18. mai 2017 – Vahel ma kirjutan ka…\n18. mai 2017 by castorbakar\nJuhani Püttsepp “Mustad linnud”\nJuhani Püttsepp “Mustad linnud” (47lk. Autorite endi välja antud raamat)\nFotod Ingmar Muusikus, pildid Kadri Ilves. Ka raamatu autori foto on Ingmar Muusikuselt.\nRaamatu pealkiri ei kutsu ehk paljusid kohe vaatama ja ostma, aga lugu ise on väga armas!\nRongad, künnivaresed, hallvaresed, hakid ja musträstad – nemad on siin peategelased. Meie mustad linnud, keda tihti ei sallita, aga keda peale raamatu lugemist kindlasti teise pilguga vaatama hakatakse.\nMinu jaoks oli Juhani Püttsepp avastus. Häbi tunnistada, et ma tema raamatuid enne lugenud ei olnud ja et ma tegelikult temast midagi ei teadnudki… Aga suur rõõm, et mul on nüüd taaskord üks kirjanik, kelle raamatuid hea meelega lugeda\n“Kronk-kronk-kronk.” Hääl nagu roostes naelal. Ise must kui ahjuroop, va söesilm.\nPole küll mustemat lindude seas, isegi silmatera on rongal must. (lk.7)\nAga rongal olevat üks valge sulg mustade sulgede all peidus!\nRaamatus on tutvustused iga linnu väljanägemise ja kommete kohta ja sellele järgneb tore väike jutt, kus peategelaseks just see linnuke.\nLood sellest, kuidas hallvaresed koeraga läbi said, kuidas ronk koos vanamehega kalal käis, kuidas künnivaresed punaseid autosid vihkama hakkasid, kuidas hakid ärimeeste üle võidu saavutasid ja lõpetuseks tore lugu musträstast ja mustsõstardest.\nLood panevad naeratama ja järgmisel korral mõnega neist lindudest kohtudes ei vaata sa neid enam altkulmu, vaid mõtled sooja südamega raamatust loetud lugudele ja soovid linnule head päeva!\nMina ostsin selle raamatu just pealkirja ja kaanepildi pärast. Mulle on eluaeg need mustad linnud meeldinud\nMul on olnud õnn näha, mismoodi vareseema kodujuustu purki avab, et oma täiskasvanud poegadele süüa pakkuda ja ma olen saanud aiandis töötades aednikest varestega maid jagada. Eelmisel kevadel sain pildile hetke kui ronk muna varastas ja sel kevadel kuulsin, mismoodi hallvares aias klähvivale koerale puu otsast vastu haukus\nUmbes 30 künnivarese pesad on meie majast 100 meetri kaugusel. Küllap varsti algavad noorte lennutunnid.\nUmbes kuu aega tagasi kella viie paiku öösel võpatasin unest üles, sest meie akna taga lõõritas musträstas. Andis teada, et on kohal. Nad tulevad igal aastal\nPosted in Raamatud\t| Sildistatud Eesti kirjandus, Ingmar Muusikus, Juhani Püttsepp, Lasteraamat, Lugemine, Raamatud | Lisa kommentaar


Munasarja häire rikutakse hormoonidena tõttu patoloogilised muutused kujunemist ja vabanemist hormoone, mis reguleerivad toimimist munasarjad ise. Sageli naist ei saa vist, kui ta on selline probleem, kui häire munasarjade. Kui aga menstruaaltsükli sai ebaregulaarne - see on kohustuslik põhjus ravi günekoloogi.\nKui munasarja düsfunktsioon probleeme tsükkel võib olla tingitud rikkumise ovulatsiooni Ovulatsioon - Kuidas määratleda võimalikult täpselt? , Mis väljenduvad hormonaalse iseloomuga. Juhul ovulatsiooni mensturatsiooniverejooksude võib napib, samas vahel on väikesed eraldamise verd.\nMõnel juhul, vastupidi, munasarjade düsfunktsioon on rikkalikult ja pikaajaliselt mensturatsiooniverejooksude. Iseloomulik on probleeme naiste tervis on võimalik edasi lükata menstruatsiooni Hilinenud menstruatsioon - kui häirekella? rohkem kui 35 päeva, pärast mida tuleb pikka menstruatsiooni. See iseenesest on tegur, mis käivitab aneemia tekkimise. Sageli need kestavad nädala või kauem ja on varustatud tugeva joonistus valud kõhus. Munasarja häire ja võib põhjustada muutusi naise emotsionaalset seisundit, mis põhjustab sagedasi muutusi tuju, ärrituvus Ärrituvus - püüad kontrollida oma tujusid , Elamus, pääsemist letargia, apaatia, unisus.\nKuna õigeaegse diagnoosimise ja ravi saab arendada Aneemia tunnustega, mida tõendab üldine nõrkus, kahvatu nahk, isutus, südamepekslemine, peavalu. Kui selles etapis võetakse ravi, menstruatsiooni võib isegi peatada. Munasarja düsfunktsiooni tuleb alati ravida, sest vastasel juhul võib see viia tüsistusi nagu viljatuse ja kasvaja teke.\nDiagnoosimiseks munasarja düsfunktsioon sisaldab kõiki teadus-: eksami günekoloog ja endokrinoloog; Uuringus hormonaalne taust; esinemise tuvastamiseks haigused, sugulisel teel levivate haiguste; Vaagna ultraheli; hüsteroskoopia, histoloogilisel ja uuringu riik ajuripatsi magnetresonantstomograafia abil.\nEsinemise munasarjade düsfunktsiooni võib seostada olemasolevate defektide munasarja-, nii kaasasündinud ja omandatud; põletikuliste haigustega sisemiste suguorganite, millele on lisatud rikkumise menstruaaltsükli. Haigused endokriinsüsteemi võib provotseerida arengut munasarja düsfunktsioon: rikkumisi kilpnäärme, neerupealiste, ajuripatsi, hüpotalamuse. Haiguste olemasolu, sugulisel teel levivate haiguste, suurendab oluliselt tõenäosust munasarjade düsfunktsiooni, samuti pidev stress, neuroosi, närvipinge.\nKui tuvastatud haiguste diagnoosi, sugulisel teel levivate haiguste, kõigepealt veedavad raviks . Endokriinsüsteemi haigused, põletikulised protsessid ka vaja eemaldada enne ravi munasarja düsfunktsioon . Kui on vead munasarjad ise saab rakendada instrumentaalne sekkumist . Käimasolev hormoonravi eesmärk on luua hormoone naise keha ja taastada normaalne ovulatsioon . See tulemused ja normaliseerimist menstruaaltsükli, mis järk-järgult taastati, mis võimaldab patsiendil rasestuda tulevikus . Eduka ravi munasarja düsfunktsioon patsiendile on vaja viia rohkem tervislikke eluviise, mis hõlmab tasakaalustatud toitumine, doseeritud füüsiline stress, ja püüda vältida stressi ja normaliseerida närvisüsteemi . Hea mõju, ja on läbi vaagna massaaži Gynecologic massaaž füsioteraapia emase , Nõelravi, vitamiiniteraapia, saavad toidulisanditest. Kõik kompleks võimaldab kiiresti lahendada olemasolevaid probleeme, normaliseerida tsükli ja annab naistele võimaluse kogeda kõige tähtsam tema elus - õnne emaks.\nHüperplaasia - ärge kartke\nEndomeetriumi hüperplaasia - haigus, mille plommi emaka tõttu liiga kiiret paljunemist selle rakke. See ei ole pahaloomulise haigusega, kuid mõnedel naistel, endomeetriumi hüperplaasia võib viia emakavähk.\nAreng endometriaalhüperplaasia seostatakse tihti vahelist tasakaalu kahe naissuguhormoonide - östrogeeni Östrogeen - võti luude tervist ja progesterooni Progesteroon - norm ja patoloogia . Mõnikord keha on enamasti mõjul östrogeeni - progesterooni selliselt toodetud on väga väike või seda ei toodeta üldse. Seda nimetatakse östrogeeni domineerimise.\nTasakaalumatus hormoonide võib tekkida mitmel põhjusel - näiteks võib see olla tingitud looduslikest hormonaalsed muutused menopausi ajal, võttes östrogeenasendus- narkootikume teraapiaks või tamoksifeeni.\nÖstrogeenasendusravile tavaliselt määratud ainult naised, kes on tehtud hüsterektoomia (emaka eemaldamine). Tamoksifeeni - ravim, mida kasutatakse rinnavähi raviks; see toimib emakale samuti östrogeeni, mistõttu võib see põhjustada arengut hüperplaasia.\nOn kaks peamist tüüpi endomeetriumi hüperplaasia:\nHüperplaasia ilma atypia;\nIga tüüpi hüperplaasia võib olla ka lihtne või keeruline. Kui muudad struktuuri ebatüüpiline hüperplaasia rakkudes ja suurendab emakavähk.\nKõige tavalisem sümptom hüperplaasia on ebanormaalne vaginaalne verejooks. See võib olla raske, pikaajaline menstruatsioon, või verejooks perioodide vahel. Kui teil peaks tekkima ebatavaline veritsemine on väga oluline võimalikult kiiresti arsti juurde.\nKui teile tundub, hüperplaasia võib arst tupe ultraheli hüsteroskoopia ja muid diagnostilisi protseduure.\nKui naine pole ebatüüpiline endomeetriumi muutuste, väljakujunemise tõenäosust emakakaelavähi on väga madal. Nende muutuste vähiriski emaka suurenenud. 1-2 10st naised (10-20%) ebatüüpilised endomeetriumi hüperplaasia Endomeetriumi hüperplaasia vähk - nõuab õigeaegne avastamine ja ravi Selle rikkumise muutub vähk emakas.\nRisk on eriti suur, kui ebatüüpilist hüperplaasia hakkab arenema pärast menopausi.\nMõlemat tüüpi hüperplaasia saab ravida. Valides ravimeetod, arst peab arvesse võtma järgmist:\nHälbinud muutused rakkudes;\nPatsiendi vanus (eriline tähtsus, mis toimus või mitte menopaus);\nSoov patsient saada lapsi tulevikus;\nÜldine tervis - võib patsient teha operatsiooni.\nNoored naised, kes ei ole tuvastatud ebatüüpiline muutusi, mida saab määratud saada sünteetilised analoogid progesterooni vähendada mõju östrogeeni kehal. Kui patsient on menopaus, ja ta avastas ebatüüpiline hüperplaasia arst võib määrata operatsiooni - eemaldada emakas (hüsterektoomia) ja munasarjad.\nHüperplaasia ja atüüpiline hüperplaasia rindade\nHüperplaasia ja atüüpiline hüperplaasia rindade - on healoomuline haigus, mis areneb rinnakoe. In üldjuhtumist, nad ei põhjusta valu ja muud sümptomid. Kuigi hüperplaasia on kõige sagedasem naiste ja mõnikord see kahjustab meestel (neil on ka rinna-, kuid tavaliselt seda ei arenes emane).\nPiimanäärmete koosneb aktsiad (mis on toodetud rinnapiima) ja piima kanalid (kanalid, mille kaudu piima voolab rinnanibu). Aktsiad ja kanalid ümbritsetud näärmelistest skeleti ja rasvkude. Pinnad, mis on kaetud hõlmade ja juhade epiteelirakkude. Mõningatel juhtudel need rakud hakkavad paljunema ülemäära aktiivsed ja / või suuruse kasvu - rikkumine nimetatakse hüperplaasia.\nHüperplaasia võib tekkida kanalid (ductal hüperplaasia) või hõlmade (lobular hüperplaasia). On mitmeid vorme hüperplaasia - kerged või mõõdukad ja raskemad - sõltuvalt sellest, kuidas rakud mikroskoobi all.\nTavaliselt hüperplaasia loomuliku arengu proportsionaalselt nii struktuuri muutused vanusega rinnavähk. Seda esineb sagedamini igas eas naisi, kuid enamik patsiente selle häire - üle 35 aasta. Mõnikord nimetatakse ka epiteeli hüperplaasia giperlaziey või lihtsalt hüperplaasia.\nAtüüpiline hüperplaasia nimetatakse haigus, mille puhul rakud rinnakoe on mitte ainult väga kiiresti paljuneda, vaid ka omandada ebatavalise kujuga. See rikkumine, nagu tavaliselt hüperplaasia, võivad mõjutada kanalid (ebatüüpiline ductal hüperplaasia) või aktsiad (ebatüüpiline lobular hüperplaasia). Patsiendid, kellel on ebatüüpilised ductal hüperplaasia risk haigestuda rinnavähki tulevikus veidi üle normi.\nEbaharilik lobular hüperplaasia, lobular neoplaasia, on vorm, teine healoomuline haigus, mis kahjustab piimanäärmete.\nMõlemat tüüpi hüperplaasia rinna detekteeritakse tavaliselt õnnetuse - ajal biopsia või kirurgia rinnal, misjärel läbi laboratoorse analüüsi koeproovide.\nEnamikul juhtudel hüperplaasia ei nõua ravi. Tavaliselt arstid ei ole ette nähtud täiendavad uuringud, et rikkumine on peaaegu mingit edu.\nKui ebatüüpiline hüperplaasia leiti läbi biopsia, võib arst minimaalselt invasiivne kirurgia täielikult eemaldada kasvajaid. Alternatiiviks on vaakum rindade biopsia. Enne protseduuri patsiendile manustatakse lokaalanesteetikumi, misjärel nahas väikese sisselõike. Läbilaskmiseks rinnakoe manustatakse õõnsa toru külge vaakumi. Juhinduvad saadud kujutis ultraheliga või mammogrammi, arst eemaldab vaakum mõjutatud hüperplaasia rinnakoe. Selle tehnoloogia puhul enamasti on võimalik vältida kasutamist üldanesteesia ja invasiivne kirurgia. Tavaliselt saab patsient koju samal päeval, kui menetlus viidi läbi.\nPärast protseduuri, siis tuleb regulaarselt läbima tervisekontrolli. Tavaliselt arstid patsiente kord kahe või kolme aasta jooksul teha mammogrammi - see võimaldab jälgida edasisi muutusi rinnanäärme kude.\nHüperplaasia ei suurenda ohtu haigestuda rinnavähki tulevikus, aga patsient peaks ikka korralisi rindade eneseanalüüs ja pöörduda kohe arsti poole, kui tema struktuur ei tule mingeid muutusi.\nAtüüpiline hüperplaasia rindade\nNaistel, kelle ajalugu on rikutud, tõenäosus rinnavähki tavalisest suurem, kuid see ei tohi muutuda allikas pidev stress Kuidas võita stressi? Loo oaas . Patsient peab minema kõik oma arsti läbivaatus, ja ärge unustage, et süstemaatiliselt uurinud puhul kolimist teise linna või riiki. Kuu rindade eneseanalüüs ka suurendab tõenäosust, õigeaegse kasvajad - kui ta hakata arendama.


