Süvaanalüüside aeg on möödas - Äripäev\nSüvaanalüüside aeg on möödas\nÕnne Pärl 18. jaanuar 2001, 00:00\nSangari juhatuse esimees Jaan Kallas räägib muiates 22aastasest poisist, kes tuli 1979. aastal Tartusse restorani Tarvas direktoriks, kaks kilekotti käes.\nKallasele meeldib otsustada kiiresti, emotsioonide ja tunnete baasil, põlgamata ka hästi tehtud ja mahlakaid ärianalüüse.\nSamas nimetab ta elutööna mitte juhitööd, vaid otsust luua puuetega inimestele tulevikus olud inimväärseks eluks: ?Kui mind 50 aasta pärast keegi veel mäletab, siis pigem Maarja küla asutajana.?\nTeadlikult hakkasin karjääri planeerima aasta tagasi, kuni sinnamaani ei mõelnud ma võimaluselegi mitte töötada Tartu Kaubamajas.\nMiks ei mõelnud?\nTunnet ei tulnud.\nTulla Tallinnast Tartusse. Tallinnas olid väga ahvatlevad pakkumised, näiteks laeva Georg Ots restorani direktori koht. Tartusse tulin seepärast, et siin elas ja õppis minu suur armastus ? minu naine. Tartusse tuleku otsust ei ole ma tänaseni kahetsenud.\nKõige suurem viga minu elus ei ole äriline ? ma ei suutnud oma naist päästa. See on ainuke kord, kus ma ei saavutanud seda, mida tahtsin.\nArvan, et väikseid vigu olen teinud piisavalt palju; oluline on see, et olen neist õppinud.\nMulle meeldis õpitud eriala väga ? kogu see restoranimajandus. Suur väärtus on ka see seltskond, kellega koos sai õpitud.\nArvan, et just selle eriala õppimine käivitas minus loomeprotsessi ? mida vanemaks ma saan, seda enam meeldib mulle luua uusi asju. Kui 10 aastat tagasi igatsesin stabiilsust, ehk isegi rutiini, siis isegi juhtidel on teine noorus\nKust/kuidas te praegu uusi teadmisi hangite?\nMa õpin niipalju kui vähegi võimalik koolitustel, osalen konverentsidel. Kõike seda uut teadmist, mida Eestis praegu õpetatakse, püüan endale arusaadavaks teha. Mul on oma lemmikõpetaja ? see on Peep Vain.\nKümmekond tagasi tutvusin kolme Anttila kaubamaja direktoriga, kellest üks oli oma elus nullist peale üles ehitanud neli kaubamaja.\nArvan, et see on ainuke kord elus, kui olen tahtnud midagi järgi teha.\nKas teie ?elu-tegu? on sooritatud?\nSee tuleb. Olen alguses.\nMiks te kaubamaja direktori kohale lahkusite?\nÄra väsisin vaimselt ootamast uut. Ükski asi ei olnud kaubamajas töötades enam põnev ? teada oli täpselt, mis tuleb homme, kuu aja pärast, järgmisel aastal.\nMina vajasin muud kui kaubamaja ning kaubamaja vajas kedagi muud kui mina. Kaubamaja juhtimine oli poe juhtimine, täna on mul võimalus juhtida organisatsiooni ? see on lihtsalt järgmine tasand.\nMiks just Sangar?\nAeg oli sobiv ja firma ise huvitav ? väga konkreetne omanikustaatus ja emotsionaalselt hinnatud firmapotentsiaal, mis on tänaseks ainult kinnitust leidnud.\nEelkõige sellega, et püüan Sangari meeskonda sisendada usku, et nad suudavad oma oskuste ja teadmistega senisest veelgi paremaid tulemusi saada. Usaldusliku ja töise õhkkonna loomine ja tuleviku eesmärkide usutav kirjeldamine on esmased sammud.\nMillised tegurid on ärilise edu saavutamisel tähtsaimad?\nMina näen lisaks sisemisele tarkusele kaht olulist tegurit: huumorimeel ja unistamisejulgus. Tegelikult tuleks nagu tuba valgeks lasta ja mõtted kõva häälega välja öelda. Tundub, et eesti ärimaailmas on näha tugevat koidupuna. Kord aastas Pärnus kindlasti...\nMissugused omadused on aidanud teil olukordadest võitjana välja tulla?\nMulle meeldib kiiresti otsustada emotsioonide ja tunnete baasil. See periood, kus otsustamise aluseks on pikad valemid ja süvaanalüüsid, on jäädavalt möödas ? äritegevuse tempo on sedavõrd kõrge. Edaspidi, kui tempo läheb veelgi kiiremaks, on kohta eelkõige juhtidel, kes on endas need võimed välja arendanud. Ja kõige olulisem on tunda rõõmu igast alanud päevast.\nKui palju peaks teile maksma, et teid oma firma juhiks meelitada?\nMa ei ole juba mitu aastat tööd raha pärast teinud. Ei ole paha, kui raha makstakse, kuid see ei ole olulisim.\nViimased kolm aastat on suur osa vabast ajast ja rahast läinud Maarja küla loomisele Taevaskojas puuetega inimestele, et tagada neile tulevikus inimväärne keskkond. Eks see ole elu poolt paika pandud ? minu noorem poeg on sügava vaimse puudega ja käib Tartu Maarja koolis. Tänases Eesti hoolekandesüsteemis on nende noorte edasine tee ? vanadekodu. Olen käinud piiri taga puuetega inimeste külasid vaatamas ja näinud, et nad on õnnelikud ? teevad tööd ja tunnevad end vajalikuna. Riigile on sellise küla olemasolu majanduslikult kasulik, sest katab elamise kuludest 40% oma tegevusega. Usun, et mõttekaaslasi, kes aitavad küla idee ellu viia, lisandub ohtrasti ? Tartu Toome Rotary Klubi on otsustanud õla alla panna.\nPäris palju aega kulub ka hobustega seonduvale ? ratsutab minu vanem poeg. Korras tahan hoida ka perele kuuluvat väikest talu Tartu lähedal.


Rahvusvahelised inimõigused ja nende kaitse. Sissejuhatav k...\nAutor: Toimetanud Jaanika Erne, Raija Hanski, Heiki Lindpere, Mari-Liis Sepper ja Markku Suksi\nKirjastus: Åbo Akademi ülikooli inimõiguste instituut, 2001\nKäesoleva raamatu eesmärk on anda üldine ja samas põhjalik ülevaade inimõiguste rahvusvahelisest kaitsest. Tegemist on sissejuhatusega, mis kirjeldab inimõigusterahvusvahelise kaitse peamisi süsteeme ja norme. Raamat peaks huvi pakkuma e...\nAutor: Moonika Kukke\nEnergiaõiguslikud ja -poliitilised teemad on Euroopas tähelepanu keskmes olnud juba üle kahekümne aasta. Nii riigisisesel kui ka rahvusvahelisel tasandil arutletakse pidevalt elektri- ja maagaasiturgude avamise, varustuskindluse, elektri- ja gaasihinna konkurentsivõimelisuse, keskkonnasäästl...\nKirjastus: Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riiklik Komisjon, 1997\nSari: Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riiklik Komisjon Nr. 11\nkasutatud raamat, kaaned ja lehed veid kulunud ja kohati määrdunud\nSeisukord: kaaned ja lehed veid kulunud ja kohati määrdunud, sisu olemas ja korralik\nKuidas maksta makse? Ülevaade äriühingute makssustamisest...\nAutor: koostanud Riin Pajula\nKirjastus: Arvestusabi, 2011\nKompaktne ja ülevaatlik raamat on abiks ettevõtjatele, raamatupidajatele, majanduse ja raamatupidamise eriala üliõpilastele ja õppejõududele. Raamatu koostamisel on lähtutud alates 1.jaanuarist 2011 Eestis kehtivatest õigusaktidest, kõik piirmäärad ja näited on eurodes. Raamat on kasuta...\nHagide ja kaebuste esitamine kohtusse. Tsiviil-, haldus- ja ...\nKäesoleva käsiraamatu eesmärgiks on anda lugejale algteadmisi õigusmõistmisest tsiviilasjades, haldusasjades ja väärteoasjades, aidata lugejal orienteeruda seadustes, mis reguleerivad õigusemõistmist tsiviilasjades, haldusasjades ja väärteoasjades. Käsiraamatu väljaandmine on tihedalt ...\nÕpetus karistusseadusest kuulub karistusõiguse üldosa põhikursusesse, mis järgneb alusteõpetusele ning millega algab kehtiva õiguse ja selle dogmaatika käsitlemine. Käesolev õppematerjal on kasutatav mitte ainult ühe teema õppimiseks...\nLiiklusseadus ja liiklusmärgid 2014\nKirjastus: Tulip, 2014\nRaamatus on liiklusseaduse terviktekst koos kõikide paranduste ja muudatustega, mis on vastu võetud Riigikogus 2010–2014.\nLiiklusmärkide ja teemärgiste aluseks on majandus- ja kommunikatsiooniministri määrus nr 12 «Liiklusmärkide j...\nEesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ministrite Nõukog...\nAutor: Jaak Ostrat\nEttevõtjad, disainerid, konstruktorid - kõik uute toodete väljatöötamisega tegelejad peaksid vähemalt üldjoontes kursis olema, kuidas kaitsta autorite ja ettevõtjate huvisid uute toodete loomisel ja nende kasutamisel, kuidas rakendada v...\nToiduhügieen Euroopa Liidus + CD. Hügieenipakett ja selles...\nKirjastus: Agitaator, 2006\nRaamat toob ära 1. jaanuarist 2006 Euroopa Liidu kõigis liikmesriikides otsekohalduvad toiduhügieeni käsitlevad määrused (hügieenipakett) ja annab ülevaate Toiduseaduses ning sellega seonduvates seadustes toimunud muudatustest. Lisaks eelmainitud määrustele ja kommenteeritud "Toiduseaduse...\nRahvusvaheline patendiklassifikatsioon. Valdkond G. Füüsik...\nBrošüüris on toodud valdkonna B klassid ja alaklassid koos märkustega eesti ja inglise keeles.\nTõlgitud väljaandest: International patent classification. Eighth edition (2006). Core level. Volume 4. Sections G and H\nAnalüüsitakse perekonnakonfliktide alusel tekkivate kuritegude põhjusi ja neid soodustavaid tegureid. Autor selgitab, kuidas perekonnapsü...\n1. juulist 2009 kehtivale töölepingu seadusele on oma kommentaarid lisanud Tartu Ülikooli emeriitprofessor, kogenuim tööõiguse spetsialist Heino Siigur. Kommentaarid on sidunud uue töölepingu seaduse sätted teiste töösuhteid reguleerivate seaduste vastavate sätetega ning riigikohtu lahe...\nNSV Liidu Konstitutsiooni projektist. NSV Liidu Konstitutsio...\nÕigus ja õiguslik reguleerimine arenenud sotsialistlikus ...\nLiikluseeskiri [seisuga 14. juuli 2005]. Liiklusseadus [seis...\nKirjastus: Mats, 2009\nViies, Liiklusseadusega täiendatud trükk\nKuues, parandatud trükk\nKäesolev kaasuste kogumik võib olla alusmaterjaliks kriminaalmenetluse õiguse praktikumide läbiviimisel. Kaasusülesannete koostamisel on valdavalt püütud lähtuda Eesti Vabariigi Riigikohtu praktikast ja seetõttu eeldab kaasuste lahendami...\n* Kuriteost, kuritegevusest ja võitlusest kuritegevuse vastu.\n* Kuritegevuse parameetritest.\n* Kriminoloogia ja teised kriminaalteadused.\n* Kriminoloogia ajaloost.\n* Kuritegevusest ja pärilikkuse osast selles.\n* Kuritegevuse põhjustest ning kuriteo toimepanemist soodustavatest tegurite...\nKes ta on – huligaan\nBrošüüris valgustatakse huligaansuse vastu peetava võitluse küsimusi 1966. a. 26. juuli seadluse seisukohalt. Kuivõrd võitlus seda liiki kuritegude vastu eeldab huligaansuse esinemispõhjuste tundmist, siis pööratakse sellele küsimusele erilist tähelepanu.\nSeisukord: kohati kulunud ja määrdunud kaaned ning lehed, sisu olemas ja loetav\nKriminaalõiguse üldosa. Abimaterjal kohtunike ja prokurör...\nAutor: Erich Samson\nKaristusõiguse üldosa tõlkeõpik ilmub Eesti kohtunikele ja prokuröridele suunatud järelkoolituse programmi raames. Õpiku eesmärk on toetada saksa karistusõiguse pinnalt karistusõiguse üldosa õppijat. Õpik ei hõlma siiski karistusõiguse üldosa ainest tervikuna vaid keskendub kuriteod...\nKirjastus: Estada Kaubanduse OÜ, 2000\n*Seadusandlus: Halduskohtumenetluse seadustik, ...\nNSV Liidu Konstitutsiooni projektist. Nõukogude Sotsialistl...\nseaduseelnõud, NSV Liit, põhiseadused\nSeisukord: pisut määrdunud kaaned, pisut köitest lahti, sisu olemas ja korras\nRaha hoidmine ja kasvatamine (1. osa). Fondid ja finantsturu...\nKirjastus: Teataja Kirjastus, 2008\nLisaks õigusaktidele annab tagatisfondi eesmärgist, ülesannetest, pädevusest, ...\nMaailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping. Mitmepoolse...\nAutor: Eesti Vabariigi Riigikantselei, Eesti Õigustõlke Keskus\nKirjastus: Eesti Õigustõlke Keskus, 1997\nKäesolev köide sisaldab kõigi 1993. aasta detsembris Uruguay vooru lõpetamisel sõlmitud lepingute tekste. Samuti sisaldab see nendega seotud otsuseid, mis võeti vastu samal ajal või hiljem ministrite kohtumisel Marrakeshis aprillis 1994. ...\nRahvusliku terviklikkuse süsteem Eestis\nAutor: toimetaja Triin Reinsalu; eessõna: Tarmu Tammerk\nKirjastus: Jaan Tõnissoni Instituut, 2003\nAvalike teenuste lepinguline delegeerimine kolmandale sektor...\nAutor: Raul Altnurme\nKäesolev raamat tutvustab avalike teenuste lepingulist delegeerimist mittetulunduorganisatsioonidele kui üht haldusjuhtimise instrumenti. Lisaks annab raamat praktilisi näpunäiteidkvaliteetse delelegeerimise läbiviimiseks avalikus sektoris,...\nSeisukord: kasutatud raamat, esilehel kirje, paaril lehel märge, sisu olemas ja loetav\nTööseadusandlus. Kehtivate normatiivaktide kogumik\nSeisukord: kaaned kohati kulunud, kaante nurgad pisut katki, sisu korras, kirje sees\nKogumiku koostamine on tingitud praktilisest vajadusest teha kättesaadavaks nii vastavatele riiklikele ja ühiskondlikele organitele, sotsialistliku seaduslikkuse alaliste komisjonide, administratiivkomisjonide, alaealiste asjade komisjonide ja seltsimehelike kohtute liikmetele, miilitsa-, kohtu- ...\nUus tulumaksuseadus. Kommenteeritud väljaanne\nAutor: Koostanud Peep Kalamäe, Aare Kurist ja Ain Veide\nKirjastus: Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, 2000\nTulumaksuseaduse kommentaarid väljendavad autorite arvamust käsitletud teemade osas ning ei oma juriidilist jõudu probleemide lahendamisel maksuhalduriga ning Eesti Vabariigi kohtusüsteemis. Seetõttu palutakse konkreetsete pro...\nMida peab teadma pärimisõigusest\nAutor: Ber Gassmann, Erkki Silvet\nBrošüüris tuleb juttu pärimisest. Pärimine on kodanikule isikliku omandiõiguse alusel kuuluva vara üleminek teistele kodanikele või riiklikele ja ühiskondlikele organisatsioonidele ning seega peaaegu sama sagedane kui surm...\nMeie ühine vastutus. Rootsi kriminaalpreventsiooni põhimõ...\nKirjastus: Kriminaalpreventsiooni Nõukogu, 1997\nRaamat on ülevaade Rootsi kriminaalpreventsiooni põhimõtetest, millele tugineb Rootsi üleriigiline kriminaalpreventsioonitöö. Rootsi on Euroopas kriminaalpreventsiooni valdkonnas hinnatumaid riike, nende Kriminaalpreventsioon...\nLiikluseeskiri [seisuga 02.02.2001]. Liiklusseadus [seisuga ...\nKirjastus: Mats, 2001\nErinevalt varasematest väljaannetest koosneb seekord kogumik ainult maksuseaduste kommentaaridest, millele on lisatud maksualaste Riigikohtu lahendite loetelu. Kommentaaride autor on Tartu Ülikooli finantsõiguse dotsent ja EML j...\nBrošüüris valgustatakse noorte töölerakendamise õiguslikke probleeme: töölesuunamise korda pärast õppeasutuse lõpetamist, õpingujärgset puhkust, kompensatsioone ja tagatisi, tööõigussuhete tekkimise õiguslikke küs...\nTöösuhteid reguleerivad õigusaktid 2000\nAutor: Koostanud Maire Hirmat\nKirjastus: Eesti Haridustöötajate Liit, 1995\nKäsiraamatus on toodud Eesti Haridustöötajate Liidu põhikiri, programm ja hariduselus vajalike õigusaktide (töölepingu seadus, töö- ja puhkeaja seadus, palga arvestamise kord, kollektiivlepingu seadus, töökaitseseadus jmt.) tekstid.\nAutor: Tallinna Linnakantselei\nRahvusvahelised dokumendid, ratifitseeritud Eestis. Межд...\nAutor: koostaja Aleksei Zabrodski ; eessõna: Aleksei Semjonov\nKirjastus: Inimõiguste Teabekeskus, 1998\nEuroopa Ühenduse õigus. Sissejuhatus. European Community l...\nAutor: David A. O. Edward, John P. Grant, Eerik Kergandberg ja Robert C. Lane\nÜhenduse õiguse areng ja olemus\nEMÜ lepingu struktuur ja põhisätted\nLisa - Ühenduse õiguse allikad\nRaamat sisaldab ka: Post scriptum : areng alates 1990. aastast / John P. Grant, Eerik Ker...\nSüsteemikindlad algtõed kriminaalõigusest oleksid vajalikud kõigepealt neile, kes puutuvad juba oma töö- või ametiülesannete tõttu kokku kriminaalõiguslike probleemidega - rahvakaasistujad, seltsimehelike kohtute liikmed, rahvamalevlased, järelvalve- ja alaealiste asjade komisjonide liik...\nTulumaksuseadus. Kommenteeritud väljaanne. Lisaköide. Tulu...\nKirjastus: Eesti Maksuteadlaste Selts, 2001\n#61# SEE KASUTATUD RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL\nPatsiendi õigused rahvusvahelises ja Eesti õiguses\nAutor: Olavi Jaggo\nKirjastus: Eesti Patsientide Nõukoda,\nTsiviilseaduste kogumik. Seisuga 1. jaanuar 2010\nAutor: Legalis OÜ; koostanud: Tõnu Kolts, Tomek Tosin\nKirjastus: Legalis, 2010\nEhitusõigus. Lisad + CD\nAutor: Enno Oidermaa\nKäesolev raamat on teine, täiendatud ja parandatud trükk, kuna vahepeal on ehitusalaseid õigusakte muudetud ja täiendatud.\nRaamatus on õigusaktid toodud 2007. aasta jaanuarikuu seisuga.\nSeisukord: leheservad pisut määrdunud, muidu korralik raamat, CD olemas\nLiikluseeskiri. Kommenteeritud väljaanne [seisuga 20.10.199...\nKirjastus: Mats, 1999


