoosimiseks veel kolm moodsamat sorti.\nSee erineb klassikalisest selle poolest, et pehmete kudede ja elundite varje ei kanta, sest digitaalne angiograafia töötlemise meetod võimaldab teil need piltidelt “eemaldada”. Kuid selline angiograafia on invasiivne protseduur, mis nõuab vähemalt ühe päeva jooksul kohustuslikku haiglaravi ja meditsiinilist järelevalvet. Pärast angiograafiaprotseduuri ei lasta patsiendil voodist tõusta, kuna joodi sisaldav kontrast süstitakse kateetri kaudu reiearterisse, verejooksu usaldusväärne peatamine nõuab mitu tundi liikumatust..\nSkaneerimiseks kasutatakse tavalise röntgeniaparaadi asemel multispiraalset kompuutertomograafi. Seda tüüpi angiograafia korral süstitakse radioaktiivset ainet ulnarveeni nagu tavalist süsti. See vähendab märkimisväärselt verejooksuga seotud kõrvaltoimete riski. Pärast edukat angiograafiat saab patsient kohe oma äri ajada - voodipuhkust pole vaja.\nCT angiograafia abil uuritakse peaaegu igas kohas asuvaid veresooni ja selle infosisu on võrreldav digitaalse angiograafia tulemustega. Seetõttu on meetod viimastel aastatel muutunud üha populaarsemaks..\nSelline diagnoos ei ole rangelt angiograafia, kuna see ei nõua alati kontrasti sisestamist anumatesse. Üks tehnika eeliseid on röntgenkiirguse puudumine, kuid tulemuste väärtus ei ole alati ülaltoodud meetoditega võrreldav.\nCT angiograafia: näidustused ja vastunäidustused\nIgal meditsiinil kasutataval diagnostilisel meetodil on loetelu näidustustest ja vastunäidustustest, eriti radioloogiliste meetodite puhul..\nNäidustused angiograafia määramiseks\nVaatamata olulisele informatiivsusele ühe või teise lokaliseerimisega veresoonte uurimisel, on CT angiograafia tegemiseks vaja rangeid näidustusi. Kõik angiograafia uuringute näidustused võib jagada järgmisteks osadeks:\nÜldised, mis määravad uurimismeetodi valiku;\nPrivaatne, iseloomulik konkreetse veresoonte voodi uurimiseks, mida käsitleme allpool.\nAngiograafia uuringute üldnäidustused hõlmavad järgmist:\npatoloogia täpse asukoha määramine;\nselle olemuse selgitamine: ahenemine, ummistus, laeva kokkusurumine, aneurüsm;\nlaeva efektiivse valendiku arvutamine;\nparima ravi valimine sel juhul: kirurgiline või ravim;\nverevoolu ümbersõidu efektiivsuse hindamine.\nManipulatsiooni vastunäidustused jagunevad suhteliseks ja absoluutseks.\nKui aga on vaja teostada manipuleerimine elutähtsate näidustuste järgi, saab praktiliselt kõigist vastunäidustustest mööda hiilida. Diagnostilisi piiranguid seostatakse kroonilise või ägeda patoloogia esinemisega, mida võib raskendada kontrastaine kasutuselevõtt. Enne angiograafiat peaksite oma arste teavitama, kui teate järgmiste haiguste või seisundite olemasolust:\nKaal üle 150 kg;\nNeuroloogilised haigused, mis ei võimalda inimesel angiograafiaprotseduuri ajal liikumatuks jääda.\nKuidas tehakse veresoonte angiograafiat?\nVeresoonte CT-skaneerimine (angiograafia) tehakse vastavalt arsti juhistele, kui see on näidustatud, nii et esimene asi, mida peate tegema, on arsti külastamine. Selle visiidi ajal selgitab spetsialist uuringu eesmärki ja määrab vajalikud laboratoorsed uuringud, sealhulgas neerufunktsiooni kohustuslik määramine. Kui neerufunktsiooni pole võimalik eelnevalt hinnata, saavad patsiendid teha meie keskuses ekspressanalüüsi.\nKui esineb mõni samaaegne patoloogia, mis võib diagnoosi komplitseerida, võib enne CTA määramist olla vajalik spetsialiseerunud spetsialistide konsultatsioon. Samuti on vaja arsti informeerida ravimite pidevast tarbimisest, sest enne uuringut tuleks mõned ravimid katkestada..\nEnne manipuleerimist peate puhkama, suurenenud ärevuse korral võite võtta kergeid rahusteid. Teil peaks olema sööma hammustatud, kuid mitte üle süüa - seevastu on kontrast kõige parem taluda pärast kerge toidu söömist umbes paar tundi enne protseduuri.\nUuring viiakse läbi spetsialiseeritud riistvara ruumis, järgides kõiki asepsise ja antiseptikumide reegleid. Protseduur toimub mitmes etapis:\nArst või labori assistent juhendab patsienti, räägib, kuidas protseduur kulgeb ja vastab küsimustele;\nPatsient asetatakse tomograafi libistatavale lauale mugavas asendis, pea ja käe alla asetatakse spetsiaalsed rullid, et need kogu skaneerimise ajal mugavalt paikneksid;\nParameedik ravib nahka veresoonte ligipääsu piirkonnas antiseptikumiga, tavaliselt küünarnuki või käsivarrega;\nRöntgenkontrastaine süstimiseks kasutatakse spetsiaalset seadet - injektorit, mis on sünkroniseeritud tomograafi tööga ja tagab kontrasti voo vereringesse teatud kiirusega;\nKontrast ulatub piki vaskulaarset voodit ja samal ajal tehakse kaadrite seeria;\nPärast valmimist aitab laboriassistent patsiendil püsti tõusta ja täpsustab, kui kaua aega tulemuste ettevalmistamiseks kulub.\nTulenevalt asjaolust, et kontrasti süstitakse kubitaalsesse veeni, ei erine unearteri angiograafia tegemise viis ajuveenide või jäsemete veresoonte CT angiograafiast. Angiograafiaga ei kaasne tavaliselt mingeid ebameeldivaid aistinguid ning sissejuhatava juhendamise algusest skaneerimise lõpuni kulub kõige rohkem 30 minutit..\nKui läbivaatus on kavandatud imetavale naisele, siis on uuringu eelõhtul vaja välja pumbata piisav kogus piima, sest pärast kompuutertomograafiat 2 päeva jooksul pole last võimalik toita. Pärast protseduuri tuleb väljendada vähemalt kaks korda.\nErineva lokaliseerimisega anumate uurimise tunnused\nErineva lokaliseerimisega veresoonte uuringu määramisel on nüansse, mida peaksite teadma.\nKõhuõõne ja vaagna veresoonte uurimine\nKõhuõõne ja vaagna veresoonte CT angiograafia näidustused\nAnomaaliad veresoonte ja organite arengus;\nVaskulaarse päritoluga neoplasm;\nKahtlustatava neeru päritolu arteriaalne hüpertensioon;\nVaskulaarse obstruktsiooni nähud.\nNeeruarteri uurimisel viiakse samaaegselt läbi ka erituv urograafia, mille tulemusel hinnatakse neerude funktsionaalseid võimeid.\nKõige sagedamini viiakse aordi uurimine läbi selle kõhupiirkonna ultraheliuuringu või ehhokardiograafia. Näidustus on lokaalne või hajus aordi laienemine, süsteemsete aterosklerootiliste veresoonte kahjustuste tunnused ja operatsioonieelne ettevalmistus.\nArvestades, et haru, mis toidavad kõiki siseorganeid, ulatuvad kõhu aortist, kombineeritakse aortograafia sageli kõhu või rindkere õõnsuste veresoonte uurimisega.\nSee on meetod koronaarse verevoolu või koronarograafia hindamiseks. Angiograafia võimaldab sel juhul hinnata südant toitvate arterite patentsust. Positiivne on diagnoosimise võime ilma patsiendi hospitaliseerimiseta ja protseduuri vähene invasiivsus. Koronaarveresoonte angiograafia on võimalik kompuutertomograafia skaneeringutel, mis teostavad 64 või enamat lõiku. CT koronaarangiograafia näidustused:\nAV-ablatsiooni ettevalmistamine või interventsioonravi südamelihase elektrilise impulsi juhtimiseks täiendavate viiside jaoks;\nVere elektrolüütide koostise oluline rikkumine;\nArvatav endoteeli düsfunktsioon.\nKaela ja aju arterite angiograafia\nKaks seotud veresoonte uuringut on seotud asjaoluga, et aju verevarustuses on peamised unearterid (paiknevad kaelas) ja selgroolülid, seetõttu on nende uurimise näidustused sarnased:\nPeavalu, eksisteerib pikka aega;\nEbaselge etioloogiaga pearinglus;\nTõsine põhjuseta unisus;\nSagedane või pikaajaline minestus;\nKaela ja kolju traumaatilised vigastused;\nVeresoonte patoloogia esinemine minevikus.\nSelline diagnoos viiakse läbi kopsuarteri väikeste harude, eriti retsidiivide, trombemboolia kahtluse korral. Uuring viiakse läbi ka südameataki kopsupõletiku iseloomulike tunnuste väljaselgitamiseks..\nJalaarterite CT angiograafia\nJalalaevade patoloogia diagnoosimise näidustused:\nArterite aterosklerootiline kahjustus, katkendlik klaudikatsioon;\nCT angiograafia on kaasaegne informatiivne meetod mitte ainult mis tahes lokaliseerimisega veresoonte, vaid ka nende laevadelt vere vastuvõtvate organite uurimiseks. Just see asjaolu muudab CT angiograafia paljude patoloogiliste protsesside tuvastamisel asendamatuks..\nMeditsiin areneb pidevalt, mis võimaldab meil ravida kõige keerulisemaid haigusi, mida peetakse saatuslikuks 20 aastat tagasi. Diagnostikal on selles tohutu roll. On välja töötatud mitmeid evolutsioonimeetodeid, mis võimaldavad siseorganeid ja veresooni uurida ilma kirurgilise sekkumiseta koos kehaehituse traumadega. Röntgenuuring, mis ilmus enam kui 100 aastat tagasi, paraneb jätkuvalt. Nüüd aitab kontrastaine abil röntgen tuvastada erinevat laadi veresoonte haigusi. Meetodit nimetatakse angiograafiaks..\nMõiste tuleneb sõnade kombinatsioonist: "angio" - anumad ja "graph" - hetkeseis. Seetõttu on angiograafia röntgenuuringu meetod, mis viiakse läbi katsenõusse sisestatud kontrastiga. Radioaktiivse diagnoosiga hinnatakse veresoonte seisundit, lokaliseerimist, vereringe kiirust ja funktsionaalset aktiivsust. Uurimisel selguvad kaasasündinud verevoolu haigused, vereringesüsteemi kahjustatud piirkonnad ja kapillaaride võrk onkoloogiliste neoplasmide korral.\nKlassikalise radioloogilise aparatuuri uurimisel ei ole võimalik veresooni struktuuri väikese tiheduse tõttu arvestada. Pilt näitab selgelt sisemisi elemente, mis võivad beetaosakesi pärssida. Nende hulka kuuluvad - skeleti luud, lihaskude, õõnesorganid, mädase täidisega põletikulised piirkonnad, pahaloomulised kasvajad.\nDiagnostiline protseduur viiakse läbi uuritud alale vastavatel seadmetel. Vere viiakse spetsiaalne aine, mis võib peegeldada radioaktiivseid osakesi. Joodiühendite baasil kasutatakse kontrastainet. Lahus levib vereringesüsteemi kaudu 30–40 minutit - see annab kvaliteetseid 3D-pilte koos valulike kohtade kuvamisega.\nKontrasti kehtestatakse kahel viisil:\nkui veen asub naha pinna lähedal, kasutatakse süstalt;\nsügaval kateetril kasutatakse spetsiaalset kateetrit.\nPärast uurimist erituvad molekulid neerude kaudu hõlpsasti uriiniga 5 päeva jooksul, lahus ei kahjusta keha. Analüüsi tunnistused säilitatakse digitaalsel ja paberkandjal, mis edastatakse arstile dekrüpteerimiseks.\nMeetodit kasutatakse järgmistes valdkondades:\nonkoloogias kasutatakse seda pahaloomuliste kasvajate tuvastamiseks metastaaside esinemisega keha kaugemates osades;\nfleboloogia kasutab meetodit venoosse obstruktsiooni piirkondade, aordi naastude ja kaasasündinud laadi patoloogiate uurimiseks;\nveresoontekirurgias kasutatakse patsiendi ettevalmistamiseks veresoontekirurgiaks;\nneuroloogias aitab aju uurimine tuvastada healoomulisi ja pahaloomulisi kasvajaid, samuti insuldi korral;\npulmonoloogia uurib häireid kopsude kapillaarides.\nVastavalt eesmärgile jaguneb protseduur üldiseks ja valikuliseks. Üldine on määratud põhjalikuks uurimiseks, valikuline - konkreetse kehapiirkonna jaoks.\nProtseduuri määramise peamine näidustus on veresoonte uurimine struktuurihäirete ja patoloogiate esinemise osas. Kere vereringesüsteem on suletud, on võimalik kontrollida ükskõik millist kehaosa.\nKeha funktsionaalsed häired vajavad kiiret uurimist, kasutades angiograafiat, mis näitab kaasasündinud või omandatud haiguste esinemist. Kõige sagedamini on südamelihase haiguste - stenokardia - jaoks ette nähtud veresoonte angiograafia. Pärast analüüsi on võimalik tuvastada haavatav piirkond ja määrata raviskeem.\nAju veresoonte ahenemine põhjustab inimese heaolule ebameeldivaid tagajärgi:\nveenide ummistus jne..\nVerevoolu diagnoosimata on põhjust tuvastada. Sel juhul kasutatakse arteriograafiat, mis aitab tuvastada struktuuri defekte ja ennustada ravi. Enne analüüsi on vajalik arstiga konsulteerimine.\nEksami peamised tähised:\nanumate seinte väljaulatuvus;\npatoloogilised häired aordi valendikus ja veenides;\nsüsteemi kaasasündinud patoloogiad - veresoonte väärareng;\nVereringehäirete kohta täieliku teabe puudumisel on lisaks ette nähtud kompuutertomograafia (CT) ja magnetresonantstomograafia (MRI). See võimaldab teil diagnoosi täpselt kindlaks teha..\nAngiograafilised uuringud on diagnoosimisel väga täpsed, kuid mitte kõik patsiendid ei ole välja kirjutatud. Diagnostilisel meetodil on mitmeid piiranguid, mida arst arvestab enne ravikuuri.\nMeetod tuvastab kasutamise vastunäidustused:\nfunktsionaalsed häired neerude ja maksa kudedes - see võib esile kutsuda keha toksilise kahjustuse, mis ohustab patsiendi elu;\nsüdamelihase äge puudulikkus - jood võib häirida närvirakkude juhtivust ja provotseerida vererõhu järsku langust;\nraskete veenide kahjustus - tromboflebiit;\nvere hüübimise protsessi häired, as seinte võimalik rebenemine koos sisemise verejooksuga.\nSeetõttu uurib arst enne protseduuri hoolikalt patsiendi haiguslugu, et välistada võimalikud tüsistused.\nAngiograafia nõuab keha hoolikat ettevalmistamist. See võimaldab teil protseduuri läbi viia ilma tõsiste komplikatsioonideta ja suurendab analüüsi täpsust. Tunnistuse tulemused sõltuvad paljudest eelnevalt kaalutud teguritest. Valede indikaatoritega analüüs viib ebaõige raviga, mis raskendab patsiendi seisundit.\nAngiograafiaks ettevalmistamine hõlmab mitmeid tegevusi:\n7-14 päeva enne protseduuri tuleks välistada joodi sisaldavate ravimite ja toodete tarbimine.\nAlkohoolseid jooke ei tohiks tarbida 7 päeva enne angiograafiat.\nArst annab protseduurile suuna.\nLisaks on põletikuliste protsesside välistamiseks vajalik üldine vere- ja uriinianalüüs..\nNeerude seisundit koos maksaga kontrollitakse ultraheli abil.\nHommikul enne uuringut ei saa te juua ja süüa.\nNärvipinge korral lubab arst mõnikord närvisüsteemi rahustamiseks juua sedatiivse rühma ravimit. See aitab inimesel sündmuse rahulikku ümberkorraldamist, kõrvaldades diagnoosi katkestamise põhjuse..\nSõltuvalt katsenõust eristatakse sorte:\nFlebograafia uurib venoosset süsteemi, seda kasutatakse verevoolu diagnoosimisel alajäsemete klapiaparatuuriga.\nArteriograafia vastutab arterite piirkonna eest, populaarseks meetodiks peetakse südame pärgarteri angiograafiat.\nLümfograafia uurib lümfisüsteemi veresooni, seda kasutatakse harva arvutatud ja magnetresonantstomograafia aktiivse juurutamise tõttu.\nAngiograafilist meetodit kasutatakse mitte ainult nendes piirkondades. Meetodi abil uuritakse paljude elundite veresooni: silma, kaela, kopsustruktuuride, südamelihase aordi ja ventiilide, tsöliaakia pagasiruumi, neeruveenide võrkkesta, hambaravi uurib lõualuu kapillaare, unearterite tsoone, seljaaju piirkonda jne..\nVastavalt uuringu eesmärgile eristatakse järgmisi sorte:\nÜldvaade - see on keha täielik diagnoos.\nSelektiivne angiograafia hõlmab kontrastaine sisestamist uuringupiirkonda..\nSuper-selektiivne vaade on suunatud väikseimate laevade uurimisele.\nMis tahes kehaosa kapillaaridesse võib viia spetsiaalseid analüüsipreparaate. Enamasti kasutatud süstal. Kasutatakse kateetrist koosneva süvaveeni või aordiga retrograadset kontrastsussüstimissüsteemi.\nKudede ja verevedeliku eraldusvõime on erinev, seega hõlmab diagnoos mitmeid võimalusi. Seal on uuring, milles kasutatakse magnetvälja, ultraheli või röntgenikiirgust. Meetod võib olla invasiivne või mitteinvasiivne.\nInvasiivset meetodit iseloomustab tungimine keha sisemistesse osadesse. See meetod viiakse läbi kontrastaine vere sisseviimisega, mis suurendab diagnoosimise kvaliteeti. Eristatakse järgmisi uuringutüüpe:\nDigitaalse digitaalse lahutamise angiograafia põhineb uurimisel, kasutades arvuti dekrüptimist. Veresoonte analüüs toimub kahes etapis. Esiteks tehke pilt ilma kontrastsuseta, teine - pärast aine sisestamist. Kahe pildi erinevus loetakse eriprogrammi abil ja saadakse uurimise tulemus..\nKompuutertomograafiline angiograafia põhineb veresoone raku röntgenuuringul. Uuring nõuab radioaktiivset elementi, mis neelab kiirgust. Meetod võimaldab saada pildi kogu kehast mõne minutiga. Saadud piltide põhjal teeb arst kindlaks patsiendi seisundi ja tehakse otsus edasise ravi kohta.\nMagnetresonantstomograafia (MR) vastavalt juhtivuse põhimõttele sarnaneb kompuutertomograafia tehnikaga. See põhineb keha võimel reageerida erineva intensiivsusega elektromagnetväljale. Kujutise kvaliteedi parandamiseks kasutatakse ka kontrasti, mida iseloomustab suur reageerimine magnetilisele kiirgusele..\nMitteinvasiivseid uurimismeetodeid eristab kapillaaride kontrastsuse puudumine. Eristatakse järgmisi tüüpe:\nFaasikontrast aitab uurida suunda vereringe intensiivsusega.\nLennu aeg põhineb liikumatu koega signaali vastuvõtmisel seoses verevooluga.\n4D angiograafia võimaldab teil uurida arteriaalset ja venoosset vereringet dünaamikas.\nDoppleri ultraheli abil on võimalik kontrollida veresoonte avatust.\nSilma veresoonte uurimiseks kasutatakse spetsiaalse kaamera abil fluorestsentsangiograafiat, probleemsed piirkonnad määratakse konkreetse tuhmusega..\nOCT angiograafia aitab visuaalsete veresoonte sisemist struktuuri visualiseerida, tuvastades funktsiooni võimalikud patoloogiad.\nVeresoonte ahenemise ja vereringe määramiseks kasutatakse OST angiograafiat.\nMesenteriaalsete veresoonte angiograafia aitab tuvastada verehüübe olemasolu ja rakendada antikoagulantravi.\nNüüd on välja töötatud palju erinevaid angiograafia meetodeid, mis võimaldavad talitlushäireid diagnoosida ja tuvastada. Klassikalist meetodit kasutatakse inimestel, kui on vaja haiglaravi ja sellele järgnevat veresoontekirurgiat. See võimaldab teil eelnevalt hinnata verevoolu ja vältida võimalikku operatsioonijärgset verejooksu, mis ohustab inimese elu. Meetodit kasutatakse igas kliinikus, kus tehakse kirurgilisi protseduure..\nAju verevoolu uurimiseks kasutatakse peaaju angiograafiat. Protseduur nõuab hoolikat ettevalmistamist. Diagnoosi viib läbi kõrge kvalifikatsiooniga arst, nagu seadmed on üsna keerukad ja valed sätted võivad uurimisandmeid oluliselt moonutada. Mõnel juhul neelab luukoe ioonkiiri, pildil pole veresooni.\nVertebroloogia on vajalik istuva eluviisiga ja tõsiste seljaprobleemidega inimestele. Seda kasutatakse peamiselt traumatoloogias. Veri küllastab iga piirkonna kasulike mikroelementide ja hapnikuga. Ühe osakonna rikkumine võib põhjustada komplikatsioone paljudes süsteemides. Seetõttu aitab seljaaju struktuuri varustavate anumate diagnoosimine tuvastada struktuuri patoloogilisi muutusi ja viia läbi terapeutilisi meetmeid.\nKui tuvastatakse arteriaalse või venoosse sektsiooni kitsa läbipääsuga lõik, on defekti kõrvaldamiseks vajalik kiireloomuline operatsioon. Protseduuri viib läbi ülitäpse varustuse kõrge kvalifikatsiooniga arst. Luuelementide lähedal positsioneerimine nõuab liigutuste ajal täpsust, et vältida tõsiseid tüsistusi..\nProtseduur võtab natuke aega, seega tasub end eelnevalt ette valmistada. See läbib mitu etappi, sest peaks võimaldama probleempiirkonda üksikasjalikult uurida. On osakondi, mis vajavad erilist lähenemist ja hoolikat tegutsemist. Vale diagnostika võib põhjustada tõsiseid tagajärgi. Enne lahenduse sisestamist tehakse pilt haigestunud anumast - see aitab vea kõrvaldada, pilt on objektiivsem.\nEsialgne pilt on tehtud ilma ioniseeriva aineta - see suurendab uuringu objektiivsust.\nNärvilisuse leevendamiseks ja allergilise reaktsiooni ennetamiseks võtab patsient antihistamiini tableti..\nJoodipõhist ravimit, mis peegeldab kiirgust, manustatakse intravenoosselt või intramuskulaarselt - täielikuks jaotumiseks kogu kehas peate ootama 30–40 minutit.\nKateetri sisestamise nahapiirkonda töödeldakse spetsiaalse antiseptiga.\nLidokaiini kasutatakse paikselt anesteesiana - see leevendab valu punktsiooni ajal.\nSpetsiaalse skalpelliga tehakse sisselõige naha pinnale - see on vajalik arteri või veeni kiireks ligipääsemiseks.\nArst või meditsiiniõde paneb väikese õõnsa toru - sissejuhatuskesta.\nUuritud kapillaari tuleb viia novokaiin - see hoiab ära veresoonte spasmi ja vähendab kontrastaine ebameeldivaid aistinguid.\nKateeter viiakse sissejuhataja kaudu uuritava koha algusesse - arst jälgib röntgenpildiga.\nKontrasti kujul kasutatakse peamiselt Gipakit, Cardiotrust, Urografinit või Triotrust.\nPärast aja möödumist ja aine täielikku levikut algab tulistamisprotseduur - võib-olla läbib seda etappi kuni 2-3 korda.\nEduka skaneerimisega eemaldatakse kateeter, eemaldatakse sissejuhatus, veri peatub avatud haavast.\nKateetri sisestamise koht tuleb ligeerida steriilse sidemega.\nPärast protseduuri soovitatakse 6-10 tundi voodipuhkust - see hoiab ära tromboosi.\nDiagnostilise sündmuse ajal osalevad õde, radioloog, anestesioloog ja kardioreanatoloog. Lahuse kogus valitakse iga patsiendi jaoks eraldi - arvesse võetakse meditsiinilisi näidustusi ja füüsilist seisundit. Kuid põhimõtteliselt ei ületa annus 20 ml. Aine liikumisel on tunda kerget kipitust ja põletustunnet kuumuse käes - aistingud avalduvad erineval viisil..\nAngiograafiat on pikka aega kasutatud keerukate veresoonte haiguste diagnoosimiseks. Meetodit täiustatakse pidevalt, kuid tüsistuste oht on 5% -l uuritud patsientidest. Ebameeldivad sümptomid ilmnevad igal juhul eraldi.\nPunktsioonikohas on sageli väike verevalum, mis möödub mõne minuti pärast.\nNaha pind omandab väljendunud punaka varjundi.\nDermatiidil esinevad võõrased lööbed, mis meenutavad urtikaariat.\nAllergia kontrastaine sissetulevate komponentide suhtes.\nSpasmi äkiline rünnak kõri piirkonnas, millega kaasnevad hingamishäired.\nKontrastisisendi raske komplikatsioon - anafülaktiline šokk.\nTugev verejooks sisselõike ja kateetri sisestamise tõttu.\nSüdamehaiguse esinemisel võib tekkida müokardiinfarkt..\nNeeru- või maksapuudulikkus, mis on tekkinud lahuse kehast väljaviimise probleemide tõttu.\nÜldine joobeseisund neeruprobleemidega.\nSeetõttu nõuavad arstid sageli patsiendi hospitaliseerimist 1-2 päeva jooksul. See võimaldab teil pärast protseduuri jälgida inimest ja vältida tõsiste tagajärgede arengut. Eriti soovitatav riskirühma kuuluvatele inimestele..\nAngiograafiliste uuringute võimalused\nIgal meetodil on läbiviimisel oma omadused ja peensused. Klassikalised pildid erinevad kvaliteedi poolest CT ja MR angiograafiast. Kompuutertomograafia näitab probleemse piirkonna pilti mahus. Traditsiooniliselt hoitav vaade salvestab pildi ainult esitasapinnas.\nAju vereringesüsteemi MR angiograafia on traditsioonilise vaatega võrreldes ülitäpne ja usaldusväärne. Probleempiirkonna kolmemõõtmelise pildi saab ilma kontrastset elementi verre sisestamata. Kasutusraskused on protseduuri kõrge hind, mis tuleneb keha rakkude ja kudede elektromagnetilisest kokkupuutest. Seda ei saa läbi viia raseduse ajal, metallimplantaatide ja südamestimulaatori juuresolekul.\nKoljusiseste arterite kompuutertomograafiat kasutatakse neurokirurgias enne operatsiooni kõrvaliste neoplasmide eraldamiseks. Pilt edastab arteri ühist lokaliseerimist kudedega 3D-projektsiooni kujul. Kujutise täpsus võimaldab kirurgil kindlaks teha verevoolu häirete asukoha. Pahaloomuliste ja healoomuliste kasvajate ning muude põletike ravimeetmed vajavad esialgset CT-diagnostikat.\nKarotiidangiograafiat kasutatakse emakakaela lülisamba, alasti ja seljaaju veresoonte funktsionaalse aktiivsuse testimiseks. Seda kasutatakse erinevat laadi neoplasmide, unearterite patoloogiate esinemise korral.\nLülisamba angiograafiat kasutatakse seljaaju selgroolülide ja ajupoolkera mõlema külje vahelise vereringe uurimiseks. Protseduur viiakse läbi selektiivse uurimismeetodi abil, kasutades kontrastilahust. Probleemipiirkonna täpsustamiseks tehakse palju kaadreid..\nKateeter ja lahus viiakse läbi käe - õla või küünarnuki sisse. Mõnikord manustatakse reie- või subklaviaalarteri kaudu. Kateeter suunatakse väikeste liigutustega ja röntgenikiirguse kontrolli alla uuringukohta. Pilte tehakse erinevates projektsioonides, et saada täpset teavet patoloogia kohta ja hinnata kirurgilisi meetmeid.\nUuring viiakse läbi kohaliku tuimestuse all ja sisselõikekoht tuimastatakse lidokaiiniga. Veresoones olev kateeter liigub enamasti valutult, kuid patsient võib tunda kerget kipitustunnet. Suuõõnes esineb sageli metalli maitset. Anumad tunnevad soojust ja põletust. Mõnikord on näol punetuse märke. Sellise ebamugavuse nähud mööduvad 15-20 minuti pärast.\nSüdame lihase veresoonte pärgarterite angiograafia\nRindkere arterite ja veenide angiograafiat nimetatakse koronarograafiaks. Joodiga ravim siseneb kubemesse - reiearteri sektsiooni või kasutage randmel olevat radiaalset arteri. Kateeter liigub röntgenpildi abil arsti järelevalve all. Ainega tuubi viiakse kõigepealt vasakusse arterisse, seejärel paremasse.\nDiagnoosimine toimub kohe pärast seda, kui anumad on täielikult kontrastiga täidetud. Piltidel on mitu projektsiooni - see võimaldab arstil õigesti hinnata patsiendi seisundit ja planeerida ravikuuri. Lahusega täitmisel tunneb inimene näopiirkonnas kuumust. Võimalik on lühiajaline südame rütmihäire. Pearingluse rünnakud tekivad madala vererõhu tõttu. Mõnikord kannatab patsient kerget iiveldust koos rindkere köhaga.\nUuring on ette nähtud valu esinemise korral südame piirkonnas, mis on seotud kanalite kaudu väikese verevoolu avatusega. Enne südameoperatsiooni tuleb läbi viia ka uuringud. Pildid aitavad planeerida kirurgiliste protseduuride kulgu ja kõrvaldada tõsiste tagajärgede tekkimine..\nJäsemete veresoonte angiograafia\nPraegu diagnoositakse sageli üla- ja alajäsemete, vaagnaelundite vereringe häireid. Ülemiste jäsemete diagnoosimise ajal tungib kontrastilahus läbi brahhiaalarteri. Alajäsemete diagnoosimiseks on vaja siseneda reieluu või kõhu aordi kaudu.\nPärast kõigi anumate korrapäraste ajavahemike järel risti asetatud kaamerate täitmist tehakse röntgenikiirgus. Protseduuri ajal on tunda ainult metalli kuumust ja maitset.\nJoodilahusega sisse viidud kohalik tuimestus aitab valu leevendada. Uuring viiakse läbi mitme nurga alt, et saada täielikku teavet verevoolu seisundi kohta ja planeerida meditsiinilisi protseduure.\nUurimismeetod tuvastab kaasasündinud või omandatud patoloogiad, mis põhjustavad ohtlike sümptomite ilmnemise. Õigeaegne diagnoosimine võimaldab teil alustada varajast ravi ja vältida võimalikke tüsistusi.\nLastel avatud arterioosjuha <\nSihtkeha ahenemine <\nHingamisteede hingeldus (hingeldus) <\nSai südame: 5 põhjust ja viise valu leevendamiseks\nVaagnapõhja veenilaiendid - sümptomid ja ravi Südameatakk\nHommikune pearinglus pärast und - põhjused ja ravi Arütmia\nHematokrit: naistel ja meestel kõrgenenud Stroke