- Sutsi polvede avamine\nSutsi polvede avamine, ULTIMA THULE GALERII avamine, veebruar 2020, KUNST, DISAIN, ELUSTIIL\nTeekond maailma otsa. Vanem õde vahetas klaasid omavahel ära. Mõõk aga oli maasse kui kinni kasvanud. See aga arvas, et kui ta juba surmas Soomes hulga mehi, võidab võimas käsi ka põrguväe. Nii saigi maailmarekordi koduks Ultima Thule galerii.\nJuhi ja juhi kõrvalistuja turvapadjad. Laupkokkupõrke korral kaitsevad turvapadjad sõiduki juhti ja kõrvalistujat pea- näo- rindmikuvigastuste ja juhti põlve- ja jalavigastuste eest.\nTugeva kokkupõrke korral andurid reageerivad ning turvapadjad täituvad õhuga.\nTurvapadi leevendab õnnetuse korral sõidukisviibijale langevat löögijõudu. Turvapadi tühjeneb kokkupõrke survel. Löögi summutamiseks tühjeneb padi surve mõjul.\nSeejuures moodustub suits, see on täiesti normaalne. Kogu protsess, sh.\nMärkus Detektorid reageerivad erinevalt olenevalt kokkupõrke iseloomust ja sellest, kas turvavööd on kinnitatud või mitte. Kehtib turvavöö kõikide asendite suhtes.\nSeetõttu on võimalik, et kokkupõrke korral avaneb ainult üks turvapadi või mitte ükski. Detektorid tajuvad kokkupõrke jõudu sõidukile ning sellest lähtuvalt rakendatakse meetmeid, nt ei avata ühtki turvapatja või avatakse üks või mitu turvapatja. Hoiatus Turvavööd toimivad koos turvapatjadega.\nHoiatus Volvo soovitab parandamiseks ühendust võtta volitatud Volvo teenindusega. Puudulik töö turvapadjasüsteemiga võib põhjustada talitlushäireid ja tõsiseid tervisekahjustusi. Juhi turvapadjad Turvapadi asub rooli keskel.\nPõlvede turvapadi Turvapadi on paigutatud armatuurlaua juhipoolsesse alumisse ossa. Hoiatus Ärge asetage ega kinnitage põlve turvapatja sisaldava paneeli ette või peale ühtegi eset.\nReisija turvapadi Turvapadi on pakitud kindalaeka kohal olevasse pessa. Hoiatus Ärge asetage esemeid armatuurlaua ette ega peale, kus asub kaassõitja Sutsi polvede avamine. Juhi kõrvalistuja turvapadja silt Juhi kõrvalistuja päikesesirmil olev silt.\nJuhi kõrvalistuja uksepiilaril olev silt. Turvapadja silt on nähtav juhi kõrvalistuja ukse avamisel. Juhi kõrvalistuja turvapadja hoiatussilt paikneb joonisel näidatud kohas.\nHoiatus Ärge lubage lapsel seista või istuda kaassõitjaistme ees. Kui kaassõitja turvapadi on aktiveeritud, ei tohi esiistmele asetada seljaga sõidusuunas paigaldatavat turvatooli. Kui kaassõitja turvapadi on välja lülitatud, ei tohi näoga sõidusuunas lapsed ja täiskasvanud kaassõitja istmele istuda.


Kommentaarid: Koroner: The Cranberriese lauljanna uppus purjuspäi vanni | Õhtuleht\nOhtuleht.ee, 6. september 2018, 15:04\nKui inimene ei oska ujuda / 23:07, 9. sept 2018\nPole mõtet vette ronida.\ncc / 12:26, 7. sept 2018\nTa jõi end surnuks ja kogu lugu.Mis siin enam juurelda.\nAnus Dei / 12:04, 7. sept 2018\n3,3 promilli on ikka väga palju. Isegi suurele mehele.\nrõhk sõnal "paistab" / 10:37, 7. sept 2018\n"See paistab olevat lihtsalt traagiline õnnetus."\nUrmas / 21:13, 6. sept 2018\n"Koroneri teatel tuvastati lauljannal tuvastati 3,3promilline joove. Veres oli alkoholi üle nelja korra rohkem, kui on Ühendkuningriigis auto juhtimisel lubatud."\nMa ei oska arvata, kas tsiteeritud lõigu teise lause autor on originaalartikli kirjutaja poolt või tõlkija vaimusünnitis, aga kuidas puutub surma põhjusesse Ühendkuningriigis auto juhtimisel lubatud alkoholimäär. Kas Ühendkuningriigis peab vanni minekuks omama juhiluba ja ei tohi olla ülearu joobes?\n"Kuritegevuse juured peaks läbi lõikama juba lapsepõlves."


Tudengid visandasid Ülemiste linnaku tulevikku: kaasavast identiteedist rohelise linnani — Ülemiste City\nTudengid visandasid Ülemiste linnaku tulevikku: kaasavast identiteedist rohelise linnani\n20.01.2019 , 3 minutit lugemist\nÜlemiste linnakusse kogunesid rahvusvahelise äri- ja haridusvõrgustiku raames üliõpilased Soomest, Norrast, Taanist ja kolmest Balti riigist, et kaardistada teadmiste ja talentidega ja digitaalse linnakuga seotud väljakutseid ning pakkuda välja uusi lahendusi.\nPärast kahte päeva Ülemiste linnakus ja seda esindava 12 ettevõtte külastamist, rahvusvaheliste tiimide ühiseid ajurünnakuid ja networkingut panid üliõpilased kogu loodud tarkuse kokku ja tegid ettepanekuid, kuidas neile olulisena tundunud probleeme lahendada.\nRoheline jõuab linnakeskkonda\nEsimesena otsis Green Boat nime kandnud grupp lahendust sellele, kuidas leida Ülemistel nagu paljudes maailma linnakeskkondades tasakaal urbaniseerumise ja looduskeskkonna vahel. “Me veedame liiga palju aega kunstlikus keskkonnas, me ei mõtle loodusele ega pööra selle kaasamisele linnakeskkonda piisavalt tähelepanu,” oli nende sõnum. Lahendusena pakkusid nad välja mitu lähenemist alates teadlikkuse tõstmise kampaaniatest ja haridusprojektidest kuni moodsate kasvuhoonete loomisele.\nKõige väiksemad sammud loodusliku keskkonna poole võiksid alata sellest, et Ülemistel olevate ettevõtete vahel korraldada väikse sportliku hasardiga võistlus näiteks plastik-joogipudelite taaskasutamiseks. Samm veelgi edasi oleks permakultuuride loomine: see on põllumajanduse edendamine, mis jäljendab looduslikke mustreid linnakeskkonnas. Võimalik äärmuslik samm oleks luua näiteks kasvuhooned, kus kasvatada aiakultuure kas lihtsalt loodusliku keskkonna edendamiseks või kohalikele söögikohtadele tooraineks.\nTudengite ja tööandjate kohtumine\nÜliõpilased grupist Oh Boy! pakkusid välja lahenduse, kuidas Ülemiste ettevõtted saaks paremaid kontakte Tallinna tudengitega, kes võiksid olla nende potentsiaalsed ja talendikad uued töötajad.\nSündmus nimega Smart City Challenge võiks toimuda kaks korda aastas, aprillis ja oktoobris kolmepäevase hackaton’ina. Esmalt saaks Ülemiste ettevõtted end tutvustada ja välja pakkuda ka probleeme, millele nad lahendusi otsivad. Pärast päevast ühist mõttetööd toimuks innovatiivsete lahenduste esitlemine. “Selline networking aitaks üliõpilastele tutvustada ettevõtteid, kuhu nad võiks tulevikus tööle asuda. Ettevõtted jällegi saaks värskeid ideid ning kohtuksid võimalike tulevaste töötajatega,” pakkusid Oh Boy grupi tudengid.\nIdentiteet, mis kutsuks inimesi kokku\nKolmandaks pakkusid i3 nime taha koonduvad üliõpilased värskenduse Ülemiste brändile. “Paljude linnade probleem on see, et need on küll üles ehitatud, kuid neil pole seda hinge, mis paneks inimesi sinna ihkama. Väärtuslik on see identiteet, mis loob linnale eripära ja toob inimesed kohale.”\nNende ettepanek on Ülemistet tutvustada hüüdlausega “City of U”. “U nagu “you” keskenduks inimesele, ükskõik, kas ta juba töötab siin või käib külas. Laiemalt peaks Ülemiste saama kohaks, kus on elu ka väljaspool tööaega, et siin tekiks atraktiivne keskkond kõikidele ja igal ajal.”\nKasutajasõbralikum liikumisskeem linnakus\nViimasena üles astunud grupp nimega Blondy’s+1 juhtis tähelepanu igapäevastele väikestele asjadele, mida parandada: Ülemiste linnakus orienteerumine, tänavate ja majade tähistus, prügi sorteerimine, teekasutus autode, inimeste ja jalgrataste vahel ning märkide ja viitade kasutus.\n“Meie mõte on praegune Ülemiste jagada nelja piirkonda, igaühte neist tähistaks üks eristuv värv. Värvidega võiks kvartalid eristada isegi tänavatele vastavaid jooni tehes, samuti Ülemiste hooned märgistada suurte, valgustatud, silmatorkavate siltidega, mis seoks iga hoone tema piirkonnaga,” pakkusid tudengid. Kuna autoliiklus linnaku sees on pigem madala kiirusega, võiks soodustada jalgrataste liikumist samadel teedel.\nKoostöö ettevõtete ja ülikoolide vahel\nKoostöö seitsme riigi partnerkooli vahel toimub Põhja- ning Baltimaade äri- ja haridusvõrgustiku “Building Educational Cooperation in Smart City” raames. Selle eesmärk on teha koostööd äri, hariduse ja töökeskkonna alal ettevõtete ja ülikoolide vahel, et luua uusi tuleviku linnale ja haridusele olulisi lahendusi, jagada rahvusvahelist kogemust ning õppida parimatelt, kuidas leida, kaasata ja hoida talente.\nKoostöövõrgustikku on kaasatud järgmised Ülemiste City linnaku ettevõtted ja organisatsioonid: Let´s do it World Foundation, Zone Media, ABB, ITL, Helmes, Restoran “Juur”, Maksu- ja Tolliamet, Securitas Eesti, SA Innove, Tallinna Lennujaam, Eesti Rahvusvaheline Maja, MoveMyTalent, Mainor, Mainor Ülemiste, Tehnopolis Ülemiste.\nVõrgustik on ellu kutsutud Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor ja Ülemiste linnaku arendajate poolt Nordplus programmi toel ning selle eesmärgiks on toetada Tuleviku linnaku rahvusvahelistumist ja vaimse keskkonna arengut. Sellel aastal toimub veel kaks võrgustiku kohtumist IT ja digitaliseerimise ning töökohapõhise õppe teemadel.\nIdeekorje Karjääripäev Road Trip Tark linn Tööandjad Tudengid Ülo Pärnitsa stipendium


Sir Winston Churchill Tenerifel\nWinston Churchill Tenerifel\nPuerto Cruzis veedeti mitu meeleolukat tundi, söör väljendas kohusetundlikult oma vaimustust ja preemiaks ei sunnitud teda tagasi kulgema „selles plärisevas konservikarbis“.\n1959 aasta veebruaris-märtsis kruiisis Aristoteles Onassis oma sajameetrise laevukese Christinaga Kanaari saartel, võõrustades pardal ühtlasi oma sõpra sir Winston Churchilli (toona 84 aastane), kellel omakorda olid kaasas naine Clementine ja tütar Diana. 20. veebruaril kinnitati otsad Santa Cruzi sadamas ja naised-tütred (Onassis oli sellal abielus Athinaga) kupatati saart avastama, et mehed saaks rahus ahtritekil kaarte mängida nii et viskiklaas kogu aeg mööda lauda ei sõida. Paraku sattusid naised Orotava oru ilust sellisesse vaimustusse, et õhtul laevale naastes teavitasid nad oma kalleid kaasasid, et nood ka lihtsalt peavad seda paradiisi oma silmaga nägema. Söör ja Churchill võid sa olla sada korda, aga kui sul pole sajaprotsendilist kindlust, et sa veel samal õhtul sussid püsti ajad, siis on parem vaadata seda, mida naine sul vaadata käsib. Kõik teavad nii lihtsat asja. Seega järgmisel hommikul tõsteti laeval kaasas olnud ning FIAT 500-st ehitatud kabriolett kaile ja üllatuslikult soostus Churchill sinna sisse istuma, kuigi ta väljendas seejuures veendumust, et see riistapuu on ümber ehitatud muruniidukist. Puerto Cruzis veedeti mitu meeleolukat tundi, söör väljendas kohusetundlikult oma vaimustust ja preemiaks ei sunnitud teda tagasi kulgema „selles plärisevas konservikarbis“, vaid toimetati sadamasse linnapea limusiiniga. Kaks kasti kingituseks saadud Malvaasia veini pagasnikus.\nPS nagu päevikutest ja asjaomaste mälestustest nähtub, jättis Sir Churchill taktitundeliselt võõrustajatele mainimata, et tema esimene visiit oleks vabalt võinud toimuda ka paarkümmend aastat varem. Kui Franco poleks Hitlerit nn nelja hamba kohtumisel Hendayes pikalt saatnud kõige tema operatsiooniga Felix (kihutada britid Gibraltarilt välja ja lüüa Vahemeri lukku), oleks koheselt käivitunud Rooseveltiga juba kokku lepitud operatsioon iroonilise nimega Pilgrim (palverändur) ja Nelsonil kunagi pooleli jäänu oleks jänkide abiga kahtlemata edukalt lõpule viidud ehk Kanaari saared Briti krooni alla toodud.