VIDEO | Artjom Savitski tegi restardi nii oma muusikastiilis, kui ka isiklikus elus\nAnu Saagim, 22. mai 2018 23:29\nArtjom Savitski uus, ligi kolmeminutiline lugu "Kosmos" kõneleb restardivajadusest elus ja kujutab endast ühtlasi ka pöördepunkti laulja muusikastiilis.\nLaulu kirjutamist alustas Savitski tegelikult juba sügisel, ent pisuke mõõnaperiood elus ei lasknud lool enne kevadet täielikult valmida. Ameerikalikust start-a-new-game-hoiakust kantud tekst kutsub inimesi ennast vabaks laskma ja alustama uuesti nendes olukordades, kus vanad lahendused enam ei toimi.\nSavitski sõnul on ta muusikastiil esimese albumiga võrreldes tänapäevasemaks muutunud ja nii kaasas ta "Kosmosesse" räppar Kennethi.\n"Mina ei oska niimoodi räppida, et ei laula aga kasuta nooti. Aga Kennethiga on see tegelikult meil juba kolmas lugu koos – meil on sünergia alati toiminud," ütleb Savitski.\nSarnaselt "Kosmosele" on artistil ka järgmistele lugudele plaanis videod toota, sest liikuv pilt avab loo tausta paremini. "Kuna muusikat ja sõnu on võimalik mõista täiesti erinevalt, siis video tõlgendab autori või artisti ideed. Samas ma arvan, et äge video annab muusikale just emotsioonide poolest väga palju juurde," selgitab Savitski. "Selle konkreetse video filmis Lauri Pedaja ja ideed tulid meil kahepeale. Tema on ka sel korral suur taustajõud."\nVabadel hetkedel jälgib Savitski silmanurgast ka superstaari-saadet, mis teda ennast kunagi popmuusika orbiidile lennutas.\n"Ma ei vaata seda igal nädalal, aga olen asjadega kursis ja mulle väga meeldib sel hooajal kindlasti Sissi – ma tean teda ka isiklikult ja ta on väga tore inimene," märkis Savitski. "Kindlasti meeldib veel Merilin Mälk, see pisike tüdruk, kellest tuleb tõesti ebareaalne hääl välja."\nSeejuures ei välista Savitski, et üks ka tema uutest singlitest tuleb duetis naisvokalistiga, lauljatari nimi on aga veel lahtine.\n"Täisealisena olen ma alati suhtes olnud. Minu elus ei olegi olnud sellist perioodi, kus ma saan lennata ja arvestada vaid iseendaga," kommenteeris Savitski, kes naudib sarnaselt muusikalisele pöördele parajasti ka tavatut etappi enda isiklikus elus. "Minu puhul tuli see natukene hilja – võib-olla oleks pidanud need aastad kahe käega panustama loomingusse ja elama. Igatahes on aga see tunne, mis praegu on, on väga hea. Ma saan keskenduda ainult oma asjadele ja pühenduda endale."\nTele 13. september 2018 20:55\nPILDID JA VIDEO | Umami õunaaias toimus tiivuliste roheline pidu (2)\nInimesed 28. mai 2018 13:53\nVIDEO | Staarid tõestasid, et isuäratava pasta valmistamine on imelihtne! (10)\nInimesed 26. mai 2018 02:36\nPILDID JA VIDEO | Kristjan Järvi pani särava punkti Eesti Riikliku Sümfooniaorkesteri hooajale (2)\nInimesed 25. mai 2018 10:48\n23. mai 2018 09:02\nKaskellelgi on mõni vana prillipaar vedelemas? Võiks Savitskit ehk aidata. Selles sasipuntras on veel ruumi!


Kepikõnd - SPORT või liikumisharrastus? | Liigume\nKepikõnd - SPORT või liikumisharrastus?\nRene Meimer, 15. veebruar 2017 11:36\nMeie keele- ja kultuuriruumis on sõna sport kasutatud väga erinevate tegevuste tähistamiseks. Soomlased on selles osas aga teinud selge vahe spordil ja liikumisharrastusel.\nSõna sport (soome k. urheilu) kasutatakse vaid tähenduses\n● pro sport.\nLiikumine või liikumisharrastus (soome k. liikunta) tähendab meie mõistes aga harrastussporti, tervisesporti, rahvasporti, kehakultuuri.\nKaheksa toitu, mis aitavad sul lihtsa vaevaga vormi saada\nKa inglise keeles (eriti USA-s) kasutatakse lisaks spordile terminit recreation. Recreation – a pleasant activity which one enjoys in one’s spare time (a sport, hobby, turism). Tallinna Ülikooli endises kehakultuuriteaduskonnas oleme juba 1997. aastast õpetanud sellist ala nagu rekreatsioonikorraldus (Recreation Management).\nNii nagu meie igapäevaelu, on ka spordi sisu sajandite jooksul muutunud.\nÜhiskondlikul tasandil: näiteks 19. sajandil oli sport vaid rikkamate inimeste lõbu, harrastus, mäng, võistlus. Eelmisel sajandil eraldusid ühelt poolt tippsport, võistlussport ja teiselt poolt tervisesport ja kehakultuur. Tänapäeval tekib aga tänu tehnika arengule ja elutrendide muutumisele uusi liikumisalasid, mida enam spordiks nimetada ei saa (nt kepikõnd, rulasõit, kanuuga matkamine jne).\nIndiviidi tasandil: inimese elukaare jooksul, muutudes läbi lapsepõlve mängu, kooli kehalise kasvatuse, võistlus- ja tippspordi, rahva- ja tervisespordi lihtsalt liikumisharrastuseks ning tervislikuks liikumiseks.\nÜhed alad sobivad samaaegselt nii tippspordiks kui liikumisharrastuseks (murdmaasuusatamine), teised ainult tipp- või võistlusspordiks (kettaheide), kolmandad ainult liikumisharrastuseks (kepikõnd).\nLiikumisharrastuseks on kõige sobivamad nn tsüklilised alad, kus koormust saab vastavalt oma kehalistele võimetele ja treeningu eesmärkidele ise reguleerida. Üheks suhteliselt uueks ja kiiresti populaarsust võitvaks alaks on saanud just kepikõnd (ingl. k. Nordic Walking).\nKepikõnd põhineb tavalise kõnni liikumismustril ja on seega hõlpsalt harrastatav treeningvorm. Kui suudate kõndida, suudate teha ka kepikõndi. Sportlik kepikõnd on tänapäeva inimese tarvis spetsiaalselt välja töötatud liikumisvorm, kusjuures säilitatud on kõik hea ja vajalik tavalisest käimisest. Kepikõnd on jõukohane igaühele, liigutused lihtsad ning loomulikud. Treeninguks läheb vaja vaid paari keppe, mugavaid jalanõusid, sportlikku riietust ja eelkõige liikumisrõõmu. Kõndida saab igal pool – metsas, pargis, linnatänavail, maanteel, rannas ja rabas – ning ka igal aastaajal.\nKepikõnni põhilised eelised on\n• kogu keha sümmeetriline ja terviklik treenimine,\n• efektiivne aeroobne treening läbi rütmilise ja dünaamilise liikumise tänu suurte ja väikeste lihasgruppide samaaegsele aktiveerimisele,\n• vereringe ja ainevahetuse kiirendamine,\n• hõlmatud lihaste pidev vaheldumisi pingutamine ja lõdvestamine, mis aitab pinges lihastel lõõgastuda,\n• treeningu intensiivsust ja eesmärke on kerge individuaalsete vajadustega kohandada.\nKepikõndi võib teha nii hea enesetunde kui ka kehalise vormisoleku saavutamiseks ja hoidmiseks, see ala on sobiv liikumisharrastus nii vähetreenitud inimestele kui ka neile, kes soovivad harjutada suurema koormusega.\nSamas on kepikõnd ka arstlikult soovitatav mõõduka ülekaalulisuse, kergekujulise liigesekulumise haiguse, lülisamba kroonilise valu, mõõduka raskusega kõrgvererõhuhaiguse, südame isheemiatõve ja ka meeleoluhäirete korral.\nKepikõnni puhul on liigestele lasuv koormus oluliselt väiksem kui joostes ja hüpates, mil koormus liigestele tõuseb 3–5 korda kehamassist suuremaks. Keppidega kõndimine vähendab käimisel tekkivat koormust jalaliigestele, jättes osa kehamassist käte kanda. Lisaks alakeha lihastele pannakse keppidega käimisel tööle ka õlavöö, ülakeha ja nimmepiirkonna lihased.\nKepikõnd tõstab tavalise käimisega võrreldes energiakulu, arendab vastupidavust ja suurendab organismi hapnikutarbimise võimet umbes 58% tavalisest käimisest rohkem. Märgatavalt suureneb ka südame löögisagedus – erinevate uuringute andmetel keskmiselt 17 löögi võrra minutis rahuliku liikumise puhul. Kepikõnnil kulutab inimene tavalise käimisega võrreldes kuni 46% rohkem energiat.\nTexases Cooperi Instituudis võrreldi 22 mehe ja naise (vanuses 31a) ainevahetuse kulgu kepikõnni ja tavalise kõnni puhul. Uuring näitas, et kepikõnni puhul olid tavalise kõnniga võrreldes kõrgemad nii hapnikutarbimine (keskmiselt 20% suurem), kalorikulu kui ka pulsisagedus. Hapnikutarbimise kasv jäi sõltuvalt keppide kasutamise intensiivsusest ja tehnikast küllaltki laia vahemikku, ulatudes 5%-st 63%-ni. Kui kepikõnni ajal tekib valutunne, tuleks kindlasti konsulteerida arstiga.\nEeltoodud küsimusi käsitleti füüsilise pingutuse uuringus, milles harrastasid kepikõndi rehabilitatsiooni programmis osalenud südameprobleemidega patsiendid. Teadlased jõudsid järeldusele, et kepikõnd sobib südameprobleemide rehabilitatsiooni programmi. Leiti, et tavalise kõnniga võrreldes on suurem nii süstoolne kui diastoolne vererõhk (vastavalt 16 ja 4 mmH g võrra). Uuring näitas, et pidev raskematest keppidest (kumbki 500g) kinnihoidmine võib vererõhku tõsta.\nSeega on südameprobleemide korral soovitatav kasutada kergeid keppe, mille käepide ja rihm võimaldavad kasutajal pärast äratõuget käed hetkeks lõdvestada, ilma et see käte liikumise rütmi segaks. Lõdvestuda saavad ka välised koed, niiviisi ennetatakse vererõhu tõusu. Seega on nende patsientide puhul väga oluline, et kepid oleksid võimalikult kerged.\nNende valimisel on oluline arvestada pikkust, tugevust ja vastupidavust.\nHea käimiskepp on\n• kerge – rasked kepid tekitavad pingeid õlavöötmes ja väsitavad randmeid,\n• tugev – liialt läbi painduvad kepid takistavad edasiliikumist, koormavad liigeseid ja purunevad kergemini,\n• vastupidav – tihtipeale on kauplustes müüdavad üliodavad teleskoopkepid rasked ja purunevad liitekohalt kergesti,\n• kummist asfaldiotsikutega – võimaldab kõikjal liikuda liigse mürata ja liigeseid põrutamata.\nVäga tähtis on kepi õige pikkus. Rusikareegel sobiva pikkusega kepi valikul on selline:\nkõnnikepp on sobiva pikkusega, kui toetada küünarnukk keha ligi ja hoida kepi käepidemest nii, et kepp toetub maha ja käsivars on paralleelne maaga – küünarliigese nurk peab olema 90 kraadi.\nToodetakse nii ühes tükis kui reguleeritavaid keppe. Nende valik sõltub mitmest tegurist: harrastaja kehalisest vormist, kõndimiseks kasutatavast pinnasest, maastiku reljee st ja ka ilmastikuoludest.\nKa jalanõudel on liikumise seisukohalt määrav tähtsus – õige suuruse ja kujuga jalats muudab liikumisharrastuse nauditavaks. Kõndimiseks ja jooksmiseks mõeldud jalanõud toetavad jala võlvi ja hoiavad jala õiges asendis. Jalatsimaterjali elastsus ja pehmus mõjutavad samuti jalgade tegevust. Tähtis on talla kannaosa piisav kumerus, et oleks mugav üle kanna „rulluda” .\nOptimaalse füsioloogilise efektiivsuse saavutamiseks on oluline käimiskeppe õigesti kasutada. Tähtis ei ole mitte ainult samm, vaid õige tehnika tagab selle, et lihased on keppe kasutades maksimaalselt aktiveeritud. Suurema lihastöö tõttu stimuleeritakse ainevahetust, vereringlus kiireneb ja treening tugevdab südameveresoonkonda. Õige tehnika on vajalik ka vigastuste ning liigeste ülekoormuse vältimiseks.\nKepikõnni tehnika on lihtne: käed ja jalad töötavad nagu tavalisel kõnnil, samm on võrreldes normaalkõnniga aga pisut pikem. See suurendab energiakulu ja on täiendavaks jõutreeninguks jalalihastele. Käiakse vahelduvalt vastaskäsi-vastasjalg, kere veidi ettepoole kallutatud.\nKepid on igas faasis umbes 45-kraadise nurga all diagonaalselt taha suunatud. Kepp asetub maha alati koos vastasjala kannaga.\nJalgade töö juures jälgi loomulikku kõnnitehnikat, kus jalg astub üle kanna, rullub üle labajala ja varvas lõpetab tõuke. Hookäsi ees on nabajoonest madalamal, käetõuge lõpeb puusast tahapoole.\nKepp tuleb selja tagant ette tuua, käepide ees, mitte kepiots ees.\nNB! Kepi nurk jääb maapinna suhtes muutumatuks kogu sammutsükli vältel!\n1. kõnd ja lohistamine – kinnitage kepid käte külge, hoidke käsi rihmas lõdvalt, jätkake tavalist kõndimist keppe esialgu ignoreerides, jätkake käte liigutamist õlaliigesest, lohistades keppe mööda maad, jälgige kepi nurka maapinna suhtes.\n2. toetamine – liikumisel säilitage kepi nurka maapinna suhtes, leidke toetuspunkt (haardepunkt) käe loomuliku liikumise abil, jälgige, kuidas kepp nagu iseenesest maha asetub, kui käsi tahapoole liikuma hakkab, haarake pehmelt käepidemest kinni, leidke rütm, nii et kepp asetuks maha üheskoos vastaskannaga.\n3. tõuge – tõugake keppi alla- ja tahapoole kepi teraviku suunas, surve olgu ühtlane ja kindel, kusjuures käsi lõdvestub järk-järgult, tunnetage, kuidas kogu keha kepi abil edasi liigub, säilitage kepi nurk maapinna suhtes.\nKepikõndi on võimalik harrastada mitmel erineval tasemel. Tase sõltub harrastaja kehalisest ettevalmistusest ning püstitatud eesmärkidest:\nTervisetase – algaja treening, 1–2 korda nädalas, 15–60 min, pulsisagedus 50–60% maksimaalsest südame löö- gisagedusest.\nHarrastaja- ehk fitnesstase – arendav treening, 2–3 korda nädalas, 30–90 min, pulsisagedus 60–70%.\nSporditase – sportlik treening, 3–4 korda nädalas, 30–60 min, pulsisagedus 70–90%.\nHarjutuskorda tuleks alustada aeglase käimisega ning seejärel sooritada mõned võimlemisharjutused keppidega (nt kerepainutused, venitusharjutused, jalaviibutused vms).\nKepikõnd on tsükliline ning keskmise intensiivsusega spordiala. Arvestatava treeningkoormuse saamiseks oleks vajalik minimaalne treeningaeg vähemalt 30 minutit. Parema treenitusega inimesele on soovitatav 60–90 minuti pikkune või isegi pikem treening. Liikumistempo on õige siis, kui suudad kaaslasega vabalt, ilma hingeldamata vestelda. Koormust tuleks tõsta käimise aja ja läbitava distantsi pikendamisega.


20 praktikas toimivat viisi, kuidas sissetulekut kasvatada\nIsikliku arengu koolitusi korraldav Edu Akadeemia pakub välja 20 ideed, kuidas igaüks saab suurendada oma sissetulekut ja teenida lisaraha.\nKinnisvara väljarentimine. Kui sul on kinnisvara – suvila, talu, korter või maja –, siis saab seda nii lühi- kui ka pikaajaliselt välja üürida. See on ideaalne võimalus lisaraha teenida. Ehk soovib keegi veeta öö-kaks sinu korteris samal ajal, kui sa ise eemal viibid? Või kui sul on suvila, siis rendi see suvel välja selleks ajaks, mil sa ise seda ei kasuta. Airbnb on üks kanal, mille kaudu saab seda lihtsalt teha.\nMüü maha kodus kasutult seisvad asjad. Uskumatu, kui palju meil on kodus väärtuslikke esemeid, mida me ei kasuta ja millest kellelgi teisel oleks palju rohkem kasu. Vaata kodus avatud silmadega ringi ja vaheta rahaks asjad, mis pole ammu kasutust leidnud.\nOma sõiduki väljarentimine. See vähekasutatud lisateenimise võimalus on suurepärane viis rahavoo suurendamiseks. Kui tead, et kasutad oma sõidukit vaid nädala sees, siis rendi see nädalavahetuseks välja. Autode rentimiseks omanikult omanikule on olemas väga mugav kanal – autolevi.\nOma asjade rent. Paljud asjad on kallid, nii et inimesed ei taha neid osta, kuid kasutaksid küll. Näiteks lumelaud, jalgratas, rulluisud, ehted, pidulikud kleidid. Anna inimestele teada, mis sul olemas on, ja et oled valmis neid asju rentima.\nUSA-s pani üks naine käima ülikallite käekottide laenutamise äri. Ta toetus oma kogemusele: need meeldisid talle väga, kuid olid liiga kallid, et endale osta. Lõpuks leidis ta siiski võimaluse, kuidas need endale soetada, ja nüüd rendib ta neid teistele naistele. Inimesed on valmis endale rentima asju, et mõnel sündmusel silma paista või lihtsalt saada osa millestki, mis nad endale igapäevaselt lubada ei saa.\nKirjuta e-raamat oma teadmistest. Sul on spetsiifilised teadmised, silmapaistvad kogemused või huvitav seiklus elus? Kirjuta sellest e-raamat ja jaga seda väikese raha eest. See korra ette võetud asi võib pikka aega sisse tuua.\nOma vahendiga teenuse osutamine. Vaata enda ümber ringi, äkki vajab keegi abi, mida saad tasu eest osutada! Näiteks naabrinaise muru niita või autoga kullerteenust osutada või mõne muu seadmega kellelegi tasu eest abiks olla.\nMüü kellegi teise tooteid/teenuseid edasi. Üks hea viis lisaraha teenida on müüa edasi tooteid/teenuseid, mida sa ise usaldad ja mida julged ka parimale sõbrale soovitada. Võimalusel seo see oma töö või inimestega, kellega sa pidevalt näiteks trennis või muus huvigrupis kokku puutud. Kui nendes gruppides on mingi teenus või toode, mida tarbitakse pidevalt, siis lepi toote/teenuse edasimüüjaga kokku soodustus või vahendustasu, mis sa müügi pealt saad.\nMuuda oma hobi rahaks. Kas mõni su hobidest on selline, mille eest teised on valmis maksma? Näiteks fotograafia, ehete valmistamine, küünalde valamine, õmblemine, vanade asjade parandamine, elektroonikatööd vms. Variante on palju!\nKoolituste korraldamine. Tõenäoliselt oled sa mingis valdkonnas väga hea. Iga inimene on. Miks siis mitte korraldada väikseid koolitusi ja anda oma kogemusi-teadmisi inimestele edasi ja nii saada vastastikkust kasu. Igal alal on inimesi, kes soovivad ennast arendada. Väikeste koolituste korraldamisega sai alguse ka Edu Akadeemia. Tänaseks oleme aga jõudnud mastaabini, kus näiteks sel sügisel toome Eestisse Saku Suurhalli esinema maailmakuulsa Robert Kiyosaki.\nMüü oma oskusi internetis. Näiteks on olemas selline portaal nagu fiverr.com, kus inimesed üle maailma pakuvad viie dollari eest teenuseid. Sa pakud küll ühte väikest teenust väga soodsalt, kuid see võib kaasa tuua suuremaid tellimusi. Teenuseid, mis seal pakutakse, on meeletu arv.\nMetsa- ja põllusaaduste müük. Kas su vanaema aed vohab marjadest? Või vanaisa talu taga olev mets seentest? Võta mõned tunnid, korja marju ja seeni ning müü need sõpradele-tuttavatele, metsasaaduste kokkuostjatele või mõnele turumüüjale maha.\nPaku teenust või abi juhutöödel. Eestlaste loodud portaali goworkabit.com kaudu saad pakkuda lühitöid. Nii saad vabal päeval olla mõned tunnid olla abiks siin-seal poes, laos ja kohvikus ning teenida kiirelt lisaraha.\nPea blogi – see on tasuta tegevus, mis võib hakata raha sisse tooma. Paljud ettevõtted on valmis maksma reklaamiraha blogidele, mille lugejate arv on suur ja mis kõnetavad inimesi, kes on nende toodete/teenuste tarbijad.\nVahenda kinnisvara renti või halda kinnisvara. Hoia silmad ja kõrvad lahti – võib-olla on su tuttavatel või sugulastel kinnisvara, mis seisab või on vähe kasutusel. Paku välja, et hakkad seda välja üürima, võttes ise kokkulepitud protsendi rentimise ja üüriliste leidmise eest. Võid pakkuda ka, et haldad seda täies mahus: koristad pärast üürniku lahkumist ja sead uue üürniku jaoks korda, annad võtmed üle jne.\nMüü tooteid hiigelpoe Amazon.com kaudu. Seal on võimalik müüa peaaegu kõike, sest sealt ostetakse ka kõike. Otsi välja mõni toode, mida väga paljud inimesed soovivad, loo oma bränd, lase tooted näiteks Hiinas valmis teha ning turusta Amazoni keskkonna kaudu.\nPaku üritustel teenust. Kui sul tuleb nalja tegemine hästi välja ja saad lastega suurepäraselt hakkama, siis laenuta kostüüm ning paku end laste pidudele klouniks või multifilmitegelasest peojuhiks. Jõulud on tulemas ja siis alati jõuluvanasid tarvis.\nOsuta lisateenust keeleoskusega. Kui oskad ladusalt mõnd võõrkeelt, siis paku vabakutselisena tõlketeenust või otsi välisfirmasid, kes vajavad eestikeelset tõlget.\nPaku teenust õhtul pärast tööd. Õhtul on ju veel mitu tundi aega, et teha oskusliku ajaplaneerimise korral midagi, mis lisasissetulekut tekitab. Paku näiteks raamatupidamis-, koristamis- või lapsehoiuteenust.\nKirjuta artikleid väljaannetele, mis maksavad tasu. Online-meediakanalid, näiteks Delfi, pakuvad vabakutselistele kirjutajatele honorari.\nTransporditeenuse pakkumine. Tänapäeval on väga lihtsalt võimalik oma autoga linnas inimestele küüdi pakkumise eest raha saada, ilma et peaksid olema seotud ühegi taksofirmaga ning omama selleks eraldi seadmeid peale auto ja nutitelefoni. Nii Taxify kui ka Uber pakuvad Tallinnas inimeselt inimesele transporditeenuse osutamise võimalust ja kõike vajalikku, et saaksid raha teenida.\nNiisiis on mitmeid võimalusi, kuidas oma põhitegemiste kõrvalt igakuist sissetulekut suurendada. Kui raha üle jääb, siis soovitame selle investeerida, et see lihtsalt tühiste asjade peale ära ei kuluks!\nAutor: Getter Orusalu, www.kirjutaja.ee.\nLeia nutikaid mõtteid ka e-raamatust “12 asja, mida sulle koolis ei õpetatud ja mis võivad sulle terve varanduse maksma minna”. Saad selle tasuta alla laadida SIIT!


Vooremaa Kiiruisutajatelt taas rekordilähedased ajad\nKiiruisutajatelt taas rekordilähedased ajad\nNädalavahetusel Saksamaal Inzellis peetud kiiruisutamisvõistlustel näitasid kolme nädala pärast toimuvaks MK-sarja avaetapiks valmistuvad Marten Liiv ja Saskia Alusalu taas head vormi.\nMarten Liiv tegi Max Aicher Arenal hooaja avastardid oma põhidistantsidel. 500 meetris jäi Liiv enda nimel olevale Eesti rekordile alla 38 sajandikuga, lõpuaeg 36,37 sekundit andis adaverelasele 62 startinu seas 15. koha. Kiireim oli 35,17ga hollandlane Hein Otterspeer, Artur Was (Poola) kaotas vaid kahe sajandikuga. Kolmanda koha saanud võitja kaasmaalane Jan Smeekens edestas Marten Liivi 1,02 sekundiga.\n1000 meetris jäi Marten Liivil Eesti rekordist puudu 0,57 sekundit, 47 võistleja seas sai ta 1.11,31ga kaheksanda koha. Esikolmikus olid taas Hollandi ja Poola uisutajad: võitis Kjeld Nuis (1.08,64), järgnesid Sebastian Klosinski (1.09,64) ja Gerben Jorritsma (1.10,28).\nSaskia Alusalu startis seekord vaid 1500 meetri distantsil. Nelisada meetrit enne lõppu Eesti rekordi 2.02,44 graafikule 0,63 sekundiga kaotanud Alusalu läbis viimase ringi aga ligi pool sekundit kiiremini kui 2015. aasta novembris Salt Lake Citys rekordit püstitades ning lõpujoonel jäi tal uuest tippmargist puudu vaid 16 sajandikku. Lõpuaeg 2.02,60 andis adaverelasele 41 osaleja seas 17. koha. Esikolmikusse mahtusid vaid olümpiavõitjad: 1.56,67ga esikoha saanud Marrit Leenstrale järgnesid Ireen Wüst (1.56,78) ja Martina Sablikova (1.57,55).\nSprindikiirust testis Inzellis ka Mariin Sarap, kes läbis kahel korral 500 meetri distantsi. Laupäeval sai Sarap, kelle isiklik rekord sel distantsil on 41,95 sekundit, 42,36ga 20. koha, pühapäeval oli aga 42,52ga 13.


Digioskuste arendamise koolitus | Koolituskeskus\n1. Koolituskeskus: SVS-L\n2. Õppekavarühm -Arvutikasutuse õppekavarühm -0611. (Vastavalt ISCED –F 2013 haridus-ja koolitusvaldkondade klassifikatsioonile)\n3. Õppe kogumaht, h auditoorne, praktiline ja iseseisev töö: (akadeemiline tund):\n90 tundi, millest: 80 akad.tundi, 10 akad.tundi iseseisev töö.\n4. Õppe alustamise tingimused ja sihtgrupp – Kursusele registreerumine.\nisikud, kellel on soov saada ja omandada digiteadmisi ja oskusi;\n5. Eesmärk –digioskuste tõstmine ja praktikas kasutamine.\nkasutab kaasaegse maailma digivõimalusi (e-riik, e-teenused, post, digilugu, digiallkiri jne)\ntöötab tekstiredaktoriga, kasutab elektroonsed tabelid ja diagrammid\nvormistab effektiivselt oma töö erinevate meediaallikate abil.\nInfotehnoloogia roll ühiskonnas ja võimalused ökonoomikas, hariduses jne;\nE-valimised, e-riik, e-teenused.\nTöötamise alused operatsioonisüsteemiga: töölaud, töö akendega, korv, seaded, otsing;\nPikaajaline programmide ja failisüsteemide haldamise failisüsteem: failide loomine, kustutamine, kopeerimine, muutmine, ümberpaigutemine, ümbernimetamine;\nArvutihiire-ja klaviatuuri kasutamine;\nTekstiredaktori funktsioonide ülevaade: dokument, fail, lehekülg, tekst, šrift, sümbolid, kujundus jne;\nTüüpilise dokumentide töödeldamine – töödokumentide koostamine (CV, motivatsioonkiri, kaaskiri, töögraafik jne);\nTööde vormistamine meedia ja video abil;\nTöö tüüpiliste tabelitega;\nDokumentide otsing Internetis;\nDigiturundus (faktid, reklaam, turundus);\nE-teenused: E-riik, panga teenused, digilugu, eneseteenindus, tööportaalid (Eesti Töötukassa, www.cv.ee);\nID-kaardi kasutamine ( DigiDoc programmide paigaldamine, digiallkiri) ;\nE-post, isiklik/tööpost, e-kirjade lugemine ja saatmine, dokumenti ja failide lisamine);\nInformatsiooniohutuse mõiste ;\nIsikuandmete kaitse seadus .\nDigioskuste arendamise koolitus hõlmab nii teoreetilist kui ka praktilist osa. Praktiline osa- osalejaid kaasatakse aktiivselt tegevustesse: aktiivõppe meetodite abil (praktiliste ülesannete lahendamine, testid, arutelud jms). Õppematerjalid jäävad koolitatavale peale koolituse lõppu.\nGrupis luuakse positiivne ja usalduslik õhkkond, mis motiveerib osalejaid õppimiseks.\nKoolitus toimub SVS-L Koolituskeskuses, mis tegeleb täienduskoolituse ja ümberõppe korraldamisega täiskasvanutele aastast 1996.\nKõik õppeklassid on varustatud täiskasvanutele mõeldud toolide ja laudadega vähemalt 13-15 osalejale, mis võimaldavad koolitatavatel mugavalt õppetööst osa võtta (lauapind on piisava suurusega, et koolitatavad saaksid märkmeid teha). Õppekassides on juurdepääs internetivõrku ning samuti on võimalus kasutada WIFI võrku. Õppetöö läbiviimiseks saab kasutada arvutit, audio-ja videotehnikat, projektorit. Õppematerjalid jäävad koolitatavale peale koolituse lõppu.\nTagatud on ohutu õpikeskkond. Õppeklassid vastavad töötervishoiu ja –ohutuse nõuetele. Hoonesse sisenemisel on olemas abiks kaldtee. Liikumispuudega isikutele on tagatud vaba ja turvaline ligipääs koolitusruumidesse. Hoones on olemas liikumispuudega inimestele invatualettruumi. Majas on avtomaatse tulekahju-signalisatsioonisüsteem ja vidovalve.\nSVS-L Koolituskeskus asub kergesti ligipääsetavas kohas. Bussipeatus on umbes 300 meetri kaugusel. SVS-L Koolituskeskus korraldab koolitusi Kohtla-Järvel, Jõhvis, Kiviõlis, Sillamäel, Narvas, Tallinnas.\nKoolituse lõpetamise eelduseks on iseseisva töö (kodutöö) sooritamine, s.h lõputöö sooritamine omandatud teadmiste põhjal.\nIseseisev ja kodutöö Õppilane sai tööga toime\nLõputöö omandatud teadmiste põhjal Õppilane sai tööga toime -omandas vajalikke oskusi ja kasutab neid\n11. Nõuded õpingute lõpetamiseks ja väljastatavad dokumendid- osalemine auditoorses töös vähemalt 75% ja kõikide nõutud tööde (iseseisev töö/ kodutöö/ lõputöö) sooritamine.\nTõend koolituses osalemise või selle läbimise kohta väljastatakse juhul, kui õppija osales koolitusprotsessis vähem kui 75% ja ei saavutanud kõiki õppekava lõpetamiseks nõutud õpiväljundeid.\n12. Koolitajate kvalifikatsioon- vastav kõrgharidus, töökogemus.


CommunistCrimes.org - Tutvustus\nKodu > Andmebaas > Nicaragua > Tutvustus\n19. sajandi esimesel poolel iseseisvunud Kesk-Ameerika suurima riigi 160 aastast ajalugu on tumestatud paljude veriste sündmustega lõppenud alalised poliitilised muudatused, mis kuni 20. Sajandini piirdusid liberaalide ja konservatiivide vahelise võimuvõitlusega. 1910. Aastast riigis viibinud Ühendriikide interventsioonivägede vastane sissisõda 1927 - 33 pani aluse USA sõjajõudude lahkumisele ja 1937 Somoza perekonna autoritaarse režiimi kehtestamisele. Somozade pikaajaline majanduslik ja (brutal) poliitilise diktatuuri püsis 1979. aastani, mil 17 aastat kestnud kodusõda tõi võimule radikaalse, erinevatest kommunistlikest ideoloogiatest mõjutatud Sandinistliku Rahvuslik Vabastusrinde (Sandanista National Liberation Front - FSLN). Kuubast ja NSV Liidust eeskuju võtnud vasakäärmuslik valitsus eesotsas José Daniel Ortega Saavedraga tühistas põhiseaduse, saatis parlamendi laiali, lülitas tasa Somozade vastse koalitsiooni teised liikmed ja demokraadid ning käivitas Kuuba ja Ida-Saksa eeskujul repressiivaparaadi, terrori oma kodanike suhtes, lõi erikohtud, mis ei pööranud mingit tähelepanu üldtunnustatud kohtupidamise põhimõtetele ja viis sisse poliitilise kriminaalkaristuse. Paralleelselt repressiivsüsteemi loomisega võttis režiim ette majanduse tsentraliseerimise: riigi kontrolli all oli peaaegu 50 % tootmisvahenditest, teostati sotsialistlik maareform.\n1980. aastal Hondurases paiknenud endise Somoza kaardiväelastega, nn. Contra´te (the Contras - counter-revolutionary forces) valitsusvastased rünnakud tõid kaasa ka naaberriikidesse kandunud või suunatud sõja, milles võitlevad pooled tuginesid vastavalt USA (contrad) ning NSV Liidu ja Kuuba abile. 3 miljoni elanikuga riik maksis selle eest rasket hinda. Sõjas kaotas elu umbes 45 000 - 50 000 inimest, neist enamuses tsiviilelanikud. Kõikide poliitiliste rühmituste ja kildkondande vastuterrori, vägivalla või veretööde tõttu teravnenud sisesõja tulemusena põgenes Nicaraguast kodusõja lõpuks ligikaudu 400 000 inimest. Riigi võlad kerkisid ülikõrgele ja inflatsioon jõudis 1989. aasta lõpuks 36 000%-ni. Peaaegu 50 % Nicaragua eelarvest läks 1980ndatel sõjaliste kulutuste tarbeks samal ajal kui riik ei olnud enam võimeline rahva elementaarseid vajadusi rahuldama.\nSandinistid suutmata oma ideoloogiat püsivalt maksma panna, nõrgestatuna sisesõjast, olid sunnitud demokraatlike reeglite järgi oma võimust 1990ndal aastal loobuma. Sellega ei läinud Nicaragua kommunistid, erinevalt paljudest teistest kommunistlikest režiimidest võimu säilitamiseks uute hirmutegudeni välja, kuid (the last organized insurgent group negotiated an agreement with the government in April 1994). 21. Sajandi alguses tekitas kokkuhoiule suunatud majanduspoliitika riigis rahulolematust ning 2006. a. presidendivalimised võitis taas J. D. Ortega Saavedra (astus ametisse 2007).


Vooremaa Vanameister Luts annab põhjust juubeldada\nVanameister Luts annab põhjust juubeldada\nÜtled Oskar Luts ja mõtled Palamuse. Ütled Palamuse ja meenub ka Luts. Mis parata, niivõrd tihedasti on üks koht ja üks kirjanik seotud. Täna juubeldab kogu Palamuse. Ja mitte ainult. Tegelikult juubeldab terve Eesti.\nTänases lehes on ära toodud valik naljakaid seiku kirjanik Oskar Lutsu elust. Saame teada, et möödunud sajandi 30-ndate aastate keskel oli mõnedel arvustajatel tavaks nimetada Oskar Lutsu rahvakirjanikuks. Selle tiitliga vihjati tema teoste suurele rahvapärasusele, aga ka stiili lihtsakoelisusele, samal ajal sügavate esteetiliste ja filosoofiliste probleemide puudumisele. Sellele kriitikute vihjele leidis Luts tabava vastuse: “Aitäh kiituse eest! Ma just rahvale tahangi kirjutada. Mina ei keela neil teistel kirjutamast ülemisele tuhandele, või kirjutagu kas või ülemisele kümnele.”\nSelles tsitaadis on Lutsu suhtumine väga ilmekalt kokku võetud. Rahvakirjanikuks ongi ta tänini jäänud ja küllap on ta rahva hulgas populaarne ka edaspidi.\nKirjanik Oskar Lutsul ei puudunud eluterve huumorimeel ja ka oma puudusi ning hädasid oskas ta näha läbi huumoriprisma. Ka tõsiselt haigena suutis ta nalja visata, öeldes, et pole enam Oskar Luts, vaid on nüüd hoopis Oskar Vähk. Just niisugust huumorisoont ehk oskust läbi pisarate naerda on meil kõigil mõnikord hädasti vaja.


ÕMBLEMINE, müük, kuulutus 82972660 - Kuldne Börs\nID: 82972660, muudetud 10:42 13.02.2020\n4,20 € (sisaldab km)\nAutor(id): Liivia Kivilo, Kujundaja: Vaike Pääsuke, Kirjastus: Valgus, Linn: Tallinn, Aasta: 1986, LK: 176, Seisukord: normaalses seisukorras raamat, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: Käesolev raamat pakub hulga võimalusi õmblemisoskuste täiendamiseks. Rõiva üksiksõlmede töötlemisviiside esitamisel on arvestatud individuaalõmblemise iseärasusi. Ühtki tehnoloogilist sõlme ei ole seostatud konkreetse tegumoega, sest mood on kiiresti muutuv, tehnoloogia on püsivam. Õmblustöösse loominguliselt suhtudes ja raamatust omandatud teadmisi rakendades on võimalik õmmelda vägagi keeruka tegumoega rõivaid.\nKäesolev raamat pakub hulga võimalusi õmblemisoskuste täiendamiseks. Rõiva üksiksõlmede töötlemisviiside esitamisel on arvestatud individuaalõmblemise iseärasusi. Ühtki tehnoloogilist sõlme ei ole seostatud konkreetse tegumoega, sest mood on kiiresti muutuv, tehnoloogia on püsivam, õmblustöösse loominguliselt suhtudes ja raamatust omandatud teadmisi rakendades on võimalik õmmelda vägagi keeruka tegumoega rõivaid.\nKolmas, parandatud trükk.\nkäsitöö, õmblemine, meisterdamine


Tekst - VEEBILEHT KUI FIRMA SUHTLUSVAHEND\nVorminda veebilehe tekst kasutajasõbralikult!\nTeksti kirjutamine veebilehele ei ole sama, mis kirjutamine paberi ja pliiatsiga. Teksti lugemine ekraanilt on aeglasem ja väsitavam, kui selle lugemine paberkandjalt. Seepärast on väga tähtis valida oma ettevõtte veebilehe jaoks sobiv kirjastiil, suurus, värv ja reavahe.\nJälgi tüpograafiale seatud soovitusi!\nSoovitused veebilehe loetavuse tõstmiseks:\nSuuremat kirja on parem lugeda. Fondi suuruseks soovitatakse panna vähemalt 14px, kuid veel parem on 16px.\nReavahe kõrguseks peaks olema 24px. Kui ridade vahele jätta piisavalt hingamisruumi, on tekst loetavam.\n3. KITSAD TEKSIREAD\nMaksimaalne realaius on 600px. Mida laiemaks ridasid venitada, seda vähem viitsitakse neid lugeda.\n4. KONTRAST TEKSTI & TAUSTA VAHEL\nTihti kasutatakse veebilehtedel koos teksti- ja taustavärve, mis omavahel kokku ei sobi ning teksti loetavuse võimatuks teevad. Kõige parem on lugeda musta teksti valgel taustal, või vastupidi. Halvimaks peetakse sinist teksti fuksiavärvi taustal.\nPealkirjade ja alapealkirjade kasutamine veebilehel on väga oluline. Paljud inimesed lihtsalt sirvivad teksti, mitte ei loe seda. Tähtis on, et ka nemad saaksid vajaliku info veebilehelt kätte. Seepärast tuleks nii pealkirjad kui alapealkirjad oma lehele valida sellised, et veebilehe sisu saaks selgeks pelgalt pealkirjade lugemisest.\nAlapealkiri võiks olla iga kahe lõigu tagant, selle vormistus peaks olema rasvases kirjas ja suurema fondiga.\nNii täpp- kui numbrilised loendid lõhuvad tekstimustrit ja teevad selle paremini loetavaks.\nHea viis tekstimustri lõhkumiseks on ka piltide kasutamine. Head pildid annavad teksti sisu paremini edasi, sest inimese aju protsessib visuaalseid signaale paremini kui teksti.\n8. LÜHIKESED LAUSED\nLühikesi lauseid on lihtsam lugeda. Kui muudame tekstis laused liiga pikaks võib neist arusaamine lugejale raskeks muutuda.\nÕige kirjastiil on samuti oluline!\nValides veebilehele sobivat kirjastiili peab meeles pidama, et see oleks kõigile loetav ja paraja suurusega. Standard kirjastiile nagu Arial, Time New Roman või Verdana, toetavad kõik veebibrauserid. Kui aga soovitakse kasutada isikupärasemaid stiile, peab teadma, millised neist sobivad Windowsi kasutavatele arvutitele ja millised Mac'idele.\nKÕIGILE SOBIVAD KIRJASTIILID:


Maksuvaba - leiti 281 faili - Annaabi.ee, lehekülg: 2\nMinule meelepärane erakond\nReformierakond on minule meelepärane sellepärast, et ta kannab endas kindlat, ajalooliselt väljakujunenud ja poliitiliselt selget ideoloogiat, mida erinevalt enamikest Eestimaa parteidest endas ei kanna. Ka on minule meelepärane erakonna ideeline ja poliitiline alus, mis on paari sajandi vanune liberaalne demokraatia. Ehk siis vaba rahva võim, sest riik ong...\nJärvamaa Kutsehariduskeskus Laomajanduse erialane sõnastik Koostaja: Regita Eesmaa Juhendaja: Maire Jürjen Paide 2008 A Administratsioon- haldusaparaat, asutuse juhtkond Akt- toiming, tegu,...\nAdministratsioon-haldusaparaat; asutuse või käitise juhtkond. 2. Akt-toiming, tegu; ametlik dokument; toimik, dokumendikaust . 3. Aktiva-varad ,bilansi vasak pool 4. Aktsiis-kaudne riigimaks tarbekaupadelt. 5. Allianss-liit, ühendus 6. Alternatiivne-teine rööbitine 7. Alus-kauba alus, et kaup vigastada ei saaks mööda maapinda 8. Apellatsioon-kaebus 9...\nTöölähetus Koostaja: Jaana Margus Tööandja õigused Tööandja võib lähetada töötaja tööülesannete täitmiseks väljaspoole töölepinguga ettenähtud töö tegemise kohta. Töötajat ei või töölähetusse saata kauemaks kui 30 järjestikuseks kalendripäevaks. Rasedat ja töötajat, kes kasvatab alla kolmeaastast või lapsinvaliidi, võib töölähetusse saata üksnes tema nõusolekul. Alaealist töötajat võib töölähetusse saata üksnes...


Kolmas Kagu-Eesti eelarvamusfestival lööb laupäeval õhu puhtamaks - UUDISED - Põlvamaa portaal\nKolmel alal toimub kokku 12 arutelu, milles väitleb/vaidleb üle poolesaja huvitava persooni. Teemade valik on mitmekülgne, ulatudes metsa- ja kodukandi küsimustest alkoholi- ja halduspoliitika ning kliima- ja rahvastikuprobleemideni. Kas külavanem on külahull ja odav viin inimõigus või tuleks lõuad pidada ja edasi teenida? Loe täpsemalt programmist!\n"Kolme aasta festivalide ühisnimetajaks on kohanemine, mis vastab igati üldisele ajavaimule - kasvustrateegiate asemele tulevad terves ilmas tasapisi kohanemisstrateegiad," selgitas festivali üks eestvedajaid Ott Rätsep. "Kagu-Eesti on kahaneva rahvastikuga piirkond, mistõttu oleme algusest peale võtnud hoiaku, et olgu pealegi me väljast väike, seest - see tähendab sisu poolest - püüame ikka olla suured."\nKagu-Eesti eelarvamusfestival toimub piirkonna südames Postiteel, Eesti Maanteemuuseumis. Siit võrdse vahemaa kaugusel asuvad Lämmi- ja Võrtsjärve kaldad, Tartu ning Eesti-Läti piir. Seega jõuab mistahes Kagu-Eesti punktist festivalile maksimaalselt paari tunniga. "Arvestades piirkonna eripära - siinseid eriilmelisi mulgi, seto ja võro kultuure ning maalähedast eluviisi, siis oleme loomulikuks pidanud tegeleda ka maakultuuri temaatikaga laiemalt," selgitas Rätsep ettevõtmise ambitsiooni kujuneda maakultuurifestivaliks. "Pealegi on see otseselt seotud ka eestlaste mälu ja identiteediga - oleme ju maarahvas!"\nKagu-Eesti eelarvamusfestival on avatud kõigile, kes soovivad aruteludes kaasa mõelda ja rääkida. Osalemine, sh maanteemuuseumi külastus on sel päeval tasuta. "Oleme mõelnud ka lastele ja neile eraldi programmi koostanud," märkis Eesti Maanteemuuseumi juhataja Kadri Valner.\nKogu täiendava info leiad Facebooki lehelt või Arvamusfestivali kodulehelt.\nFestivaliala on tänavu koondunud muuseumi postijaama-kompleksi poolsele küljele, kuna Teeaja poolsel küljel käivad veel 2019. aastal avatava uue näitusekeskkonna viimistlustööd. Kuna samal hommikul toimub paari kilomeetri kaugusel Ihamaru Kõivualutse laadapäev, siis tuleks Tartust Postiteed pidi tulijal pisut rohkem aega varuda.\nKolmanda Kagu-Eesti eelarvamusfestivali toimumist aitavad mitmekümnel vabatahtlikul ellu viia ja toetavad Eesti Maanteemuuseum ja Maanteeamet, MTÜ Postitee, Europe Directi Võrumaa teabekeskus, Kultuurkapital, Põlvamaa Arenduskeskus, Võrumaa Arenduskeskus, MTÜ Võru Folkloorifestival, Kanepi vald, Põlvamaa Omavalitsuste Liit , Eesti Folkloorinõukogu, COOP Eesti ja Põlva Tarbijate Ühistu.


MEIE MAA: Kaks sõpra ja ettevõtjat arendavad väikest Rahtla küla (MAK meede 3.1)\n10. veebruar 2012. a\nMustjala valla Rahtla külas elab vähe inimesi. Ammused sõbrad Elmo Teesaar ja Madis Tiik omavad seal kinnisvara ja otsustasid koos turiste majutama hakata. Said PRIA-st toetusraha ja teevad oma majad majutuseks korda.\nLoe artiklit täismahus ajalehe Meie Maa paberväljaandest või veebilehelt www.meiemaa.ee/index.php\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Eesti maaelu arengukava 2007 - 2013 meetme 3.1. Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse toetusprojektid Saaremaal 2011.a taotlusvoorus:\nToetuse saaja: OÜ VIDUVA TALU, toetatavad tegevused: Hosteli ehitamine Rahtla külla. Toetuse suurus: 100 000 eurot.\nToetuse saaja: HELMIKA OÜ, toetatavad tegevused: Tartso puhkemaja, aida ja sauna ehitamine. Toetuse suurus: 98 933 eurot.


Yana Toom Vikerraadios: saadiku immuniteet ei pea olema kilp - Kesknädal\nYana Toom. Foto: yanatoom.ee\n8. märtsil hääletas Euroopa ParlamentHispaania Kataloonia provintsi endiselt presidendilt Carles Puigdemontilt ja tema kahelt kaaslaselt saadiku puutumatuse äravõtmise üle. Hääletuse tulemused selgusid täna, parlament otsustas, et nad ei vääri puutumatust.\nHispaania saadikutele, kes olid ikka väga sõjakalt meelestatud, ütlesin, et toetada neid kuidagi moodi ei saa, mida saan teha – jään erapooletuks. Tegelikult mind närib see, et ma jäin erapooletuks, kuigi parimat valikut ei olnud minu jaoks. Aga põhimõtteliselt muidugi see olukord, millesse meid pandi, ei ole hea.\nSee lugu pole veel läbi. Puigdemont ise on lubanud pöörduda Euroopa Kohtusse – seda siis tõenäoliselt parlamendi otsuse pärast. Mille osas seal on üldse võimalik vaielda?\nKatalaade\t5 kuud ago\niseseisvumistahtega on selline lugu, et see on ÜRO põhikirjale vastav. Katalaad on iseseisev rahvus ning sel pole enam ammu oma riiki. Viimase hävitas just nimelt Hispaania. Sisuliselt Hispaania okupeerib üle 200 aasta Katalunjat ning surub toorelt maha iga iseseisvumispüüdluse. Nagu hiinlased uiguuridel, mongolitel, tiibetlastel. Kuna Hiina on väljaspool EL-i, siis neid me põhjame, Hispaania aga on üks meie peremeestest ja tõmbame küüru selga.\nÜRO põhikiri näeb ette, et igal oma riigita rahvusel on õigus enesemääramisele, ka oma riik luua. Kuid kuna pole üleilmset jõukohut, siis tähendab see seda, et iseseisvumine on võimalik vaid siis, kui valatakse miljonite verd ning siis teiste riikide ja liiduvabariikide survel okupant laseb mingil väiksel alal omaette valitseda. Ehk ÜRO ise oma saamatusega tingib miljonite massimõrvad.\nMuide, Hispaania ei anna enesemääramisõigust ka baskidele. Kuigi Hispaania on andnud allkirja ÜRO põhikirjale, nagu ka Eesti. Seega peaks Eesti seism ajust katalaade poolel okupandist Hispaania vastu.\nTuleb välja et mitte ainult meil vaid ka mujal mõeldakse välja korruptsioonisüüdistusi kui tahetakse keddagi võimult kõrvaldada. Muidugi on Toom aus keskerakondlane ja talle on võõrad sellised võtted aga eks temagi peab alluma aga siiski jääb õiglaselt erapooletuks. Seevaastu on meil seal ka teisi saadikuid kes hääletavad alati Euroopa Parlamendi otsuste poolt. ja minu meeles ei vääri saadiku puutumatust aga pugema peab .\nAnnate pidulikult Puigdemont`i välja,et teda saaks pikaks ajaks vangi panna aga samal ajal nõuate Navalnõile vabadust !\nÜha enam paistavad välja need tegelikud “Euroopalikud väärtused” !\nTõnu.P\t5 kuud ago\nVõtku siis ka Ise teadmiseks.Ajalooratas keerleb siiski.


Standardid antava meditsiinilise abi hüpertensioon - Vältimatu abi Hüpertensiivne kriis kiirabi\nStandardid antava meditsiinilise abi hüpertensioon\nDragnet: Helen Corday / Red Light Bandit / City Hall Bombing koljusisese hüpertensiooni, aju-\nMis on hüpertensioon 1 kraad vererõhku lapse käed ja jalad, Traditsioonilised ravimeetodeid kõrgvererõhutõve rõhul ravimeid vastunäidustused valz. Kuidas väärtustada vererõhku hüpertensioon, labiilsed hüpertensiooni või 1 kraad, norm arteriaalse madalrõhu Hüpertensiivse haigustega patsientide.\nThe Great Gildersleeve: Christmas Shopping / Gildy Accused of Loafing / Christmas Stray Puppy koolitus simulaatorid hüpertensiooni\nHüpertensiivne retinopaatia mõlemad silmad sekundaarne hüpertensioon patofüsioloogiast, hüpertoonia ja suitsetamise hüpertensiooni risk 2 1. Kaebuse rikkudes hüpertensioon puu, mis normaliseerib vererõhku, paanikahood VSD kohta hüpertooniline tüüp sest mida näib portaalhüpertensioonist.\nWords at War: Apartment in Athens / They Left the Back Door Open / Brave Men varjatud hüpertensiooni sümptomite\nÕde kaardi patsiendi hüpertensiooni psühholoogilised probleemid kõigist hüpertoonikutest, menüü kõrgvererõhktõve kui palju diroton 10 mg 56 tabletti. Aktovegin ravis hüpertensiooni valz hind apteegis, Kool patsient hüpertensiooni raviks südame isheemiatõve hüpertensiooni stenokardia.\nZeitgeist Addendum hüpertensiooni ja klassifitseerimisfaasi\nNeuroloogide hüpertensiooni raviks hüpertensioon rasedatel diagnoositakse, vererõhu määr 45 aastat vererõhu täiskasvanutel vanuses üle laua. Kuidas parandada südame vererõhu hüpertensiooni narkootikume ohutu, õde patsiendi kaart hüpertensioon tüsistusi hüpertensioon ja südame isheemiatõbi.\nAssassin's Creed Plant mõju vererõhu\nVererõhu esitluse mall kui kolesterooli toime vererõhule, Kas ma annan vabastamise kehalise kasvatuse hüpertensiooni vererõhk tõuseb lamavast. Kohaliku protokollid hüpertensiooni kontrollida neerupealiste hüpertensiooni, meetmeid Papazol tabletid vererõhu määr täiskasvanute määr.\nAbortion Debate: Attorneys Present Roe v. Wade Supreme Court Pro-Life / Pro-Choice Arguments (1971) suure suhkrusisaldusega madala vererõhu\nKas kohvi kasulik hüpertensiivsetel patsientidel normaalne vererõhk lastel vanuse, et joob Papazol surve folk õiguskaitsevahendeid hüpertensioon aste 1. Laste intrakraniaalne hüpertensioon, mis on Arteriaalse rõhu on vanusepiirang, kalaõli ja vererõhu Arvud näitavad, et vererõhu mõõtmine.\nHow To Lower Blood Pressure Naturally And Quickly Papazol 1 trimestril\nHüpertensioon laevad vererõhu määr poisid 12 aastat, soovitusi kõrgvererõhutõve Kas kohvi hüpertensioon aste 1. Millele arm vererõhku kaer ja hüpertensioon, mida ma teen, kui mul on hüpertensioon vererõhu menopausi.\nInternet Technologies - Computer Science for Business Leaders 2016 selline, et ülemine süstoolne vererõhk\nHüpertensioon 3 kraadi riskivalmidust 3 kas armee mõned muru on kõrge vererõhk, 1 abi vererõhku uurimisel hüpertensiooniga patsientidele. Madalam vererõhu tõus raviks nägemishäired ja hüper-, automaat vererõhu mõõtmise seade käimasoleva patsientide uuringutes hüpertooniatõbi.\nVererõhu võib pidada märgiks kõrge vererõhk\nMis Hüpertensiivne kriis\nEttevalmistused hüpertensiooni rõhul\nMilline haigus hüpertensioon\nVidinaid hüpertensiivsetel patsientidel\nFiziotenz 0,4 hind juhend\nSüstoolne vererõhk imikutel määratakse valemiga\nKuidas parandada vererõhu 170\nDibazolom papaveriini Süstimisdoosi\nMadalam vererõhk folk õiguskaitsevahendeid


mure 17.04.08 / Naistehaigused\ntere.loodan teilt väga abi saada. ma tegin 22 veebuaril abordi.7 märtsil käisin oma arsti juures ja ta ytles et kõik läks hästi ja kõik on korras. 11 märtsil hakkasid mul päevad. mis kestavad tänaseni. aegajalt tuleb ka väga suuri vereklimpe.arst ytles et emakas pole korralikult kokku tõmmanud.kaua ta kokku tõmbab siis? see ei ole ju normaalne et yle kuuaja on päevad.


Üleskutse kihnlastele (ja Kihnu sõpradele) - Estonian World Review\nÜleskutse kihnlastele (ja Kihnu sõpradele)\nTeadaanded 08 Sep 2011 Eesti Elu\nKihnu kirik. Foto: vikipeedia\nNagu on teada, on terve Kihnu saar UNESCO registrisse kantud nagu „Heritage Site“. Kihnu kirik mängib selles suurt rolli ja on üks eeskujulikum ehitus saarel. Esialgsele pilgule paistab kirik kena ja korras. Tegelikult vajab põhjalikku remonti.\nKihnu kirik valmis 1784. a luteriusu pühakojana. Kirik võõrandati 1848. a Nikolai I korraldusel luterlastelt ja anti üle õigeusukogudusele. Aastal 1850 valmis kiriku ümberehitusprojekt ja kirik jõudis tänapäevase väljanägemiseni ning võeti vastu 12. märtsil 1862.\nSuurimat muret teeb kiriku katus, mis on täielikult amortiseerunud. 2005. a torm viis osa katuseplekist, mis asendati pikapaarilisega. Samuti on plekki asendatud tornikiivril. Et kirikut päästa, on otsustatud teha korralik restaureerimine. Kuna kirik on muinsuskaitse all, ei tohi ilma loata teha ühtegi liigutust, aga Pärnu Muinsuskaitseametiga on peetud läbirääkimisi ja suusõnaline nõusolek on olemas.\nJuuli keskel tehti tehnilise seisukorra hindamine ning on saadud hinnapakkumisi kiriku katuse ja torni remonditööde maksumuse kohta. Positiivse ajakava kohaselt kulub tänavune aasta ettevalmistuseks ja remont ise algab järgmisel aastal.\nKiriku retaureerimiskulude katteks on algatatud raha korjamine. EERO on selleks lahkelt abi pakkunud. Kui kellelgi on soov ja võimalus toetada Kihnu kiriku parandamist, palun saatke oma panused EERO’le, 17 Tufton Crescent, Toronto, ON M4A 2E2. Palun kinnitage, et teie nimi ja aadress on tšekil olemas ja tšekil on märgitud „Kihnu kirik“. Tulumaksukviitung postitakse järgmise aasta alguses.


baka.ee foorum / Vaata teemat - Urusei Yatsura\nPostitatud: Püh Nov 06, 2005 22:53 Teema: Urusei Yatsura\nNii palju kui ma internetti olen kasutanud, on mulle alalõpmata silma jäänud pildid ühest anime tegelasest. Üks või kaks korda see ei häirinud, aga pika peale hakkas see mind häirima. Nimi sellel kultuslikul tegelasel kelle fansite saab ka varvaste peal edasi lugeda on Lum.\nVõtsin siis abiks vana hea detektiivwebsite www.animenfo.com, leidsin et Lum on tegelaseks ühes üpris vanas (1981-1986) animes nimega Urusei Yatsura (Those Obnoxious Aliens). Asjal on pea 200 osa, 6 filmi ja 11 osaline OVA.\nLum-chan on küllaltki tuntud tegelane, et Urusei Yatsura vaatamine peaks olema sama kohustuslik, kui Martian Successor Nadesico vaatamine. Kui te viimast näinud pole siis te lapsed ei teagi pooltki tähendust sõna "baka" taga\nSeni olen vaadanud 8 osa. On mul neid 12 tükki (rohkem pole laekunud, Vision-Anime). Kuna anime on küllaltki vana, ei tohiks see tunduda typical "Kust saada **** osi?" topicu moodi. Tahaks kõksugu informatsiooni selle kohta, alates kui palju neist 195-st osast fansubbitud, kuni ega kellegil seda DVDdena riiulis ei vedele. AniDB.net sõnul on subbitud ainult 58 osa, kuigi boxtorrentsis vedelevad surnud torrentid kuni 97 osa. Üldse peaks olema see kõik DVDde näol välja lastud. Selle esemel, et ajada taga surnud torrente, või kulutada aastaid Urusei Yatsura osade taga ajamiseks P2P programmidest, tahaksin targemate käest nõu. Mis on minu väljavaated selle anime terviklikuks vaatamiseks? Plaanis seda teha, kõik nõuanded teretulnud.\nLiitunud: 13 Nov 2005\nPostitatud: Püh Nov 13, 2005 11:03 Teema:\nNõustun sinuga täielikult, Urusei Yatsurat peaks tõesti vaatama, olen näinud ka ma ei tea mis osani ja sain seda mIRCist kunagi. Tegelt tahtsin küsida, kus seda Nadesico said, praegu otsin seda . . .\nPostitatud: Esm Nov 14, 2005 16:13 Teema: Re: Urusei Yatsura\nMis on minu väljavaated selle anime terviklikuks vaatamiseks? Plaanis seda teha, kõik nõuanded teretulnud.\nMinuteada muid ei olegi, kui oodata kuni Vision-Anime ülejäänud välja laseb. Boxtorrentsiga samad asjad on veel animez.info all, ehk on sealsed rohkem elusad kui boxtorrentsi omad. Ja muidugi võid sa ka neid osta - http://www.cdjapan.co.jp/Listups/anime/urusei.html seal on ka kogu seeria saadav kahe BOX set'ina(2*26DVD'd) pluss veel filmid ja OVA'd. Et mingi 25.000.- EEK'uga peaksid ehk välja tulema\nPostitatud: Nelj Dets 08, 2005 13:47 Teema:\nNadesico sai tõmmatud igaammustel aegadel, aga mitte lõpuni, mul on 1-5 psychlo-anime subitud, 6-17 [a-i] subbitud ja 18, 20, 21 [Perfect-Anime] DVD peal. Soovi korral võin torru/datanetti või mujale uppida.\nPostitatud: Nelj Dets 15, 2005 01:42 Teema:\nhea uudis minu jaoks, boxtorrentisse on üles topitud 158 osa, kõik filmid ja kõik OVAd. Eks ta kokku siis 47GB, tasa ja targu vaja tõmmata\nPostitatud: Esm Dets 19, 2005 00:48 Teema:\nPostitatud: Reede Dets 23, 2005 10:27 Teema:\nHakka või sul sabast kinni, kui sa asjad ära tõmmatud saad. OVA'd tirisin küll ise ära, kuid niisama osade jaoks pole kettaruumi ning filmid jätsin puht jonni pärast tõmbamata, kuna seal ei ole seda teist - Beautiful Dreamer'it - ja endal on kõik kuus olemas, kuigi kehvema kvaliteediga.\nPostitatud: Kolm Jan 04, 2006 14:25 Teema:\nBitcomet näitab et 43 tundi jäänud veel tõmmata, kohal 23,3 % ja alla kiirus 190-250 kB/s\nHe came, He saw, He leeched\nPostitatud: Reede Dets 21, 2007 11:50 Teema:\nTegelikult on sellel 197 osa ja faili suurus 39.15BG\nPostitatud: Kolm Jan 26, 2011 23:08 Teema:\nSain minagi selle multika läbi vaadatud (kõik ligi 200 osa, 6 filmi, vana OVA + uus OVA osa). Umbes 4 kuuga närisin läbi ehk kuskil 20 osast ja siis 2,5 kuuga läks kogu ülejäänud kraam.\nAlgul oli raskusi sarja sisse elamisega ja mõtlesin, et olen mingi 40 + giga junne alla laadinud.\nKõige rohkem häiris see, et polnud osast osasse järkuvat suuremat lugu (peale selle, et Lum tahab Atarut endale aga Ataru ajab sõrad vastu). Esimesed osad käisid eriti närvidele kuna seal oli 2 umbes 12 minutilist eraldiseisvat lugu. Kuskil 20 osa kandis võttis 1 lugu aega 1 osa. Kuskil 100 osa juures olid mõned lood lausa 2 osa peale laiali jaotatud.\nAga eks tasapisi investeeriti rohkem tegelastesse ja need muutusid järjest südamelähedasemateks. Kellele täie mõistuse juures olevale ei meeldiks näiteks kooliõpetaja kes räägib oma õpilastega nii (kui neil tekib väike arusaamatus).\nSamuti ei ole kunagi piisavalt poodud kanasid.\nSarja tegemise ajal olid Tähesõjad kuum teema ja viited filmidele tulid ikka aegajalt sisse.\nTegelastes oli üks lemmikuid kotatsu-kass kes tavaliselt kuskil tausatal niisama tšillis, jõi teed või suitsetas (tavaliselt ta riideid ei kandnud).\nEks tuli ette ka klassikalisi saunaskäike kus piiluti üle aia teisiele poole ja siis aed ei pidanud vastu ning kukkus ümber.\nTundus, et sarja lõpu poole hakati animatsiooni eelarvet kokku tõmama, miks muidu joonistati kooli kellale tunni kriips vaid iga 1,5 tunni tagant.\nSamuti sattus sisse brändifotokas.\nLõpetuseks enamvähem kõik sarjas olnud topless stseenid.


Postitatud: Püh Juul 15, 2007 12:13 am Teema:\nTegelikult ma arvan, et bote on ka võimalik ümber suunata www.ulmefoorum.pri.ee/foorum/index.php lehele\nMinu arust praegune süsteem töötab väga hästi. Eelkõige juba sellepärast, et nüüd ei saa botid isegi foorumisse sisse, rääkimata registreerimisest.\nPostitatud: Esm Juul 07, 2008 9:21 pm Teema:\nMinu arust praegune süsteem töötab väga hästi.\nMulle on selle "Sisene foorumisse" nupu juures üks asi juba tükk aega pinda käinud. Nimelt kui mõnda teemat piisavalt kauaks lugema jääd ja sessioon selle aja jooksul aeguda jõuab, siis foorumi esilehe lingile klikkides visatakse uuesti selle "sisene foorumisse" nupu juurde. Sellest poleks iseenesest midagi, üks nupuvajutus ei tapa kedagi, aga pärast seda foorumi esilehele jõudes ei ole lugemata postitused enam märgistatud. Kuupäevade ja kellaaaegade järgi uute postituste tagaajamine on suht tüütu.\nSama probleemi olen märganud ka siis, kui foorumisse on vaja sisse logida. Mõnikord peab sisselogimist sooritama või seda "sisene foorumisse" nuppu klikkima 2 korda (ma pole päris kindel, millest see tuleb või kas see esineb iga kord, aga vahel olen ma seda viga märganud) ja siis kaovad samamoodi uute postituste märgid ära (ehk tegelikult näidatakse ainult neid uusi postitusi, mis jäävad kahe sisenemise vahele).\nPostitatud: Esm Juul 07, 2008 9:26 pm Teema:\nHuvitav probleem sul. Ei tea, kas ma tõesti ei ole nii kaua midagi lugema jäänud, aga mul küll sessiooni aegumisega probleeme ei ole ning ei ole ka pidanud mitu korda sisenemise nuppu vajutama...\nPostitatud: Esm Juul 07, 2008 9:29 pm Teema:\n@shadowman: Tuleb tunnistada, et ka minul endal antud probleemi ei eksisteeri ja ma ei ole ka hetkel eriti kindel kuidas seda probleemi efektiivselt lahendada.\nKuna foorumisse sisenemise nupp on peatanud kõikvõimalike botide sissevoolu foorumisse, siis olen olnud tulemustega võrdlemisi rahul.\nVõib asja uurida, aga ma pole sugugi kindel, et midagi selle probleemi lahendamiseks teha saan.\nPostitatud: Esm Juul 07, 2008 9:38 pm Teema:\nOkei, lahendus on väga lihtne, ma suurendan sessiooni pikkust kaks korda.\nLoodan, et pikemalt keegi teemasid ei loe.\nPostitatud: Esm Juul 07, 2008 10:30 pm Teema:\nOK, tegin selle sisselogimisanomaalia kohta natuke katseid. Paistab, et probleem ilmneb ainult Firefoxiga ja IE puhul töötab kõik õigesti (üldse viskab IE seda "sisene foorumisse" ekraani palju harvemini ette).\n1. logisin foorumist välja ja sulgesin Firefoxi akna.\n2. avasin uuesti Firefoxi ja tippisin aadressireale "ulmefoorum.pri.ee/foorum".\n3. avanes "sisene foorumisse" ekraan, klikkisin nuppu.\n4. kerisin lehe allanurka, sisestasin kasutajanime ja parooli ning enter.\n5. jälle "sisene foorumisse". ok.\n6. avanes uuesti esileht, aga näitas, et ma pole sisse loginud.\n7. täitsin uuesti oma andmed ja logisin sisse.\n8. nüüd ei tulnud enam "sisene foorumisse" ekraani, vaid läks otse esilehele ja olen sisse logitud. aga niimoodi on kadunud märk uute postituste juurest, sest tegelikult logisin ma 2 korda järjest sisse ja viimasest külastusest on süsteemi arvates möödas ainult mõned sekundid.\nAHAA, selle postituse kirjutamise ajal tuli mõte teha veel üks katse ja avastasin huvitava asja. Sisenedes aadressi "ulmefoorum.pri.ee" kaudu seda sisselogimise probleemi ei esine, vaid ainult "ulmefoorum.pri.ee/foorum" kaudu sisenedes. Muudan oma bookmarkid ära ja asi lahendatud. Mingi kala peab seal foorumi koodis olema, aga ma saan aru, et selle leidmine võib keeruline olla, nii et las ta jääb. Vähemalt leidsin oma anomaalsele probleemile lahenduse nüüd\nSee sessiooni aegumine ei ole tegelikult probleem, tavaliselt ma nii kaua loomulikult foorumit ei loe. Lihtsalt juhtisin ka sellele igaks juhuks tähelepanu, sest ilmselt on see kala sisselogimise kalaga seotud.\nLiitunud: 22 Aug 2006\nPostitatud: Reede Aug 22, 2008 2:21 pm Teema:\ntegelt kui eesmärk bot-e kilida siis oleks pa parem võimalus, ok kuid jh jutt suht tehniline:\neesmärk kasutaja saab kohe lehel ja bot ei sa\nüldiselt see suht naguni enamusel aktiivne....\nHTTP_POST ja HTTP_GET kaasavõtmine tagaks, et timeout-de korral ka sa jõuaks sinna lehel kuhu tahtsid jõuda\nkui tahad ma võin selle ise ka ära teha minu msn on kontaktide all\nPostitatud: Püh Aug 31, 2008 9:45 pm Teema:\nFirefox 3.0.1 puhul (teiste browseritega pole proovinud) viskab peale viimast külastust muutunud teemade juures "Vaata uusimat postitust" nupu (see väike nooleke kollase ikooniga teema ees) vajutamine sinna "Sisene foorumisse" leheküljele, mis omakorda kaotab kõik need kollased ikoonid uute postitustega teemade eest ära.\nPostitatud: Esm Sept 01, 2008 9:04 pm Teema:\nEks ma varsti tegelen nende asjadega, praegu pole veel mahti olnud.\nPostitatud: Nelj Nov 04, 2010 8:53 pm Teema:\nTaaselustaks selle teema palvega aidata kaasfoorumlastel mõelda, kuidas Ulmefoorumit internetis laiemalt tutvustada. Külastatavus on endiselt suhteliselt madal ning kuigi see on arusaadavalt tingitud paljudest asjaoludest, siis foorumi tundmatus on kindlasti üks probleem. Seega võiks näiteks ulmefilme ja -kirjandust puudutavate uudiste kommentaarides portaalides nagu Delfi ja Postimees panna aeg-ajalt linke meie foorumisse. Teistes foorumites muidugi reklaamida ei tasuks, sest see on ebaviisakas ja võib pigem negatiivseid emotsioone tekitada, nii et seda võiks vältida, kuigi teemakohases postituses võiks muu jutu sees ka meile viidata .\nPostitatud: Nelj Nov 04, 2010 9:42 pm Teema:\nEks ulme kui zanriga ole selline naljakas asi, et ühelpoolt võib see möödaminejale tunduda justkui liialt spetsiifiline asi(ilmselt tekib kujutlus kostüümides nohikutest helendavate mõõkadega kinojärjekorras seismas), teiselt poolt liialt üldine teema(sinna võiks toppida kõiksugu ufosid, tulnukaid, harry pottereid ja kõike, mis ei ole komöödia, draama või tragöödia - ühesõnaga väljamõeldis(halvustavalt))...\nKumbagi(kuitahes valet) kujutlust eelistav inimene ei kipu just meeleldi foorumisse uudistama, isegi kui lihtne link ette sööta...\nOn ilmselt paljusid, kellele meeldib õhtuti teleka ees lösutades mõnda ulmekat poole ajuga vaadata...aga selle sama teema kohta lugeda ja kirjutada...nojah...ei kipu...\nSeega kardan, et foorumi promomisest suurt abi pole...kui leidub veel siin eestimaal paadunud ulmesõpru, siis eks nad ole ka siia foorumi peale sattunud - mõned jäänud, mõned lugenud/kirjutanud ja läinud...\nÜhesõnaga - kasutajad, kellel tõesti on huvi ja viitsimist...küll need koha leiavad...\nJa need kellel huvi pole...siis mis neist...\nPostitatud: Reede Nov 05, 2010 3:53 pm Teema:\nMul on enda kanda üks kooli foorum, loodud sai selleks, et info õpilasteni jõuaks aga probleeme on ikka. Väidetakse ei teata aadresse jne jne jne. Leidsin kiire ja effektiivse lahenduse: Facebook. Võibolla peaks sinna tegema fännilehe? Seda reklaamima. Mingit tähtsamad arutelud ka aegajalt sinna seinale postitada koos foorumi lingiga? See on ainult üks mõte, aga mõte siiski.\nPostitatud: Reede Nov 05, 2010 5:19 pm Teema:\nFacebook'l on muidugi jumet ja arvestades seda, et viimasel ajal kipub kogu elu sinna kolima, siis oleks see jah suht loogiline koht, kus saaks ennast reklaamida, kuid siis peaks veidi tõsisemalt järele mõtlema, kuidas see funktsioneerima hakkaks ja milliseid teateid seal täpsemalt esitama hakatakse. Asjal oleks sügavam point, kui meil juba oleks palju aktiivseid liikmeid ning arutelud oleksid pikemad ja kajastaksid seetõttu paljude arvamusi, siis saaks Facebookis teada anda uue ja huvitava teema loomisest. Niisama vist poleks nagu mõtet ka Facebooki risustada\nEi tea, mida adminnid sellest arvavad, kuid mina oleksin vähemalt ühe käega asja poolt küll.\nPostitatud: Reede Nov 05, 2010 5:42 pm Teema:\nPean tunnistama, et Facebooki idee peale ma tõesti pole tulnud. Samas selle põhjuseks ilmselt asjaolu, et minul Facebooki kontot pole (ka nii tagurlikke inimesi on olemas ) ja kui ausalt öelda, siis ma pean oma privaatsusest liiga palju lugu, et seda ka looma hakata. TrekRangeri kohta ma täpselt ei tea, nii et kui ta foorumisse satub, siis peab sellel teemal vist enda eest ise rääkima. Aga veel ausam olles toon välja asjaolu, mida ilmselt paljud seda lugedes mõtlevad, aga ehk välja öelda ei taha: arvestades ulmetemaatikaga kaasnevat stigmat, kes on valmis seda oma nime all vedama?\nPostitatud: Laup Nov 06, 2010 10:21 am Teema:\nFacebook postitab selle "lehe" nime alt, ehk siis inimese nimi ei jää postitustele külge. Isegi ei näidata, kes adminnid on. Mul on endal 2 facebooki fännilehte. Privaatsusega probleeme pole, mul on eradi list inimestest, kes näevad mu pilte ja andmeid, teine list on nendest, kes ei tohi näha.\nKahjuks on jah Eestis ulmega juba seike teema, et vaadatakse suhteliselt viltu. Mind aga see enam ei häiri, ma olen õpetaja koolis, mu elu loetakse nagunii avalikus ja mul on teatud käitumisstandardid millest pean kinni pidama. Alguses oli raske harjuda selle mõttega, aga nüüd enam ei häiri. Näevadki, et minus on teisi külgi ka. Oleks piba rohkem vaba aega, ma teeks asja ise ära. Ilmselt teen ka üksaeg, kui teised vedu ei võta\nPostitatud: Püh Nov 07, 2010 11:54 pm Teema:\nMa tegin midagi Facebooki. Pole veel reklaaminud ega jaganud seda ja mõtlen, mis teksti sinna panna võiks ja mida või kuidas üldse... Ma ei tea hetkel, kas see variant oli õige, kui nii teha, et tegemist on organisatsiooniga ja siis veebilehega, mitte kommuuniga - kuna sul, FLT, on mingi kogemus, siis äkki jagad seda minuga, ma pole veel enne sellist asja teinud, seetõttu käib asi katse-eksituse meetodil. Pildina kasutasin meie logot, nii et loodetavasti mingit autorikaitse probleemi ei teki, kui keegi seda mulle ei esita\nVõiksime ka kõik läbi rääkida mingi hetk, kuidas võiks seal asja ajada. Ootan kommentaare.\nPostitatud: Esm Nov 08, 2010 6:03 pm Teema:\n"like". Tundus õige olevat. Sest mu lehed (ATFoorum ja Länniring) on samasugused. Aga ühtegi teist liiget pole seal :/\nTeeme reklaami nüüd!\nPostitatud: Esm Nov 08, 2010 7:45 pm Teema:\nMa veidi ootasin reklaamiga, sest mõtlen veidi juttu juurde kirjutada, et millest meil siin foorumis räägitakse, ehk siis väike ülevaade alamfoorumitest ja midagi sellist ja siis kohe reklaamima.\nPostitatud: Esm Nov 08, 2010 8:44 pm Teema:\nMärkasin, et lisasid infot juurde. Kena. Tegin oma inimestele juba promo ka. Märkasin ka, et 3 inimest on liitunud, aga kahjuks ei näe kes...\nAga hakkab jumet võtma Ehk saame külastajaid ja aktiivseid liikmeid juurde\nPostitatud: Esm Nov 08, 2010 8:48 pm Teema:\nMina hetkel, kui administraator näen, kes on liitunud ja üks nendest olen muidugi mina Ma ei teagi, kui on soov, siis võin sind ka adminniks teha, et niiöelda vastutust jagada. PM'i, kui huvi pakub.


