Peeter Olesk: “Kis elavad ja kis elasid …” - Arvamus - Pärnu Postimees\nEsitasin Sindi tollal 1. Detsembri nimelisele vabrikule 900 000 rubla suuruse kahjunõude paisuga tekitatud kalamajandusliku kahju hüvitamiseks. Kunagine looduskaitseinspektor Urmas Vahur\nPeeter Olesk: “Kis elavad ja kis elasid …”\nPeeter Olesk kirjandusteadlane Tähtvere mõisast\n31. detsember 2011, 9:46\nMõtisklevate sõnadega “Kis elavad ja kis elasid” algab Juhan Smuuli Ärni monoloogidest esimene ehk “Hanilaiu matused ja Muhu territoriaalveed”. Kahjuks ei ole Pärnus minuga kordagi tehtud sedasama, mida ma vahel teen siin Tartus ise. Mõnel korral aastas on mul nimelt palutud juhtida ekskursiooni Tartus ja näidata kohti, mida uutelt kaartidelt ei leia, ja jutustada inimestest, kes on Tartus elanud.\nKohtadest on üllatuslikud Kaagimägi Peetri kiriku ja Raadi mõisa vahel ning Sitamägi nüüdse sõjakooli all. Inimesi on kaugelt rohkem kui Tartus maju. Pärnus mul sellist juhti pole olnud.\nRaamat ekskursiooni asemel?\nMöödunud suve lõpul ilmus raamat, mis ei ole mõeldud harulduseks, ent on selleks saanud kohe algusest peale. Ta kannab pealkirja “Koeru. Pildirännak läbi endisaegse alevi ja kihelkonna”. Koostanud on selle automees Indrek Ilomets, toimetanud ajakirja Akadeemia osakonnatoimetaja Mart Orav, avaldanud kirjastus Aasta Raamat OÜ ja kuigi trükikoja aadressina on märgitud Liivalaia tänav Tallinnas, ei ütle see midagi trüki- ega köitmismasinate tegeliku asukoha kohta.\nKujutlegem Pärnust väljuvat ekskursiooni, mille temaatiline kese on Piibe maantee tagurpidi, Tartust Tallinnasse. Esmalt tuleks jõuda Tartusse peatustega Kõpus ja Puhjas. Tartus peaks alustama Baeri majast Veski tänaval ja siis sõitma üle Emajõe Maarja surnuaia peavärava juurde.\nSealt edasi viiks tee üle Äksi Laiuse suunas ja nii Koeruni välja. Isegi kui jätta Tallinnas käimata ja sõita Koerust „otse” Türile, kestaks kogu ekskursioon mõistlikus tempos kaks päeva. Ilusa ilmaga näeks palju kauneid maastikke, kümmetkonda kirikut ja üle paarikümne kultuuriloolise paiga. Kuid peatusele üksnes Säreveres kuluks ligi tund.\nKui alustada sellist ekskursiooni mõttelisena Pärnu vanast raudteejaamast ja lõpetada Ülejõel Koidula memoriaalmuuseumis ning lugeda läbi kõik, milles on pisutki kirjutatud eelvisandatud teest ja teeäärsest, kas siis saaks kiiremini?\nEi saa, sest mitte kõik pole rahvaraamatukogudes saadaval. Nii et esmalt tuleks teha kindlaks, kui laiali too “kõik” on, ja oodata, millal tellitud tekstid Pärnu jõuavad. Nad jõuavad kohale suhteliselt ruttu, kui järjekorda ei ole. Kui on, võib tellimuse täitmisele kuluda paar nädalat. Bussitäis ekskursante tähendab paarikümmet inimest.\nEeldades, et nad loevad läbi vähemasti kõik asjaomased raamatud, tekib ekskursantidest omakorda järjekord, mida saab vältida ainult kas siis, kui leitakse keegi, kes kogu teed tõepoolest tunneb, või siis jätta ekskursioon üldse ära. Raamatut “Koeru ...” leidub Tartu raamatukogudes kokku kuus eksemplari, millest üht ei laenutata üldse ja ülejäänuid saab lugeda üksnes kohapeal. Pärnule lähim linn, kus seda raamatut saab näha, on Viljandi. Et teda seal lugeda, on vaja ühepäevast komandeeringut ja mõnesuguseid eelteadmisi.\nIlomets on eestistatud nimi, raamatu koostaja vanaisa algupäraseks nimeks oli Jakob Jürgenson. Koos abikaasaga töötas ta õpetajana Koeru põhikoolis (kirjutan sedaviisi tollaste programmide järgi). Seal kuulus tema õpilaste hulka luuletaja Kalju Lepik, kes oli pärit alevist nagu põlvkonnakaaslane dotsent Tullio Ilometski (1921).\nSiiski ei ole “Koeru ...” raamat ühe perekonna ajaloost ega koolistki. Suuremas mõõtkavas on meie ees teos ühest Järvamaa kihelkonnast läbi paljude dokumentide, millest arvuliselt ülekaalus on vanad fotod ja pisitrükised (kutsed, kuulutused jms). Neid ei ole reprodutseeritud arheograafilise rangusega, vastasel korral pidanuks fotod olema väga täpselt legendeeritud ehk üksikasjaliste allkirjadega varustatud ja näidatud ära pisitrükise asukoht.\nMõnel puhul on sellest kahju. Leheküljel 279 on kahe väga haruldase ülesvõtte kui postkaardi mõlemad küljed trükitud peaaegu teineteise peale, nii et autograafid pole tervikuna loetavad. Ühest on koostajad teinud transkriptsiooni, teisest mitte.\nAjalugu alati kõrval\n„Koeru ...” moodi raamatute kvaliteet sõltub oma materiaalses vormis trükipaberi headusest. Ses suhtes on kõnealune teos eeskujulik ega ole midagi parata: enamiku raamatute tarvis polnud 1990. aastate lõpuni korralikku paberit vabalt võtta.\nHea paber ei ole praegugi enesestmõistetav. Ja kui paber ongi hea, tõstab ta arvestatavalt müügihinda. Kuid ajalugu polegi odav. Rohkem kui tema hind paneb mind mõtlema tõsiasi, et mõisate peahooneid ja pühakodasid on tutvustatud märksa ülevaatlikumalt kui lihtrahva elu näiteks Palamusel või Ahjal või Toris.\n“Koeru ...” on õieti teerajaja, mis sellest, et mõnel pildil süüakse õues suppi ja kui juuakse veest kangemat kraami, siis pudelit peitmata. Me oleme kaldunud eksponeerima ennekõike hooneid.\nAjalugu läheb põnevaks just siis, kui me eksponeerime inimesi, kuigi see on raske, sest igaüks ei anna ennast kätte. Nagu märgitud, ei anna ennast vaevata kätte raamat Koerust. Hoopiski ei lase end püüda analoogiline teos Pärnust, sest niisugust teost pole olemaski.\nMari Kalma: Veel lasteaiatasudest: kuidas kujuneb kohatasu? Loe artiklit\nMaarika Haidak: Depressioon viib töövõime? Loe artiklit\nSilvia Paluoja: Maale minnakse hoogtegevuseta Loe artiklit\nKalev Vilgats: Pärnu ei tohi hakata tiksuma (1) Loe artiklit\nKalle Kroon: Kas sõelaga veekandmine? Loe artiklit\nKalvi Kõva: Pensionisüsteemi peab parandama Loe artiklit\nMart Normet: 12 minutit Loe artiklit\nElve Aasmaa: Arengu kaks aastakümmet Loe artiklit\nAnneli Sammel: Ettevõtja, hoolitse oma töötajate tervise eest! Loe artiklit\nSiiri Erala: Kust leida teejuht? Loe artiklit\nToomas Alatalu: Kadri, Emmanuel ja kaks Vladimirit Loe artiklit\nAndri Arula: Paber kannatab kõike (2) Loe artiklit\nKaja Must: Matsid ärgu saagu natsideks Loe artiklit\nRait Maruste: Matsidest ja mälestamisest (1) Loe artiklit\nTarvo Madsen: Uus kitarr praegu või tugi tulevikus? Loe artiklit\nPeeter Krimm: Metsis ja mets, tõed ja valed Loe artiklit\nUrmas Saard: Õiglast kriitikat peab taluma (1) Loe artiklit\nRiina Solman: Õnnelikud on need, kellel vanaema ja vanaisa olemas on Loe artiklit\nLageraievastane tulundusühistu soetas Vändra külje alla metsamaad (1) Loe artiklit\nLy Berg: Slumm kesklinnas Loe artiklit\nAndrus Kärpuk: Ratta koht pole linnabussis Loe artiklit\nNädalast jäi kõlama: 13. sõber Loe artiklit


neiud ärevil: november 2017\nEsimene proovipäev tööl tehtud ja pean ütlema, et polnudki nii hull nagu kartsin.\nTäitsa ellu jäin ja jaksu oli isegi jala koju jalutada.\nTöökaaslased on endiselt väga armsad ja mind võeti kallistustega vastu.\nLastest ma ei räägigi.\nUued väikesed leidsid kohe koha minu südames ja isegi imestan kuidas ma olen suutnud nii kaua lasteaiast eemal olla.\nMeie pisikesed on kõik väga tublid ja hakkajad.\nSelline tunne oli küll, et ma poleks nagu vahepeal ära olnudki. Kõik oli jälle nii tuttav ja kodune.\nPaarilisega saime jälle kõvasti naerda, sest meie mõtted on nii sarnased, et vahepeal räägime lausa kooris samu lauseid.\nArsti käest sain analüüside vastused ja nii hea pole mu veri enam aastaid olnud. Kõik näitajad on normis. Võib-olla hemoglobiin oleks võinud pisut kõrgem olla, aga minu puhul oli seegi väga hea.\nUltraheli näitas, et kõik veenid ja veresooned toimivad ning võin vabalt soovi korral tööle minna.\nOlen arvanud, et kodus on nii hea olla, et ma väga ei kiirustakski veel tööle minekuga, aga peale eilset mõtlen hoopis teistmoodi. Selline ootusärevus on hinges ja tahtmine jälle tegutsema hakata.\nMa ei saa ju neid väikeseid armsaid nöbininasid enam pikalt ootama jätta. Lubasin eile, et varsti kohtume jälle ja siis jään juba kauemaks.\nLähettänyt neiud ärevil kell Neljapäev, november 16, 2017 2 kommentaari:\nMinu meelest on Haapsalu üks ilusamaid ja armsamaid linnu.\nNaudin puitpitsilisi maju ja värsket mereõhku.\nKui me igatseme Tallinnas kuskile vaiksemasse kohta pageda, siis sõidame alati Haapsallu.\nJust selline vaikne ja rahulik peakski üks kuurortlinn olema. Meie lemmik on muidugi Müüriääre kohvik. Pole kordagi Haapsalus käies jätnud seda kohta külastamata. See polekski mingi Haapsalus käimine kui ei jõuaks Lossiplatsile ja Müüriääre kohvikusse.\nHaapsalu näeb välja nagu muinasjutt. Tunnen ennast siin nagu kodus. Puitmajad ja nende värvid on lihtsalt imelised, nii ilusad.Selline tunne on, et siin saab elu teise rütmi ja aeg jääb nagu seisma.\nLähettänyt neiud ärevil kell Esmaspäev, november 13, 2017 Kommentaare ei ole:\nEilne taevas oli sombune ja pilves ning sealt sadas alla külma vihma. Ega tuulgi ei olnud väga leebe. Marte see aga siiski ei seganud.\nSellel aastal külastas meid 2 seltskonda.\nMees teab, et mul käivad tihti külas mu väikesed lasteaia lapsed ja siis on hea neil vahel suu magusaks teha. Väike tagavara maiustusi on alati olemas.\nEsimesed mardid oli palju vaeva näinud ja ettevalmistusi teinud. Päris raske oli sealt oma kasvandikke ära tunda. Laulud olid väga vahvad ja mitte sellised traditsioonilised mardilaulud. Igas laulus oli mingi krutski või õpetus peidus.\nMõistatused olid päris keerulised ja mõtlesime mehega mõne puhul ikka päris pingsalt, mis see olla võiks, aga õnneks olid mardid lahkelt nõus vihjeid andma. Kõige lõpuks oli õnneloos, kus sai endale järgmiseks aastaks õnne välja tõmmata. Kas see ka täide läheb, seda näen järgmisel aastal?\nTeine seltskond oli risti vastupidine. Mardid olid küll päris suured juba, aga ei olnud neil õigeid mardiriideid ega meiki. Peale ühe salmi traditsioonilisest mardilaulust ei osanud nad rohkem, aga asi seegi. Vähemalt olid rõõmsad ja julged.\nVanasti ennustati, et kui mardipäeval on vihmane ja udune, siis tuleb pehme ja lumerikas talv, aga suvi vilu ja vihmane.\nKülma talve küll ei tahaks ja suvi peaks ikka soe olema, aga eks ole näha kas vanarahva ennustused ka tänapäeval paika peavad.\nLähettänyt neiud ärevil kell Reede, november 10, 2017 Kommentaare ei ole:\nHomme on kõik teisiti.\nMa ei saa salata, et mulle meeldib see, mida ma praegu teen ja kuidas elan.\nTihtipeale oleme hinges rahulolematud ja tahaksime midagi muuta, aga me ei saa ka loota, et tuleb keegi teine ja elab meie elu õnnelikuks.\nOma südmes usun, et mul läheb hästi ja minu jaoks on maailm juba aastaid päris värviline ning ilus paik olnud. Loomulikult pole ma mingi imeinimene ja minuga juhtuvad samuti asjad, mis teistegagi.\nVahetevahel saan haiget, vahel käitub keegi nii, et pean temas järjekordselt pettuma, aga see on ikkagi minu elu ja siin kehtivad minu reeglid.\nNädalavahetusel käisime Mööbliaidas ja nüüd on mu elutuba hoopis teistsugune.\nPean selle muutusega isegi veel harjuma ja sätin pidevalt asju ümber.\nSamuti tundub, et mu kodune elu hakkab otsa saama ja võib-olla järgmisest nädalast olen juba lasteaias tagasi. Lähen tagasi sinna, kuhu ma päriselt ka kuulun.\nVäike positiivsuse külg peaks igaühe elus olemas olema, mis tuleks suuremaks puhuda ja mida ei tohiks kaotsi lasta minna.\nLähettänyt neiud ärevil kell Teisipäev, november 07, 2017 Kommentaare ei ole:\nLihtsalt ei ole võimalik.\nSain eile õhtul kõne võõralt numbrilt.\nReeglina ma võõrastele kõnedele ei vasta ja kuna aeg oli ka päris hiline, siis mõtlesin, et ma ei tee väljagi. Mees arvas, et kuna tegu on eesti numbriga, siis võin ikka vastata.\nUudishimu saigi võitu.\nHelistajaks oli viisakas tädi Emorist, kes küsis mind lausa nimeliselt ja teatas, et tema teeb Tallinna Vee tellimusel küsitlust vee kvaliteedist.\nLubas lahkelt, et üle 10 minuti mind ei tülita.\nMulle meenus kohe, et mõned aastad tagasi vastasin samale küsitlusele ja viimane küsimus oli mis linnaosas ma elan.\nMinu vastuse peale vabandas tädi ette ja taha ning teatas siis, et kahjuks on selle linnaosa vastuste limiit juba täis.\nIgaks juhuks rääkisin tädile selle juhtumi ära ja ta küsis minult, et kas ma elan endiselt samas linnaosas.\nJaatava vastuse peale sain järjekordse üllatuse osaliseks. Kahjuks on meil selle linnaosa küsitluste arv juba täis.\nKas ei oleks siis mõtekam alustada juba küsimusega, et kus linnaosas te elate?\nLähettänyt neiud ärevil kell Reede, november 03, 2017 Kommentaare ei ole:\nPuud on heitnud maha oma kirju leherüü...\nMida rohkem võtab looduses võimu pimedus, seda enam koguneb südamesse valgust ja soojust.\nMeie elu on tasakaalus kui meil on iseendaga suhted korras.\nKui me iseenda vastu ei nääkle, ei sõdi, siis saame aru, et kõik mis me kogeme välises maailmas, on tegelikult meie sisemine peegeldus.\nNimelt ei peaks keegi teisele haiget tegema. Või siis teeb?\nOn kurb tõsiasi, et mõni inimene valetab. Valetab iseendale ja teistele. Ta võib ennast mõnda aega valedega petta, maailma ilusamaks muuta, aga kui kauaks sellest jätkub? Oma sisemuses teab ta ju tegelikult tõde, et nii pole olnud.\nElu on liiga lühike, et seda negatiivse mõtlemise peale ära raisata. See looks samuti maailma, kus ise elada ei tahaks.\nMingil määral oleme kõik üksteisega seotud. Küllap tuleb see läbi tunnetada.\nNaeratused on tegelikult pisiasjad, aga kui neid eluteele laiali puistata, siis teevad nad mõõtmatult palju head.\nKas sa kuuled sama mida mina? Tuled mu mõtetesse ootamatult kui ma ei ole selleks isegi valmis.\nMa ei oodanudki seda, aga sa tulid vaid hetkeks.\nTuul pillutab oksi, sina minu südant. Soovin, et oleksid seal õnnelik.\nLükkan oma külmad käed taskupõhja, sahistan veel viimastes vahtralehtedes ja süütan trepil küünla.\nNäeme vikerkaare teises otsas....\nLähettänyt neiud ärevil kell Neljapäev, november 02, 2017 Kommentaare ei ole:\nTagasi tööle. Esimene proovipäev tööl tehtud ja ...\nVihmases Haapsalus. Minu meelest on Haapsalu üks...\nMardipäevast. Eilne taevas oli sombune ja pilve...\nHomme on kõik teisiti. Ma ei saa salata, et mul...\nLihtsalt ei ole võimalik. Sain eile õhtul kõne v...\nOn hingedeaeg... Puud on heitnud maha oma kirju ...


(Ümber suunatud leheküljelt Apollo kosmoseprogrammid)\nApollo programm oli NASA kolmas kosmoselendude programm, mis toimus aastatel 1961–1972. Programmi eesmärgiks oli mehitatud maandumine Kuul. President John F. Kennedy kuulutas programmi välja 25. mail 1961 kui Alan Shepard oli edukalt sooritanud missiooni Mercury-Redstone 3 ning president lubas oma kõnes, et ameeriklane astub Kuu pinnale veel enne kümnendi lõppu.\nApollo programmiga samaaegselt toimus Gemini programm, mille käigus harjutati põkkumist ja teisi Kuule minekuks vajalikke manöövreid. Apollo programm oli edukas hoolimata tõsisest tagasilöögist, kui Apollo 1 põlengus hukkus kogu kolmeliikmeline meeskond. NASA tegi õnnetusest tõsised järeldused ja programmis kasutatud kosmoselaeva muudeti tunduvalt turvalisemaks. Apollo programmi esimene missioon toimus 1968. aastal ja Kennedy lubatud eesmärk teostus 20. juulil 1969, kui missiooni Apollo 11 komandör Neil Armstrong ja kuumooduli piloot Buzz Aldrin astusid esimeste inimestena Kuu pinnale.\nKokku käis Apollo programmi raames Kuul 12 astronauti. Esialgu plaanitud Apollo 18, 19 ja 20 lennud tühistati eelarve kärbete tõttu 1970. aastal. Kokku hoitud eelarvevahendeid taheti kasutada kosmosesüstiku ehitamisel ning kanderaketti Skylabi programmi jaoks. Programmi viimane missioon, Apollo 17, toimus 1972. aastal.\n5.2 Ettevalmistused mehitatud lennuks\nApollo programmi kaaluti esimest korda 1960. aastal kui USA presidendiks oli Dwight Eisenhower. Algselt pidi sellest saama Mercury programmi mantlipärija. Programmiga tegelenud insenerid mõistsid kiiresti, et Mercury kosmoselaev ei suuda Kuule lennata, sest see oli mõeldud lühikesteks lendudeks ja mahutas ainult ühe meeskonnaliikme. Apollo kosmoselaev pidi plaanide kohaselt mahutama kolm.\nProgrammile andis Vanakreeka jumala Apolloni järgi nime NASA direktor Abe Silverstein kes leidis, et see nimi kajastab hästi NASA uue programmi suurust tuues võrdluseks kujutluse Apollost sõitmas oma kaarikul mööda Päikest . Silverstein mainis hiljem, et valis nime sama hoolikalt nagu nimetanuks oma last.\nUuringud uue kosmoselaeva väljatöötamiseks[muuda | muuda lähteteksti]\n1960. aasta juuli kuus tutvustas NASA asedirektor Hugh L. Dryden Apollo programmi Kosmose Töögrupi (Space Task Group) konverentsidel kosmose- ja lennundustööstuse esindajatele. Esialgsed plaanid nägid ette, et kosmoselaeval oleks kolm eraldi moodulit: juhtumis- ja teenindusmoodul, kuumoodul ja teenindusmoodul. 30. augustil kuulutati välja kosmoselaeva teostatavusuuringute konkurss, ning 25. oktoobril avalikustati võitjad, kelleks olid General Dynamics/Convair, General Electric ja Glenn L. Martin Company, ning määrati neile uuringulepingud. NASA-s tegutses samuti asutusesisene uuringugrupp Maxime Fageti juhtimisel, et hinnata kolme võitja disaine.\nPoliitiline surve[muuda | muuda lähteteksti]\n1960. aasta novembris valiti USA presidendiks John F. Kennedy, kes oli oma valimiskampaanias lubanud et USA kosmoseprogramm ja raketikaitse saavutavad Nõukogude Liidu suhtes ülemvõimu. Valimiskampaania lubadustest hoolimata ei kiirustanud Kennedy Apollo programmi heaks kiitma. Tal olid puudulikud teadmised kosmoseprogrammi tehnilisest poolest ja ka programmi maksumus muutis presidendi ettevaatlikuks. Ta suurendas küll vastselt ametisse nimetatud NASA direktori James.E. Webbi ettepanekul 30% võrra NASA rahastust, kuid oli Apollo programmi suhtes endiselt ebakindel.\n12. aprillil 1961 saatis Nõukogude Liit kosmosesse Juri Gagarini, kes sai esimeseks inimeseks kosmoses. Kongresmenidega kohtudes nõustus Kennedy, et USA peab Nõukogude Liidule järgi jõudma. 20. aprillil 1961 käskis president Kennedy asepresident Lyndon B. Johnsonil uurida, mis seisus on USA kosmoseprogramm ja millised NASA projektid aitaksid USA-l Nõukogude Liidule järgi jõuda. Johnson vastas nädal aega hiljem, et kosmoseprogramm ei pinguta ülemvõimu saavutamiseks maksimaalselt ja tulemused on selleks samuti ebapiisavad. Samas leidis ta, et mehitatud maandumine Kuule on piisavalt kauges tulevikus ja Ameerika Ühendriigid suudaksid seda teha esimesena.\n25. mail 1961, 20 päeva pärast Mercury programmi esimest missiooni, kuulutas Kennedy välja Apollo programmi ja lubas oma kõnes, et ameeriklane astub Kuu pinnale veel enne kümnendi lõppu.\nNASA laienemine[muuda | muuda lähteteksti]\nKennedy kõne ajaks oli kosmoses käinud ainult Alan Shepard ja sedagi vähem kui kuu enne kõnet. Orbiidile polnud jõudnud ükski astronaut ja isegi mõned NASA töötajad arvasid, et Kennedy plaan on liiga ambitsioonikas. 1963. aastal kaalus Kennedy Nõukogude Liiduga koostöö tegemist, kuid sellest plaanist siiski loobuti.\nNASA mõistis, et Kuule maandumine enne 1969. aasta lõppu tähendab, et nad peavad kiirelt välja töötama selleks vajalikud tehnoloogiad. Lisaks sai sellest nii majanduslikult kui ka suuruselt hiidprogramm, sest Apollo programmi tippajal andis see tööd üle 400 000 inimesele ja sellega tegeles üle 20 000 firma ja ülikooli.\nMehitatud kosmoselendude keskus[muuda | muuda lähteteksti]\nNASA mõistis, et programm on Robert R. Gilruthi juhitud Kosmose rakkerühmale liiga suur ja Gilruthile anti luba oma rakkerühm ümber organiseerida. 1963. aasta septembris avati Texase osariigis asuvas Houstonis mehitatud kosmoselendude keskuse hoone, kuhu kolis Cape Canaveralilt ka missiooni juhtimiskeskus. 1973. aastal nimetas USA Kongress mehitatud kosmoselendude keskuse ümber Lyndon B. Johnsoni kosmosekeskuseks.\nStardikontroll[muuda | muuda lähteteksti]\nNASA avastas, et ka stardiplatvormid ja stardikontroll on Apollo programmi jaoks liiga väikesed. Seetõttu ehitas NASA Kennedy Kosmosekeskuse stardikompleksi 39. Kompleks valmis 1965. aasta oktoobris. Merritti saarele ehitati ka uus stardikontrolli hoone.\nKosmoselaev[muuda | muuda lähteteksti]\nApollo kosmoselaev koosnes kahest põhiosast – juhtimismoodulist millega oli ühendatud teenindusmoodul ja kuumoodulist. Kanderaketina kasutati esimestel testlendudel kaheastmelist raketti Saturn IB. Hiljem, kui algasid mehitatud lennud, võeti kasutusele võimas kolmeastmeline Saturn V, mis oli 110,6 meetrit pikk ja selle diameeter oli 10,1 meetrit. Saturn V suutis orbiidile viia kuni 47 tonni.\nJuhtimis- ja teenindusmoodul[muuda | muuda lähteteksti]\nApollo juhtimis- ja teenindusmoodul koosnes kahest osast: juhtimismoodul, milles elas kolmeliikmeline meeskond ja tõi nad tagasi Maale. Teine osa oli teenindusmoodul, milles asusid mootor, kütuseelemendid elektri tootmiseks ja ruumid varustuse tarbeks.\nJuhtimismoodul oli koonusekujuline ja see oli kosmoselaeva ainus osa, mis programmi ajal oluliselt ei muutunud. Moodulil oli kuumuskilp ja ülejäänud laevast eraldi asuv RCS-tõukurite süsteem, mis juhtis laeva asendit ja selle asendit Maa atmosfääri sisenemisel. Juhtimismoodul oli 3,48 meetri kõrgune, selle diameeter oli 3,91 meetrit ja see kaalus umbes 5,5 tonni.\nSilindriline teenindusmooduli küljes asus peamootor ning see varustas laeva kütuseelementide abil elektriga. Selles moodulis asusid ka juhtimismooduli elutagamissüsteemid ja raadioside antenn. Moodul oli 7,5 meetrit pikk ja selle diameeter oli 3,91 meetrit. Stardimass oli algselt umbes 23 300 kg ja hiljem, kui alustati pikendatud missioonidega, kaalus moodul veidi üle 24 tonni. Enne Maa atmosfääri sisenemist heideti teenindusmoodul juhtimismooduli küljest lahti ja see põles atmosfääris ära.\nJuhtimis- ja teenindusmooduli ehitas North American Aviation, kes oli ka kanderaketi Saturn V II astme ehitaja. Mooduli esimene projekt tuli seoses muudatustega programmis ümber teha. Esimestel katselendudel kasutati esialgse projekti järgi ehitatud Block I moodulit. Hiljem ehitati reaalseteks Kuu-lendudeks Block II moodul, mille ehitusel kasutati Block I katselendudel saadud õppetunde.\nKuumoodul[muuda | muuda lähteteksti]\nApollo kuumoodul oli samuti kahest osast koosnev kosmoseaparaat mille otstarve oli missiooni käigus kahe astronaudi Kuu pinnale maandamine ja missiooni lõppedes orbiidile tagasi viimine. Moodul oli 7 m kõrgune ja kaalus ligi 15 tonni. Kuu pinnale laskuti rakettmootoriga pidurdades ja pärast uurimisretke lõppu kasutas tõusuaste laskumisastet stardiplatvormina ja see jäi Kuu pinnale maha. Enne tagasilendu Maale jäeti kuumooduli tõusuaste Kuu orbiidile ja see kukkus mõne päeva pärast Kuu pinnale puruks.\nAstronaudid[muuda | muuda lähteteksti]\nApollo programmis osalenud astronaudid valiti NASA nelja astonautide grupi liikmete seast ja Apollo programmi pääses 32 astronauti, kellest Kuul käis 24 (neist kolm astronauti kaks korda). Programmis osalevatest astronautidest hukkus kolm: Gus Grissom, Edward H. White ja Roger Chaffee, kes said surma Apollo 1 põlengus. Ükski ühe missiooni raames Kuul kõndinud astronaut ei teinud seda teise missiooni raames teist korda. Missioonide komandörid olid alati Mercury või Gemini programmide veteranid.\nMehitamata missioonid[muuda | muuda lähteteksti]\n1966. aastal startisid kaks juhtimis- ja teenindusmoodulit suborbitaalsele lennule. Esimene, AS-201, startis 26. veebruaril ja jõudis 492,1 kilomeetri kõrgusele ja läbis 8477 kilomeetrit. Teine, AS-202, startis 25. augustil ja jõudis 1142 kilomeetri kõrgusele ja läbis 13 900 kilomeetrit. Nende lendudega testiti teenindusmooduli mootorit ja juhtimismooduli kuumuskilpi.\nEttevalmistused mehitatud lennuks[muuda | muuda lähteteksti]\nAlgselt planeeriti kaks mehitatud katselendu, AS-204 ja AS-205, testimaks juhtimis- ja teenindusmoodulit. Meeskonnaliikmete positsioonideks olid juhtivpiloot, vanempiloot ja piloot. Juhtivpiloodi ülesandeks oli meeskonna juhtimine, vanempiloot vastutas navigatsiooni eest ja piloot oli lennuinsener. Lennu ajal pidid nad kandma Gemini programmis kasutatud modifitseeritud skafandrit.\nPärast mehitamata kuumooduli katselendu AS-206 pidi meeskond testima Block II juhtimis- ja teenindusmoodulit ning kuumoodulit missioonil AS-207/208 või AS-278 (tähistused tulenesid sellest, et iga laev taheti orbiidile viia eraldi kanderaketiga. Meeskonna positsioonideks olid komandör, juhtimismooduli piloot ja kuumooduli piloot. Meeskonnad pidid lennu ajal kandma uut Apollo skafandrit, millega sai väljuda avakosmosesse. Skafandri traditsiooniline visiiriga kiiver oli parema nähtavuse jaoks asendatud "akvaariumi kiivriga" ja Kuu pinnale väljumiseks oli skafandril vesijahutus.\nDeke Slayton valis esimese Apollo programmi meeskonna 1966. aasta jaanuaris ja määras juhtivpiloodiks Gus Grissomi, vanempiloodiks Edward H. White'i ja piloodiks Donn F. Eisele. Eisele nikastas treeningul kaks korda oma õla ja ta vajas operatsiooni, mistõttu asendati Eisele Roger B. Chaffeega. Varumeeskonnaks said James McDivitt, David Scott ja Russell Schweickart. AS-205 meeskonnaks määras Slayton Wally Schirra, Eisele ja Walter Cunninghami.\nTehnilised rikked lükkasid Apollo 1 stardi edasi ja see välistas NASA lootused, et Apollo programmi esimene missioon ja Gemini programmi viimane missioon toimuksid üheaegselt.\nApollo 1 katastroof[muuda | muuda lähteteksti]\nGrissom, White ja Chaffee otsustasid oma missiooni nimetada Apollo 1-ks. Meeskond asus lennuks treenima ja laeva testima. 1967. aasta jaanuariks oli määratud starditest, mille käigus pidi kanderakett lülituma stardiplatvormi toitelt enda toitele. Pärast edukat testi, pidi järgnema veel üks starditest ja seejärel juba reaalne start, mis oli määratud 21. veebruarile.\nStarditest algas 27. jaanuari hommikul ja kohe tekkisid ka probleemid. Esiteks tundsid meeskonnaliikmed oma skafandrites kummalist lõhna, mistõttu viibis meeskonnaruumi ukse sulgemine. Seejärel tuli stardiloendus katkestada, kui astronaute sideprobleemid häirima hakkasid. Pärast stardiloenduse katkestamist puhkes juhtimismoodulis tulekahju ja see väljus puhta hapnikuga täidetud ruumis kiiresti kontrolli alt. Rõhk purustas kabiini seina ja tuli levis ka starditorni. Starditorni levinud leegid tekitasid viivituse päästemeeskondade juhtimismoodulini jõudmisel ja kui päästjad astronautideni jõudsid, olid kõik meeskonnaliikmed juba lämbunud.\nMehitatud missioonid[muuda | muuda lähteteksti]\nPärast mitmeid katselende otsustas NASA, et Saturn V on astronautide kosmosesse viimiseks valmis. Esimeseks mehitatud missiooniks sai Apollo 7, mis sartis 11. oktoobril 1968 ja selle meeskonnaks olid Wally Schirra, Donn F. Eisele ja Walter Cunningham, kes olid moodustanud Apollo 1 varumeeskonna. Missioon kestis 11 päeva ja meeskond testis juhtimis- ja teenindusmooduli süsteeme.\nApollo 8 startis 1968. aasta detsembris ja selle meeskonnaks olid James Lovell, William Anders ja Frank Borman. Algselt pidi sellel lennul katsetatama kuumoodulit. Siiski selgus enne missiooni starti, et kuumoodul ei jõua õigeks ajaks valmis ja NASA otsustas, et Apollo 8 meeskond läheb Kuu orbiidile, sest kardeti, et Nõukogude Liit saadab ise kosmonaudi analoogsele missioonile. Ameeriklastel oli põhjust karta, sest Nõukogude Zond 5 oli sama aasta septembris Kuu orbiidil käinud ja Maale naasnud. Apollo 8 tegi ümber Kuu 10 tiiru ja tegi Jõululaupäeval ka teleülekande Kuu pinnast.\n1969. aasta märtsis testiti missiooni Apollo 9 raames kuumoodulit. Missiooni meeskonnaks olid James McDivitt, David Scott ja Russell Schweickart.\n1969. aasta mais lendas Kuule missioon Apollo 10, mille meeskonnaks olid Thomas P. Stafford, John Young ja Eugene Cernan. Stafford ja Cernan katsetasid Kuu orbiidil kuumoodulit ning laskusid sellega Kuu pinnast 15 km kõrgusele. See oli Kuule maandumise peaproov ja NASA otsustas, et nüüd on aeg proovida Kuu pinnale maanduda.\nMissioon Apollo 11 startis 16. juulil 1969. Meeskonnaks olid Neil Armstrong, Buzz Aldrin ja Michael Collins ja Kuu lähedale jõuti 19. juuli õhtul. 20. juulil eraldus kuumoodul juhtimismooduli küljest ja alustas Kuule laskumist. Kuumoodul maandus maailmaaja järgi kell 20:17:40. Viis ja pool tundi pärast maandumist avas Armstrong mooduli luugi ja laskus Kuu pinnale, saades esimeseks inimeseks Kuu pinnal. 18 minutit hiljem ronis trepist alla ka Aldrin, kes sai teiseks inimeseks Kuu pinnal. Aldrin ja Armstrong veetsid Kuul 21 tundi ja 36 minutit, sellest 2 tundi ja 31 minutit kuumoodulist väljas. Apollo 11 naasis Maale 24. juulil.\nEdasised missioonid[muuda | muuda lähteteksti]\n1969. aasta novembris startis Apollo 12, mille meeskonda kuulusid Pete Conrad, Richard F. Gordon ja Alan L. Bean. Conrad ja Bean sooritasid erinevalt eelmisest missioonist täpsusmaandumise, maandudes ettenähtud kohta. Meeskond käis 1967. aasta septembris Kuule maandunud kosmosesondi Surveyor 3 juures, pildistas seda ja eemaldas sellelt mitmeid osi, mis toodi Maale tagasi. Hiljem avastasid insenerid, et tagasi toodud jupid olid Maalt pärit bakteritega saastatud. Siiski pole kindel, kas bakterid pääsesid osadele pärast Maale tagasi toomist või olid need tõepoolest kaks aastat ekstreemsetes tingimustes üle elanud. Apollo 12 meeskonnal oli kaasas ka värvilist pilti salvestav videokaamera, aga see sai kahjustada kui see kogemata Päikesele suunati.\n15 programmi jaoks tellitud Saturn V kanderaketti oli piisav kogus, et korraldada kosmoselende kuni missioonini Apollo 20. NASA planeeris veel kaheksat missiooni Kuule ja lisaks otsustati suurendada juhtimis- ja teenindusmooduli ning kuumooduli massi, et võimaldada pikemaid missioone. Lisaks otsustas NASA, et Kuule viiakse meeskonnale kasutamiseks ka kulgurid, et astronautide uurimisretkedel läbitavat vahemaad suurendada ja saada videopilt kuumooduli tõusuastme stardist.\nKahe esimese eduka maandumise järel otsustati, et komandör peab olema varem kosmoses käinud, aga ülejäänud kaks meeskonnaliiget võivad olla algajad. Järgmise missiooni, Apollo 13, komandöriks sai Jim Lovell ja moodulite pilootideks Fred Haise ja Jack Swigert, kes olid oma esmalennul. Missioon startis 1970. aasta aprillis ja sihtpunktiks oli Fra Mauro. Kaks päeva pärast starti plahvatas teenindusmooduli hapnikutank ja raskelt vigastatud kosmoselaeva meeskonnaliikmete elud sattusid ohtu, kuid NASA insenerid ja lennujuhid suutsid meeskonna siiski päästa. Apollo lennud peatati seniks, kuni insenerid olid plahvatuse põhjuse kindlaks teinud ja laeva süsteemid ümber ehitanud.\nTagasilöögid[muuda | muuda lähteteksti]\nPärast esimest maandumist 1969. aastal otsustas NASA kasutada üht Saturn V kanderaketti Skylabi orbiidile viimiseks. See otsus põhjustas missiooni Apollo 20 tühistamise. NASA eelarve hakkas pärast missiooni Apollo 11 vähenema, aga asutus pidi leidma raha ka Space Shuttle'i ehituseks. 1971. aastal tühistati ka Apollo 18 ja 19 ning nende kanderaketid viidi muuseumi.\nNeed tagasilöögid sundisid planeerijaid maandumispaiku üle vaatama, sest maandumisi oli alles kõigest 4. Apollo 13 maandumispaigaks planeeritud Fra Mauro määrati Apollo 14 sihtpunktiks. Apollo 14 startis 31. jaanuaril 1971 ja selle meeskonda kuulusid Alan Shepard, Stuart Roosa ja Edgar Mitchell. Shepard sai selle missiooniga ainsaks Kuul käinud Mercury Seveni liikmeks.\n1971. aastal, pärast missiooni Apollo 15 lõppu, soovis president Richard Nixon tühistada ka missioonid 16 ja 17, aga sellele oli vastu eelarve büroo direktor Caspar Weinberger, kes suutis Nixoni ümber veenda.\nViimased missioonid[muuda | muuda lähteteksti]\nApollo 16 maandus Kuul 1972. aasta aprillis. Missiooni komandör oli John Young, juhtimismooduli piloodiks Ken Mattingly ja kuumooduli piloodiks Charles Duke.\nApollo programmi viimaseks missiooniks sai Apollo 17, mis startis 7. detsembril 1972. Apollo 17 komandöriks määrati Eugene Cernan, juhtimismooduli piloodiks Ronald E. Evans ja kuumooduli piloodiks sai geoloog Dr. Harrison Schmitt. Schmitt oli algselt määratud missioonile Apollo 18. Pärast missiooni tühistamist hakkasid teadlased nõudma, et Schmitt pääseks ikkagi Kuule ja nõudmistele vastu tulles eemaldas NASA missioonilt Joe Engle'i ning asendas ta Schmittiga. Schmitt sai missioonil esimeseks teadlaseks Kuul ja Cernan viimaseks inimeseks, kes on Kuu peal kõndinud. Apollo 17 naasis Maale 19. detsembril.\nAS-201 26. veebruar 1966 - Saturn IB ja Block I juhtimis- ja teenindusmooduli esmalend; suborbitaalne lend Atlandi ooleani; kuumuskilbi katsetamine\nAS-203 5. juuli 1966 - Kosmoselaevata lend, mille käigus katsetati kanderaketti\nAS-202 25. august 1966 – Suborbitaalne katselend\nRoger B. Chaffee Missiooni ei toimunud, sest meeskond hukkus 27. jaanuaril tulekahjus\nApollo 4 9. november 1967 – Saturn V esmalend, kuumuskilbi katsetamine\nApollo 5 22.–23. jaanuar 1968 – Kuumooduli katselend\nApollo 6 4. aprill 1968 – Katselend ja süsteemide testimine\nDonn Eisele Esimene mehitatud missioon ja esimene missioon, mille ajal tehti televisiooni otseülekanne\nWilliam Anders Esimene mehitatud missioon Kuule. Kosmoselaev tegi 20 tunni jooksul 10 tiiru ümber Kuu.\nRussell Schweickart Esimene mehitatud kuumooduli katselend. Kuul kasutatava skafandri katsetamine.\nBuzz Aldrin Esimene maandumine Kuule\nCharles Duke Viies maandumine Kuule\nApollo programmi kokkuvõte[muuda | muuda lähteteksti]\nApollo on siiani ainuke kosmoseprogramm, mille raames on inimene lennanud Maa orbiidist kaugemale. Meeskonnad tõid Kuult kokku 381,7 kg kivimiproove ja suuremat osa neist säilitatakse Houstoni kuulaboratooriumis. Programmi kuludeks on hinnatud 135 miljardit dollarit (2006. aasta vääringus; 25,4 miljardit dollarit 1969. aasta vääringus), sealhulgas kulus 17 miljardit juhtimismooduli, 11 miljardit kuumooduli ja 46 miljardit kanderakettide loomiseks. Programmis kasutatud kosmoselaevade arendustöö andis oma panuse paljude teadus- ja tehnikaharude (sealhulgas lennunduse, telekommunikatsiooni, informaatika ja üldise inseneriteaduse) arengusse. Kuu külastus andis olulise tõuke arvutiteadusele ja päikesepatareide arendamsele, ning algasid näiteks akudel tööriistad ja pehmed sisetallad.\nPaljud Apolloga seotud objektid on esil muuseumides, eelkõige Smithsoniani Lennundus- ja Astronautikamuuseumis.\nCNES • CNSA • ESA • ISRO • JAXA • NASA • RKA\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Apollo_programm&oldid=5400532"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:33, 21. juuli 2019.


