Millist kontot Office’iga kasutan ja milleks seda vaja on? - Microsoft Office\nÜleminek Office 365 Home’ile või Office 365 Personalile\nMillist kontot Office’iga kasutan ja milleks seda vaja on?\nOffice 2016 Office 2013 Rohkem... Vähem\nAllpool olevad jaotised on seotud kontodega, mida kasutate Office ' i uuemate versioonide installimiseks ja aktiveerimiseks. Lisateavet selle kohta, kuidas häälestada Outlooki rakendusesolemasolevad Meilikontod, et pääseda juurde meilisõnumitele, kalendrile ja kontaktidele, leiate Outlooki tugikeskusest.\nTeave kontode kohta\nMiks on vaja Office ' isse sisse logida?\nMis on töö-või kooli konto?\nOffice 2010 või Office 2007 kontod\nMa ei mäleta oma kasutajanime\n,Kuidas parooli lähtestada?\nMinu parool on õige, kuid ma ei saa\noma Gmaili, Yahoo jne kontosse sisse logida, ei tööta\nKuidas seostada Office ' iga kontot?\nKuhu Office ' i installimiseks sisse logida?\nMillise kontoga ma sisse logida,Kuidas hallata ettevõtte kontosid\n"Office pole selle kontoga seotud" sõnum\nKuidas muuta konto nime?\nMiks mul on Office‘isse sisselogimiseks kontot vaja?\nOffice‘i ja teie konto seostatakse ning see kinnitab, et olete Office‘i litsentsi omanik. Oma kontoga sisselogimine võimaldab teil teha järgmist.\nOffice’i installimine ja aktiveerimine Office 365 ja Office 2013 või uuemate versioonide installimiseks on vajalik Microsofti konto või töö- või koolikonto.\nTeiste Microsofti teenustega ühenduse loomine Kui teie konto on seotud teie Office‘i tootega, ja olenevalt teie Office‘i versioonist, loob teie konto ka ühenduse mitmete teiste Microsofti toodete ja teenustega (nt Office Online või OneDrive).\nOffice’i uuesti installimine Logige oma kontoportaali sisse ja installige Office ilma tootevõtme või installikettata uuesti.\nFailide loomine ja ühiskasutus Saate luua, redigeerida ja ühiskasutusse anda faile, mille olete salvestanud Office‘i pilveteenusesse (nt OneDrive).\nOffice‘i kasutamine mitmes seadmes Kui teil on Office 365 tellimus, saate Office‘i installida mitmesse seadmesse.\nMis on Microsofti konto ja töö või kooli konto ning kuidas seda hankida?\nMicrosofti konto on meiliaadress ja parool, mida kasutate rakendustes, programmides ja teenustes Outlook.com, Hotmail, Office, OneDrive, Skype, Xbox ja Windows. Uue Microsofti konto loomisel saate kasutajanimeks määrata mis tahes meiliaadressi, sh Outlook.com-i, Yahoo! või Gmaili aadressi.\nMis on töö- või koolikonto?\nKui teie töö või kool kasutab Office 365 t, võib keegi (nt Office 365 üldadministraator ) teile määrata ainulaadse kasutajanime ja parooli. Selle konto abil pääsete juurde oma töö- või koolimeilidele ning oma organisatsiooni veebiressurssidele.\nTöö-või kooli kontod on tavaliselt seotud Office ' i 365 äritoodetega ja neid haldab tavaliselt sama Office 365 administraator, kes vastutab oma asutuse kasutajate kasutajakontode ja Office ' i litsentside määramise eest.\nMicrosofti konto on tasuta konto, mille abil pääsete juurde paljudele Microsofti seadmetele ja teenustele, nt veebipõhisele meiliteenusele Outlook.com (ehk hotmail.com, msn.com, live.com), Office Online’i rakendustele, Skype’ile, OneDrive’ile, Xbox Live’ile, Bingile, Windowsile või Microsoft Store’ile. Kui kasutate ühte järgmistest teenustest, on teil juba arvatavasti Microsofti konto. Varem nimetati Microsofti kontot „Windows Live’i ID-ks“. Uue Microsofti konto loomisel saate kasutajanimeks määrata mis tahes meiliaadressi, sh Outlook.com-i, Yahoo! või Gmaili aadressi.\nKui kasutate juba Microsofti seadmetesse ja teenustesse sisselogimiseks (nt eespool toodud kontode) meiliaadressi ja parooli, on teil Microsofti konto juba olemas. Microsofti konto eeliseks on üks parool, millega saab sisse logida kõigisse Microsofti teenustesse.\nMicrosofti kontod on enamasti seotud Office ' i kodutoodetega.\nLisateabe saamiseks Microsofti kontode ja nende halduse kohta tehke järgmist.\nUurige Microsofti konto spikrit.\nTöö- või koolikontod\nKui kasutate Office 365 oma töö-või keskkoolis, võib keegi (nt globaalne administraator ) teile määrata kordumatu kasutajanime ja parooli. Logite sisse selle töö või kooli kontoga, et pääseda juurde oma meilisõnumitele ja muudele teie asutuse veebiressurssidele.\nTöö-või kooli kontod on seotud Office ' i 365 äritoodetega ja neid haldab tavaliselt sama administraator, kes vastutab oma ettevõtte kasutajate ja Office ' i litsentside määramise eest.\nAdministraatorid, kes otsivad abi kasutajakontode haldamisel, peaksid nägema kasutajate lisamist eraldi või hulgi Office 365.\nKuidas oma kontot Office ' iga seostada?\nTänu Microsofti konto või töö- või koolikonto seostamisele Office’iga kinnitab Microsoft, et teil on kehtiv Office’i litsents. Konto seostamine Office’i tootega oleneb Office’i tootest ja selle hankimisviisist. See Assotsiatsioon on vajalik ainult Office 365 pakettide jaoks ning tellimuseta Office 2016 ja Office 2013 toodete jaoks (vt kas vajate office 2010 või office 2007 kontot?)\nValige suvand, mis iseloomustab teie Office’i hankimist kõige paremini.\nOstsin Office’i jaekauplusest või veebipoest\nKui ostsite Office’i jaekauplusest, oli see tõenäoliselt pakendis, millega oli kaasas tootevõti. Võtme lunastamisel palutakse teil kasutada olemasolevat Microsofti kontot või luua uus konto.\nKui ostsite Office’i Microsofti veebipoest ning logisite ostu tegemiseks sisse, on sisselogimiseks kasutatud konto Office’iga seostatud. Kui Office’i installimine ei õnnestu, võis ostu järel lunastamise etapp vahele jääda. Vt Ostsin just Office’i. Kuhu ma sisestan tootevõtme?\nKeegi andis mulle Office’i ühiskasutusse\nKui keegi andis Office 365 tellimuse teile ühiskasutusse, saatis ta teile võib-olla meili- või tekstsõnumi. Kui olete valmis Office’it installima, palutakse teil kasutada olemasolevat Microsofti kontot või luua uus konto. Kuidas hankida Microsofti kontot?\nSain Office’i õppeasutuse või töökoha kaudu\nKui kasutate Office’i oma töökoha või õppeasutuse kaudu, määrati teile tõenäoliselt konto Office’i kasutamise alustamisel. See on konto, mida kasutasite Office.com-i sisse logimiseks.\nKeegi installis mulle Office’i, nii et mul pole kontot\nKui ostsite Office’i, kuid selle installis teile keegi teine ja nüüd on Office’iga seostatud tema, mitte teie konto, pöörduge klienditoe poole. Veenduge, et teil oleks ostutõend.\nTeie võimalused on loetletud artiklis Uude arvutisse eelinstallitud Office’i proovimine, ostmine või aktiveerimine.\nMul pole Office’i uuemat versiooni, kuid soovin kasutada tasuta Office Online’i rakendusi\nVaadake teemat Alustamine veebisaidil Office.com.\nSain Office’i Microsofti kodukasutusprogrammi kaudu\nKui ostsite Office’i oma organisatsiooni Microsofti kodukasutusprogrammi kaudu kasutamiseks Windowsiga arvutis, pole Office’i aktiveerimiseks kontot vaja. Teile peaks olema saadetud tootevõti, mis tuleb sisestada Office’i aktiveerimise viiba kuvamisel. Vaadake teemat Office‘i installimine või uuesti installimine Microsoft HUP-i kaudu.\nKus saan oma kontoga sisse logida, et saan Office ' i installida või uuesti installida?\nKui teil on olemas Office 365 tellimus või kasutate Office 365 tööl või koolis, logige sisse aadressil Office.com , kus on teie tellimusega seotud konto. Seal saate Office’it installida või uuesti installida ning olenevalt Office’i tootest saate seal ka lehel Minu konto oma tellimust hallata. Teie konto seostamine Office’i litsentsiga oleneb Office’i hankimise viisist.\nKui logite saidile Office.com või Office’i töölauarakendustesse sisse, pääsete hõlpsasti juurde ka mis tahes failidele, mille olete salvestanud pilvkeskkonda (nt OneDrive’i). Lisateavet leiate teemast Office’isse või Office 365 keskkonda sisselogimine.\nKui otsite vaid Office’i installimise etappe, vt\nOffice’i rakenduste ja meilikonto häälestamine mobiilsideseadmes\nMõned organisatsioonid haldavad oma töötajate või õppurite Office’i litsentse ja installe, nii et teil pole võib-olla vaja ise midagi teha. Kui Office pole veel installitud või te ei näe pärast oma töökoha või kooli kontoga sisselogimist Office.com, siis rääkige oma organisatsiooni Office 365 administraatoriga.\nKui logisite sisse Microsofti kontoga, kuid võimalust Office’i installimiseks ei kuvata, vt allpool „Office pole selle kontoga seostatud“.\nKas vaja on Office 2010 või Office 2007 kontot?\nOffice’i varasemate versioonide (nt Office 2010 või Office 2007) jaoks kontot vaja ei lähe. Office’i installimiseks või uuestiinstallimiseks kasutage ostuga saadud ketast ja tootevõtit. Lisateavet nende versioonide kohta leiate teemadest Office 2010 installimine ja Office 2007 installimine.\nKas konto nime on võimalik muuta?\nKonto nime muutmise kohta leiate teavet teemast Microsofti konto nime muutmine.\nMicrosofti konto teiste aspektide haldamiseks logige sisse aadressil account.microsoft.com või uurige Microsoft konto spikrit.\nTeabe saamiseks töö- või koolikonto kohta pöörduge oma administraatori poole.\nKui olete Office 365 administraator, kes haldab teie ettevõtte kasutajate meilikontosid, lugege teemat Office 365 for Office ' i kasutajad ja paroolid – administraatori spikker.\nOlen unustanud oma kasutajanime või parooli\nKui olete unustanud Office ' iga seostatud Microsofti konto kasutajanime või parooli, lugege teemat unustasin Office ' iga kasutatava konto kasutajanime või parooli.\nKui keegi teie asutusest määras teile töökoha või kooli meilikonto, valige parooli lähtestamine. Kui te ei saa seda lähtestada, pöörduge oma administraatori poole, sest nad ei pruugi anda teile õigust oma parooli muuta. Muud muudatused (nt kasutajanime muutmine) peab tegema ka administraator.\nKui olete administraator, kes vastutab teie ettevõtte kasutajate meilikontode haldamise eest, lugege teemat Office 365 for Office ' i kasutajad ja paroolid – administraatori spikker.\nParool on õige, kuid ei tööta.\nKui parool ei näi toimivat, võib üle vaadata mitu asja.\nKontrollige kasutajanime ja parooli õigekirja.\nVeenduge, et suurtähelukk oleks väljas, kuna parool on tõstutundlik.\nKui sellest pole abi, tehke olenevalt kontotüübist järgmist.\nMicrosofti konto korral on abi Microsofti konto spikrist.\nMinu Gmail, Yahoo!, (etc.) konto on Microsofti konto, kuid see ei tööta\nTavalise meilikonto (nt Gmail või Yahoo!) muutmisel Microsofti kontoks on mitmeid eeliseid. See võib olla üks väiksem konto, mida peaks meeles pidama, või eelistate teatud tegevuste jaoks teatud kontosid kasutada.\nOutlook.com-i, hotmail.com-i, live.com-i või msn.com-i kontosid haldab Microsoft ja need loetakse automaatselt Microsofti kontodeks. See tähendab, et selle kontoga tehtud muudatused toimuvad kõigi Microsofti teenuste (nt XBox, Skype või OneDrive) kaudu, kus saate seda kontot kasutada ka.\nKui lõite Microsofti konto olemasoleva meilikonto kaudu, mida haldab mõni muu meiliteenuse pakkuja (nt Gmail või Yahoo!); konto, mis tahes muudatused, mida te nendele kontodele oma vastavate teenusepakkujate kaudu teete, ei edastata Microsoftile.\nNäiteks kasutasite Microsofti konto loomiseks olemasolevat Gmaili, Yahoo! või muud tüüpi kontot, kuid hiljem tegite oma kontole muudatuse (nt värskendanud oma parooli või muud isikuandmed), peate seda tegema nende sätete kaudu. kõik pakkujad, antud juhul Gmail või Yahoo!. Teie tehtud muudatused ei laiene automaatselt teie Microsofti kontole. See tähendab, et teie Microsofti konto parool jääb samaks, mille te esmalt lõite.\nSelle konto muudatuste tegemiseks Microsofti kontona tähendab see seda, et peate seda tegema oma Microsofti konto sätete kaudu. Logige oma kontoportaal sse sisse, et kontrollida, kas konto töötab. Kui peate selle meilikonto jaoks lähtestama oma Microsofti konto parooli, lugege teemat unustasin Office ' iga kasutatava konto kasutajanime või parooli.\nMicrosofti konto teiste aspektide (nt nimemuutuste või turbesätete) haldamiseks logige sisse aadressil account.microsoft.com.\nTeatatakse, et Office pole selle kontoga seostatud\nSelle teate kohta leiate spikri teemast Kui proovin oma kontole sisse logida, kuvatakse teade „See on Office’i installimiseks või uuesti installimiseks õige koht“.


Geranium - koduhooldus\nErkpunaseid ja roosasid mütse võib leida kõikjal. Geranium on majade, haiglate ja koolide aknad tõeliselt täitnud. Ja kõik sellepärast, et seda pole keeruline kasvatada, kuid see õitseb pikka aega ja tõhusalt. Selle kohta, kuidas kodus potitavat kurereha hooldada, on mitu saladust, et see kasvatajale meeltmööda oleks..\nGeranium - mis see lill on\nGeranium on heitlehise õitega dekoratiivtaim. See kasvab põõsa kujul, varred võivad ulatuda 60 cm-ni.Lehed on palmatsete lobe rohelised, mõnikord ümarate triipudega, fliisised. Erinevate värvidega õisikud on aksillaarsed, need on lihtsad, topelt- või pool-topelt. Lilled kogutakse kimpudena või üksikuna.\nÕitsev dekoratsioon kogu suve jooksul\nSulle teadmiseks! Taime lehed on lõhnavad, eriti katsudes.\nIlus Lõuna-Aafrika päritolu geranium. See on kohanenud Aafrika nelja kliimavöötmega, seetõttu on sellel õisikute kuju ja värv. Sisekultuur kandis hüüdnime pelargoonium ja aiaversioon jäi geraniumiks. Taim kuulub Geranevi perekonda.\nGeranium jõudis Venemaale 18. sajandi lõpus. See levis kiiresti aristokraatide seas ja 19. sajandi alguseks. saavutanud suure populaarsuse. Pelargoonium on kohanenud eluks avamaal lillepeenardes ja loodusliku taimena riigi keskmises tsoonis. Metsikud ja siseruumides olevad pelargoonid erinevad üksteisest põhimõtteliselt..\nPopulaarsed nimedega tubade pelargoonide sordid\nSisepelargooniumides on üle 300 liigi. Aretatud ainulaadsed sordid, mida eristab välimus, õitsemine, lehestiku aroom. Kõige populaarsemad neist on:\nvööndisort on kõige tavalisem ja tavalisem sort. Ümaratel lehtedel on iseloomulik tume vööt üle kogu lehe. Tsoonitud pelargoonid on valged, roosad või punased;\nkuninglik ehk suureleheline pelargoon sai selle nime lillede suuruse tõttu, mille läbimõõt ulatub 8 cm-ni. Lilled kogutakse panikulitesse või sfäärilistesse kimpudesse. Erinevat värvi lilled on froteed, kroonlehtedel triibude või täppidega. Põõsad kasvavad kuni poole meetri kõrguseks;\nGeraniumisort Angel erineb lillede kuju ja värvi poolest. Nad on väga sarnased vioolale. Ilusad õisikute mütsid ripuvad pelargoonide jaoks üsna pikkadest võrsetest. Sordi Angel kuulub ampeloosse hulka ja sobib istutamiseks rippuvatesse pottidesse;\nsiseruumides kasutatav sort Unicum sisaldab kaunist kombinatsiooni tumedatest triipudest ja veenidest, kontrastsetest laikudest õrnadel lille kroonlehtedel. Puksid on väikesed, kuni 20 cm pikad. Õisikute mütsid on kompaktsed, säravad;\nLõhnav geranium on vähem välimuselt atraktiivne. Selle lehed on tavalisest pelargooniumist väga erinevad. Nad on nikerdatud, lokkis ja kohevad ning kasvavad pikkadel pistikutel. Tavalise suurusega lilled, kogutud haruldasesse kambrisse. Kuid nende sortide aroomid on väga mitmekesised: vanilje, mandli, piparmündi, õuna, ingveri, sidruni, roosi, maasika. Veelgi enam, lõhna ei kustuta mitte õisikud, vaid fliisised lehed;\nampel ivy-lehed pelargonium sobib suvilate, aedade ja lehtlate kaunistamiseks. Selle ilu õitsemine jätkub kevadest hilissügiseni. Haljastus on tihe ja katab kogu võrsete pikkuse, mis kasvavad kuni meetri pikkuseks.\nKuninglik pelargooniumi hooldus on nõudlikum\nKujundite ja värvide mitmekesisus võimaldab teil valida kõige ilusamad pelargoonid. Koduhooldus on lihtne ja sama peaaegu kõigile tüüpidele.\nKodune kurereha hooldus algajatele\nToataimi kurereha võib noorele koduperenaisele ka kingitusena pakkuda. Ta on absoluutselt tagasihoidlik ja väga vastupidav vigadele hoolduses. Probleemseid signaale võib näha lillede, kollase lehestiku, pagasiruumi tumenemise puudumisel. Kui järgite selle ilu eest hoolitsemise lihtsaid reegleid, pole temaga probleeme..\nValgustus mõjutab otseselt proportsionaalselt pelargooniumi õitsemise intensiivsust ja kestust. Seetõttu tasub valida selle jaoks koht lääne- või idapoolsetel akendel. Varjutatud iludus võib kasvada, kuid dekoratiivsuse kaotamisega. Selle lehed on väikesed, harva istutatud. Võrsed hakkavad venima ja nende otstes õitsevad väikesed lilled.\nMärge! Geraanium on täielikult kohanenud Venemaa kliimaga. Ta tunneb end suvel mugavalt terrassidel ja rõdudel. Seda saab suvel istutada õues. Lillepeenardes saab lilli hoida kuni esimese külmadeni.\nTalvel ei tohiks temperatuur langeda alla 10 ° C. Pelargooniumi jaoks on talvel optimaalne 15 ° С, kuid mitte kõrgem kui 18 ° С. See režiim tagab tehasele puhkeperioodi. Kui temperatuuri alandada pole võimalik, tuleb lill esile tõsta.\nSuvel on kastmist vaja regulaarselt ja mõõdukalt. Juured ja pistikud puutuvad kergesti kokku halli mädanemisega, mis ilmub koos liigse niiskusega. Geraniumide äravool on väga oluline. Suvel on vaja kastmist 2-3 korda nädalas, kuna muld kuivab. Poti mulla täielik kuivamine on lillele kahjulik.\nTähtis! Talvel sõltub kastmine pelargooniumi talvitumisrežiimist. Kui puhkus on tagatud, vähendatakse kastmist miinimumini. Kui lill ei maga talvel, tuleks seda joota pärast seda, kui 1/2 poti pinnast on kuivanud.\nKastmisel kasutage pika ninaga kastekannu, et vesi ei satuks lehtedele.\nKuumadel päevadel on suvel vaja pelargoonide niiskust säilitada. Salvestab poti all olevatesse kaubaalustesse märja paisutatud savi. Lillepottide läheduses konteineritesse asetatud vesimuld on täiuslik. Pihustamine geraaniumi jaoks ei sobi.\nAktiivse õitsemise säilitamiseks peate lille abistama, rakendades mineraalväetisi. Kord kahe nädala jooksul ja mõnikord iga 10 päeva järel väetatakse lille komplekssete ainetega, mis sisaldavad kaaliumi, fosforit ja lämmastikku. Orgaanilised ained sellele taimele ei sobi. Talvel rikub väetamine selle dekoratiivset mõju..\nPelargooniumi muld vajab valgust, see ei säilita niiskust. Kui valmistate substraadi ise, peate segama aiamuld, liiv ja turvas.\nJuurte õhuvarustus on mugava kasvu oluliseks teguriks. Seda tuleks teha heade äravooluavade kaudu ja mulda pärast kastmist lahti keerata..\nPott peaks esmapilgul tunduma kitsas. Just sellises õis hakkab ta aktiivselt ja jõuliselt õitsema. Kui pott on suur, kasvab pelargooniumis juurestik ja rohelus, siis ei saa see õitsemiseni jõuda. Samuti koguneb suures potis liigne vedelik, mis provotseerib juurte mädanemist..\nPelargoonide pügamine on vajalik sügisel. Parim on võrsed ära lõigata, jättes 3-4 punga. Talvisel ajal kasvavad kurerehad võrsed. Kevadel tuleks need tiheda põõsa saamiseks näppida..\nMõned kasvatajad pügavad põõsast kevadel pärast seda, kui võrsed on välja sirutunud ja paljaks muutunud. Selline pügamine võib põhjustada hilinenud õitsemist, kuna taim vajab protseduurist taastumiseks aega. Samuti saadakse talvisel perioodil võrsete kasvamiseks tarbetuid energiavarusid, mis lõpuks lõigatakse ära..\nTähtis! Royal Pelargoniumit ei saa kärpida.\nPärast pügamist õitsevad pelargoonid rikkalikumalt ja suuremana\nSisepelargooni on siirdamine valus. See siirdatakse alles siis, kui juured enam potti ei mahu. Parem on ümberistutamine ümberlaadimisega ja võtta 1-2 cm läbimõõduga pott.\nGeranium õitseb rikkalikult ja pikka aega. Õige hoolduse korral algab õitsemine kevade keskel ja kestab hilise sügiseni. Kui taim ei taha õitsema, peaksite tähelepanu pöörama:\npõõsa pügamine ja võrsete näppimine;\nregulaarse söötmise olemasolu;\nniisutusrežiim, nii et pinnas ei satuks;\nmulla seisund, lõtvus ja koostis.\nKui lill on õitsenud, on oluline:\närge muutke lille asukohta, eriti valgustuse taset;\nsäilitada õige kastmisrežiim;\nmineraalväetisi kasutada üks kord iga 14 päeva tagant.\nPuhkeperiood algab külmal perioodil. Parem on lõigata võrsed lühemaks (kuni 3-4 punga). Pärast pügamist on väetamine üleliigne. Lilli saab paigutada varju või osalisse varju. Sisetemperatuur peab olema vahemikus 15-18 ° С.\nMärge! Kui lille peetakse korteris, võite selle panna külma aknalauale või ventileeritava akna kõrvale. Kastmine väheneb.\nTaim ärkab veebruaris-märtsis. Sel ajal võite hakata põõsast moodustama, pigistades noori võrseid. Kastmiskiirus suureneb. Lill asetatakse päikesepaistelisse kohta. Pärast uute võrsete ja lehtede kasvu algust tuleks söötmisrežiimi jätkata.\n15 cm läbimõõduga (ja kuninglikes üle 20 cm) õisikute vihmavarjud kaunistavad kogu geraniumpõõsast. Tavalised lilled kasvavad kuni 2 cm läbimõõduga ja asetatakse 15-20 tükki. ühes vihmavarjus. Need on lihtsad, lõhenenud ja froteerõivad, kõik sõltub sordist. Peamine värvivalik - kõik punase, valge, harvemini lilla ja lilla toonid.\nPelargooniumi saab paljundada aastaringselt. Lihtsaim viis seda teha on pärast sügisel pügamist. Kuid kui kohaneda puhkerežiimiga, on parim aretusperiood kevad. See on aktiivse kasvu aeg. Kevadel istutatud pistikud õitsevad samal suvel.\nPistikute jaoks peaksite valima ilusad ja tervislikud võrsed. Geraniumvarred koguvad niiskust, mistõttu nad mädanevad vees sageli. Need peaksid juurduma kohe maasse. Pärast lõikamist peavad nad kuivama umbes tund. Järgmisena valmistatakse äravooluavadega väike tass. Sobiv juurmuld - lahtine turvas ja vermikuliit.\nTähtis! Pärast istutamist pannakse lill kasvuhoonesse. Kata klaas purgiga või aseta kotti ja ventileeri iga päev 15-20 minutit. Uute lehtede ilmumisel puhastatakse kasvuhoone.\nPelargooniumi seemneid eristab hea idanemine ja elujõulisus. Seemnest põõsa kasvatamiseks kulub rohkem aega ja kannatlikkust. Geranium külvatakse kastidesse turba ja vermikuliidi seguga. Karbid kaetakse klaasiga ja asetatakse sooja kohta (20–22 ° C), otsese päikesevalguse eest kaitstult. Niisutamine toimub pinnase pritsimisega.\nSulle teadmiseks! Seemnetest saadud taimedel on ilusam põõsa kuju.\nGeranium on üsna vastupidav taim, ta haigestub harva ja teda ründavad kahjurid. Lille seisundit saab analüüsida selle välimuse järgi:\nlehtede kollasusel võib olla mitu põhjust. Kui ainult lehestiku servad muutuvad kollaseks ja hakkavad siis kuivama, pole taimel piisavalt niiskust. Kui lehed on kollased ja letargilised, on vastupidi liiga palju niiskust. Kui lehed muutuvad altpoolt kollaseks ja kukuvad siis maha, on põhjuseks valguse puudumine;\nvarre põhjas olevad tumedad laigud on märk hallist mädanemisest. Sellist taime ei saa enam päästa, selle võrsed lõigatakse ja saadakse uued. Hall mädanik ilmub liigse niiskuse ja mulla halva ventilatsiooni tõttu potis;\nlehtedele võivad ilmuda pruunid laigud. See seenhaigus on rooste. Nakatunud lehed eemaldatakse ja lille töödeldakse Bordeauxi vedeliku 5% lahusega;\nkui lehtedel oli näha liblikat, lehetäi või puugi, peate lehti pesema ja rohelisi spetsiaalsete vahenditega töötlema.\nMärge! Lehtedel on teiste toalillede kahjurite vastu raviomadusi. Küünla kahjustatud lilli töödeldakse geraniumilehtede vesilahuse infusiooniga.\nHaigusnähtude avastamise korral ja pärast töötlemist tuleks tähelepanu pöörata taime tingimustele.\nLehtede kolletumine on esimene märk ebaõigest hooldusest\nHaiguste või kahjurite ilmnemine on märk ebaõigest hooldusest. Seetõttu on vaja kehtestada niisutamise, valgustuse, söötmise režiim. Pöörake tähelepanu ka drenaažile, mulla kvaliteedile ja poti suurusele..\nIlus pelargoon pole üldse vanaema lill. See võib olla korteri kaunistuseks, vaatetorn ja suvine lillepeenar. Selle tagasihoidlikkus ja suurejooneline õitsemine väärivad lillekasvatajate tähelepanu ja armastust..\nAlgajatele lillekasvatajatele on pelargoonium väga mugav lill, kuna see on äärmiselt tagasihoidlik. Tema eest hoolitsemise reeglid on üsna lihtsad ja neid pole keeruline järgida..\nAed-pelargoonium peaks kasvama väikeses potis, kuna taim hakkab õitsema alles pärast seda, kui selle juured täidavad kogu poti mahu. Pinnas peaks olema murene, lahti, rikastatud mineraalsete kastmetega. Poest saate osta valmis mulda või ise segada turba, huumuse, turba ja liiva.\nKõige sagedamini paljundatakse geraniume pistikute abil, kuid isegi kui külvata seemneid, kasvab kuue kuu pärast taim ja hakkab õitsema. Vaatame lähemalt, kuidas pelargoonide eest hoolitseda.\nMillistes tingimustes geranium meeldib\nTaim on valgustingimuste suhtes piisavalt kannatlik ja isegi põhjaküljel kasvab see hästi, ehkki ta siiski pisut venib. Lõunaaknal kasvav lill on lopsakas ja levib.\nTaime kastmine on samuti lihtne. Seda ei ole vaja regulaarselt pritsida, peaksite seda isegi vältima naaberlillede pritsimisega ja jootma peate alles pärast potis oleva mulla kuivamist. Parem on vältida liigset niiskust, nii et juured ei mädaneks, ja pelargoonium tuleb toime veepuudusega, nii et kui jätate mitu päeva ilma kastmiseta, ei juhtu midagi kohutavat ja kui paar lehte muutuvad kollaseks, siis saab neid eemaldada ja jätkata kasvu.\nÕhutemperatuur peaks olema vähemalt 20 ° C ja isegi temperatuuri languse korral tunneb taim end hästi ja kiirendab selle kasvu. Kuid õhk on märg või kuiv, pelargoonide jaoks on see praktiliselt ükskõikne.\nKuidas pelargoonide eest hoolitseda aastaringselt\nKõigi vähenõudlike kurerehade puhul peaksite teadma, milline koduhooldus tagab selle aastaringse õitsemise:\nKevad on parim aeg pelargoonide ümberistutamiseks või nende istutamiseks, sest sel ajal moodustuvad pungad ja algab aktiivne kasv. Geraniumile ei meeldi siirdamine, seetõttu saab seda teha ainult üks kord kahe aasta jooksul..\nSuvi on aktiivse söötmise periood. Pelargoonid vajavad eriti lämmastikväetisi, ilma selle elemendita ei õitse. Kuid ka lämmastiku liig on halb - lehed kasvavad aktiivselt, kuid lillede jaoks pole piisavalt jõudu. Parim väetis on see, mis sisaldab lämmastikku, fosforit ja kaaliumi võrdsetes osades. Te ei tohiks hoida taime otsese päikesevalguse käes, kuigi need ei põhjusta palju kahju..\nTalv on külmade tingimuste periood. Talvel pelargoonide eest hoolitsemine seisneb temperatuuri 10–13 ° C loomises, kuid kui teie toas pole nii külm, pange lill lihtsalt küttekehadest eemale ja aknaklaasile lähemale - see jahedus on selleks piisav. Põhjaküljel kasvavaid geraniume saab kunstlikult valgustada. Talvel lõigatakse pelargoonid.\nSelleks, et mitmeaastased pelargoonid pikka aega õitseksid, tuleb pleekivad õisikud lahti lõigata, jätmata neid taimele. Nõuetekohane istutamine ja hooldus tagavad tervisliku ja pikaajalise õistaime, mis toimib loodusliku õhuvärskendajana, kuna lehtedel võib pelargooni sordist olenevalt olla väga erinev aroom..\nGeraaniumi terava lõhna tõttu pole putukad peaaegu üldse ohtlikud. Pealegi ajab ta naabritelt aknalauale kahjurid minema. Kuid kahjulike mikroobide ja seente toimimisega seotud haigused võivad ilmneda, eriti kui taimel pole piisavalt valgust ja õhk on liiga niiske:\nhall mädanik, mille korral lehtedele ilmub tahvel ja varred tumenevad;\nleherooste - kollased laigud lehtedel;\njahukaste, kui iseloomulik õis ümbritseb varred ja lehed.\nNende haiguste ilmingutega saate võidelda, pihustades geraniumilehti spetsiaalsete preparaatidega..\nKõige tavalisemat siseruumi lille armastavad paljud Venemaa elanike põlvkonnad ja ainult lühikese aja jooksul sattus see häbi pärast 1917. aasta revolutsiooni. Satiiriliste lugude autorid tutvustasid taime filistilisuse atribuudina, mis oleks tulnud kustutada. Õnneks lõppes võitlus lillega selle maine taastamise ja kasulike omaduste tunnustamise kaudu..\nJust see geraaniumiperekonna liik saabus kuumalt mandrilt, seetõttu eelistab ta sooja ja kuiva õhku. Talvel vajab see lühikese päevavalgustunni tõttu lisavalgustust, kuid niisutajat pole vaja.\nSidrun. Sidrunpelargooniumil on ebaharilikud lehed. Need on keeruka kujuga, lõigatud, mistõttu nad tunduvad froteerivad. Need eraldavad puudutamisel tugevat sidrunilõhna, mis leevendab migreenivalusid ja rahustab närvisüsteemi..\nTalvel on väga oluline jälgida potis oleva mulla seisundit, kuna kuiv õhk soodustab vee kiirenenud aurustumist. Parem on kurerehade kastmine vähehaaval, kuid sageli toatemperatuuril veega..\nMida suurem on poti läbimõõt, seda intensiivsemalt hakkab kasvama juurestik ja lille vars. Noorte taimede jaoks on sobivam 10–12 cm kõrgune pott.See võimaldab teil õisikud varem kätte saada, kuna taime tugevus ei lähe lehemassi suurendamisse.\nTaasistutamisel tuleks korjata uus pot, läbimõõduga 3-4 cm. Maapuuduse korral lakkab pelargoon õitsema ja hakkab lehti kaotama. See on märk sellest, et paagis olevad maavarud on ammendunud..\nTava on lõigatud varakevadel, kuni see õitseb, siis ilmuvad mais jaotustükkide kohale noored võrsed. Sageli on pelargoonid tugevalt piklikud, lehed asuvad varre ülaosas. Lehesõlme all lõigates saate taime noorendada ja muuta see välimus atraktiivsemaks. Tükeldatud ei töödelda mitte midagi, kuid parem on see paberrätikuga kuivatada.\nBakteripõletus, mis on põhjustatud varre ja lehtede saastumisest pügamise ajal määrdunud tööriistadega.


Raamatukogude aastal räägime meie raamatukogudest: Koikküla raamatukogu - Valga Keskraamatukogu\nTänavune aasta on kuulutatud raamatukogude aastaks. Valga vallas on käesoleva aasta seisuga kümme raamatukogu – keskraamatukogu ja üheksa haruraamatukogu. Just raamatukogude aastal on kohane vaadata tagasi, aga ka ettepoole – kust me tuleme, kus oleme praegu ja kuhu oleme teel. Tutvustame meie tublisid raamatukogusid ükshaaval, seekord teeme tutvust Koikküla raamatukoguga. (Kirja pani Koikküla raamatukogu juhataja Hille Tamman).\nKoikküla raamatukogu on jõudnud väärikasse ikka\nAjalooallikad kinnitavad, et Koikküla raamatukogu asutati 30. aprillil 1922 Koikküla Rahvaraamatukogu Seltsi poolt. Seltsil oli 79 liiget ja see näitas kahtlemata rahva suurt poolehoidu raamatukogu asutamisele. Raamatuid oli kogus 10 891 marga väärtuses ning see asus Koikküla mõisas asuniku korteris. Kuna aga puudus lugemislaud, telliti kohapeal lugemiseks ainult ajakirja Agu ja ajalehte Lõuna-Eesti.\n1925. aastal ühinesid Põllumeeste Selts ja Koikküla Rahvaraamatukogu Selts ja sai pandud alus Koikküla seltsimajale. Ühinenud selts omandas Koikküla karjalauda, kus tehti remont ja peeti juba teisel suvistepühal maha seltsipidu.\nHaridusministeerium toetas 1926. aastal Koikküla Rahvaraamatukogu Seltsi 3000 margaga. Esimeseks raamatukoguhoidjaks uutes ruumides sai U. Jakobson. Mingil põhjusel viidi raamatukogu 1928. aastal Laanemetsa Vallavalitsuse ooteruumi, kus oli niiske ja külm. Seltsi juhatus kolis raamatukogu Koikküla Algkooli eesruumi, mida köeti ja mis oli raamatute hoidmiseks sobivam.\nPärast Teist maailmasõda avati raamatukogu uuesti 15. detsembril 1946 Lutsul, raamatukogu juhatajaks sai E. Tiivel. Raamatukogu passis oli kirjas, et see asub Järve talus puust seinte ja laastukatusega maja ühe ahjuga toas, mille kütmiseks kulub aastas 12 ruumimeetrit puid ning aastane petrooleumivajadus on 40 liitrit. Raamatufondis oli 880 raamatut.\n1954. aastal sai raamatukogu juhatajaks Meeta Meschin, kes töötas seal kuni 4. aprillini 1983. Meeta sai koos raamatukoguga kolida üksjagu, aga lõpuks, 1977. aastal koliti raamatukogu tagasi Koikkülla, kus ta on tänaseni. Peale Meetat töötas raamatukogus Ülle Onkel. Kui Ülle mulle 1989. aastal ettepaneku tegi raamatukogusse tööle tulla, olin kohe nõus. Lapsest saati on mulle lugemine meeldinud, ja eks see sobis hästi raamatukoguhoidja ametiga.\nTöökoht asus väikeses 29ruutmeetrises ahiküttega korteris, kus puudus isegi tualettruum. Ka elutsesid seal rotid, kes närisid ära hea köitega raamatud, kui seep ja muu söömiskõlbulik köögist otsa sai. Samas, asukoht oli raamatukogul hea – otse poe vastas ja maantee ääres.\nTänaseks olen raamatukogus töötanud peaaegu 33 aastat. Seda artiklit kirjutama asudes lehitsesin läbi kõik aastaaruanded töötatud aastate kohta ja üllatusin nii mõnelgi korral. Järgnevalt toon teieni nende kolme aastakümne mõned märgilisemad ülestähendused.\n1989-99 aasta: mured rahaga ja kolimine keskküttega neljatoalisse korterisse. Ruumi oli küll märksa rohkem, aga korteris oli külm. Neil aastail kerkis juba üles arvutivajadus.\nIlusatest asjadest on kirjas pidude ja ürituste korraldamine külarahvale – jõulupeod, vastlapäevad, nõiapeod, jaanipäevad … Vanematega koos lubati peole juba viieteistaastased noored ning sageli pidutses koos kolm põlvkonda. Koostöö kohaliku kooliga oli tugev. Lapsi käis raamatukogus palju ja mitmed neist olid eriti tublid lugejad.\n2000-10 aasta: raamatukoguga samas trepikojas avati teabetuba. Algul oli seal eraldi perenaine, aga pärast liideti see raamatukogu juurde. Raamatukogu sai diivani, teleri ja uusi riiuleid. Lisandus pesupesemise teenus. Sel kümnendil kolisime koolimajja, kus olid soojad ja avarad ruumid.\nSel ajajärgul tegin lastele kunstiringe, tegime Tiffani vitraaži ja mosaiigitehnikat. Endiselt jätkus tähtpäevade tähistamine. Oli ka palju muud, näiteks kohtumine kirjanik Kati Murutariga. Lõik aruandest meenutab: Kohtumine Kati Murutariga toimus oktoobrikuu õhtul koolimaja saalis, kus koolirahvas oli toolid kenasti kaarde sättinud. Esinejale oli vaip maha laotatud ja hubasema meeleolu loomiseks põles nurgas põrandalamp. Olime süüdanud ka 50 teeküünalt. Kuulajatele pakkusime teed, kohvi, kommi ja küpsist. Kartsime kohutavalt – oli ju teada tema terav keel ja väljaütlemised.\nKati Murutar hilines pisut. Lõpuks kui ta koolimaja ette sõitis ja esimesed sõnad lausus, pinge langes. Tervituse asemel kõlas, “Raisk, kaks korda eksisin ära!“. Siis värvis ta veidi huuli ja kohtumisõhtu võis alata. Algul oli rahvas pisut tagasihoidlik, aga tasapisi hakkas asi minema. Vastastikune vestlus kestis 2 tundi ja selle jooksul selgus nii mõndagi olulist. Nimelt, et Kati ei armasta lilli, kuna neid ei saa süüa. Aga oh häda, meil oli talle tänuks ka väike lillepott koos pisikese kingiga. Andsime selle siiski üle ja lohutasime teda, et see lill peab varem või hiljem niikuinii välja surema, nii et temaga pole vaja erilist hoolt …Kui Kati oli lahkunud, selgus et ta on oma lille ja kingi maha unustanud. Pole asja, pole probleemi.\n2010 -2020 aasta: soe tuba ja lahke pererahvas. Raamatukogu juurde sai loodud käsitöötuba, kus viidi läbi õppepäevi vaibakudumisest tikkimiseni. Koos käis Naisteklubi, ja igal kokkusaamisel õpiti koos midagi uut. Kahjuks lõppesid aga külapeod, sest tantsuinimesi jäi väheks …\nTänaseks on raamatukogust saanud multifunktsionaalne asutus. Lisaks kirjanduse laenutamisele ja lugemisele saab printerit ja koopiamasinat kasutada, olemas on kolm arvutit avalikus kasutuses ja kaks „töökohta“ isikliku arvuti kasutajale. Meil saab endiselt pesu pesta ja ka duširuumi kasutada. Lisaks piljardit ja lauatennist mängida, on jõusaal ja noortetuba.\nSee ei olegi veel kõik. Inimesi on hakanud huvitama tervislik toitumine, seetõttu on meil koostöös kohaliku MTÜga juba kolmandat aastat toimumas toiduteemalised koolitused ja praktilised õppepäevad raamatukogus.\nKuna teenused on kolinud veebi, tuleb üsna tihti juhendada arvete tasumisel või aidata kuulutust lehte panna. Tuleb õpetada digiallkirjastamist. Kuulad muresid ja jagad rõõme. Selline ongi raamatukoguhoidja töö maal. Aga tore, et saan olla kasulik, ja suur on rõõm, kui uusi lugejaid juurde tuleb.\nHiljaaegu kohtusin ühe naisega, kes iga oma tegemist kiitis, öeldes alati lause lõppu: ega mina olen töökas inimene. Tegelikult vahva ju. Proovige ka – ja kohe on lõbusam.\nAitäh kõigile, kes Koikküla nüüdseks sajandivanuse raamatukogu tegemistes osalenud ja jätkakem samas vaimus!\nMängu “Selle kuu klassik” maikuu mõistatus ootab lahendust Raamatukogude aastal avatakse neljas Eesti bussijaamas reisiraamatukogud


Open Doors Raport | Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus\nOpen Doors Raport\nSee nädal, 13.-17. november, tähistab maailmas rahvusvahelise hariduse nädalat. Tegu on USA välis- ja haridusministeeriumite üleskutsutud initsiatiiviga, et teavitada õpirände põhjapanevalt positiivsest mõjust. Vahetusprogrammides osalemine või kogu õppetaseme vältel välisriigis õppimine pakub inimesele võimalust oma täit potentsiaali avastada ja realiseerida ning valmistab ette globaalses maailmas edukaks saama.\nInstitute of International Education avaldab igal aastal Open Doors raporti USAs õppivate välistudengite ja välisriikidesse suunduvate USA tudengite kohta. Jätkuvalt on USA rahvusvaheliste tudengite seas populaarseim sihtriik. Numbrid räägivad enda eest: 2016/17 õppeaastal õppis Ameerika Ühendriikides 1 078 822 välistudengit ning Ameerika Ühendriikide kõrgharidussüsteemis õppivate tudengite seast moodustab välistudengite osakaal tervelt 5.3%. Eelmise akadeemilise tsükliga võrreldes kasvas see arv 3.4% võrra. Kasv on viimase kahe tsükli lõikes siiski aeglustunud (+10.0% 2014/15 ja +7.1% 2015/16). Kasvu pidurdumise taga on ilmselt palju faktoreid, kuid üheks mõjukamaks on Saudi Araabia ja Brasiilia riigipoolsete haridusstipendiumite märkimisväärne vähenemine. Nende riikide tudengite arv USAs kukkus kogu statistika lõikes kõige rohkem.\nRegioonide tasandil on kõige arvukamalt esindatud loomulikult Aasia: Hiina 350 755 tudengiga, India 186 267 tudengiga, Lõuna-Korea 58 663 tudengiga. Esimene Euroopa riik on Suurbritannia 11 489 tudengiga USAs (14. koht). Kõige suurem kasv Ameerika Ühendriikidesse suunduvate õppurite osas oli Nepalist: 2015/16 oli see arv 9662, 2016/17 aga 11 607 ehk 20.1% kasv.\nEesti tudengeid õppis 2016/17 õppeaastal USAs 179, mis näitas eelmise akadeemilise tsükliga võrreldes langust 6.3% võrra. Regress toimus peamiselt bakalaureuse õppetasemel, kuna arvud näitavad, et 2016/17 õppis USAs sellel tasemel viiendiku võrra vähem tudengeid kui 2015/16 (110 ja 87). Eestlased suundusid aga enam mittekraadiõppesse (inglise keele programmidele, lühikursustele, jne) ning OPT programmile, mis võimaldab oma erialal 12-46 kuud pärast USA ülikooli lõpetamist praktiseerida. Magistri- ja doktorikraadi omandajate arv jäi suhteliselt stabiilseks langedes vaid ühe võrra 49-le.\nKogu raport on kättesaadav Open Doors kodulehel. All on välja toodud statistika ka meie lähinaabrite osas.


MAANAINE 1941/5. ÜHISKONDLIK, POLIITILINE JA KIRJANDUS-KULTUURILINE AJAKIRI. I. AASTAKÄIK, müük, kuulutus 81603810 - Kuldne Börs\nMAANAINE 1941/5. ÜHISKONDLIK, POLIITILINE JA KIRJANDUS-KULTUURILINE AJAKIRI. I. AASTAKÄIK\nID: 81603810, muudetud 07:32 23.05.2018\nAutor(id): Väljaandja: Akadeemiline Põllumajanduslik Selts, Kirjastus: , Linn: Tartu, Aasta: 1941, LK: 28, Seisukord: kasutatud ajakiri, kaaned ja lehed kohati kulunud, koltunud ning pisut määrdunud, kaaned seljalt natuke rebenenud, sisu olemas ja loetav, mustri-/lõikelehed puudu, Suurus: suures formaadis, pehmete kaantega, Sisu: SEE RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 115\nÕppigem tundma oma suurt sotsialistlikku kodumaad! Moskva\nPerekond - kollektiiv\nÜhismaaharimise teostamise võimalusi põllumajandusliku artelli kaudu\nUsk toodi mõõgaga\nÜhe maanaise mälestusrikas päev\nIvan ja Marja (lühijutt)\nKuidas kohus lahendab vanemate vaidlusi laste suhtes?\nMiks las ei maga rahulikult?\nArbuus kasvab ka meil


Noorteooper „Prints ja kerjus” on tabanud märki – Rahvusooper Estonia\n19.02.2013 / Ülla Veerg\n26. jaanuaril esietendunud Priit Pajusaare, Aapo Ilvese ja Andres Puustusmaa „Prints ja kerjus” on noorele publikule mõeldud ooper. Sellele viitab valitud ainestik, Mark Twaini noorsooromaan „Prints ja kerjus”, kui ka see, et ooperi muusika telliti eduka eurolaulu ja armastatud „Lotte”-muusikalide autorilt Priit Pajusaarelt. Teos on parajalt kerge ja haaratav, suurt psühholoogilis-dramaatilist süvenemist tegelaskujude hingeellu pole. See tundub olevat mõistlik stiil. Ei tahaks kuidagi „Printsi ja kerjuse” publiku süvenemisvõimet alahinnata, aga noorte puhul (aastad 10+), kes võib-olla satuvad ooperiteatrisse esimest korda ja kellele see on täiesti võõras maailm, on ülimalt oluline õige (loe: paras) doseerimine. Ulatuslikud aariad, keerukad filosoofilised mõtisklused ning läbinisti akadeemiline muusika võiksid sellisel juhul tõesti veel veidi oodata ja küllap leiab see noor inimene kunagi tulevikus, vanema ja küpsemana, ka ooperižanri kaalukamad ja tõsisemad teosed. Pealegi usun ma väga laste ja noorte taiplikkusse ning tundlikkusse leida väikestest vihjetest ja pinnavirvendusest oluline. Käisin esietendust vaatamas oma kümneaastaste õdedega, kes tõid ooperist välja mitmeid ootamatuid, täpseid, lausa valulikke teemasid, nii et tühjaks efektitsemiseks ja lihtsalt vaatemänguks see teos noorele publikule ilmselt ei jää.\nOoper on professionaalsete lauljate kunst. „Prints ja kerjus” on aga erandlik lavastus, kuna siin laulavad peaosi kaksikvennad, Tallinna Linnateatri draamanäitlejad, 2010. aasta Voldemar Panso nimelise preemia laureaadid Märt ja Priit Pius. Teadmine, et ooperis laulavad sõnateatri näitlejad, kes ei tunne nooti ega ole suuremat vokaalkoolitust saanud, tekitas muidugi palju huvi, aga ka teatud ärevust. Eriti pärast seda, kui avalikkuseni jõudis humoorikas infokild, et Estonia trupp kutsub kaksikuid, muidugi sõbralikult, vendadeks Pausideks. Esietendusele minnes ei osanud suurt midagi oodata, sest mõned musikaalsed näitlejad laulavad ju imehästi.\nEtenduste järel mõtlesin palju kõlanud tulemusele ja sellele, millised võisid olla need psühholoogilised ja strateegilised põhimõtted, mis on lõpuks siiski sellise lahenduseni viinud. Estonia kunstiline juhtkond võttis ilmselge riski, ja seda sellepärast, et saada lavale päris kaksikvennad. Printsi ja kerjuse rolli oleks suurema vaevata võinud leida mõned teised, näiteks kaks lauljat rahvusooperi enda poistekoorist, kasutada oskuslikult grimmi ja kostüüme ning saavutada vajalik kaksikute efekt. Ilmselt polnud Piuside kasuks otsustamise põhjuseks siiski pelgalt nende välimus, vaid tõsiasi, et Piusid on sarmikad, andekad ja kuulsad. See viimane loeb palju ja sugugi mitte halvas mõttes.\nLavastuse valmimisprotsess polnud vendadele kerge: olukorda ja püstitatud ülesannet võiks võrrelda sellega, kui keegi teeks inimesele tänavalt ettepaneku esindada Eestit järgmisel olümpial kümnevõistluses. Säärane pakkumine on mõneti ebaratsionaalne ja selle vastuvõtmine hulljulge tükk. Aga vahel elu ongi selline, ja siis tuleb lihtsalt hirmsat moodi tööd teha, süveneda ja õppida, ning loota, et endast maksimumi andmine toob hea või vähemalt rahuldava tulemuse. Piusid on tööd teinud, vaeva näinud ja enda suhtes kriitilised olnud, ent särav see tulemus siiski polnud. Asi pole hääles või ebamusikaalsuses, vastupidi, neil on meeldivad ja hästi kõlavad hääled, vaid puuduvates kogemustes ja laulmises hädavajalikus hingamistehnikas, mis võimaldaks pikemate fraaside lõpuni kandmist ja täpset häälejuhtimist. Esietendust oli aeg-ajalt üsna ebamugav kuulata. Ka minu noored kaaslased märkisid, et peaosalised laulsid mustalt, ent lavastuse tervikmõju see nende jaoks ei vähendanud. Õhtusel etendusel oli Piuside laulmine mitme pügala võrra parem, mis annab lootust, et küllap tuleb ajaga kindlus, täpsus ja puhtus intoneerimises. Neil on seevastu mitmeid muid tugevusi nagu sõnade selge väljahääldamine. Neil on laitmatud diktsioon, selline, mille poole võiksid püüelda ka Estonia ooperisolistid. Laval mõjusid vennad meeldivalt ja helgelt. Piuside sobivuse-mittesobivuse teema võtan kokku nõnda: head on noorema publiku vaatenurgast rohkem kui puudusi ning seetõttu võiks Estonia valikut siiski õigustatuks pidada.\nIgale heliloojale on see suur tunnustus ja ühtlasi vastutus, kui temalt tellib teose ooperiteater. See on haruldane võimalus, mis kõigile Eesti heliloojatele osaks ei saagi. Tundub, et valiku tegemisel läks Estonia seekord kindla peale välja: lapsed on Pajusaare „Lotte” muusikalid Vanemuises hästi vastu võtnud, lisaks sellele tunneb Pajusaar sõna ja muusika vahekorda, mis on ooperi puhul tähtis. Kuna Pajusaare looming ja stiil on seotud levimuusikaga, siis ei tasu loota, et tema ooperimuusikagi oleks klassikalises võtmes. Seda see tõesti pole – iga kingsepp jääb tavaliselt ikka oma liistude juurde. Pajusaare muusikaline taust väljendub orkestri koosseisus: sümfooniaorkester, millele on lisatud mitmeid levimuusika instrumente (kitarr, elektrikitarr, basskitarr, trummikomplekt). Viimased annavad ooperi muusikale põhitooni. Rütm on „Printsi ja kerjuse” muusikas väga olulisel kohal, ka basskitarri käigud ja rütmimustrid. Jõulisust ja dramaatilisust andsid elektrikitarri rokilikud soolod. Keelpillidel oli enamasti fooni või saate funktsioon, olulised olid ka puhkpillid, eriti aga puupuhkpillide mitmesugused tämbrid. Vaskpuhkpillidel oli eriliselt kaalukas roll: nende koorilikud ansamblid ja fanfaarselt kõlav muusikaline materjal seostus kuninga ja tema õukonnaga. Hõrke tundetoone andsid muusikale klavessiini ja harfi tämbrid (orkestreerinud Tõnis Kõrvits ja Rasmus Puur).\nPajusaare muusika on haarav, vaheldusrikas ja loogiliselt komponeeritud. Nagu ooperižanrile üldiselt iseloomulik, on ka Pajusaar tegelasi oma muusikas iseloomustanud, nii et ettekujutus karakterist tekib juba ainuüksi tegelast saatvat muusikat kuuldes. Muusikalised numbrid on parajalt pikad, ilmselt määras selle ka Aapo Ilvese mõistlikult, ladusalt ja meisterlikult kirjutatud libreto. Lauludest jäi kõige enam meelde seltsidaam Jane’i „aaria” tekstiga „Siis, kui mees võtab sind päästa, märkad, et maailm on hea”. Selle laulu sisu ja meloodia on peaaegu nagu juhtmotiiv, kus väljendub ooperi üks oluline sõnum – headus võidab. Võib juhtuda, et sellest laulust saab üks neid viise, mis hakkab tulevikus kõlama iseseisvalt, ka ooperist sõltumata. Rohkem potentsiaalseid hitte selles ooperis justkui polnud, ehkki kauneid meloodiaid ja kooskõlasid esines küll. Eriliselt lüüriline, kurvameelne ja kaunis muusika seostus ülla ja rüütelliku Miles Hendoni tegelaskujuga. Peategelaste partiid tundusid kõrva järgi otsustades palju lihtsamad kui ooperisolistidele kirjutatud, mis on antud olukorras ka väga arukas lahendus.\nFilmirežissöörina tuntud Andres Puustusmaa on saanud ooperi lavastamisega kenasti hakkama. Huvitav oleks näha, mida suudaks ta teha mõne suure, klassikasse kuuluva ooperiga – siis tuleks välja, millised on Puustusmaa tõelised võimed ooperilavastajana. Kuna libreto, tegevustik ja muusika on sündmusrohked, toimus ka laval kogu aeg midagi – niisama olemist või seismist ja lihtsalt laulmist oli väga vähe. Koorirežii oli paigas, individuaalne ja kollektiivne plaan läbi mõeldud ja sisemiselt põhjendatud. Sama võib öelda solistide kohta: Estonia ooperisolistid ongi üldiselt näitlejaina võimekad. Puustusmaa on lauljaid õiges suunas juhtinud ning tänu sellele loodi eredad tegelaskujud ja huvitavad situatsioonid.\nNoortepärane oli kogu lavastuse kujundus. Kunstnik Ingrid Proosi efektsed, ajaloohõngulised, ent tulevikku vaatavad kostüümid olid suurepäraselt läbi mõeldud, luues selged visuaalsed seosed ja kontrastid. Lavakujunduses kasutati palju lava esiosa, mida eraldab ülejäänud lavast ulatuslik sein, mis lubab tänu leidlikule ribisüsteemile kujutada kas Londoni tänavate trööstitute majade fassaade või hoopis kujuteldava lossi hõbedases toonis seina. Teise vaatuse maagilisemaid hetki oli metsastseen, kus kasutatakse kogu lavaruumi. Muljetavaldava visuaalse realistlikkuse annavad metsastseenile pikad ja sihvakad kõrgustesse ulatuvad puutüved. Mis oleks aga lavakujundus ilma mõjusa, suurejoonelise ja maitseka valgusrežiita? Seda kõike Anton Kulagini valguslahendused olid. Taas võib näitena tuua metsastseeni, kus on saavutatud leidliku valgustusega pehmelt salapärane ööhämarus ja lavapinnale langevad pikad puutüvede varjud. Lavastuse üks magusamaid osi on vaimukas koreograafia (Eesti Tantsuagentuur ja Elo Unt), mida oli lihtsalt huvitav vaadata ja mis lisas lavastusele veelgi dünaamilisust.\nSamamoodi nagu paranes kahe esietenduse võrdluses vendade Piuside laulmine, paranes ka Mihhail Gertsi dirigeerimisel orkestri esitus. Päevasel etendusel võis kuulda palju mustust vaskpuhkpillide kooskõlades, samuti tundus mulle kõik väga kõva ja väsitav: on oht, et trummid ja vased mängivad üle. Ent midagi sellist ei saa ma korrata õhtuse etenduse kohta: kõlavahekord pillirühmade ning orkestri ja solistide vahel oli enam-vähem paigas. Mõlemad koosseisud on solistide poolest üsna võrdsed ning nii palju oli toredaid väikerolle. Esietendusel suutsid end lühikese ajaga värvikaks mängida Priit Volmer, kes oli endale leiutanud eripärase susiseva häälduse, mis sobis märkimisväärselt hästi kaabakas Hugole, hästi passisid Jassi Zahharovile nii kuninga kui ka jõhkardist Tom Canty roll, Janne Ševtšenko Jane oli habras ja naiselik, lisaks esitas ta veenvalt Jane’i „aaria”, mida aga ei suutnud paraku teise koosseisu Jane Rosanna Lints. Teisest koosseisust pakkus elamuse kuninga rolli täitnud René Soomi imekaunis hääletämber, mõned eriti tundlikud ja õrnad hetked pakkus Rauno Elp Miles Hendonina, emalikult südamlik oli Juuli Lill. Koosseis on nii suur ja kahjuks pole võimalik kõigi ära märkida, aga trupp, sealhulgas koor, on tervikuna veenev ja sarmikas. Ning, mis peamine, tänu ooperisolistidele ja nende vokaalsele tasemele on sellel teosel kõlaliselt ooperlik mõõde.\nEtenduste järel garderoobis järjekorras seistes kuulsin ümberseisjatelt vaid positiivseid hinnanguid kogetule. Minu noored kaaslased olid ooperist vaimustuses ja juba on neile ostetud uued piletid, et ooperit veel kord näha – „Prints ja kerjus” on oma publiku südame igatahes võitnud.


Toote nimetus: MILPRO TABL 16MG+40MG KASS ÜLE 2KG N4 / 1616262\nMilpro, 16 mg/40 mg õhukese polümeerikattega tabletid kassidele\nMilbemütsiinoksiim\t16 mg\nPrasikvanteel\t40 mg\nOvaalsed punased kuni roosakad lihalõhnalised ja -maitselised tabletid, mille mõlemal poolel on poolitusjoon.\nMitte kasutada alla 2 kg kaaluvatel kassidel.\nLiiga sage ja korduv sama klassi anthelmintikumide kasutamine võib põhjustada parasiitide resistentsuse teket veterinaarravimi vastu.\nUuring on näidanud, et emased koerad taluvad seda toimeainete kombinatsiooni hästi, sealhulgas tiinuse ja laktatsiooni perioodil. Kuna seda veterinaarravimit pole spetsiaalselt uuritud, tuleb tiinuse ja laktatsiooni ajal manustada veterinaarravimit vaid vastavalt veterinaararsti kasu-riski suhte hinnangule.\n2–4 kg\t1/2 tabletti\n>4–8 kg\t1 tablett\n> 8–12 kg 1½ tabletti\nVeterinaarravimiga läbi viidud uuringus, milles manustati raviannusega võrreldes 1-, 3- ja 5-kordset annust ametlikust näidustusest pikema aja vältel, st 3 korda 15-päevaste intervallidega, täheldati raviannusest 5 korda suurema annuse korral pärast teist ja kolmandat ravikorda kõrvaltoimeid, millest teatati soovitatava annuse korral aeg-ajalt (vt lõiku 4.6). Need nähud möödusid iseenesest ühe päevaga.\nMilbemütsiinoksiim kuulub makrotsükliliste laktoonide rühma, mis on isoleeritud Streptomyces hygroscopicus var. aureolacrimosus’e fermentatsioonil. See toimib lestade, nematoodide vastsete ja täiskasvanute vastu, samuti Dirofilaria immitis’e vastsete vastu. Milbemütsiini toime on seotud selle toimega selgrootute neurotransmissioonile: milbemütsiinoksiim nagu ka avermektiinid ja teised milbemütsiinid suurendab nematoodide ning putukate membraani läbilaskvust klooriioonide suhtes läbi glutamaatsõltuvate klooriiooni kanalite (see on seotud selgroogsete GABAA ja glütsiiniretseptoritega). See põhjustab neuromuskulaarse membraani hüperpolarisatsiooni, lõtva paralüüsi ja parasiidi surma.\nKassidel saavutatakse prasikvanteeli maksimaalsed plasmakontsentratsioonid pärast suukaudset manustamist 1–4 tunniga. Eritumise poolväärtusaeg on umbes 3 tundi. Koertel toimub kiire maksabiotransformatsioon, peamiselt monohüdroksüülitud derivaatideks.\n1ère avenue – 2065m – L.I.D


Kuidas valida sotsiaalse ärevuse foorum\nOtsite sotsiaalse ärevuse foorumit? Need 6 on väärt külastamist\nVõite otsida sotsiaalse ärevuse foorumit, et vestelda teiste sarnaste olukordadega inimestega. Sotsiaalse ärevuse foorum on koht, kus saaksite ühendust võtta nendega, kes võivad teie probleeme mõista, sest nad on "teie jalatsid olnud." Hea sotsiaalse ärevuse foorum pakub toetavat kogukonda aktiivsete liikmetega, kes on kiirelt reageerivad empaatilisel viisil.\nKuigi kõige parem on külastada ainult sotsiaalse ärevushäirega (SAD) pühendatud foorumit, võivad mõnel üldisel vaimse tervise foorumil olla eriarvamusi, mis on pühendatud erinevatele häiretele. Parim sotsiaalse ärevuse foorum ühendab suured liikmed, proaktiivsed modereerijad, kes jälgivad postitusi ja märgivad sobimatut sisu ja hõlpsasti kasutatavat liidest.\nSamuti on oluline märkida, et sotsiaalse ärevuse foorum on asünkroonse iseloomuga, mis tähendab, et teie ja teised liikmed saavad teie mugavust lugeda ja postitada. See erineb vestlusruumist, kus üldiselt eeldatakse, et sisenete ja vestlete järjepidevalt teatud aja jooksul enne lahkumist. Nii on arutelufoorumid teie aega vähem nõudlikud ja külastatavad, kui teie ajakava lubab.\nTeie isikliku olukorra parim sotsiaalse ärevuse foorum sõltub sellest, kui mugav tunnete teiste liikmetega ja kui lihtne on veebisaidi kasutamine. Proovige mõnda aega, kui hakkate kõigepealt tundma, mis teile kõige paremini sobib. Aja jooksul võite arvata, et teil on konkreetse foorumi jaoks veebipõhine sõprus, ja see võib olla see, mis teile kõige rohkem meelitab.\n1 - sotsiaalse ärevuse tugifoorum\nSAS-i toega kaasnev pilt\nSotsiaalne ärevushooldus (SAS) algas algselt kui teadetetahvlite komplekt sotsiaalse ärevushäirega inimestele, kes suheldavad üksteisega. 2008. aasta lõpus sai veebisait käest kätte ja lisati täiendavaid ressursse, näiteks kirjandust sotsiaalse ärevushäire kohta ja ravi leidmist. Sotsiaalne ärevusfoorum on siiski SASi kõige paremini.\n2 - sotsiaalfoobia maailmas foorum\nSotsiaalne fobia maailm\nSotsiaalne fobia maailm on sotsiaalse ärevushäire arutelu jaoks mõeldud teadetetahvlid. Üle 10 000 liikmega on selle sotsiaalse ärevuse foorumit pidevalt värskendatud uute liikmete postitustega, kes küsivad küsimusi, otsivad nõu või lihtsalt soovivad jagada probleeme. Kodulehe küsitlused ja kuumad teemad on suurepärane koht alustamiseks.\n3 - SA-UK foorum\nSA-UK on Ühendkuningriigis elavate sotsiaalse ärevushäirega inimeste abistamine. SA-UK veebisaidi sotsiaalse ärevuse foorum on selle organisatsiooni üks osa, mis pakub üldist teavet SAD-i, edulugude, eneseabi nimekirjade, sotsiaalsete ja teraapia rühmade ning jututubade kohta. Kuigi SA-UK sotsiaalse ärevuse foorum ei ole nii rütmiline kui mõned teised selles loendis, on sul veel tuhandeid postitusi, mida saate sirvida. SA-UK on hea kohtumispaik neile, kes soovivad ühendada teisi Ühendkuningriigis asuvaid SA kannatajaid.\n4 - sotsiaalse ärevuse instituudi foorum\nSotsiaalse ärevuse instituudi foorum\nPhD Thomas Richardsi poolt loodud sotsiaalne ärevusuuringute instituut pakub raviprogrammi ja eneseabipakkumiste kaudu üksikisikutele ja rühmadele sotsiaalse ärevuse ravi. Siit leiate sotsiaalse ärevuse foorumit, mis sooviksid SAI veebisaidil teistega rääkida.\n5 - vaimse tervise foorumis sotsiaalse ärevuse foorum\nVaimse tervise foorumid\nSee sotsiaalse ärevuse foorum on osa suurema ärevusfoorumi võrgustikust ning sellel on palju aktiivseid postitusi sotsiaalse ärevusvõimega inimestelt, kes otsivad võrgustikku või kellel on vastused küsimustele.\n6 - psühhofoorumites toimuv sotsiaalfoobiafoorum\nSee on veel üks aktiivne sotsiaalse ärevuse foorum, mis on pühendatud sotsiaalsele ärevusse vaimse tervise foorumi suurema katusorganisatsiooni võrgustikus. Lisaks ärevuse jaotisele on olemas ka liikme nurgas ja väljaspool teemat käsitlev pardal.\n> Webb M, Burns J, Collin P. Interneti-toe pakkumine vaimse tervisega raskustega noortele: uuritud väljakutsed ja võimalused. Varajane interv psühhiaatria . 2008; 2 (2): 108-113.\nKui otsustate külastada sotsiaalse ärevuse foorumit, loe kõigepealt grupi etiketi reeglid. Enamik foorumitel on juhend uute teemade alustamiseks, millised teemad on välja lülitatud, kas saate lisada pilte või lingid jne. Lisaks sellele tuleb arvestada, et kuigi enamikul foorumitel on modereerijad, pole neil tõenäoliselt väljaõpetatud vaimset tervist spetsialistid. Kuigi sotsiaalse ärevusfoorumi koht on hea koht teistega sidemiseks ja kogemuste jagamiseks, pole abi otsimine raske ärevuse või ärevuse ajal. Sellistel juhtudel on parem konsulteerida oma arsti või vaimse tervise praktikuga.\nSotsiaalse ärevushäire enesekaitsmine\nHalvad harjumused murda, kui teil on sotsiaalne ärevushäire\nKuidas ma tegelema sportliku ärevushäirega?\nMis on psühhoanalüütiline ravi ja kas see on teie jaoks õige?\nMis on Libido?


Artelli 19 - Stiilne ja efektiivne ärihoone Kristiines - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nStiilne ja efektiivne ärihoone Kristiines\nUus Maa kinnisvarabüroo > Uusarendused > Artelli 19\nAadress: Artelli, Kristiine linnaosa, Tallinn, Harju maakond\nID: 213 / 378\nKristiine linnaosas, aadressil Artelli 19 kerkib 2019 aasta suveks uus ärihoone nimega K2. K2 on 2018. aasta kevadel valminud ja väga populaarseks osutunud K1 (Kadaka tee 4) arenduse II etapp.\n* K2 Ärihoone asub Lääne-Tallinna ühe kõige suurema liiklusega tänavate Mustamäe tee ja Kadaka tee sõlmpunktis.\n* Piirkond on ajalooliselt äritegevuse südameks Mustamäe linnaosas. Ümbruskonnas on palju erinevaid ettevõtteid ja elanikke, kes toetavad ärikeskkonna edukat toimimist.\n* Aastaks 2020 valmib Kadaka tee laiendus, mille tulemusena muutub sõidutee 4 realiseks. Sealhulgas tekivad reguleeritud sisse- ja mahasõidud, kõnniteed ning kergliiklusteed.\n* Lisaks valmib 2019 aastal K3 Ärihoone (Kadaka tee 133), mis toob piirkonda mitmeid uusi ettevõtteid.\n* Läheduses arendab YIT Eesti AS elukeskkonda Uus-Mustamäe, mille tulemusena kerkib Aiandi asumisse ligi 750 korterit. See on väga positiivne piirkonna äritegevusele, mis toob palju uusi maksejõulisi kliente.\n* K2 Ärihoone fassaad on Kadaka tee ja Artelli tänava poole projekteeritud väga esinduslik ja dünaamiline ning kuhu on planeeritud ka silmatorkavad valguslahendused.\n* Hoonel on suured vitriinaknad ja head võimalused oma ettevõtte logo paigaldamiseks nähtavale fassaadile.\n* Silmatorkav ja teistest hoonetest selgelt eristuv arhitektuur loob suurepärased eeldused võitmaks mööduvate autode ja jalakäijate tähelepanu.\n* Hoone on kavandatud peamiselt ühekorruselise ärihoonena, mis on jagatud eraldi funktsioneerivateks boksideks, mida on võimalik üksteisest sõltumatult kasutusele võtta või bokse omavahel liita suuremaks üüripinnaks.\n* Hoone 1. korruse boksidesse on ligipääs kahelt poolt: esinduslik kliendi sissepääs Artelli tänava poolt ning laadimisuksega sissepääs hoone tagant.\n* Üüripindade lagede kõrgus on kuni 8,5 meetrit, mis võimaldab pinnale teha moodsa sisekorruse või ladustada kaupa kõrgusesse.\n* Igale üüripinnale on ettenähtud personaalne santehniline ruum WC ja dušiga.\n* Lisaks on hoone Kadaka tee poolsesse otsa planeeritud teise korruse büroo- ja teeninduspindade plokk.\n* Igal boksil on autonoomne õhk-vesikütte konverteri baasil töötav energiaefektiivne küttelahendus.\n* Lisaks on maja katusele paigaldatud päikesepaneelid, mis tagavad B-energiaklassi.\n* Hoonesse on projekteeritud modernsed tehnolahendused sh autonoomne jahutus igal boksil.\n* Hoone saab olema väga energiasäästlik ning keskmine kõrvalkulu on ca 1,5 EUR/m2 aastakeskmiselt.\n* Tulemus on saavutatav tänu arendaja poolt väljatöötatud lahendusele, mis on juba töös teistes projektides.


Jüri Arrak, lapsi hirmutavate piltide isa ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nNEED KÕHEDAD MÄRKINIMESED: Just nii kutsub Jüri Arrak oma kuulsaid figuure, mida vähemalt pool ühiskonda on lapsepõlves kartnud, hiljem aga seda maailma imetlenud. Juku-Kalle Raid kutsus Jüri Arraku õue mängima. Arrakul on Linnagaleriis joonistuste näitus, aga sellest me väga palju ei pajata. Küll aga sellest, kuidas Mäeinstituudi kasvandikust ning Piiteri taksojuhist teab mis juhuse tõttu kunstnik sai. Ja muidugi ka maailma asjadest.\nJüri Arrakuga kohtumise eel otsustan vaadata igaks juhuks üle toimetuse arhiivi. Midagi seal kindlasti on. Ja korraga leian Jüri Arraku teksti, mis on kirjutatud kümme aastat tagasi ning ka tänapäeval üllatavalt aktuaalne. Kõigepealt meenub president Kersti Kaljulaidi taasiseseisvumispäeval peetud kõne. Aga muudki. Vanameister on oma sõnas aktuaalne.\nPalun, siin on Jüri Arraku mõtted:\n„Kõige rohkem siin ilmas ärritab mind vabaduse puudumine. Ja sellega on paraku nii, et vabadusest hakkavad inimesed tihti mõtlema alles siis, kui seda enam ei ole. Ma võrdlen vabadust õhuga, mille olulisusest saad aru, kui hapnik kinni keeratakse.\nMiskipärast kiputakse arvama, et vabadus on iseeneslik, elementaarne ja seetõttu justkui täiesti tavaline asi. Usutakse, et inimene peabki vaba olema. Et riik peabki vaba olema. Paraku: peaks küll, aga elementaarne vabadus ometi ei ole ning seda ei tohi unustada. Vabadust peab oskama hoida, sest muidu võib ta käest libiseda.\nTeine asi, millele sageli mõtlen, on see, et meie, Eesti riigi vabaduse puudumine kestis liiga pikka aega. Kaks põlvkonda valede maailmas elamist jätab jälje – inimesed kipuvad deformeeruma, süsteemiga ära harjuma, muganduma ning õigete väärtuste tähendust kaotama. Mõnikord võrdlen Eesti olukorda prantslaste omaga. Sakslased okupeerisid Prantsusmaad viis aastat ning selle võib välja kannatada.\nJa okupatsiooni pikkuse õudusest Euroopas eriti aru ei kiputa saama.\nJah, veel Euroopast. Head noored sõbrad, kuna teie oma esimese välisreisi tegite? Mina sain sõita siis, kui olin juba 52-aastane. Mõelge: pool sajandit vana inimene kõnnib ringi, silmad punnis peas, suu ammuli. Naeruväärne.\nValetamisest ja kaksikelust ei taha ma rääkidagi. Igal juhul pole nii-öelda nõukaajas midagi, mida ma tagasi tahaks.\nJuku-Kalle Raid: Kas sa mäletad, kui sa selle teksti kirjutasid?\nJüri Arrak: (On elevil) Ausalt ei mäleta! Ma mõtlen ja kirjutan suhteliselt palju. (Parandab ennast) Tähendab, kirjutan vähem, aga mõtlen palju. Ja see kustutab eelnevad dokumendid ära, ehkki mõningad kristalliseeruvad. Näiteks sõna „vabadus“, „võim“. Sõna „bioloogia“. Bioloogia on mind huvitanud kauem, kuskil 1990ndate alguses tekkis äkki selline tunne, et me oleme hoopis loomad. (Peab pausi) Nojah, see ei ole muidugi mingisugune uudis. (Naerab) Aga me ei teadvusta seda kogu aeg, et me oleme loomad. Meile on lisandunud abstraktse mõtlemise võime ja loomakene ju niimoodi ei oska! Mul oli ilus koer Bosse, haruldane sõber. Me rääkisime temaga juttu, ta vaatas mulle otsa, pani pea viltu. Nohises ja ma ütlesin, et Bossu, sinuga pole üldse suurt mõtet rääkida, läheme jalutama parem! Abstraktne mõtlemine ei sobi bioloogiale, sellega tekkis hoopis uus süsteem siia maailma. Ja kõik hirmu tõttu. Et koletis võib tulla kuskilt mäe tagant, sind ilmselt ära sööma, ja siis ma annan tükikese talle. Ohverdan, et ise alles jääda. Religioon.\nJ-K.R: See on see, mida täna saame kunstiks nimetada!\nJ.A: (Ebaleb) No kunst on need vormid. Kunst on deformeerunud! Mina jõudsin selleni välja – praegusel momendil –, et bioloogiliselt edasiarenenud inimene on vaid üks pisike lõik maailma ajaloos. See on kõigest sissejuhatus kuhugi mujale, nagu see ajalugu ikka käib. (Rõõmsalt) Mul on see loll kalduvus, et ma tahan rääkida kohe lõpust, ma ei viitsi rääkida neid vahepealseid etappe.\nJ-K.R: Sinu uus näitus joonistustega on Linnagaleriis oktoobrini lõpuni lahti, aga sinust oleks kunagi saanud hoopis mäeinsener.\nJ.A: Napilt läks! Olekski, eks! Tänu sellele, et Stalini ajal oli koolis õppemaks, mida eriti keegi ei mäleta. Ja siis pidin astuma Mäetehnikumi, sest seal oli kõige suurem stipendium, elamiseks raha ei olnud. Isa meid toitis, vend oli vangis. Siis ema tõi Õhtulehe, kus olid kuulutused, millises tehnikumis kui suured stipendiumid on. Mäetehnikumi toetati riigi poolt rohkem, sest pärast sõda oli vaja kaevandusse spetsialiste. Aga mis see Mäetehnikum tähendas? See tähendas 14-aastaselt minna kodunt ära, 15-aastaselt kaevandusse praktikale juba.\n(Ilmselge lõbuga) Kui me 15-aastaste poistena praktikale läksime, siis Leningradi oblastis tulid seal naised vastu. Et, oo! Üliõpilased saabusid. Ja üks mamma astus kohe minu juurde, et keppi tahad? Tead! See oli nii õudne! Ma olin süütu poiss.\nJ-K.R: Ükskord sa rääkisid, et lapsena sul joonistamise või kunstihuvi üldse ei olnud. Midagi võibolla sirgeldasid, ja kui ma küsisin, et mida, siis sa ütlesid, et Miki-Hiiri sai joonistatud.\nJ.A: Nojah! Muud ei joonistanudki! Meie perel polnud kunstiga pistmist. Kui kunstist rääkida, siis on hea, kui on suguvõsas kuskil mõni, kes huvi äratab. Mina ka ei oleks kunstnikuks saanud, kui vanem vend poleks mind Leningradist ära toonud.\nJ-K.R: See oli üks huvitav episood, kujutame ennast ette 1950. aastatesse, sest 1955–58 olid Vene sõjaväes ja pärast seda Leningradis taksojuht.\nJ.A: Meil oli sõjaväes autokolonn. Ehitasime sõjaväeobjekte ja ma sõitsin veoautode peal, kõikide mudelitega sai sõidetud. Treening oli kõva ja ma siiamaani tunnen ennast auto peal paremini kui jala käies…\nJ-K.R: Sa jutustasid kord loo, mis sinuga taksojuhina juhtus. Pobedaga viisid mingit daami Vassili saarele ülikooli juurde. Ja tema oli geoloogia fakulteedi dekaan ja ta tahtis sind enda juurde õppima.\nJ.A: (Põnevusega) Mutt rääkis, et oi kui huvitav aktsent, ja mina jälle, et Eestist olen ja sõjaväes olnud ja mäetehnik olnud. Tema siis kutsus õppima. Mina vastu, et sellise vene keelega ei pääse läbi. Tema, et aitame. Ma astusingi sisse. Ja tead, mis? Siin ma usun sellist sisemist intuitsiooni, mis mul ongi üldiselt võrdlemisi tugev, selline nõks käis läbi. Kujutasin ette, et olen kuskil Uurali mägedes kirkaga ja taon geoloogia osakonnas neid pagana kivikesi, joon viina peale ja töllan mööda Nõukogude Liidu kaljusid. Sinna pärapõrgu ma suren ja ma ei taha seda. Ja ma ei läinud ühelegi loengule. Mingid kirjad tulid koju, aga ma lihtsalt ei vastanudki.\nJ-K.R: Siis tuli vend ja avas sulle teise ukse.\nJ.A: Nojah! Henno on sündinud hea joonistaja, mina pidin palju õppima. Ta tegi nii, umbes nagu renessansiaja kunstnikud joonistasid. (Väikese irooniaga) Ainult meie ajal ei hinnata sellist joonistamist. Meie ajal hinnatakse isikupära. Henno ütles, et tule kunstiinstituuti. Ma isegi ei teadnud, et selline asi eksisteerib. Ja siis Henno hakkas õpetama. Kõigepealt õpetas ta mind tikutopsi joonistama. Tikutopsi ülemine osa on valgustatud, külgede peal on poolvalgus, vari langeb sellest topsist laua peale, see on langev vari. Topsil endal on külje peal oma vari. Seletas, et maailm koosneb detailidest. Kui kõik need osakesed kokku panna, saad ühe näo. Kõik on samade reeglite järgi.\nAga kunstiinstituudist polnud aimugi. Me käisime pidudel küll ja kooserdasime ringi siin ja seal, näiteks TPIs ja pedas käisime peol. No see oli 1954ndal, siis kui rock’n’roll tasakesi hakkas tulema. (Silm lööb särama) See oli fantastiline aeg. Püksid lasin emal kitsamaks teha, ema õiendas kohutavalt, mina aga ikka mangusin, et palun tee mulle need ilusad kitsad püksid. Ema ütles, et mis kurat. Aga ära tegi. Siis ma mäletan, kuidas Võidu väljakul käis üks naine mul järel ja ironiseeris, et näe, kus sellel poisikesel on vihmaveetorud jalas!\n(Mõtleb veidi) Misasi see mood on? Mood on liblikavõrk. Meeste püüdmine. Isaliblikas lendab… (Rehmab käega)\nJ-K.R: Noorel kunstnikul käib nii, et ta tahab kohe kunstnike liitu. Tahab organisatsiooni liikmeks, eriti tol ajal, see oli väga tähtis. Sina rääkisid mulle, et olid esinenud juba graafikaga, olgugi et lõpetasid metallehistöö, aga ei osanud maalida, ehkki joonistamine oli päris tugev.\nJ.A: Graafika on ka oluliselt lihtsam kui maalimine. Liitu astumisel oli tingimus, et peab olema personaalnäitus tehtud. Et järgmisel aastal, 1970, teed selle näituse. Ma mäletan, et mõtlesin nii: ahaa, ma olen lõpetanud tarbekunsti, olen teinud graafikat ja tasapisi mõned maalid ka. Ja astun nüüd kunstnike liidu graafikasektsiooni. Aga ma teen näituse hoopis maalidest.\nJ-K.R: Sa oled ilge ülbik?\nJ.A: (Uhkelt) Jaa, enesekindel. Mul oli pagana vähe aega, pidin terve galerii maale täis tegema. Kuna ma joonistada oskasin küllaltki hästi, siis tegin kontuuri, praegu on seda raske ette kujutada. Aga ühe joonega võin joonistada inimese, kõik need varbad ja käed ja ninad ja värgid ja juuksed. Ja selle, mis joone sisse jäi, katsin ühe värviga. Näiteks sinised inimesed, punased inimesed. Aga sisemisi vorme ei teinud. Sellised märkinimesed. Panin üles, avamist ei teinud. Sest ma mõtlesin, et see võetakse tunni aja pärast maha, kui keegi näeb. Järgmine päev ma ei läinud sinna ligigi ja alles siis hiilisin vaatama, mis toimub. Ilmar Torn tuli, Saaremaa mees, Vene sõjaväes käinud. Astub minu juurde ja ütleb: tule siia. Mida sa tegid, misasjad need veel on? Mis jama toimub? Mina, et Ilmar, ära pane pahaks. Ma olen tarbekunsti lõpetanud. Aga ma teen, nagu oskan. Mängisin natuke totakat. Kurat, et kangesti tahan kunsti teha, aga ei oska eriti. Ma olin nii andekspaluva näoga ja ta lõi käega, et ah, olgu pealegi.\nJ-K.R: Ja näitus jäi alles?\nJ.A: (Kehitab õlgu) Jäi alles. Ma panin muide külaliste raamatu sinna, see on ka alles veel. Raamatus küll saadeti mind hullumajja, et kuidas saab nõukogude kunstnik üldse sellist jama teha. See oli päris pull. Kunagi vedasin kaablit, siis need mehed, kes minuga koos töötasid, kirjutasid ka: Jüri, mida sa jamad siin sellise juraga, tule tagasi meie juurde, tee ikka õiget tööd.\n(Naerab) Aga noh! Malevitš oleks päris maha löödud oma valge ruuduga valgel pinnal.\nJ-K.R: Enne 1970ndat asutasid rühmituse ANK 1964. Seal olid koos igasugu tüübid: Kristiina Kaasik, Malle Leis, Tõnis Laanemaa, Marju Mutsu, Enno Ootsing, Tiiu Palla Vaik, Aili Vint, Vello Vaik ja Tõnis Vint.\nJ.A: Tõnis Vint oli selle vaimne isa, ta hiljuti lahkus. Aga see oli huvitav, nagu teine kool. Seal me tegime igasuguseid ettekandeid, meil lubati isegi teha kunstiinstituudi siseselt loenguid. Meie ülevaataja või meie kuraator oli Leo Soonpää, Eesti ajal enne sõda ajakirjanik. Nihuke mõnus mees, lühikest kasvu. Ma hiljem tegin Leo portree. Ja siis ta ütleb, et portree juures istud seal, mässad, et on sul igav. Teeme parem ühe konjaki. No jõime seal Leoga ja… Kurat! Jutt, kurat, kaldub kõrvale!\nJ-K.R: (Lohutab) Ei kaldu ta midagi kõrvale.\nJ.A: Aga tänu sellele, et oskasin vene keelt kõige paremini meist, sain koolist kirja, et teen teaduslikku tööd nõukogude kunsti ajaloost ja Ermitaaži kinnistesse fondidesse. Ma sain lugeda originaalmaterjale – kõikvõimalikke. Pluss Malevitši käsikirjalist raamatut. Malevitš tegi sellise raamatu, trükitähtedega kirjutas. See fotografeeriti, siis trükiti. Ja see oli haruldane. Malevitš kirjutas seal, et enam pole vaja üldse kunsti teha. Et nüüd on vaja ainult kunstist kirjutada. Vaat selline lause.\nJ-K.R: Malevitš oli neile sõnadele, mida ta parandada tahtis, mustad ruudud ümber teinud. See on nüüd ilmunud ka.\nJ.A: See raamat oli nagu kunstiteos. Vaat seda sain seal lugeda. Ma pidasin Tartu ülikoolis loenguid ühel aastal ja seal ma tõin sellise näite: vaadake, mina sõitsin oma autoga Tallinnast Tartusse loengut pidama ja kui ma hakkaks Tallinnasse tagasi sõitma, siis tagurpidikäiguga. Malevitš tegigi sellise asja: ta puhastas maalipinda, kuni jõudis valge pinnani. Valge ruut valgel pinnal. Siis ta vaatas seda valget ruutu, aga ta sees oli kange püüdlus ning kunstiveri kees: mis ma nüüd tegema hakkan, ma ei saa midagi teha, ainult kunstist kirjutada, aga see pole see… Ja mida vaene Malevitš tegi – ta hakkas tagasi minema, vaeseke läks tagasi ja lõpetas figuuridega. Natuke kubismi ja suprematismi. Aga ikkagi figuraalne maal. Ja ise ta, kurat, kirjutab raamatu, et kunsti pole mõtet enam teha. Ja kõik usuvad seda.\nJ-K.R: Sellel hetkel talle tundus nii.\nJ.A: (Kurjalt) Tundus küll, aga seda ei tohi uskuda! Igasuguseid religioone ja värke uskuda ei ole midagi, vaid inimene peab ise avastama maailma oma sees. Ja ka väljaspool. Ei ole nii, et ma lähen igaviku äärele ja vahin, mis seal toimub. Me läheme-läheme-läheme ja iialgi ei jõua lõpuni, aga me läheme. Meil on kirg minna.\nMa tahan veel kord rõhutada, et loomist kui sellist pole üldse olnud. Loomist ei ole olnud, on ainult muutused.\nJ-K.R: Ometi oled sa teinud kristlusele viitavat kunsti – palju. Ka altareid jne.\nJ.A: (Imestab) Kas ma pean siis olema ühel tasemel kogu aeg?\nJ-K.R: (Lohutab) Ei pea!\nJ.A: No vot. See on niimoodi, et kui me räägime edasi liikumisest, siis me ei saa kogu aeg olla ühel tasemel ja korrutada ühte ja sama. See on muidugi väga kurb, et ma nii mõtlen. Ega ma midagi kasulikku sellega endale ei teeni. Aga ma ei saa seda rääkimata jätta, sest ma ei taha selle jamaga koos hauda minna. Ma pean selle välja rääkima. Kui ma saan oktoobris 83, siis kaua ma siin ikka elan.\nJ-K.R: Tead, on igasuguseid.\nJ.A: On. Mõni on surnud ka kahekuuselt. Mine sa rääkima oma juttu kuskile inimsööjate gruppi. Sind süüakse ära ja keegi lutsutab su säärekonti. See lugu ongi see, mida ma siin arglikult olen vihjanud. Bioloogiale ei sobi mõistus.\nMa usun energiaid. Kõik, mis on inimeste poolt loodud, seda ma ei usu. Sel pole mingit mõtet. Me kõik oleme energiate kaisus. Energiad valitsevad maailma. Maailm koosnebki ainult energiatest. Kõik see materiaalne reaalsus, mis meil ümber on.\nJ-K.R: Sa tahad öelda, et meie oleme lihtsalt rääkivad aatomid!\nJ.A: (Rõõmsalt) Jah, aga väga nihestatud! Meid nihestati energiate poolt ja kui fantaseerida religioossetel teemadel, siis võib öelda, et jumal ongi mõtlev algenergia.\nKuna ma ei ole teadlane, füüsik ega filosoof, siis toetun ainult oma kunstniku intuitsioonile. Kui ma iseennast ka ei usu, siis mul pole ju mõtet olla. Ma usun iseenda sisse. See, mis mul on, on tänu sellele, et ma teen neid pilte ja need on minu pildid. Enamusele ei pruugi need meeldida, aga see pole minu asi. See on nende asi. Las nad siis vahivad ilusaid lillekesi või hobuseid või lollakat installatsiooni. Maailmas on kõik võimalik.


#1 Postitas Froxen\nTere, tere, pärast mitmeid aastaid tulen tagasi järgmise murega.\nNimelt olen 17 aastane neiu, paari päeva pärast 18. Mingil põhjusel on mu päevad väga hiljaks jäänud. Olen mitu aastat täitnud menstruatsiooni appi, mis nüüdseks ajaks ennustab mu päevi üpris täpselt. Seekord ennustas minu usaldusväärne kaaslane päevade alguseks 24 juuni. Aga mida ei tulnud, eks ikka päevi. Nüüd, 2 nädalat hiljem toimub midagi "kahtlast", mida ei saaks päevadeks nimetada. Nimelt veritsen, kuid väga väga vähe. Veri on ka väga tume punane/pruun. Päevadele iseloomulikke sümptomeid (kõhuvalu, pms jne) ma tundnud ei ole. Küll on olnud ühekordseid teravaid ja tugevaid valusid alakõhus, umbes kord nädalas.\nÜldiselt on minu päevad väga regulaarsed, oma elustiilis ma midagi muutnud ei ole. Stressis ma ei ole, kaalu kaotanud ega juurde pole võtnud. Rase pole ma kindlasti. Ainuke asi, mis pähe torkab, on akneravimid. Nimelt hakkasin eelmise aasta oktoobris võtma rohtu vinnide vastu. Rohtude võtmise lõpetasin 6 kuud hiljem ehk selle aasta aprillis. Sellest ajast saati on minu päevad tujutsenud, tulnud liiga hilja või liiga vara, kuid arsti sõnul polnud see ravimitest põhjustatud ning muretsemiseks polnud põhjust.\nNüüd ei oska ma enam midagi arvata. Lisaks päevade "hilinemisele" tunnen ennast viimasel ajal nõrgalt, mitmel õhtul on enesetunne olnud halb, mingil määral on ka kõht kinni ja nö "paisunud". Need sümptomid võivad olla ka põhjustatud minu ärevushäiretest.\nTean, et siit foorumist päris arsti vastust ei saa. Lootsin siiski enne arstile jooksmist natukene nõu ning targemaid sõnu mõne hooliva inimese poolt kuulda. Olen tänulik iga vastuse eest!\n08 Juul 2019, 00:39\n"Lootsin siiski enne arstile jooksmist natukene nõu ning targemaid sõnu mõne hooliva inimese poolt kuulda."\nNeed "targemad" vastused võivad pärast karuteene teha, mine parem kiirelt arstile, netiteel ennustamise puhul võib ka kõige parem arst mööda panna.\n08 Juul 2019, 01:12\n#3 Postitas Froxen\nTean, et foorumis luusimine probleeme ei paranda. Tihtipeale olen kuulnud tuttavatelt ja muudelt inimestelt, et arst saadab sellise asja peale sind koju, sest päevade hilinemine on vahest isegi normaalne. Soovitatakse tulla tagasi alles siis, kui probleem jätkub või läheb hullemaks.\nJust selle eesmärgiga kirjutasingi siia - äkki on inimesi sarnaste kogemustega, äkki ei ole asi "nii hull" ja ei pea kohe arsti juurde jooksma.\n08 Juul 2019, 01:58\nMinu mõte oli pigem see, et isegi kui sarnased kogemused on olemas ja kõik on lõpuks korras olnud, siis sinuga ei pruugi sama case olla. Kui tundub, et probleem on süvenev, siis tuleks ikka analüüsid lasta teha.\nRasedusvastased vahendid jms vahel ka mõjutavad, idk.\n08 Juul 2019, 02:30\n#5 Postitas Froxen\nOlen sellest teadlik. Ei ole hetkel ühegi rohu peal ka.\nNüüd mõtlengi, et kuhu edasi minna? Ausalt öeldes on tavaliselt mu vanemad minu eest kõik ette-taha ära teinud ning ise arstile ajad kinni pannud. See probleem on aga natuke isiklikum, millest kõva häälega väga rääkima ei läheks. Tahaks ise arstile aja panna.\nKas esimene valik oleks minna perearsti juurde?\n08 Juul 2019, 02:38\nnaistearsti juurde saab ka ilma saatekirjata. mulle isiklikult ei tundu, et su probleemid oleksid tõsised. nii et oota nädal veel ja kui ikka sama seis, siis võid jah naistearsti poole pöörduda, aga kui seal on pikk järjekord, siis oskab perearst võib-olla midagi välja kirjutada, mis leevendaks häirivaid sümptomeid.\n08 Juul 2019, 02:58\n#7 Postitas Froxen\nAitäh! Seda tahtsingi teada. Ootan nädalakese ja vaatan, mis siis saab. Kui olukord jätkub või läheb hullemaks, siis lähen otse naistearsti juurde\n08 Juul 2019, 11:11\nMinuteada aeg-ajalt mingid sellised kõikumised on okeid. Mõjutavad ka stress, suurem füüsiline pingutus jne. Eksamite lõpp jms ei võinud mõjutada?\nMa enda puhul olen täheldanud, et kui ka on mingi ekstreemsem ilm, siis ka see võib mõjutada.\nMa arvan, et ma ka enne veidi ootaks ja vaataks, mis juhtub.\nIseenesest aeg-ajalt on hea kontrollis ikka käia. See annab ka teatavat kindlust, et kui on ka kõikumised, siis see on ok.\nInfona võid ka seda teemat lugeda: https://www.amor.ee/FOORUM/Rasedus_6/329\nNaistearstile minnes ma soovitaks minna noortenõustaja juurde. Sealt saab ka naistearsti juurde kuid sealsed naistearstid võtavadki justtäpselt noori vastu. Ma soovitaks kindlasti neid. Kontaktid siin: https://www.amor.ee/NNK_kontaktid\n09 Juul 2019, 01:31\nTänane kuupäev on 23 Juul 2019, 01:54


Müüa korter, 4 tuba, Jaama 1c, Tammiste, Pärnu, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 4 tuba - Jaama 1c, Tammiste, Pärnu, Pärnumaa\nSUUR TUTVUMISNÄDAL 30.01.20 kell 12:00\nLisainfo: toad eraldi, aiaga ümbritsetud\nHea hinnaga neljatoaline Pärnu linnas\nMüüa Pärnu linnas Jaama tänaval hea planeeringuga neljatoaline korter. Toad on eraldi, köök ja elutuba on avatud.\nMajas on tegus ühistu. Renoveerimistööd on tehtud erinevatel aegadel, katus on vahetatud, fassaad on soojustatud, torustikud on vahetatud ning paigaldatud uued elektrijuhtmed.\nMaja renoveerimislaen tasutud.\nSoovi korral jääb sisse piltidel nähtav mööbel.\nLähim lasteaed ~ 1.3 km Pärnu Lasteaed Pöialpoiss\n~ 3.2 km Paikuse Lasteaed Mesimumm\nLähim peatus ~ 60 m Tammiste tee 13 16 39 90 92-1 94-2\n~ 190 m Jaama 18 7B\n~ 270 m Uus sild 16 17A 25 7B\n55 000 € 750 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 4 tuba - Jaama 1c, Tammiste, Pärnu, Pärnumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3155483 Kommentaar:


6 võimalust mitte kulutada pediküürile talvel ja hoolitseda - Ilu - 2019\n6 võimalust mitte kulutada pediküürile talvel ja hoolitseda\nPaljud naised talvel eiravad pediküüri - keegi ei näe jalgu niikuinii. Kuid seda tuleks teha vähemalt eneserahvast. Millised viisid aitavad küünte ilu pikka aega säilitada ja säästa?\nKui te seda ise kodus ei tee, siis on parem sellisest katkestamisest keelduda. Nii saate säästa parandust. Ideaaljuhul on parem lakk ära jