Kaspar Korjus: miks kiusame e-residente? Head pensioni ei soovi või? - Eesti Päevaleht\nKaspar Korjus: miks kiusame e-residente? Head pensioni ei soovi või?\nE-residentsuse pressiüritusFoto: Ilmar Saabas\nEesti pole kunagi majandusnäitajate poolest olnud jõukam ning kasv jätkub: 4,9-protsendiline majanduskasv 2017. aastal, 400-protsendiline ostujõu tõus viimase kahe kümnendi jooksul. Keskmine eluiga on tõusnud 11 aasta võrra.\nTäna ei valmistu Eesti aga enam kasvuks, vaid enda meelest riske juhtides loob vundamenti tuleviku kriisidele. Arengu asemel mõtleme, kuidas viia riske nulli ning hoida tänast pilti ilusana. Eestil minevat piisavalt hästi ja edasist tulu polevat vaja otsida.\nEhmatav on näiteks kuulda, et välisinvestoritel on üha väiksemad võimalused end Eestisse äri ja pangakontoga sisse seada. Mitmed, kes on kontosid avanud, peavad kuulma nende sulgemisest. See juhtus isegi möödunud nädalal Äripäeva poolt aasta ettevõtteks valitud 2017. aasta telekomettevõttega, kes Eestisse juba aastast 2007 korralikult makse tasunud. Kontode sulgemise õigustuseks ei saa sel juhul tuua enam seda, et pangad ei tunne piisavalt oma klienti.\nKust siis raha tuleb?\nKulude optimeerimise kõrvalt saab väikese riigi majandus kasvada ikkagi uuest rahavoost, mitte olemasoleva vara ümberjaotamisest. Kui mõni aasta tagasi oli mitteresidentide kontode määr Eestis üle 15%, tänaseks natuke üle 10%, siis kardame, et riskimaanduse ideaaliks on jõuda 3%ni. Seega, üks kord veel - Eesti majandusele tähendab see välisinvestorite rahade blokeerimist pannes kogu lootuse panemist ekspordi ja turismi kasvule ning ilmselt ka välistööjõu toomisele Eestisse, millest viimasega on aga olulisi probleeme.\nJUHTKIRI | E-residentide kokkupõrge tavamaailmaga (13) 29.03.2018\nTankistivabrikute probleemile võib tulla lahendus. Ausatele ettevõtjatele tähendaks see ebamugavust (248) 12.02.2018\nSamas ei ole antud olukorras kohane mõnda valitud osapoolt otseses pahatahtlikkuses süüdistada. Kui riski ja järelevalve kohustuse võtab pank, siis oleks ebaõiglane riigil dikteerida, mis kliente pank teenindama peaks. Üldiselt Eesti tugevat finantsreitingut ei saa ka võtta iseenesest mõistetavalt, vaid selle taga on järjepidev hea töö nii meie finantsinspektsiooni kui pangaliidu poolt, seda eriti võrreldes lõunanaabritega. Ka e-residendid on tegelikult väga rahul Eesti pankade, e-teenuste valiku ja kliendisõbraliku teenindusega.\nAmeerika pankade surve\nVälja on toodud suur mõju Ameerika panganduse poolt, kes rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide vähendamiseks ei soovi näha kõrget mitteresidentide kontode protsendimäära. Välja on toodud ka surve korrespondents- ja emapankadelt, Eesti finantsinspektsiooni liiga jäik poliitika, kuid ka Eestis tegutsevate pankade riskitaluvusmäär. Pankade soovimatus riski võtta võimalike sanktsioonide ja trahvide pärast on ju ka täiesti mõistetav, sest juba tänased Eesti pangandussektori aastased puhaskasumid ulatuvad sadadesse miljonitesse eurodesse. Milleks riskida?\nEelnev jutt käis välisinvesteeringute kohta laiemalt. Ka e-residentsuse programmi juhina näen, et kuigi programm on toonud meile palju tähelepanu ja tulu, on küsimus edasises kasvus, mis on välisinvesteeringute kliima jahenedes üha ebakindlam.\nMeil on e-residentsuse programmi näol toimiv ja tulutoov idee: me võtame Eestis välja mõeldud e-teenused ning pakume neid kogu maailmas, me teeme oma väikese turu suuremaks pakkudes Eesti enda firmadele võimaluse müüa oma teenuseid teistesse riikidesse, me teenime meie riigikassasse tulu ning seejuures ei kuluta me selle tulu teenimiseks oma maavarasid, metsi ega maid.\nE-residendid on väga hästi kontrollitud taustaga inimesed. Neid kontrollivad muu hulgas EMTA, PPA ja teised Eesti riigiasutused. E-residendi kandidaat peab kohtuma politsei või välisministeeriumi esindajaga, andma sõrmejäljed ja üha rohkem toimub see koos regulaarsete järelkontrolli mehhanismidega.\nKui üks asutus märkab mittelubatud juhtumit, siis sellest saab teavitada ka teisi osapooli kuni sertifikaatide kinnipanekuni. Selline läbipaistvus ei välista seda, et üks kriminaal ei hakkaks e-residendiks ega suudaks läbi viia midagi lubamatut; aga päris kindlasti ei ole kriminaali poolt e-residendiks hakkamine tark tegu. Sellepärast on teenusmajanduskoja nõukogu liikme, Ivar Veskioja, poolt olnud lausa ettepanek muuta e-residentsus välismaistele ettevõtjatele kohustuslikuks elemendiks.\nPeab ülal 16 pensionäri\nToetudes Deloitte'i 2017 aasta tehtud majandusliku mõju analüüsile, toob üks e-residendist ettevõtja oma eluea jooksul Eestisse 70,000€ tulu või teisisõnu - tasub 7 hooldaja aastase palgafondi või maksab 16 Eesti pensionäri terve aasta pensioni. Ainuüksi 2018. aasta esimese kolme kuuga on e-residendid asutanud Eestisse rekordiliselt 600 uut ettevõtet. Siinkohal nendin, et juba üle poolte nendest kasutavad välismaised finantstehnoloogia (fintech) ettevõtteid Eesti pankade asemel.\nKas me tõesti kardame leida koos lahendusi, et kasvatada sellisel moel saadavat riiklikku tulu maksimaalselt? Ja kui keegi pole tänases uuendusliku mõtte külmumises otseselt süüdi, siis ehk saame teha koostööd? Mis oleks, kui kõik Eesti riigiasutused, pangad ning erakonnad töötaksid koos selle nimel, et olukord saab lahendatud? Me suutsime seda ju teha ID-kaardi turvariski puhul. Erinevalt ID turvariski kriisist ei ole siin muidugi ühte nn tarkvara uuendust, millega kõik mured saavad lahendatud. Lahendus tuleb koos välja töötada nii kolleegidega Ameerikast, Euroopa Liidust, Rootsist kui riigiasutuste ja pankadega Eestis.\nKes maksab pensionid?\nEhk olen liiga naiivne, aga usun, et koos pingutades oleks Eestil võimalus nn jalg maha panna ja riigina teiste riikide survest iseseisvamalt otsustada oma ärikeskkonna üle.\nJuba 2025. aastaks on meil prognooside kohaselt tööjõuturul 100 000 inimest vähem. Kes maksab meie pensionid, kui rahvastiku vähenemise ja kasvu puudumise tulemusel kasvab tööga hõivatud rahvastiku kohustus ja vastutus üle mõistuse suureks? Ma väidan, et vaadates nelja aasta asemel hoopis paarkümmend aastat tulevikku on meil tarvis rajada uusi võimalusi kasvuks, samal ajal kui riskide absoluutse nullimise iha ongi meie suurim risk.\nValdo Randpere: arusaamatu, miks EAS 250 000 euro eest oksendava siili lõi, mis hiljem suri\nE-residentsuse programmi juht Kaspar Korjus: paari aasta eesmärk on saada Eestisse 20 000...\nEesti riigi piir jääb süürlasest digikodaniku ees suletuks


Nacho Monreal – Vikipeedia\nIgnacio Monreal Eraso (tuntud enam kui Nacho Monreal; sündinud 26. veebruaril 1986 Pamplonas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib kaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Sociedad.\nAastatel 2006–2011 mängis ta Hispaania kõrgliigas Osasuna ridades ja seejärel aastatel 2011–2013 Málagas.\nAastatel 2013–2019 mängis Monreal Inglismaa kõrgliiga klubis Arsenal. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 16. märtsil 2013 mängus Swansea City vastu. Hooajal 2017–2018 lõi ta Inglismaa kõrgliigas koguni viis väravat. Arsenaliga võitis Monreal kolm korda Inglismaa karikavõistlused ja kolm korda Inglismaa superkarika.\n2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Real Sociedadiga.\nHispaania jalgpallikoondises debüteeris Monreal 6. augustil 2009 sõprusmängus Põhja-Makedoonia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 12. novembril 2016, kui MM-i valiksarjas kohtuti taas Põhja-Makedooniaga. Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.\nNacho Monreal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Nacho_Monreal&oldid=5837996"\nLehekülje viimane muutmine: 2. märts 2021, 14:29\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:29, 2. märts 2021.


Nautige! — Sirp\nSuur suvine kohtumine „Sõbrad”: Sigrid Kuulmann (viiul), Indrek Vau (trompet), Martin Kuuskann (fagott) ning Eesti Rahvusmeeskoor ja Eesti Riiklik Sümfooniaorkester Neeme Järvi ja Taavo Virkhausi juhatusel 3. VII Estonia kontserdisaalis. Nii lõpetas oma sõnumi V Eesti sõprade rahvusvahelisele kokkutulekule Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Veel kirjutas ta, et algava sümfooniakontserdi kava on laulu- ja tantsupeo auks kokku pandud eesti muusikast, alla kriipsutades eriti maestro Taavo Virkhausi II viiulikontserdi ettekannet, mida juhatas äsja 80aastaseks saanud helilooja ise.\nKõik tsiteeritu kehtib 3. juulil Estonia kontserdisaalis toimunud ERSO kontserdi kohta, mida juhatas ülaltoodud mööndusega orkestri peadirigent Neeme Järvi. Kava koosnes tõesti valdavalt eesti muusikast, neist kolme teost võis järgmisel päeval kuulda ka laulupeo esimesel kontserdil – need olid Villem Kapi poeem „Põhjarannik” , Mihkel Lüdigi poeem „Jaaniöö” ja Heino Elleri „Kodumaine viis”. Raimond Kulli bravuurmarssi „Kodumaa” sai veelgi kuulata laulupeo teise päeva lõpetamisel. Lisaks neile eelpidulistele teostele oli siis kavas veel Virk-hausi II viiulikontsert Sigrid Kuulmanni soleerimisel ning millegipärast veel Paul Hindemithi kontsert trompetile, fagotile ja keelpilliorkestrile (1949). Saan aru, et teose esitus tõi lavale meie eesti suurepärased interpreedid Martin Kuuskmanni ja Indrek Vau, kuid Eino Tambergi Concerto grosso op. 5 oleks toonud need nimed lavale ja veel neli solisti, teoski olnuks oma eesti asi ja efektsem kui Hindemith. Kuid ei saa kuidagi vaikida sellest, et Hindemithi teose ettekanne oli teostuselt super ja Indrek Vau nime tõlgiks kohe inglise keelde – Wow! Ega Kuuskmann kehvem olnud, kuid Hindemith laseb fagotil kõlada tagasihoidlikumalt, mille Kuuskmann kompenseeris, naerutades publikut Julius Fučíku humoreskiga „Der alte Brummbär”.\nTõsiseltvõetava väärtmuusika ettekandeks tuleb siiski liigitada Taavo Virkhausi II viiulikontserdi ettekannet autori juhatusel. Eesti muusika ei ole suurte viiulikontsertide poolest rikas. Nimetada võiks ju Elleri, Tubina ja Tambergi teoseid, aga Virkhausi teine on rahvusvahelisel kõrgtasemel teos, mis peaks olema interpreetide repertuaarilehel kõrvuti kõigi XX sajandi tippheliloojatega nagu Prokofjev, Bartók, Šostakovitš jne. Teos on esitajale kõrgtaset pakkuv kõigis elementides ja Sigrid Kuulmann oli interpreedina teosele suurepärane teostaja. Eriti tõstaksin esile helilooja oskust esitada suurt orkestrit sooloviiuli partnerina tasakaalukalt, aga orkestratsioonilisi finesse seejuures reljeefselt kuuldavalt. Kontsert on absoluutselt isikupärane, suurepärase dramaturgi loodud ja professionaalselt tänapäevase viiulikäsitlusega. Kõrvu jäid mitmed soololõigud – kadentsid ja ugrilikult karge käsitlusega Romance.\nMe täname Neeme Järvit tema loodud traditsiooni eest kohtuda suvel sõpradega ja seekord tänab teda kindlasti ka Rudolf Tobias, kes unistas, et laulupeo ajal ei unustataks sümfoonilist muusikat. Äsjane sisult laulupeoline ja vormilt rahvuslik sümfooniakontsert tuletas meile seda unistust meelde ja neile, kes ütlevad, et nad on Villem Kapi „Põhjarannikut” ja Elleri „Kodumaist viisi” juba kuulnud, tasub meelde tuletada, et Järvi ei esita standardeid, ta on oma interpretatsioonis kordumatu, seda ka lisaks esitatud Sibeliuse „Andante festivo” puhul. Ja seda nautisid kõik need, kes Estonia kontserdisaali seekord mahtusid.