Merihärg, meripühvel, nolgus, võldas ja merivarblane rahvapärimuses - KALAPEEDIA\nVõldaslaste nimevalikut on erinevates keeltes suunanud nendele liikidele iseloomulike kühmukeste esinemine. Seda on märgitud ka omadussõnaga quadricornis (neljasarveline) kala ladinakeelses liiginimetuses.\nPõhisõna härg esinemus võldaslaste rahvapärastes nimetustes on suur:\nmerihärja kohta on öeldud veel nelja sarvega merihärg, tömbisarveline merihärg, võrguhärg, simphärg, simpmerihärg (vrd rootsi k hornsimpa);\nnolgus kannab nimetusi merihärg, kivimerihärg, maahärg, härjakrõnt, volkhärg, volthärg, võlthärg, karvservine (härg), teravate piikidega merihärg, eesti härg, rootsi härg, rootshärg;\nmeripühvel on merihärg, kidumerihärg,kiduhärg, sinirohekas (merihärg), merepull, pühvel;\nvõldas on merihärg, merihärja poeg, varekse merihärg, härjapäts, ka rontipea, tölluspea.\nMerikoeraks on murdeti nimetatud merihärga, koerakalaks võldast, hundiks meripühvlit, merikuradiks ja mereskorpioniks nolgust. Ühist koera, hundi või härjaga aitab rõhutada veel see, et nii nolgus kui meripühvel on lõpusekaarte vibratsiooni abil võimelised tekitama madalat urisevat heli.\nMerivarblane on merevarblane, kivipääsuke, merejänes (vrd saksa Seehase), hobukakk, merihobune jt. Töntsipealisel kakukest meenutaval merivarblasel ei ole küll pikki ogasid, kuid sarnaselt võldaslaste sugukonna esindajatega paikneb temagi kehal luutüükaid ja köbrukesi.\nKalariigis on kõigil neil liikidel piisavalt eriline välimus, selleks et õhutada rahvausundilisi kujutelmi. Näsad, köbrud, ogad, lisaks mõne liigi urisev häälitsus - neist eeldustest on sugenenud negatiivne suhtumine ja halb maine, koguni nõialooma kuulsus nagu kärnkonnal.\nPõhiosa usundilisest rahvapärimusest on kirja pandud Eestimaa lääneranniku aladelt.\nKui esimesel kevadisel kalaretkel sattus võrku merihärg, tähendas see püügiõnne kadu kogu suveks, sest tegemist oli kurja sõna mõjul sündinud loomaga. Merihärja leidmine püüsest andis märku sellest, et kuri silm või nõidus on peale hakanud (Pärnu).\nTõrjemaagiliste võtete hulka kuulub püüniste keetmine tubakavees, suitsutamine piibupigiga, hanekolla (nõmmliivatee) vartega või mingi muu vahendiga.\nNagu kärnkonna, keda arvati lehma all piima imevat, on merihärgi kui nõialoomi soovitatud hävitada drastilisel viisil: ükshaaval purukstampimisega, jalakanna all katkivajutamisega, koguni hammaste abil lõhkirebimisega. Niisugust kohtlemist ei leia eestlaste poolt ükski teine kala.\nKüsimusele mittesöödavatest, põlatud kaladest vastab rahvaluulekoguja Marta Mäesalu:\nEnamasti põlati ka merehärga, mõnes peres siiski söödi härga, ainult et ta lai sarviline pää eraldati, visati ära enne kala tarvitamist (Häädemeeste).\nPeale selle, et merihärga toiduks tarvitati, on teda kasutatud tuulelipuna, uskudes, et nii on võimalik ilma ette arvata:\nEt teada, milline tuul on tulemas, kuivatati merehärg, millel ennem uimed laiali tõmmati, et ta sarnaneks ujuvale kalale. Kuivatatud merehärjal aeti keskelt siidiniit läbi ja riputati toa lakke. Kui tuul muudab suuna, siis pööras kala kolm päeva enne tuule muutumist nina sinnapoole, kustpoolt tuul.\nE 84612 (15) < Kihelkonna khk - E. Kask (1933).\nSeletusmuistendit merihärja sarvilise pea või muude spetsiifiliste tunnuste kohta pole teada, küll aga leidub variant tüüpilisest mingi kalaliigi suu asetust põhjendavast lookesest, milles üheks tegelaseks on merihärg.\nMerihärg, vähk ja kammeljas kartand müristamist. Pärast müristamist Jumal küsind: «Ei tea, kus vähk vaene sai?»\nVähk old vihane ja vastand: «Kus su silmad on, perses vah?»\nJumal küsind merihärga: «Kus merihärg vaene sai?»\nMerihärg ainult naur.\nJumal öeld: «Ei tea, kus see kammeljas kadus?»\nKammeljas vääristand: «Väü-väü-väü!»\nSellest jäidki vähil silmad perse, merihärg naurama ja kammeljal suu viltu.\nERA II 57, 255 (14) < Kuusalu khk, Kolga v, Virve k - K. Biider (1932)\nMall Hiiemäe. Kakskümmend kaks kala eesti rahvausundis. folklore.ee\nMerivarblane (Cyclopterus lumpus)\nVõldas (Cottus gobio)


Nädalavahetusel (5-6 november) toimus Tallinnas ENLi meediakonverents, kus osalesime mina (Laura/esimees) ning Egle (pressiesindaja.)\nEsimene päev pühendus sotsiaalmeediale, selle populaarsusesele ning oskustele selle kasutamiseks. Tutvustati erinevaid platforme, kus end nähtavaks teha ning anti nõuandeid, kuidas instagrami/ facebooki/ snapchati kasutada.\nTeine päev rääkis eetikast, riskidest ning kommunikatsioonist. Need kolm sõna käivad ju alati sotsiaalmeediaga kaasas ning hea on nendest teadlik olla. Meie päev oli küll lühem, kui päevakava ette nägi ent sellegi poolest oli nähtud osa väga uudne ning huvitav.\nOsalesin 2 aastat taga ENLi suvekoolis ning uskumatu aga mõni tegelane meediakonverentsil isegi mäletas mind. Tõesti, oli tore taaskohtuda ning koos midagi huvitavat teha.\nEgle kommenteeris samuti: "Konverents oli informatiivne ja väga kasulik kõikidele organisatsiooni arendajatele. Eriti jäi kõlama avaldamata sisu tähtsus. Loengute pidajad olid väga meedia teadlikud."\nPilt on meie instagramist: SIIN


TTÜ Majandusteaduskonna Koolituskeskus paneb õla alla Oskar Metsavahi seminari korraldamisele < Majandusteaduskonna koolituskeskus < Instituudid < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\n28.10.12 @ 19.51\nViimati muudetud: Andres Pihor, 28.10.2012 19:52\nEesti päritolu Oskar Metsavaht jagab seminaril oma kogemusi, kuidas luksuslikus kõrgmoes rakendada jätkusuutliku ja keskkonnasõbraliku disaini põhimõtteid, kuidas luua ja üles ehitada edukas moebränd ning kuidas toimib tema loodud Instituto-e. Koos Metsavahiga esineb seminaril ka Oskleni peadisainer Juliana Suassuna.\nSeminar toimub Eesti Disainiauhinnad 2012 ja Disainiöö festivali raames koostöös TTÜ Majandusteaduskonna Koolituskeskusega projekti CREAENT raames, mida rahastab EL Regionaalarengufond.\nNB! Seminari kohad on nüüdseks täis. Küsimuste korral palun kirjutage e-maili aadressil marii@disainikeskus.ee


Pearinglus | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nPearinglus 15.03.10 / Üldkirurgia\nJuba kolm nädalat järjest on mul pea ringi käinud. Ühel hommikul (oli veidi ärevam hommik kui tavaliselt) ärkasin uimasena ja see pole siiani üle läinud. Olen käinud kahel korral arsti juures ja saanud vastuse, et tegu on mingi häirega sisekõrvas ja see mu pea ringlema ajabki. Elan Soomes ja ei oska enam kusagilt abi otsida. Arsti väitel läheb see ise üle. Kaasa antud paberilt lugesin, et peale kahte nädalat peaks olema pearinglus vaid äkilistel liigutamistel ja keeramistel, aga minul on kogu aeg. Tahan vaid magada, sest see on ainus aeg, kui ma ennast nii halvasti ei tunne. Kummagi arsti visiidi ajal pole mõõdetud isegi vererõhku.\nVahel tunnen, et meelekohtadest pigistab. Kõrvus aeg ajalt kohiseb ja pead pöörates on tunne, et silmad ei jõua nagu peaga kaasa. Tulevad hiljem järele:) Seletus on veidi naljakas, aga tegelik olukord ikka hull. Selline kogu aeg "purjus" olek ei lase normaalselt elada\nKüsimus kahjuks ei ole minu eriala alla käiv. Ainuke "kirurgiline" põhjus sellisele pearinglusele võiks olla verekaotusest põhjustatud aneemia (verevaegus). Nagu juba ise vihjasite, võib põhjuseks olla ka vererõk - nii liiga madal kui ka kõrge. Samuti tulevad kõne alla keskkõrva ja aju probleemid. Mina soovitaksin Teil pöörduda neuroloogi poole.


Holland asub pidurdama ingliskeelset õpet kõrg- ja kutsekoolides. Aga Eesti? - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Holland asub pidurdama ingliskeelset õpet kõrg- ja kutsekoolides. Aga Eesti?\nHolland asub pidurdama ingliskeelset õpet kõrg- ja kutsekoolides. Aga Eesti?\nSamal ajal kui Eesti kõrghariduses suhtutakse inglise keele pealetungi soosivalt, on mõnigi seni multikultuursust ja immigratsiooni soosinud maa meelt muutmas.\nHollandi haridusametnikud ütlesid esmaspäeval, et kavatsevad pidurdada ingliskeelsete õppeainete leviku riigi kõrg- ja kutsekoolides ning aeglustada välistudengite sissevoolu, vahendab BNS.\nMuudatuse taga on kasvav kriitika, et ingliskeelse kõrghariduse lai levik Hollandi ülikoolides töötab hollandlastest tudengite vastu ning hollandi keel on ohus. “Isegi kui “kõrghariduse rahvusvahelistumine toob lisandväärtust…, siis hollandi tudengitele peab alati olema koht riigi 14 ülikoolis,” ütleb haridusministeerium.\nRiigi suurim lektorite ametiühing BON hoiatas hiljuti, et kui inglise keele leviku trend jätkub, siis seisab Hollandil ees “keeletsiid”. Hollandi ülikoolide bakalaureuseprogrammidest õpetatakse hollandi keeles 65 protsenti, magistriõppes on näitaja 15 protsenti. Umbes neljandik magistrikraadi saanud õpilastest on välismaalased.\nSuurbritannia eelseisev lahkumine Euroopa Liidust kiirendas trendi, sest Briti ülikoolidesse minna mõelnud tudengid valisid hoopis Hollandi ülikoolid, kuna ingliskeelse kraadiõppe valik on seal lai.\n“Seaduste punktid, mis käsitlevad keelevalikut kõrg- ja kutsehariduses, tuleb üle vaadata,” ütles haridusministeerium. Rohkem rõhku tuleb panna hollandi tudengitele hariduse ligipääsetavuse tagamisele.\nEestis on inglise keele soosimise taga asjaolu, et ülikoolid teenivad võõrtudengite pealt ning seda keelt peetakse aluseks, et Eestist lahkudes läbi lüüa. Suuresti aga on Eesti probleemiks riigi tasemel soositav eesti keele ja eestluse halvustamine ning alaväärseks pidamine, aga ka hoolimatus emakeele tuleviku suhtes ja lömitamine kõige lääneliku ees.\nTeemad: Holland inglise keel kõrgharidus


Rakvere Teatri kollegipreemiad\nPühapäeval, 24. veebruaril 2019 tähistas Rakvere Teater oma 79. sünnipäeva ning jagas välja kolleegipreemiad. Samuti anti edasi ka Maria Klenskaja poolt algatatud rändauhinnad "Aarne" ja "Ines", mis on mõeldud teatriinimesele, kelleta etendus poleks võimalik.\nTraditsiooniliselt algas sünnipäev Rakvere linna surnuaia ühiskülastusega, et mälestada lahkunud kolleege, sealhulgas teatri rajamise idee algatajat, Jakob Liiva. Seejärel sõideti Valgehobusemäele, kus tutvuti piirkonna ning Kalevipoja legendidega. Peale väikse metsamatka koguneti Valgehobusemäe suusakeskusesse ning anti kätte kolleegipreemiad ning rändauhinnad.\nKolleegide hinnangul on mulluste tööde põhjal parimad naisnäitleja Jaune Kimmel, "Puudutada kuud" Tüdruk Nele ja "Põrsas Desmond ja sookolli lõks" Jänes Ronja rollisoorituse eest. Parim meesnäitleja on Madis Mäeorg, keda hinnati "Puudutada kuud" Poiss Marguse ja "Paunvere poiste igavene kevade" Arno rollide meisterlikkuse eest. Parim lavastaja on EV100 sünnipäevaks valminud lavastuse "Puudutada kuud" ning "Kuni ta suri" lavastanud Peeter Raudsepp. Parima kunstniku preemia võitis lavastusele "Paunvere poiste igavene kevade" kujunduse ja kostüümid loonud Kristjan Suits.\nParimaks etendust teenindavaks kolleegiks tunnistati helitehnik Peeter Pilv, parimaks teenindajaks Maret Kongi ning parimaks korraldajaks juhiabi Helle-Mall Niinemets. Parimaks lavastust ettevalmistavaks töötajaks hääletati lavastus- ja haldusjuht Tiit Kalm.\nJuba aastaid antakse preemia ka kategoorias "Lihtsalt imeline", millega statuut ütleb, et selle preemiaga võib tunnustada eelnevatest kategooriatest välja jäänud, kuid siiski aasta jooksul silma paistnud üritust, inimest või sündmust. Seekord pälvis selle Helle-Mall Niinemets.\nMaria Klenskaja algatatud talismane "Aarne" ja "Ines" olid eelneval aastal hoidnud enda käes Peeter Pilv ja Merli Matti. Nüüd andsid nad rändmeened edasi valguskujundaja Märt Sellile ning rätsep-modelleerija Kaja Uustalule.\nPeale preemiate üleandmist oli soovijatel võimalus nautida talvemõnusid suusa- ja tuubimäel.\nJärgmisel aastal tähistab Rakvere Teater juba oma 80. sünnipäeva, kuid seda juba tunduvalt pidulikumalt ning koos publikuga.