- Kaalulangus tagatud napunaited\nTegelikult veenduge, et teie teismelise eine kõige suurema osa moodustaksid köögiviljad ja muud valgurikkad toidud, nagu pähklid ja liha. Valige toidud, mis annavad teismelisele vajalikke toitaineid. Kuigi selle nõela mõõtkavas nihutamine võib olla keeruline, parandab parem toiduvalik teie tervist pikema aja jooksul peaaegu kindlasti - ja on suur võimalus, et see muudab teid ka paremaks jalgratturiks. Valk Dtõhusus Valk aitab säilitada juuksefolliikulite struktuuri. Lisage lapse söögikorda palju köögivilju, läätsesid, puuvilju ja muid pähkleid.\nÄra ole skaala ori. Vaja on argumenti, et regulaarselt kaalumine annab vastutuse ja aitab tugevdada teie jõupingutusi nende uusaasta otsuste järgimisel. Kuid Caplan soovitab, et see võib teie toiduga tervislike ja jätkusuutlike suhete loomiseks tehtavatele jõupingutustele negatiivseks tõmbeks saada.\nSeotud lugu Miks on jalgrattasõit üks parimaid viise kehakaalu langetamiseks Kui otsustate jätkata enda kaalumist, pidage meeles, et teie kehakaalu kõikumised on loomulikud ja normaalsed.\nNäiteks kaalub lihas rohkem kui sama maht rasva, nii et kui suudate rasva kaotada ja lihaseid juurde võtta, siis kaalute rohkem, kuid teie kehaehitus on senisest parem ja tervislikum.\nPidage meeles, et teie toitumisvajadused on teie jaoks ainulaadsed. Kerget toitumise päeva on tehtud. Kui soovite kaaluda noore naise kehakaalu ja hoia seda ära, on ainus asi, mis töötab, on teie toitumise ja tegevuse harjumuste pikaajaline muutmine.\nKasutage tervet mõistust ja tervislikke suuniseid kehakaalu langetamiseks, et see jääks kehtima ja säilitaks terve kaalu oma aastastele ja kaugemale.\nAllikad: K Ball, D. Kylie Ball, W. Brown, David Crawford. Martijn B. Katan, PhD; David S. Ludwig, MD, PhD. Rice dieet kaalulangus. Rice - toode äärmiselt kasulik, pole ime ta on muutunud selgroog palju köökide maailmas, see on hinnatud puhastav toime, küllastustunde ja kasu keha.\nSellepärast peetakse riisi dieeti kõige paremaks, absoluutselt kahjutuks kehakaalu kaotamise viisiks. Adiabaatiline protsess - wikiwand Balkon, restoran - eastern European RestaurantJooksmine ja kaalulangus.


Casa Monte dos Amigos Alandroal Portugal - Hotellide suurimad allahindlused\nToa suurus: 235 m² / 2530 ft²\nRua dos Chancas S/N, Alandroal, Alandroal, Portugal, 7200-013 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Casa Monte dos Amigos\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Casa Monte dos Amigos on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Alandroal. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nCasa Monte dos Amigos pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Alandroal's. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, parkla, grillimisvahendid.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas välibassein, lauatennis. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Casa Monte dos Amigos'st perfektse baasi Sinu Alandroal's viibimise nautimiseks.\nKohalik maksumaksja nr / rendiluba: 20838/AL\nPalume majutusasutusele Casa Monte dos Amigos oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Enne saabumist on nõutud makse pangaülekandega. Majutusasutus võtab teiega juhiste edastamiseks pärast broneeringu tegemist ühendust. Tekkida võivate kahjude katteks nõutakse EUR 150 suurust tagatist. Võõrustaja võtab tagatissumma 7 päeva enne sinu saabumiskuupäeva. See võetakse pangaülekandega. Sulle makstakse tagasi 7 päeva jooksul pärast väljaregistreerimist. Su tagatisraha makstakse pangaülekandega täielikult tagasi, kuid see sõltub ülevaatusest majutusasutuses. Ujumisbassein on suletud alates E., 15. okt 2018 kuni L., 01. juuni 2019 Tegevusloa number: 20838/AL


Latni liigeste poletik Hurt olaliidete luud\nLatni liigeste poletik.\nTeil ei ole tavaliselt vaja täiendavat diagnostilist uuringut - kuid teatud juhtudel võib see olla asjakohane pildistamise diagnostilise uuringuga, et kontrollida, kas turse või vereanalüüside põhjuseks on vigastus. Samuti soovitame neid vaikselt proovida karpaalkanali harjutused. Biokülm avaneb uues aknas on populaarne loodustoode. Teisisõnu, see ei vii teid kõrgele. See ravim valmistatakse vabanemiseks üheprotsendilise steriilse selge lahuse kujul, mis on ette nähtud intraartikulaarseks manustamiseks. Pärasurk latin Rectum on cm pikkune torukujuline ema, mis paikneb väikeses Kuseteede haigused prostatiit, tsüstiit, adnexiit, uretriit, vaginiit ja teised ;.\nMida verd prostatiidiga anda Düsuuria termin c Latin - düsuuria on mitmesuguseid põhjuseid ja sümptomeid Kusepidamatus Väljaheited ei esine mitte ainult kusejõul, vaid ka läbi.\nTEADUSE TOETATUD VIISID KROONILISE PõLETIKU RAVIKS - HEALTHS -\nUltraheli abil saab uurida, kas kõõluste kahjustused on olemas - samuti saab näha, kas piirkonnas on vedeliku kogunemist. Sõrmeliigeste põletiku ravi Sõrmeliigeste latni liigeste poletik ravimise peamine eesmärk on eemaldada kõik põletiku põhjused ja seejärel lasta sõrme liigestel ise paraneda.\nNagu varem mainitud, on põletik täiesti loomulik taastumisprotsess, kus keha suurendab olaliigendi tooriist piirkonnas, et tagada kiirem paranemine - kahjuks on nii, et mõnikord võib keha teha veidi liigset tööd ja see võib olla vajalik jäätumise, anti põletikuline laser ja põletikuvastaste ravimite võimalik kasutamine tuletame meelde, et mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite liigne kasutamine võib piirkonnas vähendada remonti.


Võim korrumpeerib ehk Erdoğan vs. Guglunk - Majandus\nVõim korrumpeerib ehk Erdoğan vs. Guglunk\n16. aprill 2016, 9:15\n«Sõrmuste Isanda» filmis kasutusel olnud Gollumi pea. FOTO: Hagen Hopkins/Getty Images\nTürgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani advokaadid on sukeldunud J.R.R. Tolkieni «Sõrmuste Isanda» seikluste keeristesse. Asi on naljast kaugel.\nKuus kuud tagasi jäi oma ametist ilma perearst Bilgin Çiftçi, kelle süüks oli fotode postitamine internetti, mis näisid samastavat Erdoğani Guglungi ehk Gollumiga.\nTohtrit süüdistati riigipea solvamises, kirjutab Bloomberg Business. Nüüd sõltub tema vabadus sellest, milliseks hindab Türgi kohus Guglungi olemuse. Kas ta oli halb? Või oli ta tegelikult siiski hea, aga lihtsalt võimu ja väe läbi korrumpeerunud?\nKohtuasi võiks tunduda veider, kui tegemist ei oleks vaid ühega tuhandest juhtumitest, mis puudutavad presidendi väidetavat solvamist ning võivad päädida kuni viie aastaga vanglas.\n«[Gollumi kohtuasi] on vaid jäämäe tipp. Praegu algatatakse Türgis tuhandeid solvamisega seotud kohtuasju, ning sageli väga küsitavatel alustel,» ütles endine Türgi opositsioonipoliitik Aykan Erdemir. «See pole naljaasi.»\nPerearsti poolt Facebooki riputatud seeria koosnes kolmest kaksikpildist. Kahel neist olid Erdoğani ja Guglungi näoilmed sarnased, kolmandal järas esimene kanakoiba ja teine kala.\nArstile nõutakse kaheaastast vanglakaristust.\nKohtuasjas on oma sõna sekka öelnud juba ka filmi «Sõrmuste Isand» režissöör Peter Jackson ja näitleja Elijah Wood. Esimene juhtis muuhulgas tähelepanu sellele, et nimetatud piltidel polnud isegi mitte Gollum, vaid tema teine mina Sméagol.\nEndale ehitatud 1150-toalisest paleest de facto Türgit valitsev Erdoğan (62) on alates 2014. aastal presidendiks tõusmist avanud solvamiste pärast juba ligi 2000 kohtuasja ehk üle kolme päevas.\nKohtule esitatud 12-leheküljelise ekspertarvamuse alusel oli Gollum sisimas hea, kuid korrumpeerus seoses võlusõrmusega kaasnenud võimu ja väega.\nEksperdid juhivad tähelepanu sellele, et võimuiha võttis vahel võimust teistegi tegelaste üle.


Mäng Täiuslik kohal. Play online tasuta\nMäng Täiuslik kohal Online\nMängu kirjeldus: Oluline tüdruk iga detail, isegi kleit peaks sobima värvi tema auto, sest meie kangelanna ja palus teil kiirenemist midagi ilusat ja samal ajal hoides oma uue sportauto.\nMonster kõrge Bu York: King Mausedes Monster kõrge Bu York: Nefer de Nile Esimene koolipäev Monster kõrge: Kleit Monster kõrge Bu York: Guliopa Dzhellington Monster kõrge Bu York: Cleo De Nile Monster kõrge: Amanita Nightshadet Kleit Up Monster Hai Bo Linn: Bonita reie- Monster kõrge: Teen naerukoht freaky-FAB fotosessiooni Monster kõrge: Jane Bulitl Monster kõrge: Vandalismikindlad Dublons Monster kõrge: Gigi Grant Monster kõrge: Lorna Makness Super Barbie Fashion rivaali Barbie: Super Sister Super Barbie: Closet\nOluline tüdruk iga detail, isegi kleit peaks sobima värvi tema auto, sest meie kangelanna ja palus teil kiirenemist midagi ilusat ja samal ajal hoides oma uue sportauto.\n© playgame24.com - free online mängu Täiuslik kohal ().\nPlay online flash mäng Täiuslik kohal tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Täiuslik kohal ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Kirjad Sõgedate külast: Tolerantsusevaesed aastad\nMõtlesin, et kontoris vaja hakata raamaturiiulit ehitama ja võtan mõned suvalised Keeled ja Kirjandused mõõduks kaasa, aga eks muidugi kiikasin sisse ka. K&K nr 12/87, Magnus Mälk, "Tolerantsusevaesed aastad". Mälk on see mees. Nimetatud tükis siis on ilmselt haistnud, et tuuled on taas pöördumas, ja esineb (taaskord) ennetava patukahetsusega. Aga kedagi ilmselt enam ei huvitanud, vähemalt ma pole küll kirjandusloolises käibes täheldanud sellele tekstile viitamist. Mulle muidugi tuli üllatusena, et ta sedaaegu üldse veel hinges oli. Ja ei tea, mida ta siis vahepealsetel aastatel ka teinud oli...? [Vastus: oli filmide toimetaja ja tõlkis vene keelest, nagu Esteri-otsing näitab.] Sihuke limukas. Ei noh, õpetlik lugemine muidugi.\nPosted by muhukadri at 23:27\nLabels: ajaloo ilu, meeskirjanik


New in from Levelzone e Loverte - Elegant Touch\nSel korral valisin Levelzone'ist (nüüd Loverte) endale tooted, mida ma tavaliselt üldse ei kasuta. Kunstküüned ja -ripsmed - ühesõnaga pesueht võõraste sulgedega ehtimine. Mõlemalt firmalt, Eylure ja Elegant Touch, valisin kaks toodet. Täna näitan teile Elegant Touch kunstküüsi.\nElegant Touch Express Press-On Instant manicure - French pink\nKlassikaline Prantsuse maniküür on lihtne ja ajatult elegantne ning ei kao kunagi moest. UV-geel tehnoloogial põhinevad Elegant Touch etteliimitud kunstküüned garanteerivad kauni maniküüri kuni üheks nädalaks. Küünelakk ei kooru ega pragune ning küüned näevad välja kaunid ja säravad. Etteliimitud küüsi on lihtne ja mugav peale panna.\nMa ei ole ammu kunstküüntega kokku puutunud. Viimati ilmselt ajal, kui kunstküüs tähendas igati ebaloomulikku ja jäika tugevast plastikust küünt. Seega olin ma positiivselt üllatunud, kui avastasin väga mõnusad, pehmed ning imelihtsalt liimitavad küüned. Neid soovisingi proovida põhjusel, et ma ei ole kunagi varem etteliimitud küüsi proovinud. Tundus liiga lihtne, et olla tõsi. \n1) Valmista küüs ette. Pese käed seebiga ning seejärel käi üle pakendis kaasas oleva "Prep Wipe'ga".\n2) Vali välja õiges suuruses küüned (10 suurust, 0 kõige suurem, 9 kõige pisem)\n3) Eemalda küünelt kaitsekile ning kleebi kunstküüs oma küünele. Esmalt suru küüne keskele seejärel suru kinni küljed.\n30 min pärast võid kasutada viili ning anda küüntele soovitud kuju. Neid on äärmiselt lihtne viilida ja väike (aga tubli) viil on pakendis kaasas.\nPs. 30 minutit ei tohiks küüsi märjaks teha. \nMulle meeldib nende pikkus, mulle meeldib nende justkui kummine/geeli laadne materjal (kui hästi nad oma küüne järgi kuju võtavad), mulle meeldib värv ja kasutamismugavus. Nädalat nad kindlasti vastu ei pea, hea tahtmise korral 2 päeva. Minu jaoks olekski need eelkõige kiire väljapääs mõneks tähtsaks ürituseks - võimalik hea välja näha ilma päris geelküüsi panemata. Küll aga pean ütlema, et esimesele käele oli küüsi tunduvalt lihtsam panna. Kui teisele käele lisama hakkad, siis äsja liimitud (esimese käe) küüntega on raske liimi kaitsekilesid ära tõmmata. Kaitsekiled on võrdlemisi tugevalt kinni ja nii on oht esimese käe küüned ära rikkuda. Pärast minu ponnistusi sain ma küll edukalt ka teise käega hakkama, aga paras katsumus oli see küll.\nPs. Mul on siin küüned veel viilimata ehk selle kujuga, mis nad pakendis olid.\nElegant Touch French Mancure - 126 American Pink\nKlassikaline Prantsuse maniküür on lihtne ja ajatult elegantne ning ei kao kunagi moest. Elegant Touch French Manicure kunstküüsi on lihtne peale kanda ning tulemuse püsib kaunis veatu ja kaunis kuni 10 päeva. Pakendis on 24 kunstküünt (10 erinevat suurust), liim, poleerimisviil ja juhend küünte paigaldamiseks.\n1. Valmista käed ette.\n2. Vali välja õige suurusega küüned.\n3. Pane liim küünele.\n4. Suru kunstküüs oma küüne külge ja hoia 4 sekundit.\n5. Murra üles-alla liigutusega küljest aplikaator ning ühtlase tulemuse saamiseks viili üle. Ps. Enne viilimist lase küüntel kuivada.\nNende kasutamine nõuab ilmselgelt veidike rohkem aega, kuna liim tuleb ise küünele lisada. Sellest hoolimata pean ütlema, et need meeldivad mulle rohkem. Materjalilt on nad veidike rohkem plastik, kui eelmised. Nad on ka õhemad, seega tunned neid küünel vähem, kui eelmisi. Praktiliselt üldse ei tunne. Püsivad peal väga kindlalt. All oleval pildil on küüned juba mitu päeva peal olnud. :)\n1. Viili kunstküünelt maha läikiv kiht.\n2. Tee vatitups atsetoonis märjaks ning seejärel aseta küünele ning kata küüs (sõrme ots) fooliumiga.\n3. Oota umbes 15 min ning plastik koos liimiga on lahustunud.\nElegant Touch küüntel on saadaval kolm erinevat pikkust XS (extra-short), S (short) ja M (medium). Minu, 126 stiilis küüned on S suuruses. Loverte lehelt ise tellima hakates vaadake karbi ülemisse paremasse nurka, seal on märge, mis suurusega täpsemalt tegemist on. :)\nKui mina kahe vahel valima peaks, siis eelistan teisi. Nad on küünel uskumatult mugavad ning püsivad peal palju kauem, kui esimesed :)\nMorphe "The Blushed" Blush Palette\nMõned nädalad tagasi hommikul meiki tehes avastasin, et mu põsepuna kollektsioon on maru kokkukuivanud ning ma kasutan igapäevaselt vaid kahte-kolme põsepuna. Ka meigiõpetuste kohapealt oleks vahelduseks hea, kui saaksin kasutada miskit muud peale oma ühe Zoeva ja paari Ingloti põsepuna. Kõik see ajendaski mind ostma Morphe "The Blushed" Blush põsepunapaletti.\nMina olen suures vaimustuses! Värvivalik on super. Kahjuks swatchide pildil oli aknast tulev valgus kuidagi pläss ja külm, seega minumeelest ei anna see kogu põsepunade ilu edasi, aga loodan õigepea neid ka mõnes videoõpetuses kasutada. Olemas on nii soojad, kui külmad põsepunad, osad matid, osad kergelt sädelevad. Tekstuurilt on nad imepehmed ja sametised, pigmendilt väga head.\nEsimene rida on ainuke, mis mulle niivõrd pinget ei paku, tavalised soojad roosad. Ilusad küll, aga kõik ülejäänud on sellised, mille sarnaseid minu kollektsioonis veel pole. Teise rea esimesed kaks on pruunikad ning ideaalsed igapäevase kerge meigi juurde (kui ma vaid viitsiks igapäev meiki kanda). Kolmanda rea värvid on ideaalsed sügise-värvid ja ma ei jõua ära oodata millal seda viimast, punakat, mõne look'i juures kasutada saan. Oh mis ma luiskan, teisi tahaks ka juba kasutada :)\nKliki, et näha suuremalt\nMina tellisin enda oma BeautyBay'st 22€ eest, mis on 9 põsepuna eest igati mõistlik summa. Kui mingi hetk teiste jumestamise juurde tagasi lähen, siis katsetan kindlasti ka Morphe lauvärvi palette, mis hetkel üle maailma tuntust koguvad. :)\nZoeva "Shy Beauty" põsepuna\nThe Balm "Bahama mama" päikesepuuder\nRimmel "004 Black brown" eyebrow pencil\nInglot 349, 608 lauvärvid\nBourjois "Brown" silmapliiats\nMaybelline The Colossal Go Extreme leather black ripsmetušš\nNYX "Peekaboo neutral" huulepliiats\nNYX Soft Matte Lip Cream "Buenos Aires"


Vooremaa Vooremaa karikavõistluste juubeliturniiri võitsid Carmen ja Põltsamaa I\nVooremaa karikavõistluste juubeliturniiri võitsid Carmen ja Põltsamaa I\nSpordisündmusel esitleti ka spordiliidu Kalju ja maakonnalehe koostöös ilmunud bro?üüri “Ajalehe Vooremaa karikavõistlused võrkpallis?.\nPool sajandit tagasi alguse saanud spordivõistlustel osales tänavu 12 meeskoda ja 8 naiskonda. Finaali pääsesid meeskondadest Põltsamaa I, Imavere, Põltsamaa II, Põltsamaa Spordikool -Spordiklubi Tervis ja Kurista saeveski; naiskondadest Carmen, Kuremaa Spordikool, Põltsamaa Spordikool ja Torma. Peakohtunikuna jälgis mänge Toivo Uusna.\nÕrnemast soost võrkpallurite otsustavas kohtumises võitis Carmen 2:1 Kuremaa Spordikooli. “Viimane mäng oli võrdlemisi pingeline ja ausalt öelda ei mäletagi ma Vooremaa turniirilt pikka aega sellist võitluslikkust. Vastased Kuremaa Spordikooli tüdrukud mängisid väga tublilt ja tundus, et nad oma noorusega löövadki. Küllap tõid meile aga võidu tarkus ja elukogemus,” ütles vahetult pärast esikoha saavutamist Carmeni kapten Anneli Liinamäe.\n“Meie üks põhiründajaid Ave Sei ei saanud vigastuste tõttu finaalis mängida. Suurepäraselt paistis aga silma Piret Võsu ja seda eriti viimases geimis. Tegelikult võib aga julgesti öelda, et sajaprotsendilise panuse võidu nimel andsime kõik ning rõõm saavutatust on tõeliselt suur, ” märkis ta.\nCarmeni treener Andres Lippur kinnitas, et Kuremaa Spordikooli tüdrukud on tegelikult suutelised paremini mängima. “Mõneti kahju isegi, et nad seekord nii ruttu alla andsid,” tõdes ta.\nKolmandaks tuli naiskondadest Põltsamaa Spordikooli ja neljandaks Torma võistkond.\nPõltsamaa meeste vaheline heitlus\nMeestest selgitati võitja võistkondade Põltsamaa I ja Põltsamaa II vahelises mängus. “Kindlasti ootab ees raske mäng. Muret teeb veidi see, et oleme saanud kokkumängu vähe harjutada,” ütles kohtumise eel meeskonna liige Henry Oro, kes õpib Tallinna Tehnikaülikoolis ja mängib ka Sylvesteri võistkonnas. Kogenud võrkpalluri, kapten Peeter Jaani eestvedamisel mängiv meeskond Põltsamaa I suutis Põltsamaa II siiski võita.\n“Kohtumine oli väga vahva, tõeline punkt-punkti mäng,” lausus mängu jälginud Margus Oro, Henry Oro isa. “Poja meelisspordiala pakub mullegi huvi ning püüan ikka tema mänge jälgida nii Põltsamaal kui ka Tallinnas, ” ütles ta.\n“Tänavuse Vooremaa karikaturniiri finaali muutis meeskondade arvestuses omalaadseks ja parasjagu põnevakski kolme Põltsamaa meeskonna osalemine. Kes neist võidab, seda ei osanud küll enne finaali prognoosida,” ütles spordiliidu Kalju tegevjuht Uno Valdmets, kes turniiri korraldamisele ka ise kaasa aitas.\nKolmanda koha sai meeskondadest Kurista Saeveski. Neljandat-viiendat kohta jagasid Põltsamaa Spordikool- Spordiklubi Tervis ja Imavere võistkond.\nMaakonnalehe Vooremaa karikavõistluste edukamaid võistkondi autasustasid Jõgeva maavanem Aivar Kokk ja ajalehe müügijuht Merle Hints.\nEsikoha pälvinud võtsid vastu karikad, kõiki esikolmikusse jõudnud võistkondade liikmeid autasustati medalitega. Parimaks meesmängijaks tunnistatud Karl Jaani (Põltsamaa I) ja naismängijaks Liina Annuk (Kuremaa Spordikool) said auhinnaks võrkpallureid kujutavad pronkskujud.\n“Jõgevamaa võrkpallurite sportlik huvi väärib tõsist kiitust, loodetavasti jäävad selle spordiala traditsioonid Jõgevamaal püsima ka tulevikus ning edaspidi ollakse veelgi võidukamad,” ütles autasustamistseremoonial maavanem Aivar Kokk.\n“Tänavuse karikaturniiri õnnestumisele aitas tugevasti kaasa ka spordiliidu Kalju ja Vooremaa toimetuse hea koostöö,” tõdes Kalju tegevjuht Uno Valdmets.


ENL läheb Noorte [eel]arvamusfestivalile! | EESTI NOORTEÜHENDUSTE LIIT\n/ ENL läheb Noorte [eel]arvamusfestivalile!\nEesti Noorteühenduste Liit ootab kõiki juunis Haapsalusse, kus toimub Noorte [eel]Arvamusfestival! Sisustame ühte ala terve päeva ning pakume päeva jooksul kohalolijatele kolme arutelu/paneeli. Räägime arvamusliidritest, noortesse suhtumisest, eelarvamustest ja riigikogu valimistel valimisea langetamisest.\nArutelu teemadeks on:\n“Ole vait – ära kaaguta!” ehk noorte arvamusvabadusest”\nSageli tembeldatakse oma arvamusega noori lumehelbekesteks. Ka Eesti poliitikas on hetki, mil ei võeta tõsiselt näiteks 30-aastast ministrit.\nKas noorte arvamus loeb? Millisest vanusest on lubatud arvata? Arutleme, kuidas soodustab praegune arvamusruum aktiivse kodaniku arengut ning mis juhtub, kui summutame hakkajate noorte soov arvata. Kumb on õigem – kas oodata, et noored ise oma õiguste nimel häält teeksid või innustada neid mõtlema kriitiliselt ning osalema aktiivselt ühiskonnaelus?\n“Kelle arvamus noortele korda läheb – õpetaja, youtuberi või poliitiku?”\n“Kelle arvamust noor tänases ühiskonnas aktsepteerib? Kas korda läheb õpetaja, populaarse youtuberi või hoopis poliitiku sõna? Kust hangib noor oma info? Kuidas mõjutab staari- ja brändikultus ning sotsiaalmeedia noorte hinnanguid? Kas selles valguses on paslik rääkida silmast silma kontakti tähtsuse langemisest ning kliki- ja digilahenduste võidukäigust noortega suhtlemisel?\nArutelu eesmärk on jõuda selgusele, keda peavad noored arvamusliidriteks ning milline roll on (sotsiaal)meedial ja õpetajal arvamusliidrite kujundamisel. Mida on uue põlvkonna arvamusliidril eetiline oma jälgijatele öelda ning kuidas mõjutab see noorte osaluskultuuri?\n“Kes viitsib osaleda?”\nTundub, et hoiak „Facebook on uus rahvakoosolek“ ei pea siiski paika. Teeme suuri pingutusi virtuaalsete osalusvõimaluste loomisele ning arendamisele usus, et noored eelistavad neid traditsioonistele. Ometi räägib madal e-hääletanute protsent ning vähene teadlikkus moodsatest osalusvormidest sellele vastu.\nOtsime vastust küsimusele, kas ning kuidas kaasata noori aruteludesse. Kes viitsib tänapäeval aruteludes osaleda ning kuidas me osalemist üldse mõistame? Räägime osalusvõimalustest ja juurdepääsust nendeni nii kohalikul kui ka riigitasandil, samuti nutilahendustest ja demokraatlike valimiste olulisusest.\nArutlevad erakondade noortekogude esindajad.


" Hauderežiim | Estfarm\nHauderežiimi all mõistetakse loote arenemiseks vajalike tingimuste kompleksi. Lindude munad sisaldavad toitainete varu, millest jätkub lootele kogu embrüonaalse arenemise perioodiks. Loode areneb normaalselt üksnes siis, kui haudeperioodil valitseb vastav temperatuur, sobiv niiskusrežiim, hapnikku on piisavalt, haudemunad on õiges asendis ja neid pööratakse perioodiliselt.\nLoode areneb temperatuuril 27…43 kraadi. Hautamistemperatuur on normaalne, kui munades arenevate loodete füsioloogilised protsessid kulgevad soodsalt. Madalamal temperatuuril loote arenemine aeglustub, kõrgemal temperatuuril aga kiireneb. 41…43 kraadist temperatuuri talub loode lühikest aega. Esimestel hautamistundidel võib loode mõne minuti vältel taluda isegi 47 kraadist temperatuuri. Kõige eelneva juures tuleb arvestada, et niiskusest ja ventilatsiooni intensiivsusest sõltuvalt avaldab sama temperatuur lootele erinevat mõju. Sõltuvalt inkubaatori tüübist ja linnuliigist hautatakse linnumune temperatuuril 37…40 kraadi.\nInkubaatori niiskusesisalduse õige reguleerimine avaldab soodsat mõju hautamistulemustele. Nii liiga niiske kui ka liiga kuiv õhk põhjustavad loodete suurt suremust. Niiskus mõjutab oluliselt soojuse eraldumist munast viimasel haudeperioodil, tagab munade parema soojenemise hautamise ajal ja reguleerib loote veevahetust. Hautavate munade massi vähenemine ning munavalge ja rebu muutused sõltuvad õhuniiskusest. Sõltuvalt linnuliigist ja hautamise kestusest peab haudekapi õhu keskmine suhteline niiskus olema haudeperioodil 50…60%, koorumisel 65…70%.\nVentilatsioon peab tagama haudekambrite ja –kappide normaalse õhuvahetuse. Hautamise kestel tarbib loode rohkesti hapnikku ja väljutab palju süsihappegaasi. Kui hauduti õhus on hapnikku vähem kui 15…18% või süsihappegaasi üle 1%, siis loote arenemine seiskub ja loode hukkub. Hauduri õhu hapnikusisaldus peaks normaaltingimustes olema 20…21% ja süsihappegaasisisaldus mitte üle 0,2…0,4%. Hauduri õhu normaalne hapnikusisaldus tagatakse 4…9 kordse õhuvahetusega tunnis. Mida rohkem on ventilatsioonikapid avatud, seda rohkem õhku voolab läbi haudekappide. Õhk peab hauduti sees liikuma ühtlase kiirusega.\nMunade asend ja pööramine\nMuna koostisosadest on rebu väikseima erikaaluga, sest ta sisaldab palju rasva. Kui mune hautamisel ei pöörata või pööratakse liiga harva, siis tõuseb rebu koos areneva lootega ülespoole koorealuste kestade vastu ja loode kleepub nende külge kinni. Hautamise kestel tuleb mune seepärast iga 1…2 tunni tagant pöörata. Hautamiseks paigutatakse munad hauderestidele rõhtsalt või püsti, terav ots allapoole, koorumisrestidele rõhtsalt. Haudemunade püstasendi korral pööratakse haudereste koos munadega 45 kraadi püsttelje suhtes ühele ja teisele poole, s.t korraga 90 kraadi. Haudemunade rõhtasendi korral pööratakse neid pikitelje suhtes korraga 180 kraadi.\nKana 37,6 48…52 Min 3 37,4 21\nKalkun 37,4 48…52 Min 3 37,3 28\nPart 37,5 48…52 Min 3 37,2 28\nHani 37,5 48…52 Min 3 37,2 30\nPärlkana 37,6 48…52 Min 3 37,4 26\nVutt 37,6 57…59 Min 3 37,2 17\nKana 37,8 57…61 Min 3 37,4 21\nKalkun 37,6 57…61 Min 3 37,3 28\nPart 37,7 57…61 Min 3 37,2 28\nHani 37,7 57…61 Min 3 37,2 30\nPärlkana 37,8 57…61 Min 3 37,4 26\nVutt 37,7 57…61 Min 3 37,2 17\nLinnukasvatus I, 2007 Tartu\nHanekasvatus, 1985 Tallinn\nKalkunikasvatus, 1983 Tallinn