10 hõlpsasti hooldatavat ronimistoataime: fotod ja nimed - Väetised 2021\n10 hõlpsasti hooldatavat ronimistoataime: fotod ja nimed\nAlgajad lillekasvatajad, reisihuvilised ja lihtsalt liiga hõivatud inimesed eelistavad istutada lilli, mis ei vaja keerukat hooldust. Korter või uuring aitab kaunistada hõlpsasti hooldatavaid ronimistoataimi ja nii nimetatakse neid tavainimestes, sest need võivad olla nii klammerduvad kui ka rippuvad. Nende hulgas on dekoratiivlehiseid ja õitsvaid, kuid nad kõik püsivad rahulikult mitu päeva ilma vee ja pritsimiseta ning elustavad interjööri. Siin on tosin fotode ja nimedega kõige populaarsemat taime..\nLuuderohi võib kas toetuse peal kõverduda või kasvada riputuspotis\nRoheliste lehtedega harilikku luuderohtu peetakse tagasihoidlikuks. Teda ei huvita isegi kuiv kliima. Taim juurdub hästi põhjaakna lähedal, varjulisel küljel. Kirevad liigid on kapriissemad.\nSeda taime kasutatakse paljaste alade kaunistamiseks. Parem on seda mitte oma kätega puudutada ja hoida loomi sellest eemal: see sisaldab aineid, mis ärritavad nahka ja limaskesti, ning on eriti ohtlikud allergikutele ja lastele.\nIvy vajab järgmist:\ntemperatuur umbes + 20 ° C. Taim peab vastu + 15 ° C, kuid mitte madalamal;\niganädalane toitmine suvel, kord kuus kevadel ja sügisel;\nkuuma ilmaga igapäevane kastmine kergelt jaheda veega. Pilvise ja külma ilmaga harvemini;\nkuumuses ja kütteperioodil on vaja säilitada piisavalt kõrge õhuniiskus;\ntaimestiku tiheduse suurendamiseks võrsete sügisene lühenemine kolmandiku võrra.\nRafidoforat segatakse sarnaste lehtede tõttu mõnikord koletisega.\nRafidophora on suleliste ovaalsete (mõnikord perforeeritud) lehtedega taim pika leherootsul. Nende alus on südamekujuline.\nmitte liiga sageli jootma;\npihustamine iga 2-3 päeva tagant;\nlehtede pühkimine tolmust riidega;\nsiirdamine igal kevadel (täiskasvanud taimi võib siirdada iga 3 aasta tagant).\nMis puutub kastmisse, siis suvel tuleb rafidofori külma veega rikkalikult joota üks kord iga 4 päeva tagant. Varem tuleb see lahendada. Külma ilmaga tuleks kastmist vähendada üks kord 7-10 päeva tagant.\nRoicissus sobib kasvatamiseks nii kodus kui ka kontoris\nRoicissus on väga levinud taim. Igihaljas liaan kuulub viinamarjade perekonda. See kasvab peaaegu igas olukorras: varjus ja ereda päikese käes, niiskes ja kuivas kliimas. See talub hästi sooja ja külma. Kasutatakse dekoratiivsetel eesmärkidel oma suurejoonelise välimuse tõttu.\nTugevad võrsed vajavad kõverdumiseks tugevat tuge. Talvel on roicissust kõige parem hoida valgusküllases ruumis temperatuuril 10 ° C, kuid sobib ka siseruumides.\nTaime korterisse paigutamisel tuleks arvesse võtta mitmeid selle eelistusi:\nere hajutatud valgus (otsese päikesevalguse käes kaotavad lehed oma värvi heleduse);\nvärske õhk (suvel saab taime õue viia);\nheledad, poolvarjulised või varjutatud kohad;\nsoojas kohas - korrapärane ja rikkalik kastmine, jahedas ruumis - napp;\nperioodiliselt pühkides lehti niiske käsnaga.\nNematanthus kuulub ka ronimisviinapuude liiki ja näeb hea välja seinal olevas lillepotis või erinevatel ažuraatoritel asuvatel lillepotides. Lisateave selle taime kohta: https://diz-cafe.com/rastenija/nematantus-uhod-v-domashnih-usloviyah-foto.html\nScindapsus kasvab hästi ka siis, kui ruumi valgustus on kunstlik\nScindapsus on nahkjas lehtedega Aasia taim. Vastupidav temperatuurimuutustele, alumine piir + 12 ° C. Ta vajab substraadi regulaarset niisutamist ja pihustamist, eriti kuumuses. Kastmise vahel on vaja pausi: kui niiskust on liiga palju, hakkavad juured mädanema. Kui pottides olev scindapsus asetatakse seinale nii kõrgele kui võimalik, siis 2 aasta pärast jõuab see põrandale.\nTaim sobib isegi põhjakülje ruumidesse, see võib elada varjutatud kohas. Paljundatakse aastaringselt pistikutega, hinnatud lehtede dekoratiivsuse eest. See lokib hästi, kui võrsete otsi aeg-ajalt lõigata. Korteri kunstlikes tingimustes õitsemise juhtumid on haruldased. Liana näeb ilusam välja, kui ühes potis istub 3-4 pistikut.\nCissust tuleb regulaarselt toita komplekssete mineraalväetistega, nii et lehestik oleks paksem\nCissus on viinamarjade perekonna ilus ja vähenõudlik taim, millel on elastsed, tugevad lokkis varred. Kaseks nimetatakse seda ka seetõttu, et nikerdatud lehed meenutavad kaselehti. Muud nimetused: siseviinamari, viinamarja-luuderohi.\nCissus hoiab kõverate kõõlustega toest kinni, muutudes seinte, treppide ja mööbli kaunistuseks. Ta elab hästi ka madala õhuniiskusega, kuid siis on vaja tihedamat pihustamist, et lehestik oleks paksem. Pihustatav vesi võetakse seisakul - selleks, et vältida lehtedel olevaid triipe. "Kaske" on soovitav regulaarselt ja rikkalikult kasta (talvel mitte nii tihti) ja mõnikord korraldada selle jaoks sooja dušši.\nCissus eelistab eredat päikesevalgust. See kasvab nii varjus kui ka kunstliku valgustuse all, kuid siis on lehed tuhmimad. Otsene päikesevalgus, tuuletõmbus ja äkilised temperatuurimuutused on "kasele" hävitavad.\nNoored põõsad vajavad iga-aastast ümberistutamist. Mis puutub vanematesse taimedesse, siis nende jaoks saab igal kevadel uuendada ainult ülemist mullakihti ja siirdada harvemini. Pistikud võib istutada igal aastaajal mitmes eksemplaris ühes potis, eelistatavalt keraamikas. Kasvanud või paljad võrsed lõigatakse.\nCissus majast välja võtta on ebasoovitav, kuid kui soovite, siis saate seda teha. Need tuleb paigutada tuule eest kaitstud kohta ja augustis tuleb need majja tagasi viia. Selle lille lillepotti kõrvale saab istutada ka teisi kauneid taimi: https://diz-cafe.com/ozelenenie/cvety-dlya-posadki-v-vazony.html\nDekoratiivseid begooniaid on umbes 130 tüüpi.\nBindweed begonia on Brasiiliast toodud heledate ja tumeroheliste läikivate lehtede ja valgete õitega ürd. Selle paljad, lihakad võrsed ulatuvad 1,5–2 m-ni. See on edukas ronimistaim haljastuse, kaarte, avade, rõdude trellide, redelite riputamiseks. Trellises on kaunistatud ka begooniaga.\nLokkis begoonia, nagu ka selle taime muud sordid, ei armasta otsest päikesevalgust. See on tagasihoidlik, kuid eelistab pigem suurt õhuniiskust. Begooniate paigutamiseks korterisse on parem valida aknad, mis on suunatud kirde või loode suunas. Õitseb jaanuarist aprillini. Paljunemine toimub varre pistikute abil.\nKlerodendrumi võrseid tuleks regulaarselt lõigata kahele kolmandikule pikkusest - see stimuleerib õitsemist\nClerodendrum Thompson on kiiresti kasvav paindlik, kergelt lokkis vartega viinapuu, mida kasvatajad nimetavad "saatuse puuks". Lühikeste leherootsude külge kinnituvad smaragdivärvilised, selgete veenidega lehed. Ilusad lilled õitsevad kevadel ja sügisel ning rõõmustavad silma pikka aega. Leht näeb välja nagu taskulamp ja korolla näeb välja nagu liblikas. Pärast õitsemist ilmuvad oranžid marjad.\nTaim tuleks asetada lõuna- või kagupoolsete akende lähedale. See on vastupidav, kasvab hästi tingimustes, mis jäljendavad tema looduslikku elupaika:\nvajab eredat hajutatud valgustust;\noptimaalne temperatuur soojadel kuudel on + 20-25 ° C, talvel - umbes + 14 ° C;\nregulaarne pihustamine ja jootmine on vajalik;\nte ei saa taime hoida kuuma aku lähedal;\nistutamisel peate valima mulla, lisades jõeliiva.\nMuhlenbeckia oli segaduses\nSõltuvalt kasvutingimustest võivad Mühlenbeckia suurused varieeruda vahemikus 15 cm kuni 1 m\nMühlenbeckia on mitmeaastane taim tatra perekonnast. Selle õhukesed pruunid oksad on tihedalt põimunud. Õied on pisikesed, kuid need pole dekoratiivsed, vaid väikesed ovaalsed lehed. Tumeroheline lehestiku gamma on lahjendatud punaka tooniga mööda servi ja mööda veene.\nLiana võib kasvada soojas ja jaheduses, eelistab erksale valgusele poolvarjutatud kohti. Kuuma keskpäevase päikese otsesed kiired võivad taime tappa. Samuti on soovitatav vältida temperatuuri langemist ja tõmmet..\nPeate hoolikalt jälgima ainult aluspinna niiskusesisaldust: liiga suure niiskuse ja kuivuse vahel on vaja kinni pidada kuldsest keskteest. Keskküttega korterite kuiv õhk ei tekita muhlenbeckiale ebamugavusi, seda saab harva pihustada.\nTunbergiaõied võivad olla erinevat tooni - valged, kollased, oranžid, roosad, sirelid, lillad\nThunbergia on troopiline ronimispuu, millel on südamekujulised lehed. See kasvab kiiresti, eriti vertikaalsete aiatööde tugedel. Euroopas, tuntud kui "mustasilmne Suzanne" - lille tumeda südamiku tõttu.\nValgus sobib talle eredaks, hajutatuks. Taim levib pistikute ja seemnetega.\nPõhireeglid kodus tunbergia hooldamiseks:\nalguses jootakse seda mõõdukalt ja pärast õitsemise algust - rikkalikult. Kuivatatud pinnas põhjustab leheplaatide ja pungade langemist;\nkuumadel päevadel piserdage taime veega (parem õhtul);\nalates pungade ilmumisest ja kogu kevade ja suve jooksul söödetakse neid iga kuu järk-järgult vedela mineraalväetisega;\nvabaneda nõrgenenud vartest ja närbuvatest õitest;\nsügisel lõika ära kõik vannis kasvanud tunbergia varred, jättes neile 4–5 punga. Lõigatud kohti töödeldakse kaaliumpermanganaadi lahusega ja seejärel hoitakse taime ruumis, mille õhutemperatuur ei ületa 15 ° C. Seal jääb see kevadeni, peate ainult pealmist kihti aeg-ajalt niisutama..\nHoya võib õitseda juunist oktoobrini ja õisikud püsivad dekoratiivsed kuni kolm nädalat\nHoya lihav - ilutaim sukulentide rühmast. Lilledelt tilkuva nektari tõttu nimetatakse seda ka vahakannaks või nuttevaks liaaniks. Taimel on üsna suured mahlakad ovaalsed lehed. Lilled on valged, tihedad, vahased, läbimõõduga umbes 1 cm.\nEnamasti sobivad hoyes ruumid, mille aknad on suunatud ida või lääne poole. See kohaneb ideaalselt nii kuiva kui ka niiske kliimaga. See talub temperatuuri muutusi hästi. Suvel tuleb seda toita fosforväetisega ja sagedamini kasta. Talvel piisab mulla niisutamisest üks kord nädalas. Õitsemise ajal ei ole tungivalt soovitatav taimepott ümber paigutada..\nLillede lõhn võib olla ohtlik allergikutele, eriti heinapalavikule. Enne selle taime valimist peate konsulteerima oma arstiga.\nNii et algajatel kasvatajatel on palju valida. Vähese vaevaga saate kodus kasvatada ühe või mitu ronitaime. Peamine on neile vähemalt natuke tähelepanu pöörata ja siis saab neist suurepärane sisekujundus..\nEluruumide paigutusest leiate üha sagedamini elavate ronitaimede kompositsioone ja see on täielikult õigustatud nii nende dekoratiivsete omaduste kui ka võime abil õhku täiuslikult puhastada, tuua sisse tükk mugavust ja osaleda ka ruumi tsoneerimises. Füto-seinad ja liaanidega toed on võimelised määrama elutoas puhkeala, piiritlema söögituba ja kööki ning kaunistama ka tühje seinu. Ronimisviinapuude mitmekesisus on suur - need on väikesed ja hiiglaslikud, õitsevad erksate värvidega või omavad vapustavat dekoratiivset lehestikku. Millist tüüpi ronimistoataimed on kõige populaarsemad ja kuidas neid hoolitseda, kaalume oma artiklis..\nPõhitüübid ja hooldus\nKogu lokkis roheliste siseelanike seas võib eristada mitut põhirühma, millel on oma eripärad. Mõne rühma esindajatel on suurepärane dekoratiivne lehestik, teistel on ilus õitsemine. On ka taimi, mis ei erine hooldusnõuete poolest, kuid on valivamaid, mille kohal peate veidi higistama. Millised neist interjööri maastiku kujundamiseks valida, on omanike otsustada, kuid kaalume populaarseimaid eri kategooriate siseruumide ronimistüüpe ja nende eest hoolitsemise reegleid.\nSelle rühma esindajaid eristavad lehestiku suurepärased esteetilised omadused oma erksate värvide ja vormidega. Paletil on palju toone, alates sügavrohelisest kuni nõrgalt lillani. Samal ajal leidub kireva "riietusega" või monofoonilisi liike. Lehekujud võivad olla nikerdatud, teravatipulised, ovaalsed. Selle rühma kõige tavalisemad taimed on järgmised:\nCissus on hõbedaste laikudega erkroheliste lehtedega viinapuu sugulane. Mõnikord on õmmeldud küljel olev lehtplaat roosaks värvitud. See visa taim suudab oma pikkade võrsete ja punutiste tugede külge kindlalt klammerduda. Cissuse eest hoolitsemine pole keeruline - piisab sellest, kui see tagab pika ereda, kuid hajutatud valguse ja kuuma ilmaga perioodilise pihustamise.\nScindapsus on ainulaadne isend, mis võib kasvada igas kodukeskkonnas, nii akna enda lähedal kui ka ruumi sügavuses. Selle algsed südamekujulised lehed on maalitud rikkaliku rohelise tooniga, lahjendatud heledate laikudega. Taim kasvab üsna kiiresti, kuid et võrsed oleksid lopsakamad, tuleb lille perioodiliselt näpistada. Ärge unustage ka väetisi ja talvel jahedate tingimuste loomist..\nHarilik luuderohi on suurepärane haljastusaken akende ja mitmesuguste toestike jaoks, millel on dekoratiivne lehestik, millel on ebatavaline kirju või ühevärviline värv. Kasvatajate hoolika töö tulemus on alamliik, millel on kaunite läikivate, teravatipuliste või tähekujuliste vormide lehed. Luuderohi on täiesti tagasihoidlik - see vajab kasvu ajal kvaliteetset jootmist, samuti regulaarset toitmist kevad-suvehooajal (üks kord iga kahe nädala tagant)..\nSellesse rühma kuuluvad taimed, millel on suured lehtplaadid, mis annab erilise efekti. Siseruumide füto kujundamisel kasutatakse sageli selliseid kultuure nagu:\nMonstera - on uimastavate säravate tumerohelise lehestikuga plaatidega, millel on väljendunud jaotustükid, mis ulatuvad keskveeni. Liana võime areneda kuni kolm meetrit on tingitud õhu juurte olemasolust, mille tõttu see tõuseb piki tuge. Väärib märkimist, et parim alus viinapuu pakkimiseks on samblasse mähitud toru. Monstera eelistab olla pidevalt valgustatud kohtades, kuid kardab päikesepõletust.\nSyngonium - on suure sordisordiga, uhke oma rohelise, valge või kirju lehestikuga. Taime maksimaalne kõrgus on 1,5 m. Noore isendi lehed on lantsetid, kuid aja jooksul muutuvad nad laiasüdamikuks. Taime hooldamisel on vaja seda regulaarselt joota ja asetada valgustatud alale. Pihustamine ei kahjusta lehestiku kuivamist.\nRonimisfilodendron on toa suurepärane viinapuuaednik, mille leheplaadid võivad olla üle kümne sentimeetri pikkused. Taimel on rafineeritud varred, millele lehed vaheldumisi istutatakse. Pompi lisamiseks on vaja näpistada näppe ja kinnitada oksad tugistruktuuri külge. Ülejäänud hooldus taandub regulaarsele jootmisele (nii et pinnas jääb alati niiskeks) ja tema elukohale valgustuse pakkumiseks.\nRonivad toataimed, mis õitsevad\nLotšide võime hämmastada mitte ainult tähelepanuväärse lehestiku, vaid ka pungade värvidega muudab need eriti nõudlikuks füto-disaini järele. Taimi kasutatakse laialdaselt aknalaudade, erinevate riiulite ja suurte kaunistamiseks. Mis kõige parem, sellised tüübid, mis tunnevad end interjööris:\nStefanotis on üsna suur liaanide liik, täiskasvanud isend ulatub 5 m-ni. Taime teine nimi on "Madagaskari jasmiin". Õied-kroonidega õied, kogutud kimpudena õisikutesse. Nende värv on väga mitmekesine: valgest kreemist helelillani. Stefanotis kasvab kiiresti ja hargneb ohtralt, mistõttu tuleb talle eraldada avar valgusküllane koht. Talvel on vaja lisavalgustust, kuna taim vajab pikka päevavalgust.\nDipladenia on igihaljas troopiline ilu, mis meelitab oma rohelise katte rikkalikkuse ja mitmekesise paletiga kaunite lilledega. Üle 10 cm läbimõõduga lahtised pungad elavad umbes kaks nädalat, eritades mahedat aroomi. Kultuur areneb paremini avatud ruumis - soojadel suvepäevadel on parem viia see värske õhu kätte.\nHoya on üsna suur saak, millel on keskmine nimi "vaha luuderohi". Eriomaduste hulka kuuluvad originaalsed lehed ja tähekujulised lilled. Hoya võib kasvada kuni kolm meetrit ja õitseda mitu kuud. Lehestiku elastsuse ja heleduse säilitamiseks on vaja see asetada lähemale ida- või läänekülgedele, kasta regulaarselt, kuni noor taim kasvab. Pungade avanedes pole potti soovitatav liigutada - see võib õitsemisprotsessi peatada. Pealiskastmena kasutatakse fosforit sisaldavaid ühendeid.\nHommikune hiilgus kolmevärviline - seda liiki saab kasvatada mitte ainult mitmeaastase koduna, vaid ka iga-aastase aiaelanikuna. Seda eristab rohkete lehtedega lopsakas roheline kroon, kuid peamine eelis on sinise paleti ilusad lilled. Lahkudes ärge laske mullal kuivada ja otsest päikesevalgust.\nTradescantiat peetakse õigustatult kõige tavalisemaks sisekujunduseks, kuna seda võib leida peaaegu igas kodus. See paistab teravalt silma kergelt pubekasvava hõbedase lehestikuga. Õitsemise ajal on taim kaunistatud väikeste lumivalgete pungadega, mis on kahjuks lühiajalised. Tradescantia armastab rikkalikku kastmist, kuid ei talu mulla kastmist, kasvab valgustatud aladel.\nEriti nõudlikud siseviinapuud\nKogu taimestiku kuduvate esindajate seas on uhkeid, kuid pigem kapriisseid isendeid. Suurepärase lopsaka roheluse ja õitsemise erksate värvide nautimiseks peavad nende omanikud mugava keskkonna loomiseks palju vaeva nägema. Kõige nõudlikumad on järgmised:\nAmpeli begoonia - on õigustatult tunnustatud kõige atraktiivsema ronitaimena, millel on õrn tihe lehestik, mitmesugused pungad. Õitsemisperiood on üsna pikk - kevadest sügise keskpaigani. Kultuur nõuab eredat päikesevalgust hommikul ja pärast kella 15.00. Keskpäevases kuumuses tuleb see pimendada, et lehed ei saaks päikesepõletust. Ampeli begoonia eelistab suurt õhuniiskust, kuid mulla kastmine pole lubatud. Ta võtab pihustamist hästi ja enne õitsemist võite talle sooja dušši anda. Kasvu alguses tuleb taime toita suure fosfori- ja kaaliumisisaldusega väetistega. Samuti saate üks või kaks korda aastas teha orgaanilist väetamist;\nPassionflower on igihaljas ampeloosne taim, mille õied on originaalsed oma struktuurilt, mistõttu sai ta teise nime "kavaleri täht". Õitsemisperiood algab juulis ja kestab meeldiva aroomiga oktoobrini. Kodus on hea valguse tagamiseks kõige parem paigutada taim lõunapoolsetele aknalaudadele. Kultuur ei salli tuimust, seetõttu tuleb suvepäevadel värske õhu (rõdu, terrass) avamiseks ümber korraldada. Tuleb märkida, et kannatuslill ei taju soojust, see on vastunäidustatud õhutemperatuuri korral üle + 30C suvel ja talvel - üle + 15C. Igapäevane igapäevane pritsimine ja dušš aitab kuivas keskkonnas toime tulla. Taime kärpitakse igal aastal, et ergutada hoogsat kasvu ja hargnemist..\nLisaks ülaltoodule võib eriti nõudlikeks õitsvateks siseruumide liaanideks liigitada Bougainvillea, Clerodendron jt. Kõiki neid ühendavad suurepärased esteetilised näitajad, mida on võimalik saavutada korraliku hooldusega. Need taimed armastavad mõõdukat temperatuuri, niisket õhku, hajutatud valgust ega talu põuda ja agressiivset päikesevalgust..\nSiseruumides ronitaimede moodustamine\nSiseviinapuude hoidmise üks oluline punkt on nende õige moodustamine ja asukoht. Kuigi enamik taimi on võimelised iseseisvalt lähedal asuvaid tugesid punuma, ei tee inimese sekkumine selles protsessis haiget. Soovides saada pikka keskharu, kui see kasvab, on vaja seda põimida ümmarguse samba ümber ja kinnitada. Viinapuu kohendamiseks nii, et see muutuks palju suuremaks, on võimalik oksendada oksaid apikaalse võrse piirkonnas - siis moodustuvad uued külgmised protsessid.\nToataimede ronimine - foto\nKodu ronitaimed on suurepärane materjal mitte ainult üksikute fütokompositsioonide, vaid ka luksuslike vertikaalsete füto-seinte loomiseks, mille kujundus on viimasel ajal üsna populaarne. Väärib märkimist, et mitmetasandiliste kompositsioonide koostamises võivad osaleda nii kaskaadse vartega ampelilised taimed kui ka erinevad ronivad ja põimuvad viinapuud, eriti kuna neil kõigil on mikrokliima suhtes reeglina ühesugused nõuded. Lisateavet ronivate toataimede sortide ja nende koha kohta füto-sisekujunduses leiate meie galeriist. Head vaatamist!\nMajade ja korterite ronitaimed on ideaalne materjal roheliste kompositsioonide loomiseks. Kas olete füto-seinast unistanud juba pikka aega? See on täiesti võimalik, kui valite õiged viinapuud ja voldite need kavalaks mitmetasandiliseks struktuuriks. Ja me ütleme teile, kuidas seda teha ja kuidas hoolitseda oma lemmik siseruumide seemikute eest! See lahendus värskendab igat interjööri, loob jaheduse ja õhulisuse tunde..\nRonitaimed pole mitte ainult ilusad, vaid ka praktilised, sest neid saab kasutada ruumi teatud osade varjutamiseks. Lianad on hoolduses tagasihoidlikud, ei vaja eritingimusi ja kasvavad kergesti inimese sekkumiseta.\nEnamik siseruumides olevaid lutsusid on mitmeaastased ja igihaljad, intensiivse kasvuga. Mõni kvamokliidi sort võib hooajal kasvada 2 m. Põhimõtteliselt on neil painduvad rohtsed varred, kuid on ka vanusega puitunud puid..\nErinevate liikide teine omadus on pinnale kinnitamise meetod: lokkis või kõõluseid kandvad põimivad tuge külgvõrsetega ja kornelazychie - juurtega. Lokkis kasvatatakse sageli majades ja korterites - need on dekoratiivsemad, esteetilisemad ja moodustavad graatsilisi spiraale.\nToataimede ronimise tüübid\nKorterites ja majades kasvatatakse tohutul hulgal rästaseid, viinapuid ja luuderohtu. Need on heitlehised ja dekoratiivsed ning õitsvad sordid miniatuursetest ja graatsilistest kuni suurte ja võimsateni.\nHarilik luuderohi on kõige lihtsam ja ilmsem valik, kui vajate füto-seina või akna aiandust. See põimib kiiresti kõik alused ja katab need suurte läikivate nahkjate lehtedega. Kasvatajad on välja töötanud palju erineva kuju ja värvusega luuderohu sorte, millel on ovaalsed, tähekujulised või teravad plaadid..\nHoyat nimetatakse vahakannaks ka suurte nahkjate lehtede iseloomuliku tekstuuri tõttu. See on õitsev liaan, millel on graatsilised ja peened tähekujulised heledates toonides õied. Pidage meeles, et õitsemise ajal ei saa lillepotti ümber korraldada ega ümber pöörata, vastasel juhul võib hoya pungad kukkuda.\nRoniv filodendron on tähelepanuväärne oma suurte südamekujuliste lehtede tõttu peenikestel ja graatsilistel vartel. Lill kasvab ja põõsastub hõlpsalt, kui ajavad võrsed kinni ja näpistate uusi oksi. Aretajad on välja töötanud huvitavad sordid, mille lehtede alakülg on punakas.\nElegantne sinilillade õitega dekoratiivne liaan, mis tunneb end hästi nii korteris kui ka aias. Kui avamaal pole, elab ta nagu iga-aastane - kuni esimese talveni. Kellalilled katavad ühtlaselt trelliseeritud toe külge seotud õhukesed varred. Ärge unustage kuivad pungad kohe eemaldada - ja siis rõõmustab hommikune hiilgus oma iluga palju kauem.\nCissus on viinapuu lähim sugulane, mida rahvasuus nimetatakse kasepuuks. Selle põhjuseks on ebatavaline värv: rikkalikel rohelistel lehtedel, millel on roosa alaosa, on hõbedaseid laike. Dekoratiivsed varred põimivad tänu kõõlustele tuge ja eendeid ning kasvavad suurepäraselt juba esimesel hooajal.\nJaapanist pärit graatsiline õitsev liaan meeldib lillakate froteekimpude-õisikute ja ainulaadse aroomiga. Clerodendrum nõuab hoolikat käitlemist, regulaarset vormimist, söötmist ja värsket õhku. Kuid teisest küljest õitsevad pistikutest kasvanud taimed sügiseni ja kaunistavad igasugust interjööri..\nIlus dekoratiivne liaan, mis on tuntud mahlaste tumedate toonide tohutult lõigatud lehtede poolest. See tõuseb õhujuurte tõttu hästi mööda tuge, nii et see kasvab kuni 3 m. Noored taimed on veidi erinevad: neil on terved südamekujulised ja kergemad lehed.\nSee on populaarne siseruumides asuv viinapuu, mida leidub peaaegu igas korteris. Selle eripära on pehmed hõbedased ja vaevumärgatava õrna servaga lehed. Tradescantia on õitsev sort, millel on hõrgult valged või lillad õied, kuid nad on väga lühiajalised.\nNephrolepis pole päris liaan, pigem on see sõnajalgade perekonna kõige ebatavalisem liige. Selle pikad, õhukesed ja graatsilised lehed kasvavad kuni meetri pikkuseks, nii et see kaunistab hästi rohelist nurka või mitmetasandilist kompositsiooni. Igat tüüpi sõnajalgadest on see kõige tagasihoidlikum: piisab, kui pakkuda talle palju niiskust..\nKorterite üks tagasihoidlikumaid loobasid, sest scindapsus juurdub peaaegu igas olukorras. Hea tunne on toa kaugemas nurgas varjus või otse akna juures rippuvas istutusmasinas. Uued võrsed võivad nii tugesid punuda kui ka lillepotist alla riputada, nii et saate luua uusi dekoratiivseid kompositsioone. Eriti huvitavad näevad välja südamekujulised ja heledate laikudega lehed, mis on hajutatud plaatide kohale..\nSüngoonium kasvab korrapärase jootmise korral kuni 1,5 m, varjutatud nurkades ja laia samblapulga toel. See on siseruumides kirju lehtedega liaan, mis lõpuks omandab koonilise kuju. Kirevate või isegi täiesti valgete plaatidega sordid näevad huvitavad välja.\nEbatavaline dekoratiivne igihaljaste ampel-liaanide tüüp, mida kasutatakse rõdude ja lodžade kaunistamiseks. Nende eripära on mitmevärvilised lilled, mille kahekordne ere perianth on kuni 10 cm läbimõõduga. Erinevalt varju armastavatest sugulastest armastab passiõis ereda päikese käes ja tunneb end hästi lõunapoolsel aknalaual või isegi tänaval.\nToataimede ronimise eest hoolitsemine\nTeatud ronitaimede sordid nõuavad eritingimusi ja hooldust, nii et kindlasti huvituge sellistest omadustest eelnevalt. Kuid enamik liike on üsna tagasihoidlikud ja praktiliselt ei erine nende põhivajadused..\nEnamik viinapuid tulid meile troopikast, nii et nad armastavad sooja ja niisket kliimat ega talu külma hästi. On oluline, et talvel ei langeks temperatuur alla 16 kraadi, kuid suvel ei tõuseks üle 21 kraadi. Kui lülitate kütte või kliimaseadme sisse, ärge tehke seda otse lille lähedal.\nEnamik kodumaiseid viinapuid eelistab kerget osalist varju, sest otsese päikesevalguse käes ilmuvad lehtedele kergesti põletushaavad. Keerake lillepotte või potte perioodiliselt nii, et lill valgustataks ühtlaselt igast küljest. Vastasel juhul venib see ühele küljele ja jääb deformeeruma..\nSiseruumides armastavad niiskust ja pihustamist: hoidke neid 1-2 korda päevas jaheda veega kuumusest. Parem on lilli kasta ja piserdada hommikul või õhtul, kuid mitte keset päeva päikese käes. Kasta lillepotti, kui muld kuivab, kuid ära pinguta sellega üle, sest tiheda lehestiku all hoiab muld vett pikka aega.\nSiseruumides asuvate viinapuude jaoks sobib hästi kerge viljakas neutraalne pinnas või spetsiaalsed valmis segud. Mida kiiremini lill kasvab, seda rohkem vajab ta toitmist: nii on lehed paksud ja mahlased. Üsna sobivad komplekssed mineraalväetised või veega lahjendatud orgaanilised ained.\nSelleks, et siseruumides olevad viinapuud püsiksid alati ilusad ja korralikud, tuleb need õigesti tugedele paigutada ja perioodiliselt lõigata. Näiteks keskharu pikaks ja tugevaks kasvamiseks tuleb see järk-järgult ümara toe ümber põimida ja kinnitada. Ja et viinapuu oleks suur ja kohev, külgmiste protsesside moodustamiseks pigistatakse apikaalse võrse külge uued oksad.\nRonimistoataimi paljundatakse ja noorendatakse apikaalse lõikega, mis lõigatakse ja juurdub otse lehtedega. Kui viinapuul on õhujuured, kaevake idand viivitamatult mulda ja kui ei, siis jätke see kõigepealt vette. Paljundamiseks mõeldud seemneid kasutatakse harva: see pole eriti mugav ja piisavalt tõhus.\nLiana noorendamisel lõigatakse selle alumine paljas osa peaaegu keskelt ära: nii hakkab taim uuesti laienema ja hargnema. Täiskasvanud taimi ei soovitata siirdada, vaid see tuleb üle kanda saviga. Tehke seda abistajaga, et vältida pikkade varte purunemist..\nToas ronitaimed ei ole peaaegu haigustele ja kahjuritele vastuvõtlikud. Põhiprobleemid on seotud niiskusrežiimi rikkumisega: liiga kuiva õhu tõttu närbub lill ja lehtedest saavad alguse putukad, lehetäid ja ämbliklestad. Liigse niiskuse tõttu hakkab risoom mädanema ja mõnikord ajab viinapuu isegi lehti.\nKas mõtlete ikkagi siseruumides ronitaimede valimisele? Pakume teile seda fotovalikut, et hinnata, milliseid ilusaid ja graatsilisi kompositsioone saab viinapuudest luua.!\nViimasel ajal kasutatakse ronitaimi sageli ruumide sisekujunduses: korterites, kontorites või ateljeedes. Nad suudavad peita mitte eriti ilusaid seinu, annavad igavatele nurkadele mugavust ja toovad tavalisse ruumi elavust, erksaid värve, mahlaseid rohelisi ja lummavaid aroome..\nTaimed võivad olla õitsevad või mitte, meelitades meid originaalsete lehtedega; väike või lihtsalt tohutu. Mõni neist on kapriisne, teine aga täiesti tagasihoidlik. Artiklis käsitleme mitut tüüpi ampeloosseid taimi, millest igaüks leiab endale meelepärase lille..\nRonimistaimede istutamiseks kasutatakse ripppotte, nii et viinapuud ja varred ripuvad kaunilt alla, maastikukujundades ruumi mitte ainult punktides, vaid ka vertikaalselt. Ja kui kasutate trellise ja trellises, siis võite saavutada horisontaalse haljastuse..\nSiseruumides ronitaimede tüübid\nTerritooriumi arendamise meetodi järgi eristatakse neid:\nDekoratiivsete lehttaimede seas pole mitte ainult valgust armastavaid taimi, vaid ka neid, mis kasvavad poolvarjus ja taluvad isegi tugevat varjutamist. See on eriti väärtuslik, kui peate kaunistama ruumi ala, mis asub päikesevalguse allikast eemal..\nSelle rühma ronitaimed ei õitse (või neil on kirjeldamata õied), kuid neil on erineva kuju ja värvusega lehestik, enamasti on see nende nimede ilmnemise põhjus. Dekoratiivsete heitlehiste liaanide rühma kuuluvad valgust armastavad ja varju taluvad taimed, põuakindlad ja armastavad kõrge õhuniiskus.\nRoomav ficus. Graatsiliste võrsetega kiiresti kasvav ampeloosne taim. Lehed on erkrohelist värvi ja südamekujulised, lehelabal on hästi nähtav retikulaarne muster. Ficus on tagasihoidlik ja ainus tingimus, mille suhtes see on väga nõudlik, on mulla niiskus: mida kõrgem see on, seda parem on ficus. Asetage pott otsese päikesevalguse kätte, kuid ärge varjutage liiga palju. Kevadel saab seda siirdada ja paljundada, samuti kujundavat pügamist või näpistamist..\nLille saab paigutada ka rippuvasse istutusmasinasse, milles see kaunistab seina suurepäraselt.\nFicus pumila. Väike pagasiruum, hästi arenenud külgvõrsetega. Lehed on väikesed ja erkrohelised. Kuumust armastav. Suhtuge positiivselt rohkesse jootmisse ja mustandite eest kaitsmisse.\nOranž ficus, ei talu ultraviolettkiirgust, seetõttu tuleb see varjata otsese päikesevalguse eest.\nIvy. Taim on tagasihoidlik ja õhuniiskuse suhtes nõudlik. See kaunistab seinu ja aknaid ning annab paljaste nurkade jaoks hubasuse, moodustades arvukalt kasvukohti. Lehed on nahkjad, läikivad kolme- ja viiesagarad. Värvus on ühevärviline, kuid mõnikord on see kirju, kuid need sordid on valivamad. Leheplaat võib lisaks klassikalisele olla terav või olla ovaalse ja tähekujuline. Ivy tooni suhtes tolerantne.\nKanaari luuderohi - suurte suleliste lehtedega ja igal lehel on oma värvimuster: valge äärisega, helerohelised laigud tumedal taustal, kollaste löökide ja täppidega rohelisel taustal.\nLuuderohu hooldus pole eriti keeruline:\nsagedane ja rikkalik jootmine;\nkujundav võrsete pügamine sügisel;\nväetamine mitu korda kuus.\nTähelepanu! Luuderohi, aga ka Aroidi perekonna esindajad, kelle hulka kuuluvad scindaptus ja philodendron, on mürgised, nii et kui majas on lapsi ja loomi, peate järgima ohutusmeetmeid ja siirdama ainult kummikinnastega.\nChlorophytum. See kasvab tihedas pikkade ja õhukeste lehtede hunnikus, mis langevad alla. Lehtede värvus on heleroheline, mõnes sordis kollaste ja valgete pikitriipudega. Võrsed on õhukesed ja paljad, mõnikord näotute valgete õitega, langevad alla. Neile ilmub arvukalt lapsi. Chlorophytum ei ole sisu suhtes valiv, kuid armastab valgusküllaseid tube. Parem on see asetada seinale, rippuvatesse pottidesse või alusele.\nkastmine maa kuivades ja lehestiku pihustamine;\ntoitmine kaks korda nädalas;\nPhilodendron on väärtuslik oma läikivate tumeroheliste südamekujuliste lehtede poolest, ulatudes 10 sentimeetri pikkuseks. Põõsaslikkuse suurendamiseks näpistatakse võrsete tipud. Seda kasutatakse ruumide vertikaalseks aiatööks; selleks kinnitatakse tugede külge filodendroni klammerduvad võrsed. Erineb varjutaluvusest.\nkastmine, kui maa pealmine kiht kuivab. Talvel - kastmine ettevaatlikult;\ndekoratiivsete lehttaimede spetsiaalsete väetiste kasutamine suvel.\nCeropegia Wood on uudishimulik taim (mahlane), millel on kirjud ümarad lehed. Varred on õhukesed ja pikad, põimuvad üksteisega. Te ei pea neid lahti harutama - võite taime kahjustada. Lehtede kaenlas on sõlmed seotud niiskuse pakkumisega. Kui soovite tihedamat õit, istutage julgelt ühte potti mitu võrset..\nvett ainult vastavalt vajadusele, sest see talub niiskuse puudumist paremini kui selle ülejääk;\narmastab eredat päikesevalgust;\neelistatav on see asetada rippuvasse istutusmasinasse;\nsaab moodustada raamiga.\nRowley maapirn on sukulent, mille originaalsed lehed sarnanevad pallidega, läbimõõduga 1 sentimeeter. Roomavad võrsed, mitte üle meetri pikkused. Näeb hea välja pottide riputamisel. Aretatud valgete lehelaikudega sort, mis näeb välja veelgi huvitavam.\nvajavad eredat päikesevalgust;\nsuvel rikkalik kastmine, kuid nii, et liigne vesi väljub drenaažiavade kaudu;\npaljunemine võrsetega soojal aastaajal;\npügamise puudumine ja haruldane näpistamine.\nCissus (sisekask) on viinamarjade lähisugulane. Lokkis võrsetel olevad lehed meenutavad kuju järgi kaske, hõbedaste laikudega ja seest roosad. Võrsed on varustatud kõverate kõõlustega, mille abil kissus ronib. Tundub ilus korteris, kontoris ja laste haridusasutustes. Nad istutavad selle lillepotti, siis langevad võrsed või potti, kuid toega, siis tõusevad võrsed ja moodustavad "rohelise seina".\nrikkalik kastmine vastavalt vajadusele;\npihustamine või pesemine sooja duši all;\nScindaptus on kiiresti kasvav viinapuu, millel on erkrohelised südamekujulised lehed, mille leheplaatidel on heledad laigud. Võrsed võivad toe kinni haarates kas rippuda või üles tõusta. Võrsete tippude näpistamine muudab põõsa lopsakamaks. Esimesel aastal on kasvutempo minimaalne, kuid siis kompenseerib hilinemise scinaptus.\nTalvel tuleb seda hoida jahedas ruumis. Väetiste kontsentratsioon söötmiseks on poole väiksem, võrreldes pakendil esitatud soovitusega.\nTuba saab kaunistada mitte ainult originaalse ja õrna lehestikuga taimede abil, vaid ka tänu ilusatele ja ebatavalistele värvidele. Nendel eesmärkidel vajame taimi dekoratiivse õitsemise rühmast.\nTradescantia on kiiresti kasvav viinapuu, millel on õhukesed puberteetsed varred ja pehmed hõbedased lehed. Lehed on tahked või kesk-veeni kulgevate valgete ja kollaste triipudega. Taim on valgust nõudev. Lilled on valged, kiiresti hääbuvad.\nTradescantia silomantanal on lillad õied ja lehed.\nrikkalik jootmine, kui pealmine kiht kuivab, kuid kasutades drenaaži;\nmõõdukas söötmine (liigne lämmastik nõrgendab taime);\ntaime uuendamine pistikutega.\nAzarina on üheaastane aiataim, mis on leidnud oma koha ja saanud tunnustuse potikultuurina. Kodus kasvatatakse seda kaheaastasena. Lilled on erksad, torukujulised, toonitud lillad, roosad, valged, sinised ja lavendel. Tüvede toetamiseks kasutatakse tugesid.\nhea valgustus ja pidev soojus;\npaljundatakse seemnete (mis kasvavad üsna aeglaselt) ja pistikutega. https://www.youtube.com/watch? v = N3btDkueANY\nAmpeloosne begoonia on pottide riputamisel väga tõhus. Õitseb kevadest sügiseni. Tavalised või kahekordsed lilled, värvilised punased, roosad, kollased ja valged.\nmeeldib hea valgustus, kuid mitte otsene päikesevalgus, vaid veidi hajutatud valgus;\nvastavalt vajadusele jootmine;\npidevalt kõrge temperatuur, üle 15 ° С.\nBougainvillea. Oksad on kaetud okkade ja erekollaste, lihtsalt tohutute õitega, mille kandelehed on roosad, lillad, punased ja kollased. Lehed on puberteetsed ja tihedad, munaraku või südame kujulised ja kuni 12 sentimeetri pikkused. Sõltuvalt sordist võib lehelaba olla kirju: valged ja kollased jooned on kombineeritud leheplaadi rohelise, sinaka ja smaragdiga..\npidevalt kõrge temperatuur, suvel mitte alla 22 ° С ja puhkeajal 16 ° С;\nväga hea valgustus;\nmeeldib hea kastmine ja pihustamine;\nreageerib kärpimisele hästi. https://www.youtube.com/watch? v = H87HatbPvPo\nKlerodendronid on perekonna Acanthus liikmed, mida iseloomustavad pikad õitsengud ja säravad, võluvad õied. Lilli on roosa, valge, lõhe ja muud värvid.\nProua Thompsoni Clerodendron - lilled moodustavad harjad ja on punase värvusega, valgete lehtedega.