Unespetsialist Kene Vernik selgitab: mis on unehügieen ja milline võiks olla unekeskkond - Alkeemia\nUnespetsialist Kene Vernik selgitab: mis on unehügieen ja milline võiks olla unekeskkond\nHea unehügieeni all mõeldakse neid häid harjumusi, mis aitavad und hoida. Unetehnik Kene Vernik selgitab oma raamatus "Hea une teejuht", millistele harjumustele tuleks teadlikult tähelepanu pöörata, et paremini välja puhata ning end tervemana ja stressivabana tunda.\n• Esimene asi, mida kõik une asjatundjad soovitavad, on oma biloogilise kella jälgimine ja sellele allumine ning oma unerütmi stabiilsena hoidmine ja igapäevane unevajaduse rahuldamine.\n• Tule üles iga päev samal kellaajal. Nädalavahetusel võid magada 1-1,5 tundi oma keskmisest ärkamise ajast üle, aga mitte rohkem! Kui magate juba rohkem unetunde, hakkab see nihutama teie uinumisaega hilisemaks ja uni läheb rütmist välja.\n• Kui tunned end väsinuna ja unisena, siis mine magama - ära lükka uinumist edasi (sellist tegevust nimetatakse prokrastineerimiseks). Prokrastineerimine tähendab viivitavat käitumist, ülesannete ja tegevuste edasilükkamist teadlikult ja ilma põhjuseta. Prokrastineerijad teavad, et kui nad magama ei lähe õigel ajal, siis see lõppeb neile halvasti ja ühtlasi tekitab süütunnet, aga sellest hoolimata minnakse hiljem voodisse, leiutades endale kõikvõimalikke asju, mis tahavad enne veel tegemist. Prokrastineerimine põhjustab stressi, ärevust, terviseprobleeme, vähendab indiviidi produktiivsust ja pälvib sotsiaalset hukkamõistu seetõttu, et inimene ei vastuta oma tegevuse eest. Kompulsiivne sarjade ja filmide vaatamine (ingl k binge-watching) on teine sarnane tegevus, mis mõjutab und, meeleolu ja päevaseid tegevusi. Probleem seisneb selles, et inimesed ei saa kuidagi pidama ja võivad hommikuni ekraani taga olla.\n• Oluline on ka see, et voodisse ei mindaks ärksana - seda on väga hästi võimalik kontrollida ja reguleerida stiimulikontrolli tehnika abil. Niisama passimine ja mõtete keerutamine pikendab voodisoleku aega, kuid samas ei pikenda und ega paranda une kvaliteeti.\n• Et oma biloogilise kellaga kenasti kooskõlas olla, tuleb valgust reguleerida.\nValgusel on suur mõju. Proovi olla päeval võimalikult palju päevavalguse käes, oluline on, et valgust oleks vähemalt 1000-2500 luksi. Kui inimene on kogu oma päeva tehisvalguse käes, mis ei ole päevavalguse moodi (hele, valge, sinakas) ja veedab kogu oma aja nõrga valguse käes, siis tema keha mõtleb, et on puhkeaeg ja hakkab vastavalt käituma. See häirib hormoonide tööd ja uneregulatsioon saab häiritud.\nÕhtul, kui peaks voodisse minema ja magama jääma, ei ole kehal piisavalt head unesurvet. Oluline on ärgates tuli põlema panna ning pimedal ajal kasutada tehislikke päevavalguslampe.\n• Kella ei tohi öösel vaadata - kõik äratuskellad, käekellad, nutikellad tuleb ööseks peitu panna. Mitmed uuringud on kinnitanud, et kellavaatamine pikendab une latensiaega (uinumisaega) ja hoiab sind kauem ärkvel. Kui sa hakkad vastu hommikut kella vaatama, siis võid kindel olla, et hommikune uneperiood muutub rahutumaks ja katkendlikumaks ning see süvendab ka niinimetatud tööärevust. Muide, uuringud ütlevad, et inimesed jälgivad kella tööpäeval rohkem kui puhkepäevadel.\nMilline peaks olema unekeskkond?\n• Linad, madratsid ja padjad. Usun, et paljud, kellel on kehv uni, on hakanud uurima, kas padi on ikka õige kõrgusega ja kas madrats on kehale hea. Teada on see, et madratsitootjad soovitavad kvaliteetset madratsit vahetada iga 8-9 aasta järel ja madalama kvaliteediga iga 2-3 aasta järel. Igal juhul vajub madratsi vorm oma esialgsest headusest välja, ja mis parata, ka inimene ajaga vananeb ja võib vajada hoopis teise pehmusega aset. Võib-olla tuleks välja vahetada ka oma linad ja tekikotid - tänapäeval on uute tehnoloogiate järgi toodetud palju materjale, mis ei tekita allergiaid. Ka ei sobi sulepadjad ja -tekid paljudele. Kuid kõige olulisem on katsetada ja leida see õige, mis on mugav kehale.\n• Toas olev temperatuur on väga oluline, sest kuna keha langetab enne unnejäämist temperatuuri, siis peaks ka keskkond seda soosima. Parimaks temperatuuriks peetakse vahemikku 16-20 kraadi. Tuba peab ka igapäevaselt tuulutama.\n• Muidugi peab olema tuba pime, vastasel korral tekivad unne ärkamised ja unehormoon ei saa oma tööd teha. Seega võiks tuba olla nii pime, et kui hoiate oma kätt 20 cm kaugusel, pole seda näha. Eriti hakkab valgus häirima suveperioodil, kui päike tõuseb juba kell 4 ajal, seega on siis väga oluline, et tuba oleks pime. Liiga varajane valgus võib hakata inimest vara äratama. NB! Suveperioodil muutub inimese uni keskmiselt 20 minutit lühemaks.\n• Kõige enam häirib inimesi öösel müra. Müra võib olla väga erinev, alates ventilatsioonimürast ja lõpetades väljas sõitvate busside ja autodega. Olen oma praktika jooksul kuulnud mainitavat väga paljusid erinevaid häirivaid asjaolusid. Üheks enim häirivaks müraks on peetud elukaaslase norskamist, teisena võiks välja tuua laste ja lemmikloomadega seotud müra. Veelkord, on äärmiselt oluline, et magamistuba oleks müravaba, nii et tuleb õpetada lapsed magama omas toas ning harjutada loomad oma toast välja - ja oma norskav elukaaslane tuleb saata kõrva-nina-kurguarsti vastuvõtule, et sellest vabaneda ning et - mis veelgi hullem - lisaks norskamisele ei tekiks ka öiseid hingamishäireid.\n• Magamiskeskkond on vaid magamiseks ja seksuaaltegevuseks. Oma magamistoas ei tohiks vaadata telekat, süüa, tööd teha, nutiseadmeid kasutada, rasketest asjadest rääkida jpm. Kui te õpetate oma keha olema magamistoas ärgas ja ärevuses, siis pole uni enam endine. Kehale hakkab assotsiatseeruma magamistuba ühe aktiivse paigana. Magamistuba võiks olla puhas ja väheste asjadega.\n• Veel üks äärmiselt oluline unekeskkonnaga seotud asi - mis üldiselt jäetakse erinevates artiklites mainimata - on see, et kui te olete maganud pikemat aega samasuguses magamiskeskkonnas ehk siis voodi ja kõik muu on sama koha peal, siis oleks proovimist väärt asi aeg-ajalt oma tuba ümber tõsta. Katsetamine ja eksperimenteerimine, mis on unega seoses kehale hea, on igat pidi soovitatav. Näiteks võib üllatusega selguda, et hoopis pea lõuna poole on mugavam kui põhja või ida poole, mida üldiselt soovitatakse. Väga hästi sobib magamiskeskkonna ümberkorraldus ka lastele. Kõige parem on nendelt endilt küsida, mis neile sobib.


Nooremate hooaeg sai läbi, vanematel läheb edasi - Võru FC Helios\nTreeningutega liitumine ja koolitustasu\nLaske meil mängida!\nNooremate hooaeg sai läbi, vanematel läheb edasi\nSeptembriga jõudis lõpule enamiku meie nooremate vanuseklasside meeskondade võistlushooaeg, vanemate poiste ja tüdrukute pallilahingud käivad veel edasi.\nU12 poistel tuli septembri alguses vastu võtta hooaja esimene kaotus, kui Kallastel jäädi 2:4 alla Peipsi Juniori ja Puhja SK Barca ühendmeeskonnale. See jäigi meie meeskonna aasta ainsaks kaotuseks ning seejärel lisati tabelisse veel vaid võite: Põltsmaa Sport alistati kodus 3:0, Paide LM Väätsa vastu saadi loobumisvõit ning hooaeg lõpetati kodus suure 12:1 võiduga Tartu WJK Santose üle. Oma vanuseklassi B-tasemel pidasid meie poisid tänavu 14 mängu, millest võitsid 11, viigistasid kaks ja kaotas ühe.\nEestis 15 tugevama hulka pääsenud U13 meeskond alustas oma liiga tugevama poole mänge kodus 1:4 kaotusega FA Tartu Kalevile. „Raske mäng, nagu arvata oli. Tuleb võtta mäng korraga ja võtta igast mängust nii palju positiivset kui võimalik. Hoiame pea püsti ja proovime järgmine kord jälle natuke paremini,” ütles meeskonna treener tauno Kikas.\nU15 poisid alistasid kuu alguses kodus Rakvere JK Tarva kollase meeskonna 5:0 ja võõrsil Põlva FC Lootose 3:1. Rohkem neil septembris mänge pidada ei õnnestunudki, sest koroonaviiruse tõttu oli suur osa mängijaid kohustuslikus eneseisolatsioonis.\nU17 meeskonnal läksid septembris mängud aia taha. Võõrsil kaotati FC Kuressaare eakaaslastele 0:9 ja Eesti U15 koondisele 1:5, kodus nii FC Kosele kui oma liiga liidrile Narva Transile 2:7. Kodumängudes mindi küll juhtima, aga mõlemal korral tuli kohtumine lõpetada kümnekesi, sest meeskonna üks liidreid Emil Elrond Karu teenis mõlemal korral punase kaardi.\nU17 neidude eliitliiga põhiturniiri viimases voorus viigistas meie ja Põlva FC Lootose ühendnaiskond võõrsil 2:2 FC Levadia ja JK Tallinna Kalevi ühendnaiskonnaga. Mänge jätkati turniiril 7.–12. kohani, kus esmalt alistati kodus FC RaDina 5:0 ning seejärel kaotati võõrsil FC Elvale 0:4.\nU12 meeskond pidas tänavu 14 mängu, millest võitis 11, viigistas kaks ja kaotas vaid ühe.\nPriit2021-10-08T09:58:52+03:001. oktoober 2021|noored, uudised|\nTähelepanu! 20. juunist 10. juulini oleme puhkusel ning sel ajal on suletud ka klubi kontor. Noorte treeningud algavad taas 11. juulil.\nII liiga põhja-idapiirkond 2022\nRakvere JK Tarvas 13 33\nFCI Tallinn 13 32\nMaardu Linnameeskond 13 27\nTartu JK Welco II 13 25\nJõgeva SK Noorus-96 13 24\nJK Narva Trans U21 12 20\nVõru FC Helios 13 20\nFC Elva II 13 13\nViimsi JK II 12 13\nIda-Virumaa FC Alliance U21 13 12\nJK Sillamäe Kalev 13 11\nTartu FC Helios 12 10\nFC Tallinn U21 11 7\nJõhvi FC Phoenix 12 6\nVõru FC Heliose kodulehel kasutatakse küpsiseid. Küpsistest saate loobuda igal ajal, muutes kasutatava seadme veebilehitseja seadistusi ja kustutades salvestatud küpsised.\tOK


Rajud peod, ecstasy ja amfetamiin: ontlik noorhärra pumpas Eesti narkot täis\nKuum 20. veebruar 2019\nÕpetlik lugu, kuidas korralikust ja heatahtlikust noormehest Taivar Partsist (27) sai suur narkoärikas, kes teisigi noori kuritegelikule teele vedas. Mees aitas lõpuks ise kuriteo lahendada, kahetseb ja ütleb, et tahtis vaid head.\n99 35 Kuula\nTaivar Parts (27) tundus igati viks noormees, lahtise peaga, edukas. Saanud keskerihariduse Mustamäe Tööstushariduskeskusest. Šarmantne daamide hulgas, hea suhtleja, edumeelne: korraldanud kontserte, õppinud ja töötanud rohkem kui aasta Hollandis jne.\nJust seal tekkiski tal mõni aasta tagasi idee hakata reisikorraldajaks. Taivar lõi Eestis hardstyle-klubimuusika huviliste kommuuni HardEst, asutas oma firma ja hakkas Eesti noori sõidutama elektroonilise tantsumuusika suurüritustele ehk reividele. Kümnetele Eesti klubihuntidele organiseeris Parts igal aastal lennupiletid, maapealse transpordi, ühismajutuse üürimajades, festivalipassid ja… lõpuks ka vajalikud ained! Väike tabletimajandus kasvas mõne aastaga kolossaalseks uimastiäriks.\n« Avalehele 35 Kommentaari


VÄLISMINISTEERIUM: Eesti soovib Euroopa Liidu põllumajandustoetuste suuremat ühtlustamist\nAllikas: Välisministeeriumi pressiteade\n26. juuni 2012. a\nEesti soovib Euroopa Liidu põllumajandustoetuste kiiremat ühtlustamist, ütles välisminister Urmas Paet täna Luksemburgis Euroopa Liidu järgmise eelarve (2014-2020) läbirääkimistel Euroopa Liidu välis- ja Euroopa asjade ministrite kohtumisel.\nPaeti sõnul seisab Eesti eelarveläbirääkimistel selle eest, et Euroopa Liidu ühises põllumajanduspoliitikas arvestataks Balti riikide ühisettepanekut tagamaks otsetoetuste kiirem ühtlustamine eelkõige neile, kelle toetused on oluliselt alla Euroopa Liidu keskmist nagu Balti riikidel. "See tagaks võrdsemad konkurentsitingimused ühisel turul ning võimaldaks just madalaima toetusega riike kiiremini järele aidata," märkis Paet.\nVälisminister Paeti sõnul moonutavad ebavõrdsed põllumajanduse otsetoetused Euroopa Liidu ühtset siseturgu. "Eriti praegusel keerulisel ajal on oluline, et sellised moonutused kaoksid ning see aitaks kaasa ka majanduse kasvule," ütles ta. Paet lisas, et põllumajanduse otsetoetused liikmesriikides erinevad kordades ning see ei ole õigustatud.\nKaks teist väga olulist teemat Eestile on kõrgema piirmäära võimalus SKP-st ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutamisel ning ühtekuuluvuspoliitika tagastamatu käibemaksu abikõlblikkus. "Soovime, et 2,5 %-list piirmäära ühtekuuluvuspoliitika vahenditele ei kehtestataks neile liikmesriikidele, keda majanduskriis on kõige enam tabanud. Neile, kelle SKP kasv 2008. - 2010. aastal oli madalam Euroopa Liidu keskmisest," selgitas Eesti välisminister. "Käibemaksu abikõlbulikkuse osas toetame eelmise perioodi süsteemiga jätkamist, kus käibemaks on abikõlblik kulu ka avalikule sektorile," lisas Paet. Need ettepanekud on praegune Euroopa Liidu eesistuja Taani juba läbirääkimispaketti lisanud.\nPaet rääkis, et Eesti toetab Euroopa Komisjoni pakutud eelarvemahtu ja peab oluliseks, et tulevane finantsraamistik keskenduks majanduskasvu tagamisele, konkurentsivõime tõstmisele ja töökohtade loomisele.