VIKK akadeemia uue hooaja avab Sepo Seeman | Viljandi Kutseõppekeskus\nVIKK akadeemia uue hooaja avab Sepo Seeman 16. september Marge Hein\nSügise tulekuga algab VIKK akadeemia neljas hooaeg. Selle õppeaasta esimeseks külaliseks on 23. septembril meie kooli 2020. aasta reklaamnägu Sepo Seeman. On selge, et kohtumine saab olema nii arendav kui ka omajagu lõbus.\nSepo Seeman on Haapsalust pärit näitleja. Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhi erialal ning pikalt töötanud Pärnus Endla teatris. Teda on lausa seitsmel korral pärjatud Endla publikulemmiku tiitliga ning 2005. aastal sai ta Eesti Näitlejate Liidu aastapreemia. Sel hooajal saab teda näha mängimas Endla laval etendustes „Pidusöök“ ja „Testosteroon“. Ta on osalenud ka muusikalides, näiteks "Sweeney Todd" ja "Vana klaver" ja lastelavastustes "Karlsson" ja "Pipi Pikksukk".\nPaljud teavad Sepot ka lõbusa naljamehe ning telenäona. Ta on astunud üles saates"Su nägu kõlab tuttavalt" ning seriaalides "Kälimehed" ja "Kättemaksukontor". Samuti on ta ise juhtinud saateid "Viva Las Vegas", "Võta või jäta" ja "Pühapäev Sepoga". Loomulikult teatakse teda ansambli Kuldne Trio liikmena ja Kala juhtlauljana. Tööde loetellu kuuluvad ka raadiotöö ja firma- ning õhtujuhtimine, kuid Sepo enda sõnul on tema elus esikohal pere ja viimasel kohal – üllatus, üllatus! – telefon.


Kontoriabi | Kohaletoimetamine\nKontoriabi.ee e-poest ostes on Teil võimalik saada kaup kiirelt kätte DPD kulleriga*.\nDPD kuller** – Edastame tellimuse kullerile 1-2 tööpäeva jooksul (laokaup). Kuller toob saadetise tellimuses esitatud aadressile järgmisel tööpäeval peale paki saatmist.\n*- Miinimum tellimus on 40eur (KM-ga)\n**- DPD kulleriga on saatmine tasuta\nTellimus mille summa jääb alla 40 euro, lisandub tellitavale tootele juurde saatmiskulu:\nPost24 ja SmartPOST-i pakiautomaadid\nValides selle tarneviisi, saadame Teile kauba pakiautomaati, mille tellimuse vormistamisel kauba kättesaamise kohaks sisestasite.\nHind Omniva: 4.99 EUR\nHind SmartPOST: 4.99 EUR\nValides tarneviisi “kuller” – saadame tellitud kauba Teile kulleriga.\nHind Kuller: 4.99 €EUR\nKauba saadame Teile Eesti Vabariigi piires 2-5 tööpäeva jooksul peale makse laekumist Toolster Grupp OÜ kontole.


Punane varjutus - It is all about colours\nMäletan nii selgelt veel enda esimesi katsetusi Bologneset kokku käkerdada. Maitseained võis defineerida pelgalt Soola ja Pipra nime all ning mõistus ei olnud tollal veel kuulnudki ürtidest nagu basiilik või pune. Ja muidugi rääkimata sellest, et peamiseks maitseandjaks oli Salvesti tomatipasta ning eksootilist maiku lisasid punased oad või ananassitükid. Kuid millegi üle nuriseda ei saa - ka tollal maitses roog üsna hea, sest tomatit sisaldavate toitudega on üsna raske mööda panna, või kuidas?\nAga tegelikult on pasta Bolognese puhul tegemist minu vaieldamatu lemmiktoiduga. Imelihtne valmistada, komponente on vähe, mida peaaegu alati kodust leida võib (ja kui ei, siis ka kõige lihtsamas külapoes ikka on!) ning lisaks kõigele pakub tulel tasaselt podisev kaste nii silmale kui maitsemeeltele värvide ning aroomide segunedes tõelist naudingut. Ja kui antud roa puhul kõik elemendid klapivad, siis võib esimest suutäit võttes lihtsalt omaette mõmiseda ja mõelda, et tegelikult ei olegi õnneks vist rohkemat vaja. Sest kui süüa südamega teha, siis on seda ka maitsest tunda. Just nagu täna!\nKogustega on meie peres jätkuvalt nii nagu ta on. Süüa jätkub kõigile ning sageli mitmeks päevaks. Ja armee võime ka jätkuvalt ära toita. Seega võib kõiki koguseid nagu ikka oma vajaduste järgi muuta, kirja panen nii, nagu ise asja kokku klopsisin. Aga retseptist lähemalt:\nLigikaudu 500g hakkliha\n400 g pakk spagette\nTomatipastat omal valikul ja kogusel, ise kasutasin antud hetkel 500g pakendis olevat Tomatera oma.\n1 teelusikas punet/oreganot\n1 teelusikas kuivatatud basiilikut, lisaks võib olemasolul kasutada ka värsket.\nBolognese puhul kehtib selline kirjutamata reegel, et mida kauem on ta tulel, seda maitsvamaks ta muutub. Kuulduste järgi pidavat Itaalia naised paja juba peale hommikusööki podisema panema, et kaste lõunaks õige meki külge saaks. Mina aga enamasti nii virk ja kannatlik ei ole, seega piirdun kuskil 30-45 minutise küpsetamisega. Spagetid tuleks vastavalt sellele siis kastme podisemise ajal ka keema panna, et asjad enam-vähem ühel ajal valmis saaksid. Tihtipeale on minu märguandeks see, kui üleskerkivate lõhnade tõttu enam kannatust oodata pole. :) Kuid alustame otsast.\nKõigepealt prae ära hakkliha, maitsesta soola ja pipraga. Täna lisasin hakklihale tsipa ka Santa Maria hakklihamaitseainet. Samal ajal haki hästi väikesteks tükkideks küüslauk, koori ning haki võimalikult õhukesteks kuubikuteks või ribadeks ka porgand. Kuna kaste kipub vähemalt minul podisedes viimaks pisut üle ääre pritsima, siis teen kastme mugavuse mõttes valmis potis, mitte pannil. Seega olekski järgmiseks sammuks segada kokku hakkliha, purustatud tomatid ja tomatipasta. Segada kõik ühtlaseks massiks ja siis pisut oodata, kuni kogu pada vaikselt keema läheb (enamasti keeran siis pliidi temperatuuri kuue palli süsteemi silmas pidades kolme-nelja peale). Lisa juurde porgand, natukese aja pärast ka küüslauk. Lase kastmel aeg-ajalt maitstes (vajadusel lisa soola, pipart - mina teen seda terve protsessi jooksul korduvalt, soolamine on mu nõrk külg!) vaikselt podiseda. Segamisel on tunda, kuidas roa konsistents iga minuti möödudes aina õigemaks muutub. Ja kui tunned, et aeg ning kannatuse piir käes, võid panna spagetid keema. Kuskil 5 minutit enne spagettide kurnamist võid juurde lisada pune ja basiiliku. Vürtsid käivad juurde alati viimasena, muidu tapab kuumus nende mõju ära. Kui kasutad lisaks kuivatatule ka värsket basiilikut, siis see tuleks enne kastmesse lisamist näppude vahel puruks rebida, mitte hakkida. Sega pisut ning peakski olema valmis! Ideaalis võiks serveerimisel peale raputada pisut ka parmesani juustu.\nKui kodus leidub veel valget veini, siis võib ka seda vastavalt tundele valmimisprotsessi ajal sisse valada, annab mõnusa meki.\nLoodan, et keegi naudib seda rooga täpselt sama palju kui mina. Sest mõnikord peitub lihtsuses see kõige suurem ilu! Kunagi loodan kindlasti ka selle päris-päris bolognese ära maitsta, kuid seniks piisab mulle sellestki!\nTags: bolognese, hakkliha, pasta, tomat


Kommentaarid: 61 lähikontaktset: koroonaviiruse India tüve kolle sai Raplamaal alguse kunstide koolist\nToimetas Hindrek Pärg, 10. juuni 2021 17:44\nAnna/ täna 08:28\nMis ajast India raplamaal asub? Ehk ikka Rapla tüvi? Toodi sisse Indiast? Ei imesta kui see juhita rong suveks seisma pannakse.\nKontrollida ei saa, keelata ei saa. / eile 06:33\nKiik laulab ikka oma laulu, välismaalt tulijad tehku nagu ise õigeks peavad, levitagu ainult seda viirust, tema meelest kontrollida kontrollida ega testida ei saavat, lausa ahistamine aga kiirreageerijad ja koerad saab välja tuua ilma igasugu põhjenduseta, rohkem kui tsirkus!\nTõe huvides peab parandama/ eile 05:43\nKolle ei saanud algust mitte Raplamaal, vaid toodi sisse välismaalt ja sealt tuleb iga nädal arvestatav hulk nakatunuid. Ja kuu aja pärast on asi jälle sealmaal, kus tuleb piiranguid hakata kehtestama.\nNii läheb , kui riigil puudub tõeline riigipea . Stalin oleks selle viiruse kustutanud mõne nädalaga , nii et poleks jälgegi jäänud .\nMalle/ eile 13:26\nNojah, pole inimest, pole probleemi.\nvali mind/ 10. juuni 2021 22:05\nKui ainult valitsused ja terviseametid odavate ravimite tsenseerimise lõpetavad. Ivermektiini ja Hcq saab kasutada ennetava meetmena. Jah valitsused teavad, aga nad hoiavad poliitkorrektselt inimesed isolatsioonis. Ja meedia laulab paanikat juba 2 a. :((\nRiigiteataja/ 10. juuni 2021 21:15\nKarantiininõuet enam pole ju! Ka lähikontaktsele. https://www.riigiteataja.ee/akt/330012021005\n.../ 10. juuni 2021 21:14\nRaplamaale aed ette ja lukku\nKohalik/ 10. juuni 2021 20:19\nLoomulikult toodi viirus sisse kohalikus puidutööstuses töötavate ukrainlaste poolt, pluss koolivaheajal käidi peredega reisimas. Lapsed käivad praeguste ilmadega ikka väljas ja muidugi poes jätsi ostmas. Mitte keegi ei püsi seal isolatsioonis. Ja mitte keegi ei kontrolli ka seda. Ja levima hakkas, kuna kohalikel oli kindlasti vaja korraldada mingit mõttetut laste muusikaüritust.\nKohalikule küsimus??/ eile 11:43\nKas oled selles ikka kindel, sest Ukrainas India tüve poe veel tuvastatud!\nKoll koroona/ 10. juuni 2021 19:50\nJa kust see viirus üldse sinna sai? Keegi käis Indias või mujal välismaal seda "otsimas"? Ei jõua ühtedest piirangutest vabaneda, kui juba alustame (kardetavasti) uutega! Ja ilus suvi ootab ees! Urrrrrr🥴\n10. juuni 2021 19:01\nEttevaatus/ 10. juuni 2021 19:45\nUsu edasi! Ei tea, miks siis haiglatöötajad skafandreid pidid kandma j a seal sees higistama? Niisama, oma lõbuks või? Lihtsalt oli aega LIIGA PALJU ja "naljapärast" jalutsid mööda haiglat ringi nendega? Loodan, et sul endal see tõbi jalust maha ei niida ja ise haiglas voodis ei pea vaevlema!


Tartu tn 7, Tartu tn 9 ja Koreli park P1 kinnistute ja lähiala üldplaneeringut muutva detailplaneeringu eskiislahenduse avaliku väljapaneku ja avaliku väljapaneku tulemuste avaliku arutelu teade - Uudised ja teated - Võru Linnavalitsus\nPlaneeritav ala suurusega ligikaudu 3,1 ha asub Kesklinna asumis ning piirneb läänest Tartu tänavaga, põhjast Tartu tn 5a elamumaa kinnistu ja Vilja tn 2 transpordimaa kinnistuga, millel asub bussijaam. Planeeringualast idasse jäävad korterelamud ning lõunasse säilitatav Koreli pargi haljasala. Alasse hõlmatud kinnistud on hoonestamata. Juurdepääs maaüksusele toimub Tartu tänavalt.\nPlaneeringu koostamise eesmärk on muuta maa-ala sihtotstarvet, määrata ehitusõigused tervisekeskuse ehitamiseks ning teede, parkimise ja tehnovõrkude paigutused. Maakasutuse sihtotstarbe muutmine ja ehitusõiguste määramine Koreli park P1 kinnistule muudab Võru Linnavolikogu 11. märtsi 2009 määrusega nr 98 kehtestatud Võru linna üldplaneeringut.\nTartu tn 7 ja Tartu tn 9 maakasutuse sihtotstarve on elamumaa ning Koreli park P1 üldkasutatav maa. Moodustatavate kruntide sihtotstarbeks planeeritakse ühiskondlike ehitiste maa ja üldkasutatav maa. Maakasutuse sihtotstarbe muutmine ja ehitusõiguste määramine Koreli park P1 kinnistule muudab Võru Linnavolikogu 11. märtsi 2009 määrusega nr 98 kehtestatud Võru linna üldplaneeringut. Üldplaneeringu järgselt on planeeritavate kinnistute juhtfunktsioonid pere- ja ridaelamumaa ning puhke- ja virgestusmaa. Maakasutuse juhtotstarbe muutmine ei põhjusta olulist linnaruumilist mõju arvestades naabruses paikneva bussijaama ja elamupiirkonnaga. Ühiskondlike ehitiste maaks muudetav puhke- ja virgestusmaa osa on umbes 4100 m², mis moodustab umbes 14% kogu kinnistust. Ülejäänud osas säilib puhke- ja virgestusmaa funktsioon. Planeering ei katkesta Võru linna peamiselt puhkealana väljaarendatavat nn "rohelist ringi", mis on oluline ühendus linna rekreatsioonialade vahel.\nDetailplaneeringu eskiislahenduse avalik väljapanek toimub 02.08.2019-02.09.2019 linnavalitsuse infosaalis (Jüri tn 11).\nPlaneering on kättesaadav veebilehel www.voru.ee (alajaotuses Ehitus ja planeerimine / Detailplaneeringud / Menetluses - http://www.voru.ee/dpalg-20190206 ) ja otselingil https://mail.vorulinn.ee/files/DPeskiis/\nEttepanekuid ja / või vastuväiteid detailplaneeringu kohta ootame e-kirja teel aadressile info@voru.ee või posti teel Jüri tn 11, Võru linn 02.08.2019-02.09.2019 .\nÜldplaneeringut muutva detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste avalik arutelu toimub 09.09.2019 kell 14.00 Võru Linnavalitsuse volikogu istungite saalis.