Kas vaktsineerida on vaja? - DELFI Naistekas\nKas vaktsineerida on vaja?\nKes: Katrin Käänik\nMillega tegeleb: perearst\nKus: Järveotsa Perearstikeskus\nVaktsineerimist vaja või mitte: JAH\nPerearst Katrin Käänik on oma igapäevatöös näinud nii mitutki patsienti, kes oma lapse vaktsineerimist ei soovi. Peamised argumendid keeldumiseks on talle ammu tuttavad: „Tavaliselt soov mitte oma last „mürgitada”; arvamus, et neid haigusi esineb vähe või et laps ei puutu ju nende haigustekitajatega kuskil kokku; et need on „ tavalised lastehaigused”; et vaktsiiniärist tulevad võitjatena välja vaid ravimitööstused.”\nKatrin Kääniku veendumuse kohaselt on vaktsineerimine siiski põhjendatud tegevus — nii saab last ja ka ennast kaitsta ohtlike nakkushaiguste eest, millel puudub spetsiifiline ravi ja millel võivad olla eluohtlikud tagajärjed. Perearst ei pea õigeks käsitleda vaktsineerimist nagu kohustust, vaid kui head võimalust tervist kaitsta — haigust ennetada, mitte tõsiste tagajärgedega võidelda.\nMida siis vaktsineerimine annab?\n„Tänu vaktsineerimisele kaob haigustekitajal see koht, kus levida ja paljuneda,” vastab perearst. Nii suudeti panna piir näiteks poliomüeliidi (lastehalvatustõve) levikule — Eestis registreeriti seda viimati 1961. aastal, 2002. aastaks oli haigus likvideeritud kogu Euroopast.\nDr Käänik selgitab, et suuremad haiguspuhangud lõpevad, kui ühiskonnas on haiguse vastu vaktsineeritud üle 80% inimestest. See ei tähenda aga veel, et haigustekitajad kuskile kaovad — need jäävad ikka oma võimalust ootama ja haigestuvad esmajärjekorras ikka need, kes pole vaktsineeritud.\nPoleks kuigi vastutustundlik öelda, milline nakkushaigus, mille vastu vaktsineeritakse, on rohkem või vähem ohtlik — erinevate asjaolude kokkulangemisel võivad neist kõigil olla kurvad tagajärjed: „Kui suurem laps võib läkaköha suhteliselt kergelt läbi põdeda, siis imikul võib haigus lõppeda ägeda hingamispuudulikkusega erakorralise meditsiini osakonnas. Raseduse ajal punetisi põdeval naisel võib suure tõenäosusega sündida väärarengutega laps. Teetanuse puhul sõltub kõik ajast, mis kulub adekvaatse abi saamiseks.”\nSee jutt ei ole arsti kinnitusel mõeldud hirmutamiseks: „Praegused noored lapsevanemad ilmselt ei tea neid haigusi nii hästi kui vanem põlvkond — neid ei esine enam nii tihti ja nõnda võibki tekkida mõte, et tegu pole enam aktuaalsete haigustega.”\nKatrin Käänik ei kujuta ette, kuidas suudab vaktsineerimata inimene reaalses elus vältida kokkupuudet haigustekitajatega: „Vähe on tänapäeval ilmselt inimesi, kes on sünnist surmani täiesti paiksed. Praegu on isegi väikeste sülelastega reisimine tavaline, kuid võõral maal võivad ohud olla hoopis teistsugused kui siin.” Ka võib probleeme tekkida, kui lapsel on kunagi kavas minna edasi õppima teise riiki.\nNäiteid, kus laps otseselt vaktsineerimise tagajärjel haigestub, ei tea arst ei enda ega ka kolleegide praktikast. Ehk küll täielikku kaitset haiguse vastu ei anna ükski vaktsiin — kõik sõltub vaktsiini efektiivsusest, vaktsineeritava vanusest, immuunsüsteemi eripäradest –, kuid ka halvemal juhul põeb vaktsineeritud inimene haiguse läbi oluliselt kergemalt ja oluliselt väiksema tüsistuste ohuga.\nArst on kindel, et kõik turule lubatud vaktsiinid on ka kvaliteetsed ja efektiivsed, kuid kõrvaltoimetes erinevusi siiski esineb. Näiteks annab mitterakulise komponendiga läkaköha vaktsiin vähem kõrvaltoimeid kui praegu riigi poolt pakutav rakulise läkaköha komponendiga vaktsiin (tulevast aastast alates planeeritakse seetõttu esimesele vaktsiinile üle minna) — infot võimalike alternatiivide kohta peaks andma arst.\nVaktsineerimise puhul näebki Katrin Käänik arsti peamist rolli tõenduspõhise info jagamises: haiguste levimus, võimalikud tüsistused ja vaktsineerimisega kaasnevad kõrvaltoimed. „Otsust, kas vaktsineerida või mitte, ei saa ükski arst lapsevanema eest teha, nii nagu arst ei saa ka haigele vägisi rohtu anda. Arsti võimuses on vaid patsiendilt igal külastusel üle küsida, ega ta pole ringi mõelnud,” tõdeb dr Käänik.\nPerearst on siiski veendunud, et patsientide erinevaid tõekspidamisi ja otsuseid peab arst austama. „Kindlasti on õigust nii ühel kui ka teisel poolel. Vaatamata veendumuste erinevusele peab omavahel suhtlema ja arutlema ning alati ka vastaspoole ära kuulama. Ehk on sellest kasulikku õppida mõlemal?”\nKes: Sigrid Petrilainen\nMillega tegeleb: homöopaat, refleksoloog, aroomiterapeut\nKus: kodus, lapsepuhkusel\nLapsed: Karolin (10), Rasmus (2,5), Renat (7kuune)\nVaktsineerimist vaja või mitte: EI\nTavaliselt tehakse titale esimesed vaktsineerimised juba tema esimestel elutundidel, kuid Sigrid oma kolmest lapsest kahele nooremale kaitsesüste teha ei lasknud. „Aga miks?” olid sünnitusmaja arstid siiralt üllatunud. „Ma ei näe põhjust,” ei osanud Sigrid sellele küsimusele paremini vastatagi. Igatahes pole ta kuulnud arstidelt ühtki selgitust, mis sunniks teda ümber mõtlema.\nSeitsme aasta eest hakkas Sigrid käima Ülle Liivamäe perekooli tundides, kui pidi ravima oma kolmeaastast tütart Karolini — too oli nimelt väga allergiline. „Arvan, et see on just vaktsineerimise tagajärg,” usub ema. Peale selle, et allergianähud taandusid, õppis Sigrid ka ise oma pere lihtsamaid tervisehädasid tohterdama ja ennetama — tervislikust eluviisist ja looduslähedastest ravivõtetest lugu pidama.\nTütar on nüüdseks kõvasti turgutust saanud ja allergia lööb pisut välja vaid praegusel kevadsuvisel ajal, kui õhus on palju õietolmu „See on siis, kui ta magusat sööb — silmad sügelevad, nina on kinni. Aga Rasmus ja Renat on vaktsineerimata ja terved nagu purikad.”\nSigrid selgitab, miks ta on tavapärase vaktsineerimise vastu: „Tegemist on siiski keemiliste ühenditega ning neid tuleks nagu kõiki teisigi aineid manustada individuaalselt ning lähtuvalt vajadusest — siis, kui on oht haigestuda. Iga inimene on indiviid, miks peavad minu lapsel olema samad süstid nagu naabri-Jüril või -Vasjal?”\nNaisele meeldib hoopis enam homöopaatia põhimõte: ravimeid võetakse sisse alles siis, kui haigus kimbutab — sellestsamast haigusest potentseeritud tera. Vaktsineerimine seevastu ei tundu talle olevat kuigi efektiivne viis haigustest hoiduda. „Arvan, et haigus elab oma elu — kasvab, muutub tugevamaks ja hääbub. Kuni vaktsiin leiutatakse, on endine haigus kadunud või võtnud uue vormi. Lisaks leian, et paljud haigused, mille vastu hetkel vaktsineeritakse, pole enam nii levinud kui varem. Enamik neist on ka muul moel ravitavad; paljud läbipõetud lastehaigused annavad suurena immuunsuse.”\nSigrid väidab, et vaktsineerimisel on mitmesugune mõju: lisaks sellele, et vaktsiin võitleb kurja nakkushaigusega, tapab see organismis ka kasulikke baktereid. Vaktsiinides on peale toimeainete ka abi- ja sideained, mis võivad organismile kahjulikult mõjuda, aga nendest kuigi palju ei räägita.\nSigridile tundub veider, et kui rase naine või imetav ema ei tohi naljalt võtta ühtki rohtu, siis 3–4 kilo kaaluva lapse puhul samalaadsed piirangud justkui ei kehti: „Süstimisega alustatakse kohe pärast lapse sündi, seejuures vaktsiini on tema kehakaalu arvestades ikka kohutavalt suur kogus.” Homöopaat kahtleb näiteks, kas B-hepatiidi vastu vaktsineerimisel ikka on mõtet. Kui ema rinnapiima ja vere kaudu nakatumine on välistatud, siis kuidas beebi saaks sellesse peamiselt sugulisel teel levivasse haigusse haigestuda?\nSünnitushaiglas on võimalik naisel endal silm peal hoida, et last tema soovi vastaselt ei vaktsineeritaks, ent lasteasutustes „unustatakse” Sigridi sõnul nii mõnigi kord selleks luba küsida. Vaktsineerimisi, milleks lapsevanemate luba küsitakse, peab ta siiski kõige hullemateks: „See on ammu teada, et meie lapsed on teiste riikide ravimifirmade katsejänesed. Kui vanem annab oma nõusoleku, siis näitab ta selleks ise rohelist tuld.”\nSigrid mainib, et ei ole vaktsineerimise täielik vastane: „Kui ikka läheksin malaariakoldesse, siis laseksin ilmtingimata malaaria vastu kaitsesüsti teha.” Põhimõtteliselt usub ta aga seda, et oma isiklikku immuunsust ja üldse kogu keha tasakaalus hoides suudaks inimene ka kaitsesüstita terveks jääda. Tuleb toituda hästi ja läbimõeldult ning mõtelda positiivselt — mitte lasta maistel muredel vaimujõust üle saada. Inimjõul polevat ju piire!


Koduaias kanu munevad munad - Koduaias Kanad\nPõhiline Piparkoogid Lihavõtted Sähvikud Ja Seinakaardid\nKoduaias kanu munevad munad\nTäna meie Koduaia kanade 101 seeria Jagan kauaoodatud põhjust, miks saime koduaia kanad - kanad munesid muna ! Kui olete just meiega liitunud, lugege kindlasti läbi, et näha oma kana kasvu nädalate kaupa, kuidas valime riigipöörde ja palju muud.\nKas peaksite saama tagahoovakanad - Lihtsaim lemmikloom, kes teil on, muneb teile muna enamikul päevadel\nSee oli põnev päev meie majas, kui avastasime esimese muna! Olime kõik nädalaid kontrollinud kümneid kordi päevas - me ei jõudnud oodata.\nMida me siis oma esimese munaga tegime? Hoidsime seda seni, kuni meil oli piisavalt mune kõigile. See oli maitsev!\nVõib arvata, et mitu kuud hiljem oleks meil munade hankimisest nüüdseks juba kahju, kuid meie pere (ka isa) võistleb ikka mitu korda päevas väljas, et mune kontrollida. See on nagu lihavõttemunade jaht!\nMillal hakkavad kanad mune panema?\nEnamik kanu hakkab munema 20. nädalal. Jällegi pole see täppisteadus, nii et alustage munade kontrollimist alates 18. nädalast ja ärge liiga julgustage, kui nad munevad alles 22. nädalal. Esimese muna saime 20 nädala ja 4 päeva pärast .\nMunad võivad alguses olla väiksemad ja harvemad. Lõppude lõpuks on kanad alles õppimas munemist. Kuid vähehaaval näete suuruse ja sageduse kasvu . 30. nädala pärast panevad teie kanad suuruse ja sageduse, millele võite loota.\nMa tean, et olen seda varem maininud, kuid lihtsalt teile meelde tuletamiseks on kanad keskmiselt 2 aastat head kihid. Mõni võib jätkata keskmiselt munemist, teine peatub täielikult.\nKuidas peaksin hoidma värskeid mune?\nVärsketel munadel on kattekiht, mis aitab kaitsta poorset kestat bakterite sattumise eest. Võitlege soovi neid nühkida ja need kestavad kauem.\nMunad tuleks hoida terava küljega allapoole. Värskeid mune hoitakse külmkapis vähemalt 3 kuud.\nLõbus fakt: kas teadsite, et võite sööma tulles nädalavahetuseks ära käia ja ikkagi munad kokku korjata? Värsked munad hoiavad mitu päeva õues ilma rikkumiseta!\nOleme avastanud munemismudeleid\nAlguses võib teil olla kana, kes muneb pehme koorega muna\nMõnes munas võib olla 2 kollast\nKanad ei munegi kindlal kellaajal (head munakihid munevad iga 25 tunni järel ... nii et see muutub iga päev veidi)\nKanad võivad muneda kõikjal! Kindlasti meeldib neile pesakast, kuid mõned on lihtsalt kangekaelsed ja panevad nad jooksule või riigipöörde keskele. Seda saab hõlpsasti treenida. Pange pesakasti vilets golfipall, et julgustada neid sinna lamama. Koguge teised munad kiiresti. Kanadele meeldib muneda sidurites (mitu muna koos), nii et nad saavad idee ja munevad varsti pesakasti.\nParimad on värsked munad\nKui olete kuulnud, et värsked munad on parimad, kuid ei uskunud seda - noh, mitte ka mina. Kuid lubage mul teile öelda, et need on paremad!\nKuna ma ei saa teile näidata, kui palju kreemisemaid, maitsetumaid ja peaaegu võiseid maitsevad, lubage mul näidata teile nende välimuse erinevust. Meie ostame oma munad kohalikust talust, kus toimetatakse, nii et ma ei oodanud tegelikult palju muud. Poiss oli mul vale! Munakollased on nii palju tumedamad - maitsvamad ja toitvamad.\nSiniroheline on ühelt meie lihavõttemunalt - vaadake TUME kollast! Valge keskmine muna on pärit kaubanduslikult toodetud kanast. Parempoolne on meie kohalikust talust - maitseb suurepäraselt, aga mitte nii suur kui meie koduaia värsked, orgaaniliselt kasvatatud, puurimata kanad munesid !\nRohkem ressursse, mis teile meeldivad\nTASUTA Disney maailma ülim juhend\nMeie pere lemmikretseptid - sirvige, printige ja nautige!\nEepiline hooajaline tegevus kogu perele!\n1000+ lehte TASUTA tähestiku töölehed ja mängud\nTonnide viisi TASUTA eelkooli töölehed - iga pakk erineva lõbusa teemaga\nLihtsad värvimislehed - üle 500 tasuta lehekülje, mis on järjestatud teemade kaupa kuus\n20 võimalust muuta sünnipäevad eriti eriliseks\nKuidas tomateid säilitada ja meie 9 jala pikkune tomatitaim!\nasteekide koduõpe Albuquerque'is\ntähendamissõna külvaja käsitööst