\nClerodendron Uganda - õitseb siniste õitega, mis meenutavad liblikaid.\nNõuab head valgustust.\nKobeya on potitaimena juurdunud aiataim. Liana koos ajaslehtede ja lilledega kellade kujul. Klammerdub antennidega toe külge ja roomab üles.\npaljuneb seemnete ja mugulatega;\nmugulaid hoitakse kuivas substraadis külmkapis või keldris;\nkastmine, kui maa pealmine kiht kuivab.\nGloriosa - näeb välja nagu orhidee. On tavalisi ja kääbusvorme. Lehed on lansolaadsed. Lilled on kinnitatud pikkade varsade külge ja neil on originaalne kuju ja kahevärviline värv. Avatud lill, punast värvi, näeb välja nagu leek. Kuigi on lilli ka teiste värvidega: kollane ja oranž. Kujundamiseks kasutatakse tugesid.\nsuvel mõõdukas temperatuur ja talvel jahe (+ 10 ° C);\nhajutatud päikesevalgus ja paigutus läänest või idast;\nmeeldib kõrge õhuniiskus, tuleb pihustada;\npaljundatakse mugulate ja seemnetega. https://www.youtube.com/watch? v = 2VSVARHpufg\nJasmine on paindlik liaan, millel on nahkjad tumerohelised lehed. Õied on valged, roosad või kollased, rikkalikud, väga lõhnavad. Mõne liigi õitsemine kestab kuni 6-7 kuud..\nhea valgustuse korral eelistab lõunakülge ja eredat valgust;\nõitseb, kui talveks loodi jahedad temperatuuritingimused (10-15 ° C);\nnõuab kastmist ja õhuniiskust. https://www.youtube.com/watch? v = YlCjpXYu3Sk\nPassionflower on kiiresti kasvav viinapuu, ulatudes 8 meetrini, millel on eredad eredad suured originaallilled. Perianthid on kahekordsed, erksavärvilised. Lilledes olevad stigmad on paigutatud risti. Kroonlehtede värv: valge, roosa, burgundi-lilla ja karmiinpunane.\nToalillekasvatuses on populaarsed 2 sorti:\nKolmerajaline - lehed on tumedad, piki keskveeni kulgevad lillakashallid triibud. Lilled on valgekollased, läbimõõduga kuni 4 cm.\nSinine - lehed on sügavalt lahti lõigatud. Üksikud lilled, läbimõõduga 10 sentimeetrit.\nSordid: Grenadilla, banaan ja Passion puuviljad - on söödavaid puuvilju.\narmastab eredat valgustust ja lõunapoolseid aknaid;\nnõuab suurt õhuniiskust;\nkasutatakse lühendavat pügamist;\nhea ja kiire seemnete paljunemine.\nStefanotis - lehed on tumerohelised, nahkjad, ovaalsed. Lilled on lehtrikujulised, värvitud valge, lilla, kreemja värviga ja kogutakse õisikutesse. Lill on väga tujukas.\narmastab eredat päikesevalgust, kuid päikese tipul on parem seda varjutada;\nsuvel on optimaalne temperatuur 25 ° С ja talvel - 15 ° С;\nõigeaegne jootmine settinud veega;\nnõuab talvel suurt õhuniiskust.\nHoya on pikk tiheda vahajaste lehtedega liaan, mida rahvasuus hüüdnimega "vahakann". Lilled näevad välja nagu erinevat värvi narid ja kogunevad vihmavarjuõisikutesse.\nkui liaan õitseb, ei saa seda ümber korraldada;\nideaalne asukoht on ida või lääne aknalaud;\nnõudlik pinnase ja õhuniiskuse suhtes;\non vaja väetada kompleksväetiste või orgaaniliste ainetega.\nHommikune hiilgus on mitmeaastane viinapuu, millel asuvad ühtlaselt kaunid sinililled, mis on kuju poolest sarnased grammofoniga.\nnõuab head valgustust;\nrohke õigeaegne jootmine;\njahe temperatuur talvel;\nCampanula (kelluke, "pruut ja peigmees") - valge, sireli ja sinise varjundiga õitega liaan.\nhea värske õhu jaoks - suvel võite selle viia õue või rõdule;\ntalveks lõpetame kastmise ja teeme tugeva pügamise;\nuuendame tehast iga kolme aasta tagant;\nThunbergia on liaan, mida iseloomustavad kiire kasv ja südamekujulised lehed. Kollaste servade ja musta keskosaga lilled. Haarab kiiresti toed ja ronib üles.\narmastab eredat valgustust;\nvältige seemnete moodustumist, eemaldage lilled õigeaegselt - see pikendab õitsemist;\npaljundatud seemnete ja pistikutega;\nDekoratiivne õitsemine suurte lehtedega\nMonsteral on suured läikivad tumerohelised lehed, mille servad on sisselõigetega. Noortel taimedel pole lõikeid ja lehed on südamekujulised. Tüvedele moodustatakse õhust juured, mille abil see "ronib" mööda tuge. Kasvab kuni 3 meetri pikkuseks.\narmastab eredat valgust, kuid parem on seda varjata otsese päikesevalguse eest;\nvõrsete toed on mähitud märja samblaga;\nreageerib hästi söötmisele.\nPhilodendroni ronimine. Lehed on erkrohelised, läikivad, südamekujulised ja kuni 10 sentimeetri pikkused. Varred on õhukesed, roomavad. Filodendronile kantakse näputäis ja seotakse toega.\nnõuab head valgustust, kuid otsest päikesevalgust pole;\narmastab rikkalikku jootmist - on võimatu lasta savikoomal kuivada;\nreageerib söötmisele ja viljastamisele kasvu ajal.\nSüngoonium. Liana, kasvades kuni poolteist meetrit ja kaetud lehtedega noolte kujul. Erinevate sortide lehed erinevad värvi poolest: rohelised, valged, kirjud. Tüvele moodustuvad õhujuured, mis roomavad märja samblaga põimitud toest ülespoole.\nnõuab head valgustust ilma otsese päikesevalguseta;\nregulaarne kastmine vastavalt vajadusele.\nSee pole kaugeltki siseruumides asuvate ronitaimede täielik loetelu. On veel haruldasi ja väga kapriisseid, millega saavad hakkama ainult spetsialistid. Kuid isegi nendest taimedest, mille oleme loetletud, piisab ka kõige nõudlikuma kasvataja kogumi täiendamiseks..\nParimad ronimis- ja ampeloosse toataimede tüübid koduses interjööris\nLianad ja ampeloostaimed hõivavad toalillede valikus erilise koha, olles asendamatu materjal interjööri kaunistamiseks. Igal taimel on oma, ainult talle omane: lille struktuur, värv, sellele taimele omane lehtede kuju ja struktuur. Toataimi on interjööri elemendina kasutatud juba pikka aega. Ronitaimed võivad venitada nööri, traati, bambuspulka, rööpa.\nRonimis- ja ampeloosse toataimede tüübid\nViinapuud jagunevad ronimiseks, ronimiseks ja ronimiseks. Viinapuude ronimiseks on vajalik tugi, mille ümber nad nöörivad. Ronimisviinapuid saab tõsta antennide, harjaste, okkade jms abil. Kuid praktikas nimetatakse pikki võrsega taimi vajavaid taimi ronimiseks ja rippuvate võrsetega taimi ampeloosideks. Selles artiklis räägitakse taimedest, mida saab kontorites, asutustes, koolides ja lasteaedades haljastada..\nViinapuude hulgas on kaunilt õitsvaid, näiteks verna perekonnast pärit clerodendrum või wolkameria. Kõige populaarsem on ilus ronitaim clerodendrum lõhnav. Tema kodumaa on Jaapan. Clerodendrumil on kimpudena kogutud punakaslillad topeltõied. Taim eelistab päikeselist asukohta ja värsket õhku. Suvel vajab ta rikkalikku kastmist, vastasel juhul hakkavad taime lehed murenema.\nPistikutest kasvatatud taimed õitsevad sügiseni. Need tuleb igal aastal siirdada liivaga segatud mätas-turba segusse. Suvel tuleb klerodendrumit pritsida ja toita. Clerodendrumit saab kaunilt kujundada, levitades selle varred trellistele.\nVäljateenitud edu sai sellist tüüpi roomaja nagu kuldne scindapsus. Scindapsus aroidide perekonnast. Tema kodumaa on troopiline Aasia. Scindapsus on äärmiselt tagasihoidlik, kasvab hästi mitte ainult valgustatud kohtades, talub temperatuuri muutusi (kuid mitte alla 15).\nScindapsuse lehed on nahkjad, südamekujulised, taim armastab pihustuspudelist pihustamist, eriti suvel. Scindapsus kevadel ja suvel vajab toitmist, ümberistutamisel lisage segu (lehtmuld, huumus, turvas ja liiv võrdsetes osades). Taim paljuneb aastaringselt nii apikaalsete kui ka ülejäänud tüvepistikutega. Taime dekoratiivsemaks muutmiseks peate ühte potti istutama mitu pistikut..\nIlutaim Monstera kuulub aroidide sugukonda. Sellel on ümmargune, kõrgele roniv pagasiruum, mis ulatub 5-6 meetrini, õhust juurtega, mis langevad alla ja juurduvad isegi maasse, samuti juurtega, mis on kinnitatud seina või muu toe külge. Monstera lõigatud labadega lehtedel on võime "ilma ennustada". Suvel, enne vihmaseid, pilves päevi või talvel sula ajal, tekivad monstera lehtede otstele veepiisad. Selle vara puhul nimetatakse koletist "crybaby".\nTilgad monstera lehtedele\nMonstera on tagasihoidlik taim, täiuslikult hajutatud valgusega rahul. Kuid suvel tuleb koletist rikkalikult kasta, pritsida ja toita. Talvel peaks kastmine olema väga mõõdukas. Noored taimed tuleb igal aastal siirdada mulla-, lehe- ja huumusmulla segust koosneva mulla segusse koos liiva kohustusliku lisamisega. Vanematel isenditel tuleb vähemalt pealmist kihti igal aastal uuendada. Monsterat saab paljundada pistikute, järglaste, harva seemnetega. Üles sirutudes kaotab monstera alumised lehed ja muutub mitte eriti dekoratiivseks.\nMõne aja pärast lõigatakse ühe või kahe lehega tipud maha ja pannakse potti vana taime kõrvale nii, et juured ja lõikekoht oleksid maas (saadakse vanu taimi noorendades).\nAralievide perekonna harilik luuderohi. Ivy on pärit Lõuna-Euroopast ja Põhja-Aafrikast. Igihaljas luuderohi võib tõusta 30 m kõrgusele. Niisiis võib üks taim ümbritseda ruumi seinu. Selle võrsed puudutavad juhuslike juurtega tuge. Väga originaalsed läikivad tumerohelised, mõnikord kirjud lehed, millel on nurgasagaraga rombikujuline kuju.\nTaim armastab toitvat muru ja huumuse segu, millele on lisatud jõeliiva. Suvel on luuderohtu soovitatav sagedase pritsimisega rikkalikult kasta. Talvel kastke mõõdukalt, peske lehtedelt tolmu sooja veega. Palus paljundatakse pistikutega, mis istutatakse ühte potti, mitu tükki korraga, et saada rohkem ilutaimi. Tugeva kasvu ajal on vaja taime toita orgaaniliste või mineraalväetistega..\nViinamarjade sugukonda kuuluv Cissus pole vähem dekoratiivne. Tema kodumaa on Jaava ja Madagaskar. Cissus kinnitatakse antennidega toele. Taime tuleb rikkalikult kasta, regulaarselt pihustada ja toita. Cissuses pole peaaegu mingit puhkeperioodi; soojas ja valgusküllases ruumis jätkub taimede kasv talvel, kuid kastmist tuleks sel ajal vähendada.\nVanu isendeid saab ümber istutada harvemini, kuid maa pealmise kihi vältimatu iga-aastase uuendamisega. Cissuse paljundamine toimub pistikutega, mida saab istutada vähemalt talvel mitu tükki ühes potis.\nVahatatud luuderohi tipust perekonnast. Tema kodumaa on India. Taimel on nahkjad, läikivad lehed ja ronivarred - valged, ühe keskmega õied, justkui vahased ja väga lõhnavad. Rippuvad lilled on tähtede kujul, kogutud vihmavarjudesse.\nVaha luuderohi kasvab hästi, see võib kaunilt kaunistada seina, võre, kuid see tuleb siduda, sirgendada oksi. Vahaline luuderohi kasvab suvel hästi niiske õhu ja kõrge temperatuuriga ruumis. Suvel tuleb seda rohkelt kasta ja piserdada. Talvel on vaha luuderohu hoidmise tingimused järsult vastupidised - see vajab kuiva, puhast õhku, madalat temperatuuri ja haruldast kastmist. Seda saab paljundada seemnete, pistikute ja lehtede abil. Kasvuperioodil vajab taim toitmist. Noori isendeid on soovitav ümber istutada igal aastal, vanu harvemini.\nNephrolepis kuulub sõnajalgade perekonda. Taimel on ebatavaliselt dekoratiivsed rippuvad helerohelised sulelised lehed, mida nimetatakse vai. Nephrolepis on oma vähenõudlikkuse ja vastupidavuse tõttu teistest sõnajalaliikidest kõige enam. Selle hämmastavalt kaunid lehed võivad ulatuda kuni meetri pikkuseni..\nNephrolepis vajab niisket õhku. Soojadel ja selgetel päevadel võib pihustamist läbi viia mitu korda.\nNephrolepis vajab mõõdukat kastmist, suvel rohkem kui talvel. Nephrolepist saab paljundada selle moodustunud juurprotsesside abil. Võrsed on kergesti eraldatavad ja istutatud väikestesse pottidesse. Uusi taimi saab kasvatada spooridest, mis küpsevad wai alaküljel.\nNefrolepise sõnajala paljunemine on võimalik kahel viisil: võrsete ja jagunemise teel.\nTaime tuleb regulaarselt toita. Nefrolepise siirdamine tuleks läbi viia kevadel, olles eelnevalt ette valmistanud mulla segu (lehtmuld, huumus, turvas ja liiv võrdsetes vahekordades), pannes poti põhja paksu drenaažikihi. Nephrolepis on hästi paigutatud rippuvatesse vaasidesse, sulgudesse. Lisaks pakub nefrolepis ka suurepärast materjali lõikamiseks. Selle lehed säilitavad oma värskuse pikka aega ja on suurepärase materjalina mis tahes kimpude täiendamiseks..\nNeiu karv kuulub sõnajalgade perekonda. Tema kodumaa on Brasiilia. Neiu karvapõõsas on ruumi kujundamisel väga tõhus. Selle kahekordsed ja kolmekordsed tükeldatud sulelised lehed mustadel niiditaolistel elastsetel leherootsudel on ebatavaliselt dekoratiivsed. Selle taime jaoks on tal veel üks nimi - kuiv vars. See graatsiline taim armastab valgust, ei meeldi liiga kuiv õhk. Seetõttu on vaja eriti kuuma, sagedast pihustamist ja värsket puhast õhku..\nKa liigne niiskus, eriti talvel, on taimele kahjulik. Maidenhair siirdatakse kevadel eelnevalt ettevalmistatud toitainete segus (lehemuld, huumus, turvas ja liiv võrdses vahekorras). Siirdatud taimed vajavad rikkalikku kastmist ja kaitset otsese päikesekiirguse eest. Neitsakarva potid on kõige parem paigutada suurtesse niiske sammaldega täidetud pottidesse. Neitsakarva lehed on kimpudes väga tõhusad.\nVähem populaarne pole sõnajalgade perekonna ümaralehine pellet. See on imeline ampeloosne taim. Ümaralehisel pelleal on väikesed ümarad lehed, tihedalt õhukestele petioles. Selle hoidmise tingimused on samad kui teiste sõnajalgade perekonna taimedel..\nLiiliate perekonnast pärit spargel või spargel on tähelepanuväärne dekoratiivtaim, millel on peened rippuvad varred. Kaskaadvõrsed ulatuvad 150–180 cm-ni, tema kodumaa on Lõuna-Aafrika.\nOn nõelakujulisi koosseise, mis on ebatavaliselt mitmekesised, mille jaoks taime nimetatakse sageli kalasabaks. Taim näeb viljaperioodil väga muljetavaldav, kui viljad muutuvad alumise roheluse keskel punaseks ja õied on silmatorkamatud.\nTaim on õrn ja isegi kapriisne. See vihkab päikest. Nõuab toitvat ja kuiva mulda. Spargel tunneb end akna vastas oleva seina vastu hästi. Suvel tuleb taime rikkalikult kasta ja seda tuleb pihustada, vastasel juhul hakkavad selle "nõelad" kuivama ja murenema. Spargel reageerib söötmisele hästi, talvel tuleks seda mõõdukalt kasta. Taim levib siirdamise ajal põõsast jagades, seemnetest on võimalik kasvada, kuid see nõuab palju tööd ja kannatlikkust. Spargli kõige levinumad liigid on peenemad, aga ka sprenger.\nKa tagasihoidlik ampeloosne taim klorofüüt on pärit liilia perekonnast. Tema kodumaa on Lõuna-Aafrika. See on ilulehtedega taim, millel on kaunid rippuvad võrsed, pleekinud valgete õite asemele moodustuvad lehtede rosetid.\nChlorophytum on kinnipidamistingimuste suhtes äärmiselt vähenõudlik. Hästi talub jahe ruumi, temperatuuri tõusu. Lehe ääres valgete triipudega Chlorophytum eelistab päikesepaistelisi kohti. Suvel tuleb taime rikkalikult kasta. Taim levib kihtidena, leherosettidena, mis moodustavad õhujuured; istutage see mullasegusse, mis koosneb leht-, huumus- ja liivast.\nBindweed begoonia on pärit Brasiiliast. Taim heledate ja tumeroheliste lehtede ning valgete õitega.\nRonimisbegoonia - Jamaicalt; Sellel taimel on läikivad rohelised lehed, valged õied ja pikad varred. See dekoratiivne ampeloosne taim sobib seinte, trelliste kaunistamiseks. Begooniad on tagasihoidlikud, kuid areng toimub paremini ruumis, kus on rohkem niiskust. Nad paljunevad varre pistikute abil. Taim näeb dekoratiivsem välja, kui potti on istutatud palju pistikuid..\nCampanula ehk rabe kelluke kuulub kellukate perekonda. Campanula sünnikodu on Lõuna-Itaalia. See on õrn ampeloosne, valgete ja siniste õitega taim, mida nimetatakse "pruutpaariks". Värv katab kõik taimed nii tihedalt, et väikseid südamekujulisi õrnu lehti on peaaegu võimatu näha. Talvel armastab Campanula valgusküllast ja jahedat ja äärmiselt mõõduka jootmisega kohta..\nEelmise aasta võrsed kärbitakse ja kevadel hakkavad kampanulil arenema uued võrsed, mis annavad rikkalikke õisi.\nTaim, näiteks kogujate perekonna hüpotsürt, on üsna haruldane. Hüpokürti kodumaa on Brasiilia. Sellel ampeloossel taimel on tihedalt munarakuline, väikese suurusega, tihedate ja läikivate lehtedega. Hüpokürta õied on oranžid, originaalsed, mõnevõrra sarnased snapdragoniõied.\nHypocyrta väärib erilist tähelepanu, kuna see õitseb kõige külmemal ajal. Hypocyrta levib pistikutega, mida saab lõigata ja istutada olenemata aastaajast, parem on muidugi kevadel, mitu potti mahub potti ja taim saab dekoratiivsema ilme. Hüpotsüür vajab mullasegu (lehemuld, huumus, turvas ja jäme liiv võrdselt), millele on lisatud sütt. Õitsemise ajal tuleb hüpokürti sageli veega pesta..\nAhimenes pole vähem huvitav. Ahimenes on ka garnerite perekonna liige. Rikkalikult õitseval tagasihoidlikul ampeloostaimel on erinevat värvi lillad, punased, sinised ja isegi valged õied. Taim on valgust armastav, ta ei karda otsest päikesevalgust. Suvel on vaja rikkalikult kasta, siis kastmine väheneb ja talvel täielikult peatub. Achimenese varred surevad, misjärel potid viiakse jahedasse kohta ja taime kastetakse kord kuus. Kevadel siirdatakse nad uuele maale ja taim õitseb.\nStefanotis on rikkalikult õitsev taim, mis kuulub tipuliste sugukonda. Tema kodumaa on Madagaskari saar. See on ilus ronitaim, millel pole eriti suuri, tihedaid, läikivaid lehti. Stephanotise õied on torukujulised, kogutud vihmavarjukujulisse õisikusse, õitel on meeldiv lõhn, mis õhtul tugevneb..\nStephanotise pikad võrsed levivad hästi mööda võre. Stephanotis vajab poolvarjulisi kohti. Taim vajab mõõdukat ja regulaarset kastmist, mis ei lase mullal kuivada. Kevadel ja suvel vajab Stephanotis iganädalast toitmist. Regulaarse viljastamise korral muutuvad Stephanotise õied suuremaks ja püsivad kauem. Stephanotis levib pistikutega, mis on eelnevalt asetatud kaaliumpermanganaadi nõrgasse lahusesse. Taim vajab mullasegu (lehemuld, huumus, turvas ja liiv võrdselt), millele on kohustuslik lisada süsi. Et Stephanotis näeks välja efektsem, istutatakse ühte potti mitu taime.\nToas jasmiin - oliivide perekonnast. Tema kodumaa on troopiline Aasia. See on igihaljas põõsas lõhnavate valgete õitega, mis õitsevad ja täidavad ruumi imelise peene lõhnaga. Jasmiin õitseb kuni kaheksa kuud aastas. Jasmiinil on veel üks omadus, see eritab fütontsiide, mis hävitavad patogeenseid mikroobe..\nJasmiin on termofiilne taim, nii et ta tunneb end paremini temperatuuril 20–22. See valgust armastav taim vajab hoolikat hooldust ning vajab sagedast pihustamist ja regulaarset kastmist. Alates talve lõpust kuni järgmise alguseni tuleb jasmiini toita. Tugev kastmine ja sage väetamine mõjuvad kasvuks hästi, kuid viivitavad õitsemisega. Kevadel tuleb soovitud kauni kuju saamiseks lühendada pikki jasmiinioksi. Jasmiini paljundatakse pistikute ja kihtide abil. Noored taimed tuleb igal aastal ümber istutada..\nMaikellukese kirjeldus teaduslikus stiilis\nPriimula (70 fotot): hoolduse tüübid ja tunnused\nSisemine nartsiss - taimede hooldus täieliku arengu jaoks\nJuhend maailmade vahel - tuhk, foto puust ja lehtedest


Eelinformatsioon 16. – 22. jaanuarini 2006 - Riigikogu\nEelinformatsioon 16. – 22. jaanuarini 2006\n13.01.2006 / Eelinfo\nRiigikogu VII istungjärgu 2. töönädal\n16. – 19. jaanuar\nKell 15 algaval istungil vastab kaitseminister Jürgen Ligi arupärimisele kaitsepoliitika kohta (nr 186). Pärast arupärimisele vastamist algab vaba mikrofon, kus Riigikogu liikmed saavad esineda vabalt valitud teemadel.\nArupärimine asub aadressil:\nTöönädala päevakorra leiab aadressilt:\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – Eesti seisukohad 19.-21. jaanuaril toimuval mitteametlikul töö-, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse nõukogu (EPSCO) kohtumisel, kutsutud sotsiaalminister Jaak Aab. Valge saali foorumi arutelu.\nKeskkonnakomisjonis – piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni raskmetallide protokolliga ühinemise seaduse eelnõu (778 SE); Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühenduse merekeskkonnapoliitika-alase tegevusraamistiku direktiivi eelnõu.\nKultuurikomisjonis – põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (787 SE).\nMaaelukomisjonis – arutusel Slovakkia parlamendi põllumajanduskomisjoni visiit.\nMajanduskomisjonis – arutusel riigivara võõrandamisega seotud küsimused; liikluskindlustuse seaduse § 22 muutmise seaduse eelnõu (737 SE).\nPõhiseaduskomisjonis – Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (645 SE); Riigikogu otsuse, kuidas tõlgendada põhiseaduse § 111 koostoimes Euroopa Liidu õigusega, eelnõu algatamise arutelu; Vabariigi Presidendi ametihüvede seaduse, tulumaksuseaduse ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (805 SE); Riigikogu kodukorra seaduse § 47 muutmise seaduse eelnõu (793 SE).\nRahanduskomisjonis – Eesti Vabariigi ja Hollandi Kuningriigi vahelise tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ja selle juurde kuuluva protokolli muutmise protokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu (798 SE); Riigikogu otsuse "Ettepanek Vabariigi Valitsusele sõltumatu hinnangu tellimiseks AS Eesti Ühispank endiste juhtidega seotud finantstehingute kohta" eelnõu (743 OE); tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (767 SE); käibemaksuseaduse § 15 muutmise seaduse eelnõu (768 SE); Riigikogu otsuse "Eesti Panga Nõukogu asendusliikme nimetamise otsus" eelnõu (809 OE).\nRiigikaitsekomisjonis – Punase risti nimetuse ja embleemi seaduse eelnõu (795 SE); arvamuse andmine EL Nõukogu määruse 1334/2000/EÜ kohta.\nVäliskomisjonis – valitsuse prioriteetide arutelu Austria Euroopa Liidu eesistumise perioodil, kutsutud peaminister Andrus Ansip ja Riigikantselei esindaja.\nÕiguskomisjonis – abieluvararegistri seaduse, kinnistusraamatuseaduse, kohtutäituri seaduse, laeva asjaõigusseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (779 SE); päästeseaduse, lõhkematerjaliseaduse ning töö-ja puhkeaja seaduse muutmise seaduse eelnõu (722 SE).\nKell 12 – Riigikogu esimees Ene Ergma osaleb Austria Euroopa Liidu eesistumise programmi esitlusel Eesti Teaduste Akadeemias.\nTeisipäev, 17. jaanuar\nKell 10 algaval istungil tuleb esimesele lugemisele Res Publica fraktsiooni algatatud äriseadustiku ja kinnistusraamatuseaduse muutmise seaduse eelnõu (766 SE).\nKultuurikomisjonis – loovisikute ja loomeliitude seaduse muutmise seaduse eelnõu (804 SE); Eesti Rahvusraamatukogu seaduse ja Riigikogu kodukorra seaduse muutmise seaduse eelnõu (780 SE).\nMaaelukomisjonis – ülevaade 13.-18. detsembril toimunud WTO ministrite konverentsist.\nPõhiseaduskomisjonis – Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 7 lõike 3 muutmise seaduse eelnõu (15 SE); Riigikohtule arvamuse andmine ORAS § 7 lõike 3 vastavusest põhiseadusele.\nRahanduskomisjonis – kodanikuühiskonna rahastamise põhimõtete arutelu.\nRiigikaitsekomisjonis – Ämari lennuvälja perspektiivid ja alternatiivse tsiviillennuvälja rajamine, kutsutud kaitseministeeriumi ja õhuväe esindajad.\nSotsiaalkomisjonis – vanuse tõttu töö ja teenistussuhte lõpetamise probleemide arutelu; Riigikogu otsuse "Sihtasutuse Eesti Geenivaramu nõukogu liikmete nimetamine" muutmise eelnõu algatamine.\nÕiguskomisjonis – Riigikogu otsuse "Riigikogu otsuse "Kriminaalpoliitika arengusuundade aastani 2010 heakskiitmine" muutmine " eelnõu (790 OE). elektroonilise side seaduse, infoühiskonna teenuse seaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (800 SE).\nVäliskomisjonis – kokkuvõte Eesti Balti Assamblee eesistumise perioodist, kutsutud Balti Assamblee Eesti delegatsiooni juht Andres Taimla ja juhi asetäitja Trivimi Velliste. Ülevaade Balti Assamblee Eesti delegatsiooni tegevusest. Arutusel Läänemeremaade parlamentaarse konverentsi töövormi võimalik muutmine. Ülevaade OSCE Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni tegevusest, kutsutud OSCE PA Eesti delegatsiooni juht Jaak Allik.\nKell 15 – Riigikogu esimees Ene Ergma kohtub Portugali suursaadiku Ana Paula Zacarias`ega .\nKolmapäev, 18. jaanuar\nKell 13 algab infotund, kus Riigikogu liikmete küsimustele vastavad haridus- ja teadusminister Mailis Reps, rahandusminister Aivar Sõerd ja sotsiaalminister Jaak Aab. Kell 14 algaval istungil on kavas menetleda viis eelnõu, millest kaks tuleb teisele ja kolm esimesele lugemisele. Esimesele lugemisele tuleb muu hulgas Eesti Reformierakonna fraktsiooni, Eesti Keskerakonna fraktsiooni ja Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni algatatud Vabariigi Presidendi ametihüvede seaduse, tulumaksuseaduse ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (805 SE).\nEestisse saabub kolmepäevasele visiidile Slovakkia parlamendi põllumajanduskomisjon. Visiidi käigus toimub ühisistung maaelukomisjoniga, külalised tutvuvad Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojaga, MTÜ Eesti Maaturism, samuti toimuvad kohtumised põllumajandusministeeriumis. Planeeritavalt külastatakse ka Ülo Flauri piimakarjafarmi.\nKell 11 – Riigikogu esimees Ene Ergma osaleb Konstantin Pätsi 50 surmaastapäeva mälestustalitusel Metsakalmistul.\nNeljapäev, 19. jaanuar\nKell 10 algaval istungil on kavas menetleda Euroopa Liidu asjade komisjoni algatatud kodukorra seaduse § 47 muutmise seaduse eelnõu (793 SE) esimest lugemist.\nMaaelukomisjonis – Slovakkia parlamendi põllumajanduskomisjoni ja maaelukomisjoni ühisistung.\nMajanduskomisjonis – erastamisväärtpaberite väljaandmise ja kasutamisega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (788 SE).\nPõhiseaduskomisjonis – okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse muutmise seaduse eelnõu (803 SE). Õiguskomisjonile arvamuse andmise elektroonilise side seaduse, infoühiskonna teenuse seaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõule (800 SE).\nSotsiaalkomisjonis – Eesti Vabariigi töölepingu seaduse § 86 punkti 10, § 87 lõike 1 punkti 6 ja § 108 kehtetuks tunnistamise ja § 90 lõike 1 punkti 1 muutmise seaduse eelnõu (763 SE).\nKell 15 – Riigikogu esimees Ene Ergma annab Läänemere Gümnaasiumis füüsika tundi.\nReede, 20. jaanuar\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – Eesti seisukohad 23.-24. jaanuaril toimuval põllumajanduse ja kalanduse nõukogu kohtumisel, kutsutud põllumajandusminister Ester Tuiksoo; seisukoha andmine EP ja nõukogu direktiivi eelnõule, mis puudutab merekeskkonnapoliitika-alast tegevuskava, kutsutud keskkonnaminister Villu Reiljan; Eesti seisukohad 24. jaanuaril toimuval majandus- ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) kohtumisel, kutsutud rahandusminister Aivar Sõerd. Põhjamõõde ja Balti Euroopa Intergrupp Euroopa Parlamendis, kutsutud EP liige Toomas Savi.\n17. – 18. jaanuar\nRiigikogu ENPA delegatsiooni asendusliige Katrin Saks osaleb Pariisis ENPA kultuuri-, haridus- ja teaduskomitee istungi töös.\n15. – 19. jaanuar\nRiigikogu Eesti – Moldova – Rumeenia parlamendirühma esimees Toomas Alatalu ja liikmed Helle Kalda, Mart Nutt ja Vello Tafenau osalevad Moldovas Eesti – Moldova – Rumeenia parlamendirühma visiidil. Aset leiavad kohtumised Moldova parlamendi esimehe Marian Lupu, välispoliitika ja Euroopa integratsiooni komisjon esimehe Sergiu Stati, inimõiguste komisjoni esimehe Stefan Secareanu ja mitmete teiste seadusandliku ja täidesaatva võimu esindajatega.\n13. jaanuar 2006\nKateriin Leini, 631 6353\nRiigikogu eelinfo reedeks, 22. jaanuariks 21.01.2021\nRiigikogu eelinfo neljapäevaks, 21. jaanuariks 20.01.2021\nRiigikogu eelinfo kolmapäevaks, 20. jaanuariks 19.01.2021\nRiigikogu eelinfo teisipäevaks, 19. jaanuariks 18.01.2021


Tee Euroopa pudrumägede ja piimajõgede juurde algab Izmiris | Õhtuleht\nTee Euroopa pudrumägede ja piimajõgede juurde algab Izmiris (3)\nTõnis Erilaid, 27. august 2015 07:00\nOOTUSES: Pere veedab pikki päevi tänaval, oodates teadet, et aeg on Bodrumisse paadile minna.Foto: Reuters / Scanpix\nNad ootavad pimeduse saabumist. Seda hetke, kui rannakohvikud Türgi Bodrumis oma tuled kustutavad ja siis tulevad nagu varjud randa. 20 kuni 40 inimest kambas, lohistades enda järel kummipaate. Smugeldajad näitavad neile plinkivat majakat taevarannal. "Seal on Kos. Ilusa ilmaga poole tunni kaugusel."\nLuksuslikuma ülesõidu tarvis on vahendajail pakkuda tilluke päramootor. Kes vaesemad, sõuavad plastaerudega.\nTee Bodrumist Kreeka Kosi saarele on Euroopasse pürgivatele pagulastele kõige ohutum. Ka halvemal juhul on nad hommikuks kohal. Nädalaga läheb üle vee saarele vähemalt 2000 pagulast – Süüriast, Afganistanist, Iraagist.\nEesti saab end pagulastest vabaks osta?\nVälisminister Kaljurand: peaksime kõigi Eestisse tulevate pagulastega enne vestlema


uus kooliaasta !\nPealkiri: uus kooliaasta ! Esm Sept 13, 2010 2:31 am\nmõtlesin, et küsin, kuidas teil uus kooliaasta alanud on? millega keegi tegeleb?\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Esm Sept 13, 2010 11:53 pm\nDiplom käes, siis nüüd 100% tööinimene. Olen mugav pealekauba- 2,5 päeva nädalas käin tööl:D:D Tööl ikka samas lasteaias ja 5 (6) -6 (7) aastased lapsed, 12 läheb kevadel kooli. Minu õppeaasta algas augusti viimase nädalaga, kuid selle ajaga on jõudnud väga-väga palju juhtuda (tööalaselt nimelt). Aga see selleks. See aasta püüan töötada ja läbida kutseaasta- avastasin, et olen Merje ja Madliga ühes rühmas, jehhuu. Ja ehk siis aasta pärast ootab magister- vaatab, mõtleb.\nAga jah, osadega pidime ju Tartu Maasikas ära käima- ehk siis, kui üks neiu nüüd load saab:D:D JA kui hästi läheb, siis ootab mind novembris operatsioon (mandlid)- oskab keegi nõu anda, kas kohalik tuimestus või narkoos valida???\nAga sina, Liisa? Muide, kunagi räägime ühel teemal:P\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Teis Sept 14, 2010 1:46 am\nMa käin ikka last hoidmas ja alustan nüüd uuesti seda lõputöö jama. Lisaks sellele kutsuti mind Sipsiku lasteaeda (kus ma kevadel praktikal olin) asendama ühte õpetajat ning talvest võibolla saan sinna isegi täiskohaga tööle. Lihtsalt ükspäev mu praktika juhendaja helistas ja küsis, et kas olen lasteaeda tööle saand ja et selline lugu neil.. Nii et minul läheb ka väga hästi, aga kiirelt!\nMis teemal me räägime? Ootan huviga\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Reede Sept 24, 2010 12:29 am\nTublid töö- ja kooliinimesed meil kõik:) Mina samuti- töötan Rännaku lasteaias nüüd õpetajana:) Sain endale 3-aastaste rühma ja päevad lasteaias lähevad nii kiiresti, et midagi ei jõua tehtud;) Muudkui ongi tamp peal, et tegevused tehtud saaks, kuid lastele vaba mängu aega jääb nii väheks...Muudkui kiirusta...Ja siis hoian veel lisaks lapsi ka endiselt.\nJa nagu Silja juba mainis, hakkan seal kutseaasta programmis ka käima. Niiet homme jälle kooli:)\nMis seal Maasikas pidi olema?\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Laup Okt 02, 2010 1:36 am\nmina olen ka nüüd tööl, Haapsalus-õigemini Uuemõisas, mul on 1,9.a.-4.a. lapsed, enamus siiski 2.aastased pisid\nTore on, vahvad lapsed ja meeldivad kolleegid, meie lasteaed täiesti uus, niiet kõik alles arenemisjärgus.\nInka eksami sain tehtud, niiet jaanuaris ootab kaitsmine ja sügisel siis loodetavasti magistrisse!\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Püh Okt 10, 2010 9:20 pm\nHaa, Merje ootab mind Maasikas!\nKuidas teil õpetajate päev möödus, kas peeti ka meeles või mitte.... tundub/mis tundub, ikka ON; nagu lasteaias töötavaid inimesi ei peeta koolis töötavate õpetajatega võrdseks, seepärast saavad ka la.õp. vähe tähelepanu. Mul ainult kaks vanemat pidas meeles, üks tõi hästi ilusad liiliad ja teine küpsisekarbi :D (talv tulemas) Kurb muidu sest me teeme ju tegelikult väga PALJU ....\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Püh Okt 10, 2010 9:30 pm\nmeil küll enamus lapsi tõid lilled, osad ka veel lisaks kommikarbi, üks tõi isegi kunstilise kaelakee.\nJa kuna meil lasteaed-algkool, siis käisime koos õpsidega Roostal õhtusöögil ja enne oli kena naisterahvas meiega, kes meid trühvleid tegema õpetas. Väga vahva oli\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Esm Okt 11, 2010 12:18 am\nPealkiri: Re: uus kooliaasta ! Esm Okt 11, 2010 12:21 am\nVb, see väikelinna asi, inimesed ehk hoolivad veidike enam.\nAga samas, eks ka meil ole igasuguseid lapsevanemaid..\nPealkiri: Re: uus kooliaasta !


Kani salat retsept - Jaapani salad (vähese süsivesinikega, Paleo)\nKani salat retsept – Jaapani salad (vähese süsivesinikega, Paleo)\nSõber tutvustas mind eelmisel aastal jaapani restorani kani salat. Minu valikul Jaapani restoranides on tavaliselt piiratud, sest ma vältida riisi mitmel põhjusel ja ei hooli tavapäraselt pakendatud tavalisest jaapani salatist. (Võibolla ma pole lihtsalt õnnestunud, et saada neis kohtades värskeid salateid?) Alternatiivse starteri leidmine mu tavapärasele hibachile või sashimile paneb mulle naeratuse!\nKahjuks hiljem avastasin, et peaaegu igas kani salat retseptis kasutatav imbureeritud krabiliha ei ole gluteenivaba ja see on sageli lisanud suhkrut. Kui sa lõikad suhkrut või lihtsalt sööte paleo või gluteenivaba, siis selgub, et kani salat ei ole lõppude lõpuks selline suurepärane võimalus. Kui pettumus!\nImitatsioonikrabiliha valmistatakse tegelikult kalast (tavaliselt pollukast). Ausalt ei saa aru, miks tärklist ja suhkrut on vaja lisada. Siis jällegi pole ma kunagi püüdnud seda ise teha. Võib-olla pole lihtne teha imitatsioon sarnaselt tõelisele asjadele ilma tärkliseta, kuid mulle pole piisavalt seda, et seda süüa panna.\nSuurepärane uudis on see, et oma koduse kani salat on väga lihtne teha! Ja seal ei ole tõesti mingit head põhjust krabilõigust imiteerida.\nMinu Jaapani kani salat retsept kasutab reaalset koorikrobi liha, mis on palju tervislikum kui töödeldud imitatsioonivarustus. Te võite tõesti kasutada mis tahes krabi liha, kuid ma leian, et ükskõik krabid toimivad kõige paremini sellises salatsis. Krabid on täht siin!\nKui sa oled nagu tõeline krabi, nagu mina, külmkrab, koor juustu ja gluteenivaba madala süsivesiku krabi koogid on mõned teie lemmik eelroad. Nüüd saate selle loendi ka kaneeli salati lisada.\nTraditsiooniline kani salat ei kasuta pruunvetikad, kuid ma arvasin, et need sobivad ideaalselt. Lõppude lõpuks on pruunvetikad jaapanlased! Ja nad teevad selle kogu sala nii täidiseks kui ka valguseks samal ajal.\nKui teil pole pruunveiste nuudleid, siis võib see sõltuvalt aastaajast olla ka suhkruvannud või isegi spagetid. Kui teil on spiraalija (võta see üks, kui te seda ei tee – see teile meeldib!), Kõik köögiviljad, mida saate helistada, aitaksid suurepäraselt seista.\nSelle jaapani salat saate seesteseemnete jaoks veidi väikest nuttooni või kalajahu, kui soovite. Ma vahetasin neid, sest ma jooksin välja seesamiseemnedest ja neil ei olnud kalamarja käsitsi. Ma arvasin, et mu Jaapani salat oli ka nii hea, kuid nad teevad kena lisandeid, kui teil neid on.\n1 Jaapani Kani salat Retsept:Sisestage see hiljem salvestamiseks!\n3 Kani salat retsept – Jaapani salad (vähese süsivesinikega, Paleo)\nJaapani Kani salat Retsept:\nSee jaapani kani salat retsept koos tõelise krabi liha võtab ainult 10 minutit, kuni nael üles. Jaapani märksõna krabid, piimavaba, gluteenivaba, kani, pruunvetikad, keto, madala süsivesikutega, pähklivaba, paleo, suhkruvaba, kogu 30 Kalorid 169 kcalPrep Time 10 minutitTööaeg 10 minutitAuthor Maya Krampf alates WholesomeYum.comServings 4 portsjonit\n8 oz Tükeldatud krabiliha\n12 untsi Kelp nuudlid (loputatakse soojas vees kuni pehme)\n1/2 tassi kurk (lõigatud vastikukujulisteks tükkideks)\n1/2 tassi porgandit (lõigatud vastspüki tükki)\n1 tl Sriracha (maitsta)\nVõtke kokku kõik kastmelisandid. (Selleks, et maitset paremaks muuta, tehke seda eelnevalt ja jahutage enne, kui serveerite kohe).\nKoorige kokku pruunvetikad, kurk, porgand ja krabiliha. Sega kastmes. Siseseemnete või kalamarjadega (valikuline) garneering.\nToitumisalased faktid Summa ühe portsjoni kohta. Esitades retsepti ülaltoodud märkmeid.Kalorid 169Fat 12g Proteiini 12gToote süsivesikud 4gNet Carbs 3g Fiber 1gSugar 1g


Ennustus: Jock Landale ja Maurice Ndour kokku üle 21.5 punkti\nKoefitsient: 1.85 (02.09.2019 - 19:53)\nLõpptulemus: 13 punkti\nOmavahel kohtuvad Austraalia ja Senegal. Senegal sai esimese mängu korralikult peksa ja viskasid ainult 47 punkti. Austraalia pani aga Kanadale 108 punkti, millest Patty Mills ja Dellavedova viskasid 40 punkti. Landale on noor tüüp ja usun, et pöhimängijad saavad see mäng rohkem puhata ja Landale saab rohkem möllata. Ndouri klass on ikka palju parem ja arvan, et ta see mäng paneb ikka umbes 10-15 ja arvan, et Landale teeb sama.