Arvamus: Küsimused on vastuseta - Arvamus - Valgamaalane\nArvamus: Küsimused on vastuseta\n6. juuli 2017 0:09\nSiiri Reiljan | FOTO: arhiiv\nValga linnavalitsuse sotsiaalameti juhataja Meeli Tuubel organiseeris26. juuniks kaks kohtumist justiitsministeeriumi ametnikega, kes töötavad eksvangide taasühiskonnastamise europrojektidega.\nKiitus Meeli Tuubelile kohtumiste organiseerimise eest. Kurb aga, et ta ise kohal ei olnud. Tundub, et ka ministeeriumi ametnikud olid imestunud, et nende peamist kontaktisikut linnavalitsuses kohal ei olnud ja paljud küsimused seetõttu selgusetuks jäid. Ametnikele ja protestiallkirjade kogujatele oleks sobinud ka teine kohtumisaeg.\nAllakirjutanu osales nii ametnike kohtumisel protestiallkirjade kogumise aktsiooni eestvedajate ja Lembitu 2 lähinaabritega kui Valga linnavõimu esindajatega. Aega kulus palju, ent vastamata jäi mitu tähtsat küsimust.\nMiks hakata pikaajalise vanglakogemusega vabanenuid koondama Valka, kui siit lahkuvad tööpuuduse tõttu kohalikud, eriti noored? Millised erakordsed oskused on pikka aega vangis istunutel Valga tööturul elatusvahendite teenimiseks, isegi hea tahtmise olemasolu korral? Keegi ei osanud tuua näiteid Piiri tänava sotsiaalmajas elavate eksvangide edust Valga tööjõuturul.\nMis saab eksvangide tugikeskuse asukatest pärast pooleaastast sealviibimist, kui nad peavad kohad järgmisele satsile vabastama? Valgas tuleb arvestada, et pärast poolt aastat tugikeskuse «nõustamisspektaaklit» on endiselt tööta kaheksa või koguni üheksa eksvangi kümnest. Valgalaste turvatunne sõltuks tulevikus peamiselt vastusest sellele küsimusele.\nTäiesti mõistusevastane on aga plaan paigutada eksvangid ühe katuse alla alaealistega – noorte motohuvilistega, kelle huviala edendamiseks hoone ju MTÜ-le rendile anti.\nProjekti eestvedaja Teresa Sales koosolekul sellise idee mõistmiseks sõnakestki ei poetanud, Valga linnavõimu ja ministeeriumi esindajad tegid näo nagu ei kannaks nad sellise koosluse tekitamise eest vastutust – las MTÜ õpetab kassi ja kanaarilinnu Švejki kombel sõbalikult koos elama.\nMiks ei osalenud Valga linnavalitsus ise eksvangide taasühiskonnastamisele suunatud projektikonkursil? Lisaraha oleks võimaldanud Valgast pärit eksvange paremini toetada.\nKa ministeeriumiametnikud ei selgitanud minu hinnangul piisavalt, miks on Euroopa Liidus selle abimeetme toetussummade taotlemine kohalikele omavalitsustele ebahuvitav. Kas vastuvõetamatute toetuse kasutamise tingimuste kujundamise eest on vastutavad Brüsseli või Tallinna bürokraadid?\nValga linnaametnikud teatasid, et eksvangidega tegelemine ei ole neile prioriteet, see valdkond on neile vähetähtis. See on ju hea uudis – vanglast vabanenud järelikult Valgas radikaalsete meetmete rakendamist nõudvaid probleeme ei tekita. Miks on siis siia vaja eksvangide koondamiskeskust? Kuidas saab see valgalaste turvatunnet tõsta?\nPealegi on Valgas juba Piiri tänava sotsiaalmaja, kus majutatakse ka eksvange. Selgusetuks jäi aga seal elavate eksvangide hulk: Tuubel räägib 20 eksvangist, kohtumisel osalenud linnavõimu esindajad oletasid aga ainult kolme-nelja eksvangi majutamist sotsiaalmajja.\nKui tõde asub kuskil keskel, on nõustamist vajav kontingent juba olemas ega ole põhjust mujalt lisa tuua. Ka eksvangide abistamise projekte on varemgi olnud. Väidetavalt käisid aasta tagasi politsei ja prokuratuuritöötajad sotsiaalmajas vangidele teenuste pakkumise kogemusi uurimas. Miks ei ole järeldustest midagi kuulda olnud?\nKõige kummalisema küsimuse tekitas linnapea Kalev Härk, kes nimetas valgalaste antud enam kui tuhandet protestiallkirja «valimiseelseks kempluseks». Tema arvates olevat allkirjade kogumine lihtne, eriti väljapressimist rakendades.\nEhk jõudsid linnavõimu ja ministeeriumi ametnikud üksmeelsele seisukohale, et Lõuna-Eesti eksvangide Valka koondamise projekt pannakse kuni valimisteni seisma ja uus projektipakkumine kuulutatakse välja pärast valimisi? Selleks ajaks on ka projekti pooldavad valgalased saanud avalikult oma tahet väljendada. Või on venitamisel muu mõte?


Perearstikeskus (Leht 1) - Muuga - Muuga Aedlinna foorum\nMuuga Aedlinna foorum » Muuga » Perearstikeskus\nPostitusi [ 18 ]\n1 Teema Raido Jaan 17-Feb-2012 12:18:57\nMilline on huvi muuga elanikel, et aedlinnas oleks perearst olemas?\nKus sa praegu arsti juures käid?\nKas me vajame aedlinna perearsti keskust?\n2 Vastus mari 17-Feb-2012 12:30:40\n3 Vastus Marian 17-Feb-2012 12:42:06\nma ei pea seda kahjuks vajalikuks. Perearst peab olema kvaliteetne ja kvaliteetsuse kriteerium on igal ühel erinev. Asukoht ei pane mind küll muutma seda, kui perearst on hetkel tubli ja asjatundlik. Kasutan Tallinna kesklinnas oleva perearsti teenuseid.\n4 Vastus Aire 17-Feb-2012 13:24:23\nAsukoht: Õunapuu pst.\n5 Vastus mari 17-Feb-2012 17:12:36\nOleme tema nimekirjas üle nelja aasta, äkki siis oli see kergem?! Praegust seisu ei tea.\n6 Vastus kkk 18-Feb-2012 10:32:31\nMillal see Maxima lähedal ehitatav perearstikeskus valmima peaks?\n7 Vastus Raido Jaan 18-Feb-2012 13:00:55\nSee ei lähe ennem tööle kui me suudame tekitada nimistu.\n8 Vastus Piret 21-Feb-2012 16:33:54\nAsukoht: Lubika tee\nHuvi on. Kui oleks normaalne arst siis koliks kogu perega üle.\nHetkel kogu pere (5 inimest) Pirita Perearstikeskuse hingekirjas.\nRahul, aga külastame arsti väga harva. Kui aga oleks lähemal perearst, kes võtaks mõni päev ka õhtupoole vastu, siis oleks huvi ehk suurem.\nHetkel lihtsalt iga väikese asja pärast ei viitsi Piritale minna. Näiteks kui vaja lapsega minna, siis tuleb töö ajal sõita Muugale, võtta laps peale, sõita Piritale, siis jälle laps koju viia (haiget last bussi ei aja) ja linna tagasi kihutada. Kui autot ei oleks, siis ma ei tea mis saaks...\n9 Vastus kadri 21-Feb-2012 16:42:13\nNo kui tuleb selline asi, siis meie 5 inimest ka sinna kirja paneme.\nAga see perearstikeskuse loomine on ilmselt jälle see, et sissekirjutatud inimesi piisavalt palju ei ole ja nagu alati iga asjaga - kärss kärnas ja maa külman´d.\nMeie pere kasutaks hea meelega kõiki teenuseid alates sissekirjutusest kuni ma-ei-tea-milleni, kui need asutused siia tuleksid, enne ei julge end linna arvelt maha võtta:) Veidi on hirm ka kooli pärast - kas seoses uue korraga enam mingit võimalust ei ole Pirita kooli saada lastel? Teab keegi, kellel lapsed sel sügisel Muugalt Piritale kooli said?\n10 Vastus Piret 21-Feb-2012 17:25:45\nVeidi on hirm ka kooli pärast - kas seoses uue korraga enam mingit võimalust ei ole Pirita kooli saada lastel? Teab keegi, kellel lapsed sel sügisel Muugalt Piritale kooli said?\nMu laps sai nüüd sügisel Pirita kooli sisse aga tõsi... meil on Tallinna sissekirjutus. Seda just kooli tõttu.\n11 Vastus lillevali 01-Mar-2012 10:05:33\nIse olen kirjas Viimsi perearsti juures, mees Kiilis, laps Maardus. Kui oleks Muugal perearstikeskus, siis vähemalt lapse paneks sinna kirja.\n12 Vastus Kelly 12-Mar-2012 19:00:21\nAsukoht: Viljapuu pst.\nMeie peregi hakkaks kasutama küll kui korralik arst oleks Olime ka Pirita nimistus aga meie arst läks dekreeti ja meie pere visati sealt välja. Õnneks võttis meid endale Kose oma aga sinna ka jah minek hädajuhul ja endal pool tööpäeva hukas ja lapsel pool koolipäeva hukas.\nJa Pirita kooli kohta - meil on sissekirjutus Maardus, 1. klassi nooremat ei võetud, sest kohad olid täis aga 2. klassi sai juba sisse ilusti\nMuudetud Kelly (12-Mar-2012 19:01:46)\n13 Vastus Pirx 08-Apr-2012 15:55:04\nAsukoht: Ojakääru tee\n1. Huvi on.\n2. Lapsed (üks 7.a. ja teine varsti 3-kuune) käivad Tõnismäel lastearsti juures, endal perearst samuti Tõnismäel, elukaaslasel Magdaleenas. Kuna autot ei oma, sõidame rõõmsalt taksodega.\n3. Rahul sellega, et lapsed saavad just lastearsti juures käia. Muidugi võiks seda teenust tõesti lähemalt saada. Piritale ei saanud nimekirja ei 7 aastat tagasi, ega ka mitte eelmise aasta lõpul, selle võimalusega oleks muidu ka ülirahul olnud.\n4. Raudselt vajame.\n14 Vastus kaia 08-Apr-2012 16:32:24\nAsukoht: Supinoku uulits/Tilli tee\n15 Vastus triinv 09-Apr-2012 11:05:19\nKindlasti koliks oma perearsti üle Muugale. Praegu perearst Tallinnas, sissekirjutus muidu Muugal. Praeguse arstiga rohkem selline telefonisuhe tekkinud. Panen omale diagnoosi ära ja ta kirjutab vajadusel rohud\n16 Vastus kiskakiska 22-Apr-2012 16:58:00\nAsukoht: Hundiaugu tee\nHetkel oleme Mähe perearsti nimekirjas-oleme tõeliselt rahul, kuid ikkagi on siit pikk maa minna ja koduvisiite ei julgeks unistadagi. Ilmselt tuleksime terve perega üle küll-peres 4 last ja ikka vahest haiged. Hea oleks lähedal käia...lisaks unistasin juba ammu, et Muugal oleks oma perearst )\n17 Vastus milla 23-Apr-2012 21:57:32\nkindlasti oleks perearsti vaja ka Muugale, küla on ju üsna suur. Meie pere käib arsti juures Mustamäel Mustamäe Haigla lähedal. Siis kui arsti valisime(esimene laps sündis), võeti meid terve perega sinna ja oleme väga väga rahul siiamaani. Päris kauge on käia, eriti nüüd kahe väikese lapsega, sõidad sinna u 40min. Aga loeb see, et super arst meil! Kui siin Muugal oleks ka keegi asjalik, mõtleks võib olla isegi ümber.\n18 Vastus marlene 23-Apr-2012 23:45:43\nAsukoht: Raiheina tee\nTegelikult Muuga Perearstikeskus on juba olemas ja see asub Kallavere Haiglas. Ja mina (koos oma perega) olen seal nimekirjas, u pool aastad. Aga arstiga, kahjuks, ei ole rahul.\nTahaks ikka et arstikeskus oleks Muugal, mitte Maardus.


Vassiljev ja Sorga kuu sümboolses koosseisus! - FC Flora\nEile avaldatud Soccernet.ee maikuu sümboolsesse koosseisu mahtus seekord kaks florakat – juba kolmandat korda järjest Konstantin Vassiljev ning teist kuud järjest Erik Sorga!\nSoccernet.ee toimetusesisese hääletuse lõppvalikusse mahtusid viie erineva klubi jalgpallurid. Neist kolm teenisid nominatsiooni teist kuud järjest, vaid üks – Konstantin Vassiljev – mahub aga sümboolsesse koosseisu juba kolmandat korda. Avaldame Soccerneti põhjendused, mille alusel meie mängumehed kuu sümboolsesse koosseisu koha pälvisid.\nKonstantin Vassiljev – Eesti koondise raudvara on kolme kuu järel ainus mängija, kes mahtunud seni kõigil kolmel korral sümboolsesse koosseisu. 35-aastane maestro on passi vaatamise ilmselgelt unustanud ning tegutseb jätkuvalt kõrgtasemel, mais andsid sellest aimu kaks väravat ja viis väravasöötu. Vassiljev on andnud senise hooaja jooksul liigas kaks korda (!) rohkem võtmesööte kui keegi teine, mistõttu pole ime, et väravasöötude tabelis on ta esikohal ning Flora rünnakud käivad alati läbi tema.\nErik Sorga – Liiga suurima väravaküti kuulumine antud nimekirja ei vaja täiendavaid selgitusi. Sorga on kasvanud mänguaja ja enesekindluse toel tõusnud mitte ainult Flora, vaid kogu liiga esiründajaks. 14 mänguga löödud 14 väravat räägivad enda eest, mais sündis neist kolm ning lisaks toetas Sorga kaaslasi kahe väravasööduga. Tasuks ka kutse Eesti A-koondisesse ning debüüt Sinisärkide eest valikmängus Põhja-Iirimaaga.