Mu ema ja vanaema kasvatasid alati ise perele kartuleid.\nAga mulle ei meeldinud see põllupidamine teps mitte.\nMuudkui küüruta ja korja mardikaid ja kõpla kuumuses...\nEma arvas, et küll ma suuremana mõistan taimede kasvatamise võlusid.\nMuidugi ma ei uskunud teda.\nTeismelisena arvasin, et see ei juhtugi minuga kunagi ja käisin parem mannekeenide koolis.\nAga nüüd see juhtus.\nSee tähendab, et mannekeeniks ma ei saanud kunagi, puhtalt juba selle pärast, et ma ei kasvanud pikemaks kui tõelisele modellile kaenla alla. (Eile just sellist mõõtu naisega kohtusin, kuna ta tuleb Hingele Pai sügiskaanele ja ta pidi pärast minuga intervjuu tegemist kallistamiseks natuke kükitama :D )\nSeega juhtus hoopis see kartulivärk.\nJa kõrvalt vaatab seekord mu oma laps.\nVaata siit, kuidas läheb meie eksperiment kasvatada kartuleid …metsas.\nMõnusat laulupidu ja kartuleid ja kõike muud mõnusalt suviselt eestlaslikku!


Kiire kaalulangus lapse -\nKiire kaalulangus lapse. Header top\nNimelt tuvastati selle käigus, et kolmveerandil kirurgiliselt ravitud rasvunud patsientidel kujunes pärast operatsiooni teatud toitude suhtes välja vastumeelsus. Kaalulangus muudab hapniku kasutamise organismis efektiivsemaks ja sa ei hakka nii kergesti hingeldama kui treppidest üles ronid või bussile järele jooksed.\nArvatakse, et aju aktiivsus suureneb pärast kaalulangust just seetõttu, suudetakse talletada rohkem infot ja juba salvestatud info läbiuurimiseks kiire kaalulangus lapse vähem energiat. Varasemalt on kindlaks tehtud, et rasvumine on seotud halvenenud mäluga, eriti naistel, kes pirnikujulise kehakuju tõttu kannavad lisakilosid puusadel.\nSee, et sina end hästi, seksika ja enesekindlana tunned, võib suhte tasakaalust välja viia. Su kaasa hakkab kartma, et ei suuda olla nii enesekindel kui sina ja kiire kaalulangus lapse, et võib su kellelegi teisele kaotada. Samadel põhjustel võivad saada mõjutatud ka suhted sõpradega. Risk vähki haigestuda väheneb.\nKui kannad endaga kogu aeg kaasas lisakilosid, võib treenimine kahjustada liigeseid ja sa ka hingeldad rohkem kui mis toit on koige parem rasva poletada inimene.\nRahvusvaheline Osteoporoosi Selts leiab, et kaalukaotusega kaasnevad muutused on siiski head ja kaaluvad luudes tekkida võivate muutuste riskid üles. Kui kaalud liiga palju, on su luud küll tõenäoliselt tugevamad peavadki olema, sest nad peavad suuremat koormust talumakuid liigestele mõjub liigne kehakaal kahjustavalt. Uusimad uuringud kinnitavad, et eriti halva mõjuga on kõhupiirkonnas paiknev vistseraalne rasv, nii naistel rasvapoletid 15 meestel.\nUuringud näitavad sedagi, et kaalukaotus mõjub hästi niisugustele kroonilistele seisundutele nagu astma ja kõrvetised — kiire kaalulangus lapse ravimitest kas üldse loobuda või tarvitada neid vähem. Nahk hakkab lopendama. See ebameeldiv nähtus ei kao üleöö, vahel ei pruugigi iseeneslikult kaduda. Rippuv nahk on kahtlemata ebameeldiv ja tekitab paljudele pettumuse — hoolimata sellest, et su keha ise tundub täiesti uus.\nKui oled püüdnud rasestuda, kuid see pole õnnestunud, kiire kaalulangus lapse mõne kilo kaotamisest abi olla. Salenemine aitab kindlustada tervisliku raseduse ja sünnitada terve beebi, kuna ema kehakaalul enne rasedust ja raseduse ajal on seos kõikvõimalike tervisehädadega vastsündinutel. Su tervislik seisund paraneb.\nEnamikule inimestest mõjub kaalukaotuse tervise seisukohalt hästi, näiteks aitab ära hoida haigestumise II kiire kaalulangus lapse diabeeti. Georgia ülikoolis Seega võib rasvumine mõjutada oluliselt silma võrkkesta olukorda. Allikas: Health.


Kristalliöö - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Kristallöö)\nKristalliöö (saksa keeles Kristallnacht) oli Natsi-Saksamaal ja Austrias 9. ja 10. novembril 1938 läbi viidud juudipogrommide rida.\nRüüstati juutide kodusid, asulaid ja kauplusi. Sturmabteilung ja tsiviilisikud hävitasid ehitisi, laastati üle pooleteise tuhande sünagoogi. Kahepäevaseid rahutusi hakati tuhandete lõhutud poeakende järgi nimetama kristalliööks.\nArvatakse, et kristalliööl tapeti Saksamaal vähemalt 91 inimest. Üle 30 000 juudi mehe arreteeriti ja saadeti koonduslaagritesse. Juudi kogukonnale määrati miljardi riigimargane trahv.\nVägivalla käivitas Saksamaal sündinud Poola juudi Herschel Grynszpani poolt Pariisis toime pandud tapmine. Mõrtsukas lasi 7. novembril diplomaat Ernst vom Rathile saatkonnaruumides kolm kuuli kõhtu ja 9. novembril mees suri.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kristalliöö&oldid=4773849"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:43, 22. oktoober 2017.


Mario xtreme bike - Tasuta Online Mängud, Mängud Online\n» Seiklusmänge » Bike mängud » Mario xtreme bike\nÜlim mustuse bike usa\nVihane ühe bike\nEhitus õue bike\nMäng info : Mario xtreme bike\nKirjeldus : Mario on tagasi rattaga, et kogu mario maale. tee on mario maa on jube ja äärmuslikud raske üle. abi mario sõidab läbi mario maa ilma krahhi. samal ajal koguda nii palju münte, kui saad paljastada uue tähemärki mängida.\nKuidas mängida : Kasutage nool sõita\nSildid : Mario, xtreme, jalgratta, oskus,\nMario xtreme bike, mängida mario xtreme bike mäng, mario xtreme bike mängud, mängida online mario xtreme bike mäng, free online mängu.,\nKokku Play : 1674\nKopeeri Blog : Mario xtreme bike\nKopeeri Foorum : Mario xtreme bike


Suvepäevad Villu juures - Äripäev\nSuvepäevad Villu juures\nKõige toredam on, et sellest reaalsuse ja muinasjutu piirimail olevast elust võib osa saada igaüks, kel tahtmist Allika matkatalus puhata ja aega veeta.\nSiin ootab külalisi suur tammepuust kunstmööbliga peosaal ning kolme majakese, palksauna ja matkatarega kämping. Lisaks saab jõeäärsele heinamaale telgi üles panna tuhatkond inimest.\n?Turismitalu loomine tuli elulisest vajadusest,? ütleb matkatalu pidaja Villu Vaargas, et 1994. aastal sundis teda tegutsema töötuks jäämine. Tema enda ehitatud ainulaadsed majakesed sündisid aga hoopis nii, et kliendid andsid soovitusi. ?Ühed tulid ja ütlesid, et tahavad siin telkida. Küsisin, et kes koristab. Nemad vastu, et mis sul, peremees, sellest, me ju maksame,? meenutab Villu. Peagi tuli küsimus, miks ei ole sauna. Nii sai saun ehitatud. Selline palkidest ja vana aja moodi, ainult Villule omase käekirjaga. ?Järgmised leidsid, et saun on, aga väike söögikoht võiks ka olla,? räägib Allika matkatalu peremees. Nii sai toidutare püsti pandud. Tänaseks on sellest välja kujunenud täiesti omalaadne peopidamise paik, mis mahutab sadakond inimest. Ruumis on tammemööbel, mis ehitatud ühegi naelata ja tohutu suur kamin, mille sarnaseid Eestis rohkem pole. Sel kevadel plaanib Villu lõpetada peoruumi sauna ehitamise. ?Mõnele kohe meeldib teiste seas paljalt ringi lipata,? põhjendab ta otse söögisaali juurde leiliruumi tegemist taas klientide soovidele vastamisega.\nAllika turismitalu peremehe märksõnaks on omanäolisus ja selle puudumises teda süüdistada ei saa. Mätaskatus, mis peamajale pandud, oli esimene Eestis. Eraldi lõbu on Villu juures söömine. Siingi kehtib rangelt tõde, et klient peab saama, mida klient tahab. Nii on ta kunagi külaliste soovil hülgeliha teinud, kobras on samuti menüüs sagedane artikkel. ?Selle prae tegemine on saladus,? ütleb ta ja avaldab vaid seda, et loomake hautatakse küüslauguga ja sinna läheb veel 15 sorti maitseaineid. Tavaliselt saab ühest koprast söönuks kümme inimest. Ühes portsus on pool kilo liha. ?Olen seisukohal, et meie juures on praed ikka liha, mitte salatikogu lihatükikesega,? ütleb Villu. Omapärane on seegi, et klient saab praetaldriku pärast sööki endale, sest see tehakse valmis kohapeal puupakust. Nii ei teki hügieeniprobleeme.\nLisaks saab Allika turismitalus paadi ja kanuuga sõita ja platsil võrkpalli mängida. Heinamaa on niidetud ja lõkkepuud varutud. Üks asi veel ? kämpingus pole elektrit, nii et pidu tuleb tõeliselt eksootiline.