Kondensveeboiler Paigaldamine 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Eemaldada Silikoonist Puidust Puidust\nTerasest Vs Brass Butt Hinges\nPööningukorralduse 7 Põhjused\nEt rohkem teada saada kondenseeriva katla paigaldamine, peate enne protsessi alustamist kindlasti teadma kõiki asju. Kuna see võib olla ohtlik protsess, peate veendumaks, et teil on piisavalt teavet, et alustada. Te peaksite järgima täpselt juhiseid, et protsessi käigus ei tekiks mingeid probleeme. Materjalide ettevalmistamine Enne tööle asumist peate tagama, et kõik materjalid on teie ees.\nEt rohkem teada saada kondenseeriva katla paigaldamine , peate enne protsessi alustamist kindlasti teadma kõiki asju. Kuna see võib olla ohtlik protsess, peate veendumaks, et teil on piisavalt teavet, et alustada. Te peaksite järgima täpselt juhiseid, et protsessi käigus ei tekiks mingeid probleeme.\nEnne tööle asumist peate tagama, et kõik materjalid on teie ees. See tagab, et katla ühendamisel ei pea te toru minema. Samuti soovite veenduda, et paigaldate katla alla tasasele pinnale. Need katelde suudavad kuuma kodus üsna kiiresti ja soovid veenduda, et seal ei oleks vajadust tuleohu järele, kus te selle seadistate. Te soovite paigaldada ventileeritavale alale lähedal, nii et kodus ei saadeta gaase. Sa tahad hoida vajalikku perimeetrit ka katla ümber.\nTorude ja marsruutide paigaldamine\nSiis saate asetada radiaatorid ümber kodude, kuhu soovite akende all. Veenduge, et maapinnast oleks 100 millimeetrit ja aknast alla 150 millimeetrit. Sa tahad veenduda, et kütteseadmete ümber on piisavalt ruumi. Siis soovite valida parimad torustikud ja kasutatavad liinid. Te peaksite paigutama toru eemal ukseavast ja muudest takistustest.\nPaigaldage torud põrandaplaatide all ventilatsiooniks ja soojuse jaotamiseks kogu majas. Pange nii põhivoolu kui ka tagasivoolutorud torude paigaldamisel teineteise kõrval. Radiaatorite T-i jaoks on vaja kakskümmend kaks millimeetrit torusid, et luua peamised ja 15 millimeetrit torud. Kinnitage torud ja suunake need radiaatorist katla külge.\nSa tahad veenduda, et te lõpetaksite protsessi torude kindlalt pingutamisega radiaatoritele ja katlale. Kasutage pliiatsi, et märgistada voolu radiaatorist edaspidiseks kasutamiseks. Seejärel soovid paigutada õhu ventilatsioonikork klapi kohal ja teine radiaatori ventiilide pistik. Kinnitage ventiilid ja lukustage ventiilid radiaatori sabadesse. Püüa mitte kinnitada neid liiga tihedalt. Ühendage külm vesi katla külge. Loop oma maja külma veetorust toru vask katla toru. Seejärel saate gaasivarustuse lisada. Kui gaasivarustus on ühendatud, peate tagama, et see toimib korralikult gaasi sisse lülitades. Veenduge, et teie nägu ei ole katla lähedal, kui te seda teete või et see on puhta hapniku otseliin. See võib põhjustada katla plahvatuse. Siis soovite proovida katla käivitamist maja kütmise alustamiseks. Kui leiate, et midagi pole õige, saate alati asju uuesti üle minna.\nKatla paigaldamine on midagi, mis üldiselt nõuab professionaal. Ärge üritage seda ise teha, ilma et eelnevalt konsulteeriksite professionaaliga.\nVideod Seotud Artiklid: Regent Electric Water Heater Installation.\nPõhiline » Muu » Kondensveeboiler Paigaldamine\nMilline Sealer Töötab Kõige Paremini Köögisisaldusega Korv\nKuidas Lekkida Vannituba Dušisegisti\nKuidas Eemaldada Vana Ventilatsiooniava\nMida peate Paljude inimeste jaoks, kes teevad ise ise oma versiooniuuendusi, on countertop kraanikauss lõikamine populaarse kodu renoveerimisega. See võtab mõned oskused ja oskab, kuid koos õigete vahenditega ja ettevalmistusega on projekt, mida enamik inimesi saab teha vähem kui ühe päeva jooksul. Siin on, mida sa pead teadma.


Kaalulangus tervislikud rasvad - LCHF toitumise põhitõed ehk kas rasvast toitu süües saab tõesti kaalust alla võtta? - Anne & Stiil\nValgusisaldus jääb samaks. Tuleb tarbida piisavalt valgurikast toitu: 1—1,5 grammi kehakaalu ühe kilogrammi kohta. LCHF dieediga kaasnev suhkru ja tärklise vältimine aitab stabiliseerida veresuhkrut ja langetada insuliini taset kehas. Paljudest positiivsetest omadustest hoolimata pole selline toitumisviis siiski igaühele sobilik ning teadlik tuleb olla kaasnevatest ohtudest.\nKuidas seda kõige hõlpsamini teha, õpetab Ida-Tallinna keskhaigla dieedi- ja toitumisnõustaja Elle Kalamägi. Algatuseks tuletab Elle Kalamägi meelde, et näljutamine ei ole kaalulangetamise seisukohast kõige parem lahendus, kuna uuesti sööma hakkamisel tuleb sama palju ja veel rohkemgi kilosid bumerangina tagasi. Ka võib näljutamine lõppeda toitumishäirega, mille tulemusel hakkab toit inimese üle valitsema.\nNii on võimalik peale püsivama kaalulanguse saada ka parem meeleolu. Ka märgib Elle Kalamägi, et peale dieedi ja kehalise tegevuse mõjutavad kaalu ja rasva vähenemist ka tervislikud tegurid.\nÕnneks on olemas palju lihtsaid samme rasvapõletuse tõhustamiseks ja mõni neist, nii kiirelt toimivad kui ka lihtsalt rakendatavad, toob toitumisnõustaja siinkohal välja. Alusta treeningutega Alusta jõutreeningut koos aeroobse treenimisega, kuna see on keha- kaalulangus tervislikud rasvad kõhurasva vähendamisel efektiivsem kui ainult aeroobne treenimine. Enamikus uuringutes soovitatakse — minutit mõõdukat jõutreeningut nädalas või 20—40 minutit intensiivsemat aeroobset treeningut iga päev.\nJooksmine, kõndimine, jalgrattasõit ja kaalulangus tervislikud rasvad on vaid mõni näide südamekoormust tõstvatest harjutustest, mis aitavad rasvade põletamisel ja kehakaalu langetamisel. Söö kõrgema valgusisaldusega toitu Dieedi alguses võib olla menüüs rohkem kõrge valgusisaldusega toiduaineid, kuna see vähendab söögiisu ja aitab paremini rasva põletada, alandab kalorite tarbimist ja aitab säilitada lihasmassi.\nNeil on vähene kiud- ja toitainete sisaldus ning nende kõrge glükeemiline indeks põhjustab veresuhkru tasakaalutust, mille tagajärjel suurenev nälg paneb rohkem sööma. Ohtralt rafineeritud süsivesikuid sisaldav toit võib olla seotud kõhurasva kogunemisega. Täisteraviljade tarbimist vastupidi seostatakse madalama kehamassi indeksi ja kehakaalu ning väiksema vööümbermõõduga. Asenda rafineeritud valgejahutooted täistera toiduainetega, nagu kinoa, tatar, oder ja kaer.\nPea siiski meeles, et ka tervislik rasv on kalorirohke ja seda tuleb tarbida mõõdukalt.\nLahustuvad kiudained seovad vett ja liiguvad seedetraktis aeglasemalt ning täiskõhutunne kestab kauem. Kiudainerikkad toidud, mis suurendavad rasvade põletamist ja kehakaalu langust, on näiteks köögiviljad, puuviljad, kaunviljad, täisteratooted, pähklid ja seemned. Joo tervislikumaid maksimaalne kaalulangus Suhkrulisandiga joogid ja alkohoolsed joogid suurendavad kõhurasva.\nRoheline tee ja vesi soodustavad kehakaalu langust ja rasvade põletamist. Ühes lühikeses, 12nädalases uuringus leiti, et kui enne sööki tarbiti ml vett, vähenes kehakaal võrreldes kontrollrühmaga 2 kg. Varusta end tervisliku toiduga Tervisliku toidu kaasaskandmine võib aidata vältida ebatervislikke toiduvalikuid või magusa ülesöömst, kaalulangus tervislikud rasvad oled liiga näljaseks muutunud.\nHõlpsasti kaasaskantavad ja kergesti valmistatavad suupisted võivad olla, näitkes värsked puuviljad, väike peotäis pähkleid, miniporgandid, magustama jogurt, smuutijook. Kasuta väiksemat taldrikut Väiksemate taldrikute kasutamine aitab automaatselt süüa vähem kaloreid. Söö vürtsikaid toite Tšilli ja Cayenne'i pipar sisaldavad kapsaitsiini, mis võib kiirendada ainevahetust. Lisa oma toidule õunaäädikat On leitud, et tarbides 1—2 supilusikatäit 15—30 ml äädikat päevas väheneb kehakaal, kõhurasv ja keskmine vööümbermõõt.\nPeale selle tarbite päevas kuni kilokalorit vähem. Lahjenda õunasiidri äädikat veega ja joo paar korda päevas enne sööki. Lisa toidule probiootikume Probiootiliste toidulisandite võtmine või probiootikumide tarbimine toidu kaudu võib vähendada kehakaalu ja rasvaprotsenti. Probiootikumid suurendavad seedetraktis kasulike bakterite hulka ja see parandab paljusid tervisega seotud aspekte.\nLisa oma igapäevamenüüsse probiootikume sisaldavaid toite, nagu keefir, tempeh, kombucha, hapukapsas ja kääritatud köögiviljad. Maga korralikult Pisut varem voodisse minek aitab suurendada rasvade põletamist ja vältida kehakaalu tõusu. Piira õhtul kofeiini tarbimist ja minimeeri elektrooniliste seadmete kasutamist enne voodisse minekut, et toetada tervislikku une tsüklit. Pese pärast õhtusööki hambaid See aitab vähendada kiusatust hilistel õhtutundidel lisasuupistete järele haarata ja neid nosida.\nPea toidupäevikut Toidupäeviku pidamine ehk söögikordade üleskirjutamine või pildistamine aitab toitumist paremini kontrollida ja oma tegevust analüüsida.