Suurbritannia käivitas Euroopa Liidust lahkumise protsessi - DELFI\nFoto: Emmanuel Dunand, AP\nSuurbritannia peaminister Theresa May käivitas kolmapäeval kell 12.30 Briti aja järgi ametlikult Euroopa Liidu Lissaboni leppe artikli 50, millega algab kaks aastat kestev läbirääkimisteperiood, mis lõpeb Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumisega 2019. aastal.\nEuroopa Ülemkogu president Donald Tusk kinnitas, et talle anti üle Suurbritannia kiri, kirjutades Twitteris: „Pärast üheksat kuud on Ühendkuningriik lubaduse täitnud.“\nEuroopa Parlament seab Brexiti tingimusteks (24) 29.03.2017\nKirja oluline lõik. "Käesolevaga teavitan ma Euroopa Ülemkogu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50(2) Ühendkuningriigi kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda."\nThe operative paragraph in @theresa_may's letter to @donaldtusk, just published by @10downingstreet pic.twitter.com/Q464JgjTJI\n— Peter Spiegel (@SpiegelPeter) March 29, 2017\nSee tähendab, et Suurbritannia lahkub EL-ist hiljemalt 2019. aasta 29. märtsiks enne sama aasta mais toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi.\nMay kutsus britte üles jätma Brexiti-alased erimeelsused selja taha ja ühendama jõud „pöördeliseks teekonnaks“ vabadusse ilma Euroopa Liiduta.\n„See on ajalooline hetk, mille juurest enam tagasi ei pöörduta – Suurbritannia lahkub Euroopa Liidust – me hakkame tegema oma enda otsuseid ja oma enda seadusi, me võtame kontrolli asjade üle, mis meile kõige rohkem loevad. Ja me haarame sellest võimalusest ehitada tugevam ja ausam Suurbritannia, mida meie lapsed ja lapselapsed uhkusega koduks nimetavad,“ ütles May.\nEesti välisministeerium teatas samuti, et Ühendkuningriik esitas täna Euroopa Liidust lahkumise avalduse.\nSee on esimene kord Euroopa Liidu ajaloos, kui üks riik on otsustanud sellise sammu astuda. Eestil on kahju, kuid me austame Ühendkuningriigi kodanike otsust. Euroopa Liidu lepingu artikli 50 käivitamine lõpetab ebakindluse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise kavatsuste ja ajaraami osas, kommenteeris välisministeerium.\nTänasest algab kahe aasta pikkune läbirääkimiste periood. Euroopa Liidu liidrid on kokku leppinud, et läbirääkimisi hakkab juhtima Euroopa Komisjon, kes on pealäbirääkijaks nimetanud endise Prantsusmaa ministri ja Euroopa Komisjoni voliniku Michel Barnier’.\nÜlemkogu eesistuja Donald Tusk on 29. aprilliks kokku kutsunud erakorralise Ülemkogu, millelt ootame lisaks poliitilistele suunistele ka otsuseid lahkumisläbirääkimiste taktika ning teemade järjestuse kohta. Kodanike õigused ja eelarveküsimused on kindlasti esimesed valdkonnad, millele keskendutakse. Eesti eesmärk on võimalikult säilitada Ühendkuningriigis elavate Eesti kodanike ja seal tegutsevate Eesti ettevõtete senised õigused.\nArvestades, et sisulised läbirääkimised algavad eeldatavasti juunis ehk vahetult enne Eesti EL Nõukogu eesistumist, on Eesti siht nende läbirääkimiste jooksul hoida Euroopa Liidu ühtsust, olla 27 liikmesriigi teenistuses ja teha tihedat koostööd Euroopa Liidu institutsioonidega. Eesti soovib, et Ühendkuningriigi lahkumisjärgne suhe EL-iga oleks võimalikult lähedane ja mitmekülgne.\nEesti seisukohtade ettevalmistamiseks Brexiti läbirääkimistel moodustati valitsuse 26. jaanuari otsuse alusel välisministeeriumis ametkondadevaheline töörühm, mida juhib Eesti eriesindaja Euroopa Liidu institutsioonide juures Matti Maasikas.


Altenau (Niedersachsen) hotellid – 244 odavat Saksamaa, Altenau (Niedersachsen) hotellipakkumist\nHotellid Altenau (Niedersachsen)\nOtsi ja võrdle Altenau (Niedersachsen) hotelle sadadel reisisaitidel ja säästa\nAltenau (Niedersachsen), Saksamaa\nAltenau (Niedersachsen): HotelsCombinedi soovitatud hotellid\nHea – 343 arvustust\nVäga hea – 321 arvustust\nVäga hea – 180 arvustust\n244: vaata kõiki hotelle\nSoovitused sihtkohas Altenau (Niedersachsen) hotelli broneerimiseks\nKeskmine hind sihtkohas Altenau (Niedersachsen):\nKus ööbida sihtkohas Altenau (Niedersachsen)\nHotellid linna Altenau (Niedersachsen) populaarsete lennujaamade lähedal\nAltenau (Niedersachsen): reisimise KKK\nAltenau (Niedersachsen): mis on sealsed parimad hotellid?\nTorfhaus Harzresort, mille keskmine hinne 8,5 põhineb 832 arvustusel, on üks sihtkoha Altenau (Niedersachsen) populaarsemaid hotelle. Teiste parimate peatumispaikade hulka kuuluvad Hotel & Hostel Drei Bären, mille keskmine hinne 7,0 põhineb 343 arvustusel ning Welt Lodge, mille keskmine hinne 8,6 põhineb 227 arvustusel.\nKui palju maksavad hotellid sihtkohas Altenau (Niedersachsen)?\nHotelsCombinedi viimase 72 tunni andmete põhjal maksavad hotellid sihtkohas Altenau (Niedersachsen) keskmiselt €197/öö.\nKui palju maksab odav hotell sihtkohas Altenau (Niedersachsen)?\nViimase 3 päeva jooksul leidsid HotelsCombinedis otsinguid teinud kasutajad sihtkohas Altenau (Niedersachsen) odavaid hotelle hinnaga alates €71/öö.\nMis maksab hotellituba tänaseks ööks sihtkohas Altenau (Niedersachsen)?\nHotellide hinnad tänaseks ööks sihtkohas Altenau (Niedersachsen) on alates €286, majutuse keskmine hind on aga €286. Tänaseks ööks leiab sihtkohas Altenau (Niedersachsen) palju 4 tärniga majutusi ja nende hinnad on alates €286. Neid hindu leidsid HotelsCombinedi kasutajad viimase 72 tunni jooksul.


Suri spordiajakirjanduse veteran Toomas Uba - Eesti Päevaleht\nSport 1. jaanuar 2001\nSuri spordiajakirjanduse veteran Toomas Uba\nPühapäeva varahommikul suri Eesti spordiajakirjanduse veteran Toomas Uba (57).\nMitu aastat rasket haigust põdenud Uba suri aasta viimase päeva hommikul kell 6.30.\nToomas Uba alustas spordireporterina 1962. aastal Eesti Raadios, 1972. aastast kuni surmani oli ta Eesti Televisiooni spordisaadete juht.\nUba kajastas paljusid olümpiamänge ja maailmameistrivõistlusi kohapeal, viimased olid talle Sydney olümpiamängud sel sügisel.\nOlümpiakomitee elutöö auhinda käis spordiaasta lõpetamisel vastu võtmas juba Uba poeg Margus, Toomas Uba seda ise enam ei näinudki.\nTema isa Reginald Uba osales 1936.aasta olümpiamängudel Berliinis, spordi kõikehaarav ja kasvatav roll köitis Toomas Uba koolipoisist peale, seisab nekroloogis.\n"Tallinna 21. keskkooli 10. klassi poisina vahendas ta spordiuudiseid Eesti Raadios ja spordikommentaatori töö peale jäigi. Kõrgkoolis,Tartu Ülikoolis õppides valis ta kitsamaks erialaks spordireportaaþi, kavatsedes sel teemal ka väitekirja kaitsta," märkisid Uba sõbrad ja tööandjad ühises nekroloogis.\n"Oma vahedate kommentaaridega tõi ta meieni sündmused 11-lt olümpiamängudelt. Omaette julgustükk oli tuua 1974. aastal suusatamise MM-võistlused Falunist otseülekannetena ja koguni eestikeelsete kommentaaridega meie ekraanile. Sellest ajast peale on suusatamise suurvõistluste otseülekanded saanud Eesti telekultuuri lahutamatuks osaks," seisab nekroloogis.\nSee, et Eesti Televisioon esmakordselt olümpiamängude ajaloos 1980. aastal purjetamisvõistlusi elektroonselt maailmale edastas, on suuresti Toomas Uba kui ühe eestvedaja teene.\nEesti Televisooni spordikommentaatorina sai Toomas Uba paljude kohalike võistluste algatajaks ja eestvedajaks.\n"Lahkus mees, kes kuni viimase hetkeni mõtles tööle. Elupõline optimism ja piiritu tahtejõud jäid karmile reaalsusele lõpuks alla," seisab nekroloogis.\nToomas Uba on kommenteerinud olümpiamänge 1980. aastal Moskvas, 1992. aastal Barcelonas, 1996. aastal Atlantas ja 2000. aastal Sydneys.\nUba oli reporter ka taliolümpiamängudel 1976. aastal Innsbruckis, 1980. aastal Lake Placidis, 1984. aastal Sarajevos, 1988. aastal Calgaris, 1992. aastal Albertville'is, 1994. aastal Lillehammeris ja 1998. aastal Naganos.


“Meri peatänava äärde” ideekonkursile ilmus neli võidutööd, mis kõik pääsesid hindamisele. Esimese koha selgitas välja hääletus ning auhinnaks on 15 000 eurot. Teisele kohale platseerus võidutöö nimega Vamos A La Playa, mida premeeritakse 9000 euroga. Ning kolmas ja neljas koht läks jagamisele Delta ja Merevahi nime kandvate tööde vahel, kelle vahel jaotatakse võrdselt 6000 euro suurune preemia.\nÜmbrikute avamine ja võistlustööde autorite nimede avalikustamise tseremoonia leiab aset 22. veebruaril kell 16.00 Eesti Arhitektuurimuuseumis Rotermanni Soolalaos.\nEesti Arhitektuurimuuseumis on vahemikus 22. veebruar kuni 26. märts üleval näitus, kus saab lisaks “Meri Peatänava äärde” võistlustöödega tutvuda ka Pro Kapitali Kalaranna arhitektuurivõistluse töödega.


Kuidas loobuvad Töö isiklikel põhjustel – TheCareerGuru\nHomepage / et / Resignation / Kuidas loobuvad Töö isiklikel põhjustel\nKui teil on vaja lahkuda tööd isiklikel põhjustel, see võib olla raske teada, kuidas rääkida oma tööandja, ja kui palju informatsiooni jagada.\nÜllatuslikult ei pea üksikasjad oma tööandja. Näiteks võite lihtsalt väita, et te lahkute isiklikel põhjustel või perekondlikel põhjustel.\nMuudel juhtudel, võiksite anda põhjust. Näiteks, kui te lahkute, sest pere haigus või te kavatsete olla viibimist-at-home vanem, võite jagada seda. Kui soovite anda oma tööandjale põhjust oma tagasiastumisest, on mõned head põhjused saab jagada lahkuda positiivse noodiga.\nEt aidata teil liikuda protsessi, siin on mõned nõuanded selle kohta, kuidas astuda, kuidas rääkida oma boss, ja kuidas jääda heades suhetes ettevõtte pärast jätad.\nKui palju infot jagada\nSee võib olla raske teada, kui palju jagada oma tööandja kohta, miks te lahkute.\nVihje : Kui te olete üldse rahutu jagamise kohta põhjustel lihtsalt öelda, et te lahkute isiklikel põhjustel.\nSee näitab, et teie boss, et sa ei lahku, sest sa ei ole rahul firma.\nKui te arvate, et võite taotleda uut töökohta ettevõtte kui teie isiklikke küsimusi lahendatakse, siis võib anda natuke detailsemalt. Näiteks, kui te Lahkuv sest sa lähed olema viibimist-at-home vanem paar aastat, siis võib seda seletada oma boss.\nKui olete tegelikult Lahkuv sest sa ei ole rahul oma töö, ei lähe detailidesse sellest. Sa tahad, et säilitada head suhted ettevõtte (ja teie juhendaja), nii et saate neid kasutada kui viidet. Sel juhul saate kasutada ebamäärane keel, mis te lahkute isiklikel põhjustel.\nJagamine lahkumise põhjus – Või Ei\nLahkumisest isiklikel põhjustel, tahad alati rääkida oma boss esimese isiklikult, kui see on võimalik. Võite otsustada, kas soovite pakkuda talle koos isikuandmete, miks te lahkute vestluse ajal.\nPärast räägib oma ülemusega, jälgida tagasiastumise kirjas oma boss samuti inimressursside esindaja. Saate valida, kui palju jagada inimressursside kohta, miks te lahkute, kuid selgitavad, et te lahkute isiklikel põhjustel ning sisaldama üksikasju, kui lähete. Kui võimalik, pakkuda, et aidata üleminekul. Pea meeles, nii tähti, et mitte saada liiga-Jaaritteleva; soovite, et hoida kirja lühidalt.\nKui te pole kindel, kuidas kirjutada kirja, see on okei kasutada proovi tagasiastumise kirjas kui lähtepunkt oma kirjas või e-posti.\nAmetist kiri isiklikel põhjustel\nSiin on näide tagasiastumist e isiklikel põhjustel. Samuti vaatab rohkem proovi tähed ja koos või ilma põhjustel, jättes oma töö.\nTeema Line: tagasiastumine – Linda Evangelista\nMa tahan teile nõu, et ma lahkuvad isiklikel põhjustel, tõhus 27. september 2019.\nHindan väga tuge ja juhendamist olete andnud mulle ajal oma aega koos ABC ettevõte. Minu aeg töötavad ettevõtte on olnud väärtuslik osa minu karjääri, ja ma olen tänulik võimalusi mulle ajal minu ametiaja siin.\nKui seal on midagi üldse, ma saan aidata üleminekut, siis palun andke mulle teada. Ma ka telefonitsi saadaval ja e-posti, kui ma võib olla abi.\nTeised viisid loobuvad Töö\nKuigi parim viis tagasiastumist on öelda oma tööandja isiklikult ja seejärel jälgida ametliku tagasiastumise kirjas, mõnikord isiklikke küsimusi tulla kiiresti ja sa sunnitud tagasi astuma kiirustades.\nKui seal on kergendavate asjaolude, peate tagasi astuma telefoni või e-kirja saatmiseks. Kuid need ei ole professionaalne, kuidas hakkama tagasiastumist. Kasutage ainult neid meetodeid hädaolukordades.\nIdeaalis peaks andma oma tööandjale vähemalt kaks nädalat teate, kui tagasi astuda. See on aktsepteeritud professionaalne ja viisakas käitumine töökohal. Kuid mõnel juhul pead anda vähem teade kuid ainult siis, kui see on hädaolukorras. Tahad alati anda inimestele nii palju aega kui võimalik reguleerida oma lahkumist.\nJääge Positiivne Kuigi Sa Moving On\nSee on võti, mis sa olema positiivne, kui arutame ettevõtte ja oma tööd. Seal on midagi võita olles negatiivne ja kõik kaotada.\nMööda teed, oma tööandja võib-olla etaloniks teile või võiksite kirja soovitust teda. Ka te ei soovi, mida sa öelda oma tööandja ohustada tulevaste töövõimaluste kui sõna saab, et sa oled negatiivne.\nIsegi kui sa vihkad oma tööd, vihkan ettevõtte või palk on kohutav, siis ei tohiks mainida ükskõik mis teie kirjas või teie vestlust oma ülemusega.


Võrru saabunud B-gripp ja viirushaigused on jätnud koju pooled Kesklinna kooli õpilastest\nNeljapäev, 21 November 2019 08:13\nAve Abel, Kaare Lille, Anne Trumm,\nAlates eelmise nädala lõpust on kiiresti hakanud tõusma viirushaigustesse ja grippi haigestumine.\nKõige suurema haigestumisega on praegu Võru Kesklinna kool, kus alates möödunud nädala neljapäevast on haigestunud palju lapsi.\nDirektor Kaare Lille sõnul puudus teisipäeval koolist 229 õpilast, mis on 50 protsenti õpilaste koguarvust. Täpset puudumiste põhjust, et kas tegu on viiruse või gripiga, ei osanud Lill öelda. Lastevanemate teada on mõnel lapsel peale nii-öelda tavalise viirusinfektsiooni diagnoositud ka B-gripp.\n06.12.2019 - Võru linna tabanud gripilaine on taandumas