Mida te arvate jõulupühadest? | Para-web\n/ Mida te arvate jõulupühadest?\nMida te arvate jõulupühadest?\nKui te neid peate, siis miks? Minule isiklikult on see üks vabandus, et end piiramatult täis süüa-juua...\nPiiramatult just sööma jooma ei hakka, aga eks see õige jõulutunne tulebki jõulusööki tehes, puud tuues-ehtides, jõulumuusikat kuulates ja kinke tehes-peites-kuuse alla sokutades.\nJõulu ajal on ka hea erinevate toitude tegemist eksperimenteerida, seda tuleb niipalju et miski peab ikka välja tulema.\nJõulude ajal alkoholi ei armasta, pere ennekõike.\nHäid jõule kõigile para-weeblastele\nEi tea, miks näiteks üldse Jaanipäevi peetakse?\nEi tea, miks üldse Jõulupühi peetakse?\nEi tea, miks üldse sünnipäevi peetakse?\nEks ikka eelkõige selleks, et keegi võiks sel ajal armastatud või armastav olla, et keegi võiks ennast rõõmsana ja õnnelikuna tunda, südames õnnelik olla, teisi õnnelikuks teha, lähedastega koos olla, kinke saada, midagi enda jaoks pühitseda...\nAga teisest seisukohast vaadatuna eks ikka eelkõige ka selleks, et keegi võiks ennast purju juua, üle süüa, pohmakat (taas)kogeda, kedagi-midagi vihata, ennast puudutatuna või kellestki-millestki ilma jäetuna tunda, et siis taaskord läbi nende õppetundide endas kunagi nende omaduste vastandomadused uuesti ellu äratada ning ka kõik puuduolev taastada...\nSest kui sügavuti selliste sündmuste olemusse vaadata, siis märkame peagi, et tegelikkuses polegi sündmustel meisse mõju. Me märkame, et kõik teadvuslik on tingitud meist endist ja sünnib vaid meie sees. See tähendab, et üks ja sama sündmus võib ajada ühe naerma ja teise nutma, ühe armastust tundma, teise vihkama, sest igaüks projitseerib väljapoole oma sisemise suhtumise (välismaailm on sisemaailma peegeldus; kriitika on vaid omaenese nõrkuste peegeldumine teistelt inimestelt) ja ainult sisemine suhtumine liigutab meid, mitte aga väline juhtum.\nSiit näeme aga, et juhtugu Maa peal mis tahes, see on kaduv, aega ja ruumi projitseeritud kujutlus. Ja kasulik on kõike seda võtta tõsiselt vaid sedavõrd, kuivõrd see rikastab meie kogemust...\nHäid Jõule kõigile ja Valgust südamesse!\nMõnusaid maksakoormuspühi kõigile parakatele .\nJa mina arvan jõulupühadest, et üks lahe nännipüha on see alati .\nTsitaat: Algselt postitas: Freya\nMina arvan, et Jõulud on mingil määral oma 'tähtsuse' kaotanud. Kunagi nagu inimesed ootasid rohkem Jõule, nende jaoks oli see nagu ikkagi tähtis püha! Kuid nüüd? Ma ei tea, seda ei peeta enam nii toredalt nagu varem.\nMinule isiklikult on see üks vabandus, et end piiramatult täis süüa-juua\nMa ei tea! Piiramatult täis juua? See nagu ei lähe eriti Jõuludega kokku, et end laua alla juua, vms? Rohkem nagu aastavahetuse teema.\nmul kuri kahtlus et siin jeesusega pole suurt midagi pistmist. ja jõuluvanaga! nagu eelpool mainitud, on asi pööripäevas. pealegi viimasel ajal polegi vahet kas jaanipäev või jõul.. vihma sajab ja õues +10\nAinult head arvan. Pikad pühad - võtan aega lihtsalt olla. Võtan ette hunniku para-kirjandust, mis lugematta. Tõstan asju ühest kohast teise. Püüan ära visata mittevajalikke asju. Püüan vähese vaevaga organiseerida pidulauda.\nLuban endal mitte midagi teha.\nKülastan ÄMMA, sõidutan oma ema lähetaste kalmule, istun koos laste ja lastealstega.\nMis sa hing veel tahad. Tore on.\nKõigile rahulikke jõule.\nMulle meeldivad, tänu Kristusele on mitu päeva töölt vaba ja saab puhata\nAga võtke Jõulupühi kui talvist pööripäeva. Sest just seda nad olid enne religiooni tulekut. Palju kirikupühi ja poliitlisi tähtpäevi on sätitud vanade astronoomiliste tähtpäevade kohale, et neid varjutada, välja tõrjuda.\nEga ma kutsu üles pahameelele jõulude suhtes aga võtke lihtsalt asju nii nagu nad on - talvise pööripäev pühad. Põhjapoolkera elanike kõige madalama füüsilise aktiivsuse aeg, millal on soodus aeg tegeleda enese sisse minekuga.\nMõelge möödunud aasta peal. Kuidas teil läks? Mis läks hästi, mis mitte nii hästi. Kellele saate olla tänulikud viimase aasta eest, kellele tahaksite tänu avaldada enne aasta lõppemist?\nIlusaid aasta viimaseid päevi kõikidele foorumi liikmetele!\nRohket kiindumust ja armumisi uuel aastal!\nKa teadmistesse saab armuda ja romanssi omada.\nMind valdab iga aasta jõulude ajal sügav ja piinav masendus.. ei tea üldse mis seda tekitab! iga aasta nii olnud juba u.5 aastat jutti.. lihtsalt nii kurb tunne ja meeleolu ei ole üldse. tahaks üldse siit kodust ja eestist kaugele.. isegi perekonnast oleks soov eemalduda. ülejäänud perekond on rõõmus ja mina masetsen üksi kuskil. isegi sõpradega välja ei suuda minna... see aasta ausaltöeldes on isegi kõige hullem mis olnud. masendav...\nTsitaat: Algselt postitas: -scared-\nMinu soovitus - ürita positiivsemalt mõelda .\nSeda stampnõuannet kuulutab iga teine vastutulija - ja kui siis uurida nende kuulutajate endi eraasju, siis selgub, et nad lihtsalt püüavad halva mängu juures teeselda, et kõik on kõige paremas korras Lihtsalt peale jõule saab ju jälle vana rada edasi uhada (peretülid, ületöötamine, paranoiad ja pidev misantroopne virin kõige selle taustal)... Ei, asi pole nii lihtne.\nMina lasin ka seekord jõulud endast mööda ja tegin lihtsalt seda, mida muulgi ajal teen, ehk siis valisin ise, mida teha, sõltumata sellest, mida "traditsioonid" käsevad ja keelavad.\nInternetis pole lihtsalt eriti lihtne sellistel teemadel nõu anda...\nMuidu sooviksin kõigile head uut aastat !\nIse ei ole juba kuskil 2 aastat jõule tähistanud, lihtsalt kõht kodus täis ning sõbradega kuskile lakkuma\nEi ole mingit erilist jõulude tuju viimasel ajal olnud.\nAasta vahetusega on teine lugu. Siis saab ainult sõbradega koos oldud Ning kõvasti pidutsetud, kuid ega sellelgi õhtul ei ole teab mis tähtsust minu jaoks.\nOman armastust ilutulestiku vastu.\nilutulestikku nautides külastage ka lähimat koeraomanikku, et uurida kuidas teised elusolendid peale kahejalgse seda naudivad\ntahan öelda ainult seda, et lindudele ja loomadele on see tõeline õudus.\nPalun vabanda mind Bubblegum torisemise pärast, lihtsalt põnev on vaadata asju erinevate tahkude pealt.\nMuudetud: 7-1-08 kell 14:43:01 Ton\nMinule on see ka õudus kui need jubedalt kõvad paugud käivad, ma kardan igasugu pauke (ärge vasakule mõelge), aga lihtsalt-tõeliselt effektne asi .\nVõiks teema lukku panna?\nHehhee, ise koera omanik ja võin öelda, et enda koeraga probleeme ei ole.\nIga aasta on kenasti pere keskel j6ule veedetud. Minu meelest on ikka esmat2htis see, et pere-s6brad on yheskoos. Isegi mitte kingid ei ole olulised. Lihtsalt see teadmine, et k6ik on yle pika aja j2lle koos.\nJõulud on tore aeg, siis raiutakse maha lugematu arv noori kuuski, et nad ~1-2 nädala pärast nagu praht minema visata. Märkusena lisan, et üks harilik kuusk võib soodsates tingimustes elada kuni 500 aastat vanaks ning kasvada 60m kõrgeks.\nHuuh,võin rahus õelda, et ei ole juba vähemalt 4 aastat kuuske tuppa toonud, kes neid okkaid pärast viitsib koristada\nMida saab VooDoo -ga teha... Xanto 28 10,641 17-01-2010 13:41


Kiek in de Kökis avatakse ülevaatenäitus kuulsa fotograafi Carl Bulla töödest > Tallinn\nKiek in de Kökis ava...\nKiek in de Kökis avatakse ülevaatenäitus kuulsa fotograafi Carl Bulla töödest\nHomme, 20. septembril avatakse muuseumis Kiek in de Kök Peterburi Carl Bulla nimelise Ajaloolise Fotograafia Fondi ja Tallinna Linnamuuseumi koostöös valminud ülevaatenäitus kuulsa fotograafi töödest.\nNäitusel „Carl Bulla (1855-1929), teekond fotodel Peterburist Revalisse“ annavad 80 fotot Carl Bulla pärandist edasi Vene Impeeriumi ilmet XIX-XX sajandi vahetusel, dokumenteerivad elu tsaari õukonnas, kajastavad väliskülaliste visiite ning portreteerivad silmapaistvaid kultuuritegelasi, teadlasi ja kunstnikke.\nNäitus Kiek in de Köki suurtükitornis koosneb kahest osast. Esimesel korrusel on 45-st fotost koosnev, enamjaolt Peterburi vaadetele ning sündmustele pühendatud väljapanek, mille hulgas leidub ka Eesti temaatikat. Torni ülemisel korrusel on aga eksponeeritud kuulsate kultuuritegelaste portreed, nende seas näeme Lev Tolstoid, Vladimir Nabokovit, Ilja Repinit ja Amandus Adamsoni, Fjodor Šaljapinit ning Matilda Kšesinskajat. Mõned fotod näitusel on ka Carl Bulla poegade – Viktori ja Aleksandri looming. Näitus jääb avatuks 10. detsembrini.\nTäna, 19. septembril kell 16.00 tutvustab näitust J. Svetov, kes on Bullade dünastia uurija ning kirjutanud neist mitmeid raamatuid. Loeng toimub vene keeles, sissepääs muuseumipiletiga.


KESKKOND ⟩ Nele Saluveer: kaitse-eeskirjad ei jää ilmtingimata sellisteks - Fookus - Tänane leht\nKESKKOND ⟩ Nele Saluveer: kaitse-eeskirjad ei jää ilmtingimata sellisteks\nRein Kuresoo, Fookuse Keskkonna toimetaja\nNele Saluveer: kaitse-eeskirjad ei jää ilmtingimata sellisteks\nPäikesetõus Matsalus Kloostri külas Kasari jõe luhal. Foto: Raigo Pajula\nKeskkonnaameti looduskaitse planeerimise osakonna juhtivspetsialist Nele Saluveer põhjendab muudatusi eesmärgiga teha Matsalu piirangu- ja sihtkaitsevööndite piirid üldiselt kompaktsemaks ja arusaadavamaks.\nPäris mitmelt poolt kostab Matsalu rahvuspargi uue kaitse-eeskirjade eelnõu kohta üsna karmi kriitikat. Kas siin hakkab tekkima koht, kus riik ja tema kodanikud lähevad teineteise vastu barrikaadidele?\nPostimehes esitatud seisukohad on mulle üldiselt juba varasemast teada ja võtame neid keskkonnaametis tõsiselt. On päris kindel, et kaitse-eeskirjad ei jää sellisteks, nagu need praeguses eelnõus on. Oleme juba saanud mitmeid arvestamist väärivaid ettepanekuid ja kindlasti saame veel.\nPaljusid inimesi on ehmatanud suur hektarite arv, mis läheb sihtkaitsevööndist piiranguvööndisse. Aga on suur vahe, kas sihtkaitsevööndis on mets või mereala. Merealal saab väga paljusid tegevusi, mis võivad loodust ohustada, piirata ka piiranguvööndi kaitsekorraga.


Mürgistusennetuse nädal: lapsed söövad laokile jäetud ravimid ära | Mürgistusteabekeskus\nmurgistusennetuse nadal lapsed soovad laokile jaetud ravimid ara\nK, 18/03/2020 - 12:17\n„Mürgistuste ennetamiseks tuleb hoida ravimeid lastele kättesaamatus kohas ja lastele ohte selgitada. Kuna lapsed on osavad jäljendajad, ei tasu ravimeid üldse laste nähes võtta,“ räägib Terviseameti Mürgistusteabekeskuse juht Mare Oder kodustest ennetusmeetoditest. Tema sõnul on ravimite hoiustamiseks parim koht lukustatav kapp. Juhendeid kodu ohutumaks muutmiseks leiab Mürgistusteabekeskuse veebilehelt www.16662.ee-> Mürgistusriskid. Vaata ka ennetusnädalal jagatavat videoüleskutset (kliki) ning lapsevanematel tasub koos lapsega vaadata ka Jänku Jussikese multifilm (kliki).\nKodust väljas on ohukohti rohkem ja ettevalmistust ei ole alati nii lihtne teha. „Vanavanemate juurde minnes leiavad lapsed tihti laualt eest nädalaks valmis seatud ravimid, mis tunduvad elukogenematutele maailma avastajatele mõnusate kommidena,“ toob Oder näite ja soovitab kasutada päevadosaatoreid, mida tuleks siiski hoida lastele kättesaamatutes kohtades.\nKui õnnetus siiski juhtub, tuleb võimalikult kiiresti helistada mürgistusinfoliinile 16662, et saada juhised esmaabiks. „Hiljuti jõudis haiglasse üks kaheaastane laps, kes sai kätte vanaema õhtused ravimid. Kui vanemad oleksid kohe helistanud, oleksime saanud anda koduse ravi juhised, aga kuna juhtumist oli mitu tundi möödas, tuli laps juba süvenevate tervisekaebustega hospidaliseerida,“ kirjeldas Oder.\nMürgistuste esmaabi sõltub sellest, millest mürgitus tingitud on. Paljudel juhtudel on abiks aktiivsüsi, mis seob mürgiseid aineid ja takistab nende imendumist. „Aktiivsütt peaks igas koduapteegis olema vähemalt 50 g ehk 200 tabletti,“ soovitab Oder. Siiski tuleb silmas pidada, et aktiivsüsi on nagu iga teinegi ravim oma kõrvaltoimetega, mistõttu tuleb seda manustada vaid spetsialisti soovitusel. Spetsialisti nõu saamiseks helista mürgistusinfoliinile 16662.


olen 23-aastane taimetoitlane (mune ja | Tervisliku toitumise informatsioon\nolen 23-aastane taimetoitlane (mune ja piimatooteid tarbin, liha ega kala mitte). Kas oleks mõttekas võtta paar korda nädalas mõnda taimset raualisandit (olen apteekides näinud paari toonikulaadset raualisandit). Mis valentsiga toidulisand kõige parem oleks? Ühest küljest tean seda, et väike rauadefitsiit on organismile vähem ohtlik kui raualiig, ent kui arvestan ennast rauavaegusaneemia riskigruppi (st noor naine ja taimetoitlane), siis tundub toidulisandi kasutamine pigem loogiline, eriti arvestades seda, et kui toidulisandiks on mitteheemne raud, ei tohiks liigset rauda organismi koguneda (kas viimane väide on tõene?). Lisaks on mul olnud probleeme piiripealse hemoglobiinitasemega (siis ei olnud veel taimetoitlane). Paar kuud tagasi tehtud vereanalüüsid olid küll hemoglobiini koha pealt korras, kuid ei tea, kas mõõdeti ka palutud ferritiinitaset.\nNiisama umbropsu ühtegi toidulisandit võtta kindlasti ei soovita. Kõigepealt tasuks siiski lasta perearstil teha korralik vereanalüüs, et selgitada välja, kas üldse toidulisandi võtmine on vajalik ning kui selgub, et on, siis peaks tema olema see, kes soovitab õiget preparaati.\nToiduga saab rauda ka taimsetest toiduainetest. Palju on mitte-heemset rauda teraviljatoodetes, kuid neist on imendumine raskendatud. Veidi parandab neist imendumist vitamiin C, mida akorda leidub rohkesti puu- ja köögiviljades ning mahlades.\nRohkem murelikumaks teeb mind see, et Te ei söö kala. Kala on praktiliselt ainus arvestatav vitamiini D allikas. Vitamiini D on aga vaja, et kaltsium saaks imenduda. Seetõttu peaksite kas hakkama sööma kala või siis võtma kalamaksaõli.