Naiste ordineerimisest Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus - Eesti Kirik\n02.08.2017 | Priit Rohtmets | Rubriik: Kirikuelu\nKirikukogu otsus ordineerida naisi vaimulikuks andis Laine Villenthalile võimaluse asuda vaimuliku ametisse. 16. novembril 1967. aastal ordineeriti ta koos Harri Reinuga kirikuõpetajaks. Arhiiv\n1967. aastal seati Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus (EELK) ametisse esimene naisvaimulik Laine Villenthal (1922–2009). Arutelud naiste ordineerimise üle olid kirikus selleks ajaks pikemate pausidega väldanud juba ligi pool sajandit.\nKüsimus naiste ordineerimisest vaimulikuametisse tõstatus EELKs esimest korda 1920. aastatel. 1917. aastal oli kirik Venemaal alanud revolutsiooni tulemusena end iseseisvaks kuulutanud ja Eesti Vabariigi loomise järel 1918. aastal ootas ees kiriku organisatsiooni ümberkorraldamine uues demokraatlikus ja iseseisvas Eesti riigis.\nReformide käigus hakati arutlema ka naiste võimaluste üle osaleda kirikutöös. See oli seda aktuaalsem, et 1919. aastal eestikeelsena avatud Tartu ülikooli võisid erinevalt varasemast õppima asuda ka naised. Ehkki esialgu kõlasid kõige sagedamini seisukohad, et naised saavad töötada koolis usuõpetajatena ja nii kodumaal kui ka mujal maailmas misjonäridena, ei piirdunud diskussioon sellega, vaid kümnendi keskpaigas tõusis päevakorrale ka küsimus naiste ordineerimisest vaimulikuametisse. 1925. aastal lõpetas Salme Klaos (1896–1973) esimese naisena usuteaduskonna ja juba kolm aastat varem oli toonane usuteaduse üliõpilane Margarethe Põld (1892–1948) Tallinna Jaani kirikus esimese naisena EELKs jumalateenistusel jutlustanud.\nSeetõttu võeti 1926. aastal naiste ordinatsiooni teema kiriku õpetusküsimuste üle aru pidava usuteadlaste konverentsi päevakorda, kus asuti mõnele üksikule vastuhäälele vaatamata seisukohale, et naiste rakendamist kirikutööle tuleb põhimõtteliselt toetada. Ehkki naiste ordineerimisse suhtuti jaatavalt, oli küsimus kaks aastat hiljem taas usuteadlaste konverentsi päevakorras ning sel korral enam otsesõnu ordinatsiooni pooldavat seisukohta ei väljendatud. Konverentsil otsustati, et küsimuse lõplik paikapanemine tuleb edasi lükata aega, mil mõni naine avaldab soovi vaimulikuks saada.\nOlgu öeldud, et aastakümneid hiljem pöörduti 1928. aasta otsuse juurde tagasi ning asuti sellest lähtuvalt küsimust taas arutama. Nii 1926. kui ka 1928. aasta usuteadlaste konverentsil olid hoiakud naiste ordineerimise suhtes toetavad. Tõsi, esines ka üksikuid alalhoidlikke vaimulikke, kes seda võimalust teravalt kritiseerisid.\nAjastule omaselt kõlasid kriitikute suust seisukohad, et naiste tööks on laste kasvatamine ja perekonna kõrvalt vaimulikuna töötamine käib naistele üle jõu. Lisaks arvas osa vaimulikest, et naise hääl pole piisavalt võimas ja et naistel pole koguduse silmis autoriteeti.\n1930. aastate lõpus võeti küsimus korra veel päevakorda ja näib, et vastuseis naiste ordineerimisele oli vahepeal kasvanud. Piiskoplikus nõukogus kõlasid seisukohad, et kiriku traditsioon ja pühakiri naisvaimulike ametisseseadmist ei tunne. Sel põhjusel otsustas kirikukogu 1938. aastal, et naisi ei kavatseta vaimulikuametisse ordineerida. Seda diskussiooni mõjutas tõsiasi, et 1930. aastate lõpus oli noori meestest vaimulikukandidaate rohkem, kui kirik suutis ametisse seada.\nAlates Teisest maailmasõjast, mis kiriku olukorda põhjalikult muutis, vaevas kirikut aga vaimulikkonna puudus. Et keerulisele olukorrale leevendust saada, loodi esimese sammuna lisaks vaimulikuametile koguduse aseõpetaja ametikoht. Vaimulikuta kogudusi ähvardas nõukogude võimu poolt sulgemine.\nTeiseks otsustati 1945. aastal koguduse töösse kaasata usuteadusliku hariduse saanud naised. Otsuse kohaselt võis naisi võtta ametisse kuulutajate ehk jutlustajatena, kellel polnud õigust jagada armulauda, laulatada ega kanda ametiristi. Ka Laine Villenthal töötas enne vaimulikuks ordineerimist jutlustajana, teenides selles ametis alates 1954. aastast Missos ja hiljem Pindis. Ehkki 1945. aastal otsustati lubada mõne koguduse üksmeelsel soovil kirikuvalitsuse eriotsusega naisi ordineerida ka koguduse õpetajaks, jäi see vaid sõnades väljendatud seisukohaks, sest ükski naine selle otsuse alusel vaimulikuks ei saanud.\nNaiste ordinatsiooni üle maha peetud kolmas ja viimane aruteluperiood algas 1960. aastate keskpaigas. Kui 1920. aastatel oli teema üle diskuteerimine lõpetatud ajani, mil mõni naine soovib saada vaimulikuks, siis 1960. aastateks seisis kirik sellise olukorraga vastamisi.\nPindi kogudus oli 1965. aastal pöördunud konsistooriumi poole palvega, et Laine Villenthal ordineeritaks vaimulikuks. Sel põhjusel võeti küsimus taas päevakorda ja nii nagu juba 1920. aastatel, otsiti ka 1960. aastatel tasakaalu kiriku praktiliste vajaduste ja õpetuslike arusaamade vahel. Esmalt arutas küsimust kirikuvalitsus, kes asus seda põhimõtteliselt toetama, aga arvas, et otsus vajab kirikus laiemat arutelu ja kiriku kõrgeima seadusandliku võimu ehk kirikukogu otsust.\nEnne arutati küsimust veel selleks organiseeritud informatsioonikoosolekutel, millest võtsid osa kiriku juures tegutsenud vaimulike koolitamiseks mõeldud Usuteadusliku Instituudi õppejõud ja kiriku praostid ning konsistooriumi liikmed. Neil koosolekutel joonistusid välja nii pooldajad kui ka vastased.\nÜhelt poolt oli luteri kirik säilitanud oma võrdlemisi alalhoidliku suhtumise pühakirja ja sellest lähtuvalt arvustati ka naiste ordinatsiooni võimalikkust, teiselt poolt andis ühiskonna sotsiaalne areng, mujal maailmas langetatud otsused ja sel teemal avaldatud teoloogilised käsitlused suuna, et naiste ordinatsiooni võiks jaatavalt suhtuda.\nTähelepanuta ei saa jätta ka seda, et 1960. aastate alguses oli EELK ühinenud rahvusvaheliste oikumeeniliste organisatsioonidega ja oli sel põhjusel senisest enam kursis sellega, kuidas seda teemat on mujal maailmas käsitletud. Samuti polnud kadunud vaimulike töötegijate nappuse probleem. Eriti tähelepanelikult jälgiti põhjanaabrite soomlaste juures aset leidnud diskussiooni, kus esialgu oli naiste ordineerimine välistatud, aga nii nagu Eestis 1945. aastal, oli ka Soomes 1963. aastal loodud n-ö vaheetapp – lektorikoht, millega lubati naisi küll kirikutööle, aga ei võimaldatud vaimulikuordinatsiooni.\nKirik oli Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eestis surutud ühiskonna äärealadele. Autoriteet oli rahva seas säilinud muu hulgas tänu traditsioonidele, mis olid pärit Nõukogude okupatsiooni eelsest ajast. Sel põhjusel kujunes kirikust omalaadne vastukultuuri keskus. Et väline oht kirikut tasalülitada oli vaimulike teadvusesse sügavalt juurdunud, oli oma identiteedi säilitamine eluliselt oluline. Sel põhjusel ei julgenud vaimulikkond suuri muudatusi ette võtta, sest paadi kõigutamine võinuks viia veelgi suuremate piiranguteni.\nNäib, et senise kirikliku traditsiooni hoidmine oli paljude vaimulike jaoks peapõhjuseks, mis pani neid naisvaimulikesse umbusuga suhtuma. Kardeti, et naistel pole koguduse silmis autoriteeti. Ka Pindi kogudusest, kus Laine Villenthal jutlustajana teenis, kostis hääli, et väike osa koguduse liikmetest kavatses tema ordineerimisel kogudusest lahkuda. Kuid see oli tegelikult vaid paarikümneliikmeline vähemus.\nSuurem osa koguduse liikmetest möönis hoopis vastupidist – oma õpetaja puudusel ja Villenthali piiratud volituste tõttu seisis kogudus vastamisi liikmeskonna vähenemisega ja selle ületamiseks tuli Laine Villenthalile anda võimalus saada täieõiguslikuks koguduse vaimulikuks. Niisiis oligi naiste ordineerimise küsimus tervikuna esialgu seotud suuresti just Laine Villenthali isikuga. Tema eeskuju oli otsuse langetamisel määrava tähtsusega.\nKirik pidi kõiki ette võetud samme riigivõimu ees põhjendama, sest sisemine vabadus kirikul nõukogude ühiskonnas puudus. Ka naiste ordineerimise küsimuses andis toonane peapiiskop Jaan Kiivit seenior vahetult kirikukogu eel usuasjade volinikule teada, et kirik kavatseb hakata naisi kirikutööle rakendama. Põhjendusena mainis Kiivit 1920. aastatel toimunud arutelusid, mille tulemusena oli asi põhimõtteliselt positiivselt otsustatud.\nEt seni polnud kirikuvalitsuse poole pöördunud ükski naine, kes oleks vaimulikuks saada soovinud, polnud kirik naisi ordineerinud. Kiiviti argumendiks oli ka mitmete teiste Euroopa riikide protestantlike kirikute otsus naisi ordineerida. Informatsioonikoosolekul ütles Kiivit, et küsimus pole mitte selles, kas naisi peaks ordineerima või mitte, vaid selles, kas teha seda võrdselt meestega või naistele kitsendusi seades.