Admiral Markets AS leiab aga, et on teinud endast kõik oleneva kohustuse nõuetekohaseks täitmiseks. Foto: pixabay\nAdmiral Markets AS leiab aga, et on teinud endast kõik oleneva kohustuse nõuetekohaseks täitmiseks.\nAdmiral Markets märgib börsiteates, et kasutas raporteerimisel turul tunnustatud, kvalifitseeritud ja professionaalsete teenusepakkujate abi. Raporteerimisteenuse edasiandmine on Admiral Marketsi sõnul tavapärane turupraktika, mistõttu ei ole ettevõte tahtlikult eiranud nõuetekohast EMIR raporteerimiskohustust ega suhtunud oma kohustuste täitmisesse hooletult.\nLisaks väidab Admiral Markets, et asus raporteerimisega seotud vigade tuvastamisel neid koheselt parandama, kuid tehniliselt ei olnud see raporteerimiseks ettenähtud aja jooksul võimalik, mis tõi ka kaasa tehingute hilinenud raporteerimise.\nEttevõte on teinud kõik endast oleneva, et aruandekohustust nõuetekohaselt täita ja koostöös teenusepakkujaga tuvastatud vead parandada,\nrõhutab Admiral Markets.\n"Admiral Markets AS on oluliselt panustanud raporteerimise kvaliteedi tagamisse nii täiendavaid inimesi kaasates kui mahukate rahaliste investeeringutega. Lisaks on Admiral Markets AS otsustanud vahetada raporteerimisteenuse pakkujat," lisas ettevõte.\nEuroopa Väärtpaberijärelevalve hinnangul on olukord õigeaegse tehnilise raporteerimiskohustuse osas ühetaoline Euroopa-üleselt.


Õpilaste rasked koolikotid - pseudoprobleem või tervist kahjustav tegur? - Koolileht - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nÕpilaste rasked koolikotid - pseudoprobleem või tervist kahjustav tegur?\nÕnneliis PappelTallinna 21. kooli õpilane\nPostimees avaldab koolilehtede konkursile saadetud lugusid.\nLoo autor on Tallinna 21. kooli ajalehe Lennuk kaasautor.\nLiiga rasked koolikotid.\nProbleemist, et lapse koolikott, eriti algklassi õpilase oma, on liiga raske, räägivad nii lapsevanemad kui ka lapsed ise. Vastavalt sotsiaalministri 2015. aasta määrusele «Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele» on koolikoti lubatud raskus koos sisuga 1.–3. klassi õpilastel kuni 3,0 kg. Kaalusin ära 3. klassi õpilase koolikoti koos sisuga. Tulemuseks sain 4 kg, millest 2,5 kg kaaluvad ainult õpikud ja töövihikud (ühe koolipäeva õppevahendid). See ületab lubatud koolikoti raskust.\nRusikareegliks on, et koolikott ei tohiks olla raskem kui 10% lapse kehakaalust. Kaalutud koolikoti omanik kaalus ise 35 kg, 10% tema kehakaalust on 3,5 kg. See oleks küll lubatud normist natuke raskem, kuid kergem kui ta praegune koolikott. Tallinna Haridusameti ja paljude füsioterapeutide andmetel on koolikoti normidele mitte vastamine tõsine probleem, kuna liigse raskuse kandmine noores eas põhjustab rühivigu, algatab selgroo kõvera kasvu ning võib tulevikus hakata tunda andma seljahädade, valude ja erinevate haigustena.\nReio Vilipuu (Bauerfeindi ortoosi- ja tursekeskuse füsioterapeut) ja Tanel Vahopski (Ida-Tallinna Keskhaigla lülisambakirurgia keskuse ortopeed) on avaldanud, et koolikottide teemat uuris aastatel 2009-2010 ka terviseamet. Siis jälgiti lastel esinevaid rühihäireid ja tõdeti, et just algklassides, kui lapse lülisammas veel areneb, ja õiged kumerused ning nõgusused lõplikult fikseeruvad, on kaasaskantavate õppematerjalide kogus liiga koormav. Ranitsaid, mille kaal ei vastanud nõuetele, oli teise klassi puhul 72%, kolmandal klassil 86% ning neljandal klassil 67%. Seega, õpilaste ja lapsevanemate mure raske koolikoti pärast on täiesti põhjendatud ning võib hiljem rõhuda lapse tervisele.\nMida saaks teha, et probleemi lahendada?\nParimad lahendused tekiksid lapsevanemate ja koolide omavahelises koostöös. Lahendus peaks kindlasti sisaldama kaasaskantavate õppematerjalide koguse vähendamist. Siin on mõned viisid, kuidas seda rakendada.\nKoolis kantakse kaasas vaid tunnis vajaminevaid õppevahendeid\nSelleks et vähendada kaasaskantavate õppematerjalide kogust, võiks õpilane kanda kaasas vaid järgnevas tunnis vajaminevaid asju. Õpetaja saaks omalt poolt kaasa aidata nii, et teavitab õpilasi tunnis või eKooli kaudu, milliseid õppevahendeid (õpikud, töövihikud, vihikud) läheb järgmisel tunnil vaja. Omast käest mäletan, et pidin alati kõiki asju kaasas kandma (ühe tunni jaoks oli kolm kuni kuus õppevahendit), kuid enamik ajast kasutasime tunnis neist ainult ühte-kahte. Arvan, et õpetajapoolne tunni ettevalmistus ei nõua palju vaeva, kuid tooks palju kasu õpilaste koolikottide kergendamisel.\nKasutatakse rohkem e-õppevahendeid\nKuna meie koolis on võimalus õppe eesmärgil kasutada tahvel- ja sülearvuteid, saaks suurendada nende rakendamist koolitundides, kasutades õppimiseks mõeldud rakendusi (Opiq; Foxcademy) ja õpetaja poolt üles laetud faile (ülesanded, küsimused, töölehed). See vähendaks tundidesse kaasa võetavate õppevahendite kogust ja kergendaks õpilase koolikotti.\nÕppevahendid jäetakse kooli\nLahendusena saaks rakendada viisi, et õpilased jätavad õppevahendid hoopis kooli. See nõuaks küll rohkem tunnitööd, kuid vähem kodutööd. See lahendus motiveeriks lapsi õppima ja kuulama rohkem tunnis, sest kui nad lõpetavad kodutöö koolis, on neil võimalus jätta õppevahendid kooli. Koju peaksid vajalikud õppevahendid kaasa võtma vaid õpilased, kes tunnis ei jõudnud kodutööd lõpetada.\nKoolikottide raskes kaalus pole nähtud suurt probleemi, kuid paljud füsioterapeudid ja teised meditsiinitöötajad on nüüdseks kindlaks teinud, et lastel võivad tulevikus selle tõttu esineda rasked terviseprobleemid. Noorema generatsiooni tulevikule mõeldes tuleks selle teemaga kiiremas korras tõsiselt tegelema hakata. Minu arvates on palju viise, kuidas laste koolikotte kergendada, luues sellega õpilastele paremad tingimused ja lapsevanematele rahulikuma meele.\nOled sa kunagi tänaval teeselnud, et räägid telefoniga? (1) Loe artiklit\nNoor konformist Loe artiklit\nÕpilaste rasked koolikotid - pseudoprobleem või tervist kahjustav tegur? Loe artiklit\nHans Roslingu «Faktitäius» - soovitusi maailmapildi parandamiseks Loe artiklit\nKüünlapäev - läbipõlemise viimase astmeni viidud koolipere Loe artiklit\nKas halloween’i peaks Eestis tähistama? (6) Loe artiklit


5 odavate ja kodus töötamise võimalust naiste jaoks $ Et.PpfFinancialBlog.com\nKuidas ja miks muuta sihtkapitali kogumine prioriteediks\nLeidke nišiturg ja olge esimene, kes asjadele järele hüppab. Siin on viis odavat väikeettevõtteideed, millest alustada.\n02Kas sa oled rahuvalvaja? Mõelge vahendajaks saamisele\nKõige olulisem investeering on teie aeg\nParimad ärivõimalused naistele, kes soovivad kodust tööd teha, peavad stardikapitali kaasama vähe või olematu ning minimaalsed riskid. Valdkonnad, mis püsivad tugevana ka rasketel aegadel, hõlmavad teenuseid, mis võimaldavad teiste ettevõtetel raha kokku hoida, ning laste- ja lemmikloomahooldusega seotud tooteid ja teenuseid.\nSamuti peaksite armastama seda, mida teete; harva võib kohata väga edukat ettevõtjat, kes pole oma äri vastu kirglik. Teekonna valimine, mis teeb teid õnnelikuks ja tunneb end oma eluga rahul, on oluline sõltumata sellest, kas teie rahalised eesmärgid hõlmavad ka "rikkaks saamist".\nEttevõtte asutamine ja juhtimine nõuab sageli palju alustamisraha, kuid see nõuab alati ka märkimisväärset aja- ja energiainvesteeringut.\nSiin on vaid mõned ideed ettevõtluse jaoks, mida võiksite kaaluda alustades, kuid ärge kartke kunagi mõelda väljaspool kasti. Võite armastada söögitegemist, kuid ei soovi restorani avada, nii et mõelge toitlustamisele, pagaritoodete müügi korraldamisele ja muudele toidupakkumiste kogujatele. Võib-olla soovite isegi luua oma kojuveoteenuse või toiduaineid, mida saab müüa kauplustes või kohaliku põllumehe turul.\nTeisisõnu, keskenduge millelegi, mida teile meeldib teha, kuid pange oma äriideele rõhku "sina", et see muutuks teie konkurentsi ainulaadseks. Või veel parem - leidke nišiturg ja olge esimene, kes asjadele hüpata saab!\nÕigete turundusriistade abil saate eBays müüa kõike. Veebioksjoniteenuste hiiglane eBay on jätkuvalt odav ja tulus müügivahend kõigele, alates katkistest tööriistadest ja lõpetades kinnisvaraga.\nParim eBay ärinipp: otsige jaemüügikauplusi, mis lõpetavad tegevuse või lõpetavad tootesarja. Ostke soodushinnaga nii palju esemeid kui võimalik ja müüge neid eBays.\nPühendades 20-30 tundi nädalas eBay tõsisele müügile, saate hõlpsalt teenida umbes 1000–2000 dollarit kuus. See ei pruugi tunduda palju raha, kuid aasta jooksul saaksite lihtsalt teenida nii palju, kui töötaksite täistööajaga miinimumpalgaga tööl, ainult siis, kui saate oma ettevõtet juhtida!\nKas sa oled rahuvalvaja? Mõelge vahendajaks saamisele\nVahendajad on neutraalsed, ebasoovitavad isikud, kes püüavad vahekohtu või kuluka kohtuvaidluse vältimiseks lepitada osapoolte vahelisi erinevusi. Erinevalt vahekohtunikest ei tee vahendajad otsuseid ühe või teise poole kasuks. Enamikus USA-des ei ole vahendajaks saamiseks vaja spetsiaalset litsentsi ega sertifikaati, kuid peate olema hea advokaatide võrgustiku loomiseks.\nVahendajad võtavad oma teenuste eest 80–100 dollarit tunnis, kuid ilmselgelt mõjutavad hindu teie asukoht ja kogemus. Alustage pöördudes Ameerika Arbitraažiliidu poole, et saada rohkem teavet rahuvalvajaks saamise tingimuste ja hüvede kohta!\nKui teil on meeldiv rääkimishääl, suurepärased suhtlemisoskused ja olete tähelepanelik detailide suhtes, kaaluge koduse telefonivastamisteenuse loomist.\nSõltuvalt pakutavate teenuste hulgast (nädalavahetusel, nädalapäeval või pärast tundi) nõuavad telefoniteenused igalt kliendilt töötundide järeltöötlemise eest umbes 200 dollarit kuus. Stardikulud hõlmavad telefoniteenust, ettevõtte litsentsimist ja reklaami.\nSee ei ole üks neist „kodus tooteid komplekteerimise” skeemidest. 2003. aastal sõlmis USPS 10 miljoni dollari suuruse lepingu ühemeheettevõttele kohandatud esmaabikomplektide valmistamiseks. Meditsiini- ja esmaabikomplektid on korjanduste seas populaarsed, kuna nad müüvad.\nSpetsialiseeritud, juba kokkupandud esmaabikomplektide järele on suur nõudlus koolide, ettevõtete ja tööstuste poolt, kellel on seaduse kohaselt kohustus olemas esmaabikomplektid kohapeal. Peate ostma hulgimüügi osi, monteerima kohandatud komplektid ja leidma turu. Kohandatud komplekte saab sõltuvalt turust müüa 5–150 dollarini.\nEttevõtte asutamine ja juhtimine nõuab sageli palju alustamisraha, kuid see nõuab alati ka märkimisväärset aja- ja energiainvesteeringut. Kui te vihkate seda, mida teete, pangate vähem aega ja vaeva, et teie äri edukaks muuta. Kui aga armastate seda, mida teete, pakuvad isegi väikesed verstapostid teile palju rohkem rahulolu.\n✔ - Jagage klasse uutele ettevõtetele USA-s või Kanadas\n✔ - Äriplaani "Kontseptsioon ja väärtuse pakkumine" kirjutamine\n✔ - Teiste inimeste raha kasutamine väikeettevõtte finantseerimiseks\n9 Parimat tasuliste blogimistööde leidmise kohta\nKanada maksuameti (CRA) teatis hindamise kohta\nHoolimata kõigist viimastest ja parimatest kontseptsioonidest, mis teie tähelepanu nimel võistlevad, on ettevõtte laiendamiseks ainult kolm võimalust.\nKui teil on kirg keskkonna vastu, on roheliseks konsultandiks saamine ideaalne. Võite konsulteerida erinevates valdkondades, kuid koolitus võib olla kallis.\nEdendamine ei pea olema kallis, et olla efektiivne. Siit saate teada, kuidas reklaamida oma ettevõtet nende tõhusate ja odavate strateegiate abil.\n←Kuidas alustada kulleriäri?\n7 Edukate äriomanike harjumused\nVisiitkaartide määratlus ja lühiajalugu\n5 Elumuutvat otsust, mille ettevõtjad teevad varakult