Stieg Larsson «Never judge a book by its movie Never judge a book by its movie\nApple’i promo, kohvisõltuvus ja antisotsiaalne Pipi Pühapäev, märts 14 2010\nilukirjandus Stieg Larsson\tbibliofiil 10:33 p.l.\nKui kõik ausalt ära rääkida, tuleb alustada sellest, et ma ei arvanud, et Stieg Larssoni The Girl with the Dragon Tattoo (e.k. “Lohetätoveeringuga tüdruk”) mulle üldse meeldiks. Mind ei huvita ei äri, ei ajakirjandus ega vanade inimeste veidrad mured. Ma ei arvanud isegi seda, et ma selle lõpuni loen, aga vaat kus lops. Pidin üllatuma.\nStieg Larsson ei vaja vist eestlasele erilist tutvustamist, kuna tema Millenniumi-triloogia on juba kuid igal pool figureerinud, raamatupoodides ehitatakse nendest raamatutest vigurtorne ja igasugu arvustajad on end tema kolmest krimiromaanist sügavalt läbi puurinud. Igaks juhuks mainin siiski ära, et tegu on Rootsi ajakirjanikuga, kes pärast oma romaanide kirjastajale viimist otsustas 2004. aasta novembris ühtäkki südamerabanduse saada ja sussid püsti visata.\nMillenniumi triloogia esimeses raamatus “Lohetätoveeringuga tüdruk” (originaalis on raamatu nimi vist hoopis “Mehed, kes vihkavad naisi”, ei tea miks Eesti versioon inglisekeelse tõlke nime kannab, seesugusel vihasel raamatul võiks ikka vihane nimi ka olla) saab lugeja tuttavaks ajakirjanikuametit pidava Mikael Blomkvistiga, kes mõistetakse süüdi ärihai Wennerströmi laimamises. Peagi võtab temaga ühendust üks teine ärimaailmas tuntud nimi, eakas härra Henrik Vanger, kes palub Blomkvisti abi perekonnamüsteeriumi lahendamisel. Nimelt kadus aastaid tagasi vanahärra 16-aastane sugulane Harriet, kelle saatus on siiani udulooriga kaetud. Vastutasuks lubab vanamees Blomkvistile hulga pappi ja Wennerströmi kohta kompromiteerivat materjali. Ajakirjanik võtab pakkumise vastu ning hakkab varitöö (Vangeri perekonnakroonika kirjutamine) varjus Harrieti kadumist uurima. Peagi ristub Blomkvisti tee salapärase noorukese musta riietuva ja rõngastatud Lisbeth Salanderiga, kelle minevik hoiab endas saladusi ning kes omab mitmeid varjatuid andeid, millest peamine on vast see, et neiu on hämmastavalt osav häkker ja oskab kerge vaevaga igasugust infot välja nuhkida.\nKui tavapärased krimkad-thrillerid on kui kirjanduslik kiirtoit oma paarisaja leheküljega, siis Larsson virutab lugeja lauale mitu telliskivi, mille tegevustik venib kohati kui püksikumm, kuid siis napsab raamat sulle vastu näppe ja läheb veidi maad kiire sammuga edasi. Loomulikult on hea lugeda raamatut, kui autor teab, millest ta kirjutab. Seega on ka ajakirjandust, natsismi ja muud Larssonile hingelähedast puudutavad kohad raamatus realistlikult ja kenasti kirja pandud. Ometi kipub Larsson muude asjadega laisk olema. Pikkadele uurimisperioodidele järgnevad kiired lahendused, mis mõjuvad veidi ebaloogiliselt. Ühel hetkel veedab tegelane mitu päeva mingit infokillukest uurides ja järgmisel kargab Google’ist hämmastavalt kiirelt just see õige artikkel lahti. Ja üldse ma ei saa aru, miks nad oma müsteeriumeid kiiremini ei lahendanud, sest kõik tegelased olid pidevalt kofeiinilaksu all. Larssoni Millenniumi-raamatud oleksid vist hoopis õhemad, kui kõik kohvikeetmise ja pitsa ülessoojendamise jupid koos muu ebaolulisega nagu rüperaalide parameetrite ülesloetlemine välja rookida.\nRaamatukaantel mainitakse korduvalt Lisbeth Salanderi kui karakteri unikaalsust. Mina nägin temas just neid omadusi, mida üks stereotüüpne keskealine meesterahvas minu meelest ühele stereotüüpsele subkultuuri esindajale külge kleebiks, et temast midagi “erilist” teha. Kui asja nii vaadata, siis ega ma eriti ei üllatunud, et Larsson otsustas selle kleenukese heviplika üdini iseseisvaks ja attitude’iga häkkerist geeniuseks muuta. Aga ei, mulle see tegelane meeldis ja just tema pärast lugesin ka teise osa, The Girl who Played with Fire läbi ning plaanin ka The Girl who Kicked the Hornets’ Nest kätte võtta, kui see odava paperbackina poodidesse jõuab (mul lihtsalt on see probleem, et ma ei saa alustatut pooleli jätta, isegi siis, kui loetu mind eriti kaasa ei tõmba). Teised tegelased jäid kuidagi kaugeks ja igavaks, võib olla ka oma vanuse pärast. Mikael häiris mind oma lõdva püksikummi tõttu. Ja ausalt öeldes paistab terve triloogia oma naiste poole suunatud vägivallaga üks feministi õudusunenägu olevat, rääkimata sellest, et kõik naistegelased on suhteliselt kõrvalejäetud, ahistatud ja etteaimatavad, ainus tegija on vaid Salander, aga ka temas lööb rohkem välja seda vihast maskuliinsemat poolt, androgüünne nagu ta on oma lameda rinnaga, mis teises osas kahjuks aga silikoonid saab.\nTeine raamat paistab esimesele alla jäävat. Tundus, et esimene osa oli kuidagi läbimõeldum ja autor suutis pinget lõpuni üleval hoida, kuigi Harrieti saatus oli raamatu esimestest lehekülgedest juba aimatav ja mom-õ-ror-vov-a-ror-i-kok-sos oli ka kõige tõenäolisem vant valitud. Teise osa miinuseks oli minu silmis see, et raamat tegeles Lisbethi personaalse minevikuga ja tema saladuste ilmsikstulemine röövis temalt müstika, tema karakteri lahtimõtestamine muutis teda minu silmis veidi igavamaks ja lisaks hakkas usutavus ka ära kaduma. Mina ei usu teps mitte, et üks peahaavaga imeõbluke tüdruk killbillilikult mulla alt välja ronib, oma aju näpib ja lõppkokkuvõtteks ikka ellu jääb, olgu ta nii karm tibi kui tahes.\nVaevalt, et see kompott ilma autori surmata, raamatus sisalduva vägivallata ning (lesbi)seksita nii palju müüks, kuid siiski tundub Millenniumi triloogia olevat oma detailsuse poolest peajagu teistest thrilleritest üle ning tegelikult on ikka väga lahe, et põhjamaade kirjandus ka aeg-ajalt niiviisi tunnustust saab. Kõlbab lugeda küll, hea lihtne jälgida ja meie kultuuriruumile lähedasem ka kui angloameerika krimkad.


Peatreener Cretu: Serbial on suured tähed, Eestil suured südamed - Sport, Võrkpall - Postimees.ee\nGheorghe Cretu hoolealused teenisid järjekordse 3:0 võidu. | FOTO: CEV\n«Vaadake nende koondise nimekirja, lugege kus need mehed mängivad. Kananahk tõuseb ihule,» võtab tänase mängu kokku Eesti koondise peatreener Gheorghe Cretu. «Meil ei ole selliseid nimesid. Aga meie meestel on suur süda! Ma soovin, et ühel päeval – ja see päev on lähedal – pääseks ka need mehed suurtes meeskondades platsile nagu praegu serblased. Meil oleks seda tulevikus koondises tarvis.\nKa noorte jaoks: et väikestel mängijatel oleksid iidolid, keda nad tahaksid imiteerida. Ma usun, et juba praegugi tuleb Eestis ohtralt noori, kes otsustavad, et tahavad võrkpalli mängima hakata.»\nEM on alanud Eestile ülivalusalt – kaks 2:3 kaotust Soomelt ja Serbialt. Ees ootab veel vast kõige kangem pähkel Poola. Peatreeneri sõnum senise turniiri kohta: «Kuigi me ei näidanud Soome vastu oma parimat mängu, võitlesime juba seal hullupööra. Võib-olla mõni mänguelement parajasti ei töötanud, aga mängijad ikka uskusid, et nad suudavad matši pöörde tuua.\nTäna olid kõik esimesest punktist alates vaimselt valmis. Nad teadsid, et võime neid võita. Seda oli näha – vahet pole, mis oli skoor, andsime ikka lahingu. Isegi viimases geimis uskusime 10:14 taga olles, et on võimalik veel Serbia kinni püüda.»\nCretu mõtted lähevad saalis valitsenud vingele atmosfäärile – üle tuhande fänni tegid Gdanskist väikese Eesti. «Kui sellised inimesed on sinuga, sinu ümber saalis, siis see on lihtsalt imeline. Nad on teinud ajalugu. Kõik jäävad Poolas meenutama kangeid Eesti fänne. Suur aitäh! Isegi riietusruumis räägivad neist kõik – mida nad meeskonnale oma kaasaelamisega annavad,» rääkis meie meeskonna loots.\nTänases mängus kerkis Eesti tagantutsitajaks Renee Teppan – esimeses geimis Oliver Venno välja vahetanud diagonaalründaja tõi lõpuks 17 punkti. Cretul oli oma hoolaluse kohta öelda vaid kiidusõnu: «Ta on olnud väga tagasihoidlik. Alati oli alati teine number aga jätkas kurtmata vaeva nägemist ja näitas nüüd, et meeskonnakaaslased võivad tema peale loota. Ta on suureks kasvanud. Ta on täiskasvanum kui varasematel aastatel ja seepärast teenis ta ära võimaluse edaspidi Trentino klubis mängida. Järgmisel aastal tuleb temast üks parimaid diagonaalründajaid.»\nKas see tähendab, et Teppan saab võimaluse ka viimases mängus Poola vastu? Küsimust ilmselgelt ette aimanud Cretu võtab see muigama. «Kutid, las ma magan täna!» ei taha ta oma mõttekäike avaldada.\nÜldiselt läheb lahing Poolaga Cretu sõnul vaimseks duelliks – kui eestlased sajaprotsendiliselt ei keskendu, siis maailmameistrite vastu lihtsalt ei saa. «Kui sa ei ole valmis, siis nad teevad selle mängu 45 minutiga ära. Kui kaotad pärast esimest geimi keskendatuse läheb tund. Need on mehed, kel on suuri mänge vöö vahel üle saja,» rõhutab peatreener, et eestlased lähevad võõrustajatele kindlalt lahingut andma.


Valu kõhu külgedel, Äge terava valu kõhu allosas\nSageli kaasnevad vaevusega mao- või käärsoolepõletikud. Embrüo arenguga väljaspool emakat on munajuhade anumad ja seinad kokku surutud, on oht munajuhade ja anumate seinte rebenemiseks, millele kinnitatakse viljastatud munarakk. Krambid koos kõhulahtisuse või — kinnisusega võivad olla märgiks ärritunud soole sündroomist. Kohalike tunnuste hulka kuuluvad oksendamine, iiveldus, pettumus, tugev kolin ning tuikavad ja teravad valud nabas. Valu alaseljahaiguste korral, mis kiirgub paremal pool asuvasse kubemesse vt siit. Rahvapärased meetodid Koos ravimitega nabavaluga seotud seedetrakti haiguste raviks, traditsiooniline meditsiin.\nNeed võivad olla seedetrakti haigused - söögitoru põletik või selle spasm, maohaavand, jällegi sapipõie haigus koletsüstiitpankrease haigus; osa valu võib põhjustada lihtsalt ärevushäired. Tavaliselt kirjeldavad patsiendid neid kui valu rinnus, täpsustamata midagi konkreetset.\nTeine neeruhaigusega seotud valu põhjus on nefroptoos vaguse neer, neerude prolaps. Neerud lebavad rasvapadjal. Rasvkeha paksuse järsu vähenemisega näiteks kehakaalu langetamisel hakkab neer aga vajuma, millega kõndides ja joostes kaasnevad külje seljaosa tõmbamis- ja valutamisvalud. Kõhunäärme endokriinsete funktsioonide rikkumine - düspankreatiism - võib põhjustada valu ka kõndimisel või muul füüsilisel tegevusel.\nHaigus esineb alkoholi kuritarvitamise, kiirtoidu, gaseeritud jookide korral. Sellega seotud sümptomiteks on kerge iiveldus ja lahtised, sagedased väljaheited, milles võib leida seedimata toidu osakesi.\nTühjad ja tõmbamisvalud võivad ilmneda kiire kõndimise või jooksmise ajal kõhuõõnes ja vaagnapiirkonnas olevate adhesioonide st sidekoe tükid olemasolul. See haigus esineb sageli peensoole patoloogiaga lastel või eakatel, kellel on adhesioonid, soole ülevoolu ja suurenenud peristaltika tõttu.\nKõik muud valuhoogude juhtumid kõndimisel või jooksmisel vajavad hoolikat analüüsi ja täiendavaid uuringuid. Paremal või vasakul olevate igavate ja valutavate valude esinemisel on vaja läbi viia kõhuõõne ja väikese vaagna ultraheliuuring.\nNaised, kellel on alakõhus tõmbav valu, peaksid pöörduma günekoloogi poole.\nKõigil teistel kerge kõndimise ja jooksmise korral teostab esmaseid konsultatsioone terapeut. Kui uriini- ja vereanalüüsid näitavad neeru- või kõhunäärmehaigustele iseloomulikke näitajaid, annab terapeut saatekirja nefroloogile või gastroenteroloogile. Interkostaalsete närvide pigistamisest põhjustatud valu korral on vajalik neuroloogi konsultatsioon. Mida teha, kui teil on kõndides valu? Tugev valu haarab vahel ka kogu kõhu.\nTüüpilised sapikivitõve valude esilekutsujad on ðokolaad, munatoit, rasvarikkad kreemid, vahukoor, majonees, pähklid. Valu vähendavad soe kott ja vann. Ägeda kõhuvalu puhul tuleks alati kirurgiga konsulteerida, et oleks võimalik õigeaegne ja tulemuslik ravi. Marika Jürgenson. Apteegi käsimüügis on saadaval spetsiaalne segu Rehydron, milles sisalduv suhkur soodustab vee ja naatriumi imendumist sooltes ning tsitraat korrigeerib happe-aluse tasakaalu häireid.\nGaasid Gaasid tekivad peamiselt vale käärimise tagajärjel, kui soole mikrofloora on muutunud või sinna jääb liialt bakterite eluks vajalikke toitaineid. Gaase aitab siduda vana hea aktiveeritud süsi. Sorbexi söekapslites sisalduvaid mikropelleteid võib anda ka lastele, kui kõht on väga lahti. Neid sümptoome saab reeglina kontrollida dieediga, samuti elustiili muutuste ja stressi vähendamisega.\nMõningatel juhtudel on vaja ka ravimid. Rinnakorvi all tekkiv ülakõhuvalu võib viidata südamelihasega seotud probleemidele. Kui valu ei kao või süveneb päevaga, pöörduge arsti poole. Miks naba valutab enterokoliidiga, me arvasime ülalpool ja sellise sümptomi raviks on vaja dieedist välja jätta tooted, mis soodustavad mao limaskesta ärritust, ja juua palju vett.\nKui teil on äkki nabavalu ja te ei kao päeva jooksul ära, pöörduge oma perearsti poole.\nTa palpeerib, küsib sümptomite kohta ja määrab ravi või suunab mõne teise arsti juurde. Sõltuvalt diagnoosist võivad nabavalu edasist ravi jätkata gastroenteroloog, günekoloog, homöopaat, endokrinoloog ja muud spetsialistid. Igasugune valutunne näitab, et kehaga on midagi valesti.\nSelles artiklis tahan rääkida sellisest probleemist nagu naba valu. Selle esinemise põhjused, diagnostilised meetodid ja kõrvaldamismeetodid - tahaksin sellest rääkida. Iseenesest valusid lihtsalt ei paista. Kui need tekivad, näitab see, et keha annab lihtsalt märku, et midagi pole korras. Sellisel juhul peate viivitamatult pöörduma arsti poole. Sel juhul peate teadma: Valu olemus. Piirkond, kus nad on lokaliseeritud.\nValu kestus võib olla erinev - mitmest tunnist paari päevani. Tasub öelda, et see haigus esineb kõige sagedamini lapsepõlves. Samal ajal on ka teisi sümptomeid: iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, nõrkus, naha kahvatus.\nSümptomiteks on sel juhul terav terav valu nabas ja kõhu paremal küljel. Samuti on krambid, oksendamine, iiveldus, gaas. Miks muidu võib nabas olla valu? Selle esinemise põhjused on sellised haigused nagu peensoole vähk. Samuti on järgmised kaasnevad sümptomid: iiveldus, oksendamine, isutus ja järsk kehakaalu langus. Põhjus 2. Niisiis, valu võib esineda kõhu erinevates piirkondades, kuid aja jooksul on need endiselt lokaliseeritud paremas alumises osas.\nSeda diagnoosi on üsna lihtne kontrollida: kui valu lokaliseerimise peamisele kohale avaldatakse survet, suureneb valu märkimisväärselt.\nKaasnevad sümptomid: palavik, suukuivus ja südamepekslemine. Tasub öelda, et sellise valu korral peate viivitamatult pöörduma arsti poole. Põhjus 3. Põhjused võivad peituda ka sellisesse haigusesse nagu song. Lisaks on naba piirkonnas võimalik tunda või näha ümmargust või piklikku moodustist. Samuti kaasnevad selle haigusega järgmised sümptomid: oksendamine, iiveldus, gaas, probleemid väljaheitega.\nSelle haigusega peate viivitamatult pöörduma arsti poole.\nIse ravimine võib sel juhul maksta patsiendile mitte ainult tervise, vaid ka elu. Põhjus 4.


Kuidas panna kokku tervislik ja soodne nädalamenüü? - Läänlane.ee\nKuidas panna kokku tervislik ja soodne nädalamenüü?\nTihti arvatakse, et tervislikult toitumine on kallis ja seda ei ole võimalik endale lubada, eriti juhul, kui tegemist on suurema perega. Tegelikkuses on see aga müüt ning mõningaid soovitusi järgides saab soodsalt ja tervislikult toita kogu pere – nii suurema kui ka väiksema. Oleme sinu jaoks kokku pannud soovitused, mida arvesse võtta pere nädalamenüü koostamisel.\nJälgi toidupoodide hindu ja pakkumisi!\nSelleks, et nädalamenüü kulusid kontrolli all hoida, tutvu erinevate pakkumistega ning kasuta neid ära nädalamenüü koostamisel. Üheks võimaluseks on liituda erinevate toidupoe kettide kliendiprogrammidega ja soetada toiduaineid, mis on spetsiaalselt allahinnatud. Nii mitmed erinevad poed pakuvad püsikliendi programme, nii näiteks saab taotleda kliendikaarti näiteks Grossi poodide jaoks. Grossi poed asuvad üle Eesti, mistõttu saab kliendikaardiga soetada hea hinnaga tooteid üle terve Eesti.\nNaiste lahtised suvekingad, milleta ei möödu ükski suvi\nLisaks tasub hoida silm peal nädalapakkumistel, selleks tasub enne nädalamenüü kokkupanekut tutvuda erinevate kettide kliendilehtedega, mida annavad välja suuremad toidukauplused: Rimi, Maxima kui ka teised. Maxima kliendileht annab ülevaate terve nädala parimatest pakkumistest ja see jõuab mugavalt inimeste postkastidesse.\nKaupmees on paljudele tuntud kui Eesti suurim hulgimüügikett, kuid tegelikult tasub poe pakkumistel silm peal hoida ka eraisikutel, sest Kaupmees pakub suures valikus hea hinnaga tooteid kõigile.\nPlaneeri toidukorrad ja mõtle läbi kogu menüü!\nKui sa oled tutvunud erinevate pakkumistega, siis koosta kogu nädalamenüü. Proovi kasutada selles võimalikult palju toiduaineid, mis on sinu kodupoes erinevate pakkumistega soodsama hinnaga. Samuti tasub hea hinna korral varuda ette kuivaineid või teisi toiduaineid, mis pikalt säilivad ja mida tihti toiduvalmistamisel kasutada. Selleks võib olla näiteks nii tatar, riis, erinevad konserveeritud toiduained kui ka tee või kohv.\nKõige aluseks on kogu menüü läbi mõtlemine ja planeerimine. Kui osta korraga kogu nädala menüü jaoks vajalikud toiduained, väldid mitmeid kordi poes käimisi ning vähendad seeläbi emotsioonioste, mis tihti peale moodustavad väga suure osa meie ostukorvi summast.\nTeiseks aitab planeerime kasutada ära maksimaalselt seda toitu, mida oled soetanud. Kui sul on väiksem pere, siis mõne toiduaine pakk on niivõrd suur, et seda ei tarbi ühe korraga ära. Siin tuleb appi mõni teine retsept, kus sama koostisaine kulub ära ja mille saab kohe enda menüüsse planeerida.\nSöö kodus ja muuda toidu valmistamisest tore koosviibimine!\nVäljas söömine võib minna üpriski kulukaks, eriti, kui kohvikusse minnakse suure perega. Muidugi ei tähenda soodne nädalamenüü seda, et kohvikus ei tohiks üldse käia, tohib küll!\nKüllaga ei ole see väga tihti mõistlik, sest kodus on võimalik toitu valmistada kordades soodsamalt. Selleks, et pidev toidu valmistamine ei muutuks tüütuks, loo sellest perekonna ühistegemine. Pärast pikka töö- ja koolipäeva on väga tore koguneda köögis, jutustada enda päevast ja valmistada üheskoos süüa. Nädalavahetustel korralda ühiseid kokkamisõhtuid sõpradega ja avastage uusi retsepte, mida varem ei ole teinud. Niimoodi võib söögi tegemine olla väga lõbus ning perekonda ja sõpru liitev tegevus.\nTervislik menüü ei pea olema kallis. Võtmesõnaks on planeerimine – mõtle läbi oma kogu menüü, hoia end kursis erinevate pakkumiste kui ka nutikate soovitustega teiste inimeste poolt (nt Frukt.ee; 24tundi.ee jt) Planeerimine on hea nii sinu rahakotile kui ka meie planeedile, sest nii ei raiska me toitu ja hoolime loodusest!\nLäänemaa tennisistid võitsid turniire ja kõrgeid kohti\nHaapsalus varastati poe ostukärust kott raha ja dokumentidega\nSisevalgustuse olulised omadused\nMida kinkida emale?\nKasutatud auto liising: 5 asja, mida kindlasti silmas pidada\nEkspertkomisjon: COVID-19 vaktsiini tõhustusdoosi tuleks teha ennekõike vanemaealistele ja hooldekodude elanikele


Balti Laevaremonditehas kasvatab investeeringuid | Õhtuleht\nBalti Laevaremonditehas kasvatab investeeringuid\n9. juuni 1997 00:00\nMullu suurendas Balti Laevaremonditehas ligi kaks korda investeeringuid. Investeeritud 58 miljonist kroonist kasutati suurem osa uute projektide käivitamiseks.\nMullu osteti ja paigaldati metalliettevalmistusliin, mis tõstab valmistatavate metalltarindite kvaliteeti. Ujuvdoki rekonstrueerimisega avanes võimalus dokkida tunduvalt pikemaid laevu kui enne, rääkis Balti Laevaremonditehase (BLRT) peadirektor Georgi Dudenko.\nKui mullu paigutati ettevõttesse 86 miljonit krooni, siis tänavu loodetakse investeeringute mahtu kasvatada 100 miljoni kroonini. Põhiliselt läheb see raha kaide remondiks ja metalltarindite tootmisse.\nRiias ostetud gaasitehas avas uued tehnilise gaasi turud Lätis, märkis Dudenko. Gaasi turustamisega Lätis tegeleb BLRT tütarettevõte, tööstusgaasi tootja ELME EME.\nDudenko märkis, et eelmisel nädala Eestis käinud Saksa masinatööstuse liidu delgatsioon tundis ettevõtte vastu suurt huvi ning käsil on mitme ühisprojekti väljatöötamine.\n1996. aasta lõpus alustati Balti Laevaremonditehases jääklassi kuuluva piirivalvekaatri ehitamist, mis peaks valmis saama juuli lõpuks. "Seda ei pea me mitte ainult üksiku vastutava tellimuse täitmiseks, vaid laevaehitusprogrammi uuestisünniks Kopli poolsaarel aastateks ja aastakümneteks," rääkis Dudenko.\nPeale laevade remondi rekonstrueeritakse raudteetehnikat. Kokku on Eesti Raudtee tellimusel korda tehtud ligi 50 raudteeveeremit.\nMullu oli laevaremondi osatähtsus ligi 50% ning raudteetehnika remondil umbes 10%.\nLisaks valmistatakse suuri metalltarindeid, mis kõik müüakse Läände. Peale selle tehakse masinaehitusalast toodangut ning osutatakse sadama- ja teisi teenuseid. Dutenko sõnul aitab tegevuse mitmekülgsus tagada kontserni stabiilsuse ning tänu sellele saab firmat arendada kõigis suundades.\nAlates 1997. aasta algusest on Balti Laevaremonditehases remonditud 80 alust. Viimati lõpetati praegu Virtsu-Kuivastu vahel sõitva parvlaeva "Regula" remont.\nBalti Laevaremonditehase kontserni kuuluvate ettevõtete kogukäive oli mullu 380 miljonit krooni, mis 57 miljoni krooni võrra ületab 1995. a. käibe. Tänavuseks käibeks prognoositakse 480 miljonit krooni. Eelmise aasta kasum oli 73 miljonit krooni, ent kasumi juurdekasv oli väiksem kui eelmisel perioodil.\nVAMBOLA SALUPUU foto\n80. alusena remontis Balti Laevaremonditehas praegu Virtsu-Kuivastu vahet sõitva parvlaeva "Regula".


Steamist on praeguseks hetkeks juba eemaldatud mitmeid Telltale mänge, s.h. ka Tales of Monkey Island ja Back to the Future, kuid mõned neist on veel endiselt saadaval, näiteks Tales from the Borderlands ja Minecraft: Story Mode seeriad. Kui kellelgi on veel oma Steami mängukogust mõni Telltale mäng puudu, mida ta sooviks oma kogus näha, siis tasub selle täiendamisega kiirustada.\nTelltale likvideerimisega ja olemasolevate varade haldamisega tegeleb Sherwood Partners, kes võttis eelmisel nädalal võimalike võlausaldajatega ühendust ning on alustanud Telltale varade müügiga. Maha müüakse kõik, s.h. füüsilised tooted ja mööbel, kaubamärgid, litsentsid, tarkvara ja lähtekood.\nLisaks teatas üks endine Tellatel töötaja GameDaily‘le, et töösuhte lõppemisele järgnenud tervisekindlustus COBRA lõpeb endistele Telltale töötajatele 30. novembril 2018. Tavaliselt kestab COBRA kindlustus kuni 18 kuud. Kuid ettevõtte likvideerimise järel lõpevad ära ka nende tervisekindlustuse kokkulepped. See jätab üle 250 endise Telltale töötaja nende tervisekindlustusest ilma.\nTelltale Games koondas suurema osa töötajatest septembris, kui selgus, et peamised investorid on otsustanud Telltale edasise toetamise lõpetada. Väidetavalt ei ole Telltale senini täitnud oma kohustusi endiste töötajate ees, s.h. saamata jäänud töötasud, boonused, komisjonitasud, puhkusetasud, jne.\nSteam Game Festival lükati edasi\nPUBG on hetkel Steamis tasuta mängimiseks\nMeile Meeldib Mängida #49 – Videomänge müüdi viimases kvartalis rohkem kui kunagi varem


Inno ja Irja kohvik: Presidendil närvid täitsa läbi\nPresidendil närvid täitsa läbi\nTea, kas suhtekriisi või mõne muu asja pärast, aga meie president Ilvesel on närvid täitsa läbi. Täna hommikul taheti tema käest küsida olukorra kohta Venemaal, ent Ilves rebis omal prillid peast ja juhtme kõrvast ning pobises telejaama Sky News otsesaates midagi arusaamatut.\nPaar päeva tagasi postitas presidendi väidetav armuke Iivi Masso Twitterisse kogenud Soome teleajakirjanikku Risto Vuorineni laimava teksti, mis valas veelgi õli tulle Eesti-Soome niigi pingelistele suhetele. Kas see oli samuti presidendi poolt soovitatud?\nMingi kamm on Ilvesel ajakirjanikega, kuigi ta ise on elukutselt ajakirjanik. Samas peaks president jääma igas olukorras kindlaks, see on tema kohustus, eriti kriisiolukorras.\nInno on ka ise ajakirjanik aga millegipärast on tal nii ajakirjanike kui ka teiste inimestega mingi kamm...\n8. veebruar 2015 18:46\nMina ei ole täheldanud, et Innol mingi kamm oleks kellegagi.\nMinu arvates suhtleb täitsa vabalt siin kui seal. Kunagi mõned aastad tagasi nägin teda RIMI kalasabas kalamarja ostmas: oskas väga ilusti ütelda tänan kui ka palun. Mis te veel tahate?\nAga Ilves on oma olemuselt arrogantne ja enesekeskne tüüp. Konkreetses situatsioonis tuli see erakordselt reljeefselt esile.\nMees ei andnud üldse aru enesele-keda ja mida ta esindab. Tema "tagasihoidlik" persoon polnud üleüldse oluline. Oluline oli tema positsioon-amet,see, et teda esitleti Euroopa -Vene piiririigi Eesti Vabariigi Presidendina , paluti otse-eetris vastata ning kui otse eetris hakkab üks poliitik sellise tühja koha peal tähte närima või primadonnatsema-siis peaks olema selge:see inimene ei näe mitte asja ennast vaid ennast asjas. Väga paha lugu.\np.s. ma pole olnud algusest peale selle Miki poliitikutalendi austaja, lausa põlgan selliseid eneseimetlejaid ksenofoobe.\n9. veebruar 2015 15:57\nEvka uus boyfrend on noor lõõtsamängija Siim, kes oskab lõõtsad kikki ajada, hea et mõne kandlemängijaga ei käi ning karvakannel ei helise (valesti ja kõvasti).\n10. veebruar 2015 00:06\nhea komment, Butõlkin\närmajokkija olemusest pikem loeng:\n11. veebruar 2015 01:43\nKui Eestil oleks tuumapomm ja selle pult ilvese portfellis...\n11. veebruar 2015 18:42