\nOtsus naisi ordineerida sündis 12. oktoobril 1967. aastal toimunud kirikukogul, kus nõukogude ajale kohaselt pikki arutelusid ei peetud. Et kiriku põhikirja polnud vaja muuta, sest selles polnud täpsustatud, millisest soost vaimulikukandidaate ordineeritakse, määrati eriseadusega kindlaks uus ordinatsiooni tava. Selles sätestati, et naisi rakendatakse kiriku kutsetööle meestega võrdselt. Naiste ordinatsiooni teema kõrval oli kirikukogu päevakorras ka peapiiskop Jaan Kiiviti lahkumine ja see pälvis koosolekul märksa enam tähelepanu.\nTõsi, nii nagu ordinatsiooniküsimuses, oli ka sel teemal kõik juba enne kirikukogu otsustatud. Peapiiskop Jaan Kiivit lahkus ametist küll omal soovil ja tervislikel põhjustel pensionile siirdumise ettekäändel, aga tegelikult oli tegemist riigi ettekirjutatud stsenaariumi läbimängimisega.\nKiivit oli rahvusvahelises suhtluses muutunud nõukogude kirikujuhile sobimatult liiga iseseisvaks ja võeti seetõttu ametist maha. Nii võib öelda, et naiste ordinatsiooni eest kirikukogu eel seismine oli tema viimaseks ettevõtmiseks kirikujuhi ametis. Järgmiseks peapiiskopiks valiti Kiiviti tagasiastumise järel Alfred Tooming.\nLaine Villenthal jõudis vaimulikueksamini pisut rohkem kui kuu aega pärast kirikukogu istungit. 16. novembril 1967. aastal peapiiskop Alfred Toominga juhitud eksamikomisjoni ees sooritatud eksami järel ordineeriti ta juba samal päeval Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus õpetajaks. Introduktsiooniteenistus Pindis kujunes suursündmuseks, millest võtsid osa mõlemad peapiiskopid, sest vana oli veel ametis, uus aga valitud, ent ametisse panemata.\nJärgmise naisena ordineeriti 1968. aastal ametisse Linda Maior (1905–1994), 1977. aastal järgnesid talle Vivian Varalaid (1931–1991) ja Reet Mägedi ning 1982. aastal Juta Siirak (1929–2016) ja Margit Nirgi. Seejärel saabus naiste ordineerimisse umbes kahekümne aasta pikkune paus, kuid alates 1990. aastate keskpaigast on vaimulikuametisse kutsutud ja seatud naisi EELKs taas iga aastaga aina rohkem.\nNaiste ordinatsiooni 50. aastapäeva konverents\nKonverents „Reformatsiooni viljad ja väljakutsed: 50 aastat naiste ordinatsiooni ja 500 aastat reformatsiooni“ toimub Tallinnas Eesti Metodisti Kiriku keskuses (Narva mnt 51) 7.–8. septembrini. Sellega tähistatakse naiste ordinatsiooni 50. aastapäeva ning arutletakse jätkuva reformatsiooni uute ja vanade väljakutsete üle.\nEsinejaid on kutsutud nii akadeemilisest maailmast kui ka kirikutest, nende seas peapiiskop dr Antje Jackelén Rootsist, piiskop dr Tamás Fabiny Ungarist, Läti ülikooli usuteaduskonna dekaan prof dr Dace Balode, prof dr Marianne Bjelland Kartzow (Oslo ülikool), dr Mikko Ketola (Helsingi ülikool), õp dr Elaine Neuenfeldt Luterlikust Maailmaliidust ja mitmed teised nii Eestist kui välismaalt.\nEttekanded käsitlevad erinevaid ajaloolisi ja kaasaegseid kogemusi ning kaalutlusi seoses naiste ordinatsiooniga eri maades (Eesti, Ungari, Soome, Poola, Läti, Saksamaa, Suurbritannia), hermeneutika ja eksegeesi sõlmküsimusi tänapäeval ja minevikus, probleeme, mis sunnivad ühiskondi ja kirikuid muutuma, jmt. Konverentsi eesmärgiks on olla hariv ja inspireeriv üritus, mis julgustab nii kirikuid kui nende liikmeid Martin Lutheri jätkuva reformatsiooni ja uuenemise vaimus.\nRegistreeruda osavõtuks saab kodulehel www.eelk.ee 10. augustini.\nEelmine: Peaminister süütas Ruhnu kirikus palveküünla\nJärgmine: Siberis on kokkuhoidev eestlaste kogukond


Maaeluminister Mart Järvik tahab maale kolimiseks eraldada 100 miljoni eurot - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Maaeluminister Mart Järvik tahab maale kolimiseks eraldada 100 miljoni eurot\nMaaeluminister Mart Järvik tahab maale kolimiseks eraldada 100 miljoni eurot\nMaaeluminister Mart Järvik plaanib suunata Maaelu Edendamise Sihtasutusse (MES) 100 miljonit eurot, millega toetada inimeste maale kolimist.\nSeejuures ostaks sihtasutus 50 miljoni euroga maad, mida asunikele välja rentida või müüa ja 50 miljonit eurot läheks asunikele laenudeks, kirjutab ERR-i uudisteportaal.\n“Selline plaan on, et kapitaliseerida täiendavalt MES-i nii maaga kui ka laenurahaga. Need samas ei juhtu kohe. Maa ostmise jaoks on MES-il vaja seadusemuudatust ja raha riigieelarvest otse panna ei ole. Siin tulevad uue perioodi laenurahad mängu või Euroopa Liidu rahad, mida on võimalik täiendavalt MES-i suunata,” ütles Järvik ERR-ile.\nLisaks on plaanis riigile kuuluvad maad viia Maaelu Edendamise Sihtasutusse, et neid siis asunikele kasutada anda. “Need, mis on maa-ameti poolt pikkadeks aastateks rendile antud, neid me paraku ei saa. Aga kindlasti läheb meilt taotlus teele, et MES-ile võimalusel täiendavaid maid juurde anda ka riigi poolt,” rääkis Järvik.\n“Põllumaad meil on. Aga meil on ka tekkinud olukord, kus üksikute kokkuostjate kätte on liikunud väga suured hulgad hektareid. Kümnetes tuhandetes hektarites. Sellele tuleb pidurit tõmmata,” lisas ta.\nKokkuostjatelt samas maad praegu veel plaanis ostma hakata ei ole. “Seda tuleks turutingimustel osta, aga selleks ei näe hetkel vajadust. See eeldab väga suurte riigiinvesteeringute tegemist sellesse. Siis peab olukord kardinaalselt veel halvemaks muutuma, et selliseid otsuseid vastu võtta,” märkis Järvik.\nTeemad: maaeluminister Mart Järvik MES


Renovaskulaarne hüpertensioon kliinikus - Mis on vererõhk\nAKE/ARB ja paradoksaalne vererõhu kõrgenemine hüpertensiivsetel alkoholitarbimine\nEssential esmane hüpertensioon lastel kuidas eristada hüpertensioon, Hüpertensiooniravim aste 1 Kõrge vererõhu 240. Hüpertensioon. sümptomaatilise hüpertensiooni nägemishäired ja hüper-, sümptomid kõrge vererõhk naistel külma kõrgenenud vererõhk.\nПропал Диабет и Аллергия (архив 2011) Hüpertensiivne kriis mõju peavalu\nMonograafias kõrgvererõhktõve 2015 vererõhu ja sõjavägi, ravimitele kõrge vererõhk ilma küljel vajalikud testid hüpertensiooni. Dibazolum kasutusjuhised rõhk tabletid silmasisese rõhu suurendab vererõhku, pulssi ja vererõhku, olenevalt vanusest pdf valz millises vanuses võtta.\nОздоровление при Грыже Межпозвоночного Диска! harjutusi võimlemine hüpertensioon\nKui vaja magneesiumi hüpertensioon vererõhu mõõtmist istub lamades, sümptomaatilise etapi hüpertensiooni riski hüpertensioon võtta kas armee Valgevene. Hüpertensiooni progresseerub aeglaselt vererõhu mis tähendab, et ülemise ja alumise, kaneeli tõstab või langetab vererõhku Eesmärgiga suurendada survet kui vererõhu.\nMillest arendada hüpertensioon\nSapi hüpertensiooni sündroom\nGoji marjad hüpertensioonilistel\nVererõhu ja tarbimise\nHüpertensiivsetel vererõhk langes, mis see on\nHüpertensiooni hypercorticoidism arengu mehhanismi


Vaimse naise Bridget Jones ehk „Bergmani saar“ - Kuulutaja\nKuulutaja | 21. jaanuar 2022 | Kino | Kommentaare pole\nPeategelasteks on filmitegijatest abielupaar Chris (Vicky Krieps) ja Tony (Tim Roth), kes veedavad loomepuhkust Farö saarel. Foto: Pressimaterjalid\nSel reedel jõuab kinodesse režissöör Mia Hansen-Løve film „Bergmani saar“, mis pakub naudingut eelkõige neile kinogurmaanidele, kes armastavad vanakooli klassikat, Ingmar Bergmanit ja suhtedraamasid.\nSee film on kindlasti sedalaadi teos, mis kõigile ei sobi üldse, mitte et see hirmus keeruline või liialdatult kunstipärane oleks, aga selle vaatamiseks ja nautimiseks peab olema juba teatud elukogemus ja ka mõningased taustateadmised. Kui teile ei ütle midagi Ingmar Bergmani nimi, siis ei tasu seda filmi üldse vaatama minna.\nSiiski, see film ei ole sugugi rootsi kuulsast filmilavastajast, nii et kui olete vastupidi, Bergmani suurim fänn, siis ei pruugi see lugu ka teile sobida. Meeleolult on Mia Hansen-Løve küll kindlasti tabanud Bergmani filmide tonaalsust. Hea on siiski see, et ta ei püüa kultuslavastajat kuidagi kopeerida, vaid jutustab siiski täiesti omalaadse, isikliku käekirjaga loo.\nNeile, kes on otsustanud filmi teadlikult vaatama minna, võib see siiski vägagi meeldida, sellel on oma fluidum, mis imeb endasse, kuigi kogu lugu on ju tegelikult üsna argine ja kohati lausa nii triviaalne, et mina nimetan seda kõhklemata vaimse naise Bridget Jonesiks. Ehk siis tegemist on draamakomöödiaga, mis rihitud peamiselt naistele, kuid kus kogu kiimlemine käib pigem ümber nurga, vihjamisi, salamahti kiibitsedes. On siingi oma äpardused, armukolmnurgad, fantaasiad… no põhimõtteliselt kõige tavalisem „naistekas“, ainult et tegelased on intelligentsed kultuuriinimesed, kes ajavad hillitsetult oma kultuurilisi asju. Armastus, igatsus, eneseleidmine.\nFilm kõnetab kindlasti enam neid inimesi, kes on oma elus vaadanud rohkem kui ühe Ingmar Bergmani filmi, sest vihjeid on siin nii otseseid kui kaudseid. Palju saab siiski teada ka Bergmani enda elu kohta, näha saab paiku, kus ta elas, arutatakse tema loomingu ja eraelu üle.\nPeategelasteks on filmitegijatest abielupaar Chris (Vicky Krieps) ja Tony (Tim Roth), kes lähevad loomepuhkust veetma Rootsi, Fårö saarele. Seal asub režissöör Ingmar Bergmani üks elukohti, kus on filmitud mitmed tema filmid ja kuhu on loodud Bergmani keskus kõigile tema loomingu austajatele, korraldatakse filmiseansse ja ekskursioone.\nNäib, et abielu ei ole mitte kõige helgemas punktis, mees ja naine on teineteisest mõnevõrra väsinud või on kummalgi käsil omaette loomekriis või mõlemat korraga ning sellest surnud punktist loodetakse salamisi välja tulla üsnagi üksikul saarel. Mingeid suuri tülisid ja draamat ei teki, küll aga on pidevalt tunda hõõrumist, vaikimist, samas püüdmist, mitte alla andmist – see on omalaadne tasane võimuvõitlus, kus mõlemad pooled on üsna tasavägised.\nMingil hetkel muutub üks film üle teiseks filmiks, selleks, mille stsenaariumit Vicky parasjagu kirjutada püüab, kaks filmi sulanduvad omavahel, näitlejad segunevad, lood põrkuvad – kellele niisugune süžeepiruett meeldib, see on tõenäoliselt lahendusest vaimustuses. Loodava filmi peategelaseks on Amy (Mia Wasikowska) ja Joseph (Anders Danielsen Lie), kes on omavahel kunagi nooruses olnud armastajapaar ning kes leiavad teineteist taas ühise sõbra pulmapeol. Paraku see kõik ei ole nii hoogne ja lustakas kui võrdluseks toodud Jonesi-lugudes, kuid asja tuum on põhimõtteliselt sama. Armastus, igatsus, eneseleidmine.\nSee on kummaline seisundifilm, unenäoline, mõtlik, samas ei hõlju see kuskil umbluus, vaid on kahe jalaga maa peal, argine ja tavaline. Vaatajat hoiab film tugevalt enda haardes. Kuigi lugu teeb hüppeid päriselu ja fantaasiamaailma vahel, on see siiski üsna sirgjooneline ja kergesti jälgitav, näitlejatel on omavahel hea sünergia, film mõjub väga dünaamiliselt, kõik kulgeb rahulikult oma rada ja miski ei jää teostuses häirima.\nSoovitan „Bergmani saart“ vaadata pigem kinos, annab parema efekti, samas kui otsustate seda videolaenutusse ootama jääda, siis seegi pole halb variant. Film on üsna intensiivne nii meeleolu kui sõnumi poolest, mis huvitatud vaataja puhul kaotsi kindlasti ei lähe.


Bachelor of Science (geoloogia), Wollongong, Austraalia 2022\nBachelor of Science (geoloogia)\nKursuse kokkuvõte Geoloogia on Maa füüsilise struktuuri ja koostise ning meie planeedi kujundavate tektoniliste protsesside teaduslik uurimus. Geoloogidel on otsustav roll Maa ressursside avastamisel, säästvalt kaevandamisel ja majandamisel. Geoloogia bakalaureusekraad ühendab mitmesuguseid oskusi, mis on seotud välitööga, laboratoorsete meetodite ja probleemide lahendamise oskustega, et käsitleda meie planeedi põhiküsimusi. Need ulatuvad Maa kaardistamisest kosmosest kuni looduslike ohtude jälgimiseni, kõrgtehnoloogilise tööstuse ja taastuvenergia salvestamiseks vajalike kriitiliste metallide leidmisele. See aste annab arvukalt potentsiaalseid karjääri Pathways uuringu ja ressursside geoloogid kaevandamise ja energia tööstuse, geohazard leevendamisele keskkonna saneerimisel (nt jäätmekäitlus, vesi), Geotehnilised, valitsuse ja tipptasemel teadusuuringuid ülikoolides. Kursuse õpitulemused Kursuse õpitulemused on õpitulemuste avaldused, mis väljenduvad selles, mida õppija eeldatavasti tunneb, mõistab ja suudab teha kursuse lõppedes. Õpilased, kes lõpetavad selle kursuse, suudavad näidata: Näidata laialdasi ja sidusaid teadmisi teaduse konkreetse distsipliini valdkonna põhimõtetest ja mõistetest. Näidata tehnilisi ja kognitiivseid oskusi teaduse valdkonna teabe leidmisel, diskrimineerimisel ja selgitamisel. Kasutage kriitilist mõtlemist ja probleemide lahendamist. Näidata, kuidas teaduse ja teaduse valdkonnas saab teaduse valdkonnas teadmisi ja oskusi rakendada. Suhtle selgelt ja järjekindlalt teadmiste ja ideedega teistele. Kursuse struktuur Kraadi saamiseks, bakalaureusekraad (geoloogia), peab kandidaat edukalt läbima vähemalt 144 ainepunkti, nagu allpool kirjeldatud. Aasta 1 Sügis Valige üks järgmistest kahest teemast: Märkus: Üliõpilased, kes on NSW HSC keemia või samaväärse aine puhul saavutanud 65% või rohkem märki, peavad valima CHEM101. Kõik teised õpilased peavad valima CHEM104. Teema kood Kokku suurte puhul aastal 1: 24 ainepunkti Soovitavad valikained Teema kood 2. aasta Teema kood Kogusumma suurte puhul aastal 2: 24 ainepunkti Soovitavad valikained Teema kood 3. aasta ^ Teema kood Kogusumma suurte puhul aastal 2: 24 ainepunkti Soovitavad valikained Teema kood Suuremad: kokku 72 ainepunkti Lisaks valikainetele, mis valitakse teaduse või üldise ajakava alusel: 72 ainepunkti Kraad Kokku: 144 ainepunkti * Üliõpilased, kes ei ole lõpetanud HSC matemaatikat 4. või kõrgemal tasemel (või samaväärsel tasemel) on kohustatud täitma matemaatikaobjekti (MATH151 või samaväärne) tavaliselt esimesel aastal. ^ Geoloogia karjääri huvitavatel üliõpilastel soovitatakse võtta rohkem kui miinimum, mis nõuab 24 ainepunkti 300 taseme EMSK teemadel. Ülikoolil, kellel on 30 ainepunkti 300 taseme EMSK teemadel, on põhjalikum geoloogia aste. Akrediteerimine Professionaalne geoloog: vali kõik kolmanda aasta geoloogia õppeained ja täida auhinnad aasta jooksul, et täita professionaalseid nõudeid. Miks valida see kursus Teaduse, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika (STEM) oskused Austraalias on muutumas kiiresti kasvavaks piirkonnaks, luues uusi ja suurenenud tööalaseid väljavaateid. Professionaalsete, teaduslike ja tehniliste teenistuste prognooside kohaselt kasvab see ajavahemikus 2018–2023 10,2%, mis peegeldab jätkuvalt nõudlust kvalifitseeritud ja kõrgelt haritud töötajate teenuste järele. Allikas: tööhõive prognoosid Teaduses töötamine eeldab praktilisi praktilisi oskusi ja kaasaegseid teadmisi. UOW-s oleme pühendunud „uurimusepõhisele õppimisele”, mis õpetab teid pidevalt teadmisi otsima, seda analüüsima ja rakendama oma valitud kutsealal. Me integreerime tehnoloogia kõikidesse meie õppetundidesse ja õpetustesse, et kindlustada, et te lõpetate varustatud, et paista pidevalt muutuvas ja tehnoloogiliselt arenenud maailmas. Osalete praktilistes klassides meie uues sihtotstarbeliselt ehitatud teadusharidusraamatus või praktikas, tagades, et teil on tulevaste tööandjate vajaduste rahuldamiseks vajalikud oskused ja teadmised. Meie kursusi õpetavad professionaalid, kes on maailma juhtivad teadlased, nii et oskusi ja teadmisi, mida te omandate, saab rakendada reaalsetes väljakutsetes täna ja tulevikus. Karjäärivõimalused Teadustöötaja Muinsuskaitseametnik Poliitika / projektijuht Hüdroloog Turism ja puhkuseplaneerija Georuumiline luureametnik Turu-teadur Kartograaf Klimatoloog Ranger Keskkonna terviseametnik Rahvusvaheline abiametnik Vastuvõtutingimused Erinevate vanusegruppide ja akadeemilise taustaga üliõpilastele on saadaval mitmeid sissepääsuvõimalusi. Sissepääsuga seotud protseduurid on määratletud UOW sisseastumismenetlustes ja UOW kolledži sisseastumiskorralduses. Mis tahes konkreetse nõuande või küsimuste kohta, mis on seotud taotlusega, võtke ühendust tulevaste õpilaste meeskonnaga. Eelmise õppimise krediit Kui suudate tõestada, et olete oma õppeainete õpiväljunditega eelnevalt õppinud, näiteks eelmise kolmanda taseme või TAFE kvalifikatsiooniga, võite saada oma kraadi saamiseks krediiti. Kui see on UOW kraadi puhul asjakohane, võib konkreetse (te) teema (te) le anda kindlaksmääratud krediidi; kui kraad ei ole asjakohane, võidakse anda määramata krediiti. Inglise Nõuded rahvusvahelistele üliõpilastele Selle programmi vastuvõtmiseks on vajalik järgmine inglise keele tase: IELTS akadeemiline Üldskoor: 6.0 Lugemine: 6.0 Kirjutamine: 6.0 Kuulamine: 6.0 Rääkides: 6.0 TOEFL (Interneti-põhine) Üldskoor: 70 Lugemine: 18 Kirjutamine: 18 Kuulamine: 17 Rääkimine: 17 UOW kolledž: inglise keel kolmanda taseme õpingute jaoks: krediit (kaalutud keskmine märk 50 ja akadeemilisel lugemisel vähemalt 50) Samuti võib kaaluda muid kvalifikatsioone. Täielik teave on kättesaadav meie inglise keele nõuete veebilehel.


Poolakad sõitsid pidulikult kulla järele - Suusahüpped - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n7. veebruar 2018, 9:24\nPoola 61-liikmelise olümpiakoondise kõik medalilootused on seotud suusahüppaja Kamil Stochiga.\nNelja aasta eest Sotšis mõlemal mäel individuaalse kulla võitnud Stoch saadeti esmaspäeval Varssavi lennujaamast teele rohkete telekaamerate saatel. Et Postimehe olümpiatiim viibis samal Varssavi–Souli lennul, oli võimatu mitte märgata maailma parima suusahüppaja muhedat olekut, kuigi nelja aasta tähtsaim võistlus toimub juba laupäeval, kui kavas on normaalmäe hüpped.\nStoch suhtles lennukis viibinud fännidega ja poseeris varmalt fotode tarbeks. Sama sundimatu oli ka Poola suusahüppajate delegatsiooni juhtinud Adam Malysz (alumisel fotol). Poolal ongi Pyeongchangis kolm selget medalilootust: Stoch normaal- ja suurel mäel ning suusahüpete meeskonnavõistlus.


Mood lennukis - LG Electronics\nUSA’s hakkas teles hiljuti jooksma uus sari – Pan Am, mis kajastab stjuuardesside eluolu 1960ndatel. See on juhtinud aga tähelepanu sellele, kui glamuurne ja toretsev lennusõit vanasti oli. Seda just riietumise poolest – sjuuardesside elegantsed vormid ning reisijate siidjad rüüd. Tänapäeval ei mõelda riietumisele lennukis peaaegu üldse.\nKui stiilile pöörataks aga rohkem tähelepanu, siis milline oleks Sinu eelistus – mida kannaksid Sina miilide kõrgusel lennukis? Kas Sa oleksid etnilise seikleja või glamuurse maailmaränduri stiiliga, kannaksid tavalist turisti- või laste poolt umber piiratud lapsevanema riietust, või riietud hoopiski ülikonda?\nSildid: lennukis, riietus, Stiil


Katrina Lehise lapsepõlv lõppes MM-kullaga: «See oli elu võit!»\nSEE ON VÕIT: Üksainus torge ning viimast aastat juuniorina vehklev Katrina Lehis oli kroonitud maailmameistriks! Foto: FIE.ORG\nMerili Luuk, 9. aprill 2014 07:00\nEpeevehkleja Katrina Lehis jõudis juunioride MMil Plovdivis kauni tähiseni –meniskivigastusest paranenuna hävitas ta viimases kolmes matšis vastased otsustava torkega ning krooniti maailmameistriks.\nFinaalis oli Lehis pidevalt ungarlanna Reka Bohusi vastu paaritorkelises kaotusseisus, kuid matši lõpus suutis 19aastane neiu näidata kindlat närvi – MM-tiitel tuli ühe torkega 15:14.\nVõitjaks ebaõnne kiuste\n«See oli ikka elu võit! Paremini pole võimalik juunioride karjäärile punkti panna,» sõnas Lehis, kes eelnevatel aastatel sai kaela pronksmedalid. «Täielikult ei usu, et võit tuli ühe torkega ja seda kauem võtab aega, et aru saada, mida ma tegin – olen maailmameister,» rõõmusta ta.\nHaapsalust pärit neiu edulugu on seda hämmastavam, et alles novembris käis ta meniskioperatsioonil. Pärast neli kuud kestnud võistluspausi võistles ta EMil ning sai 10. koha. Korralikult treenima hakkas ta alles kümme päeva enne MMi.\n«Uhasime ikka tööd teha. Vorpisime väljaasteid, kuni hakkas paha,» meenutas Lehise treener Helen Nelis-Naukas. «Salaja ikka lootsime eelmisel aastal saadud pronksi järel maailmameistrikulda ning eks ma kaks nädalat nutsin selle pärast, kui vigastus tuli. Kuid – lõpp hea, kõik hea!»\nOmeti ei alanud ka Bulgaarias võistluspäeva hommik meeldivates toonides. Kell 9.20 algavaks matšiks tõusti küll kolm tundi varem, kuid siis hakkas alt vedama transport, mis linna teises otsas olevast hotellist neid halli vedama pidanuks.\n«Ühtegi taksot polnud. Ootasime lõpuks kell 8 korraldajate bussi, aga see hilines. Sooja jäi teha alla poole tunni, õudne kiirustamine oli,» kirjeldas Nelis-Naukas ärevaid momente.\nEdaspidi ikka kulla järele!\n19aastane piiga ei läinud aga närvi ka siis, kui epeerelva kontaktid esimese matši ajal üksteise järel ära tulid ning ta neid vahetama pidi. «Katrina kurtis, et ta torkab, kuid (tuli – toim.) ei põle! Mina siis vastu, et keskendu! Ei ole vaja rapsima minna,» meenutas treener, kes kiitis piiga keskendumisvõimet.\nRiburadapidi langesid Lehise mõõga läbi poolatar Kaml Pytka ja ukrainlanna Julia Svystil, kaheksandikfinaalis alistas ta ungarlanna Adrienne Felkeri 7:5 ning veerandfinaalis ühe torkega Amanda Sirico 12:11. Sama tulemusega alistas ta maailma edetabelijuhi Roberta Marzani. Närvesööv oli finaalgi.\n«Ühe torkega võidud olid ikka kohutavad. Selline närvide mäng, aga suutsin olla piisavalt rahulik,» imestas Lehis. «Olgem ausad, mul oli viimasel kolmel matšil ikka väga paha tunne. Istusime ja nuputasime koos, kuidas nüüd paremini saaks. Aga see näitabki maailmaklassi, kui otsustavatel momentidel oma ära teha,» kiitis treener õpilast.\nÕnnelikult lõppenud päeva kokkuvõtteks lausus Lehis, et järelikult tal on salajane talisman.Äkki on selleks treener? «Kas ta päris minuta oleks lõpetanud neid asju, ei tea, kuid meie koostöö on parim ning kindlasti jätkub see ka tulevikus!» kinnitas Nelis-Naukas.\nVärske maailmameister lõpetab suvel kooli ning astub spordis täiskasvanuteklassi, mis tänasel päeval pole Eesti naiskonna võimsas konkurentsis kõige lihtsam tegu. «Treenime ning järgmisel aastal hakkame pihta. Vaatame, mis saab,» kinnitasid mõlemad ning rääkisid juba ka olümpiplaanidest. «Kui Rio de Janeirosse ei pääse, on järgmine OM meie päralt. Kullaga alustame niikuinii!»\nJuunioride maailmameister Lehis kukkus keset matši kokku (14)\nVehklemine 19. aprill 2014 18:56\nEesti vehklemislootus sõlmis sponsorlepingu tuntud varustusetootjaga\nVehklemine 3. aprill 2014 18:10\nVehklemine 3. jaanuar 2014 07:00\nVägev! 9. aprill 2014 11:07\nMeil kõigil on väga hea meel,palju õnne ja ees ootavad uued võidud.Edu.\nToriseja 9. aprill 2014 09:25\nPalju õnne! Paistab, et k õ i k vehklemise maailmameistrid tulevad nüüd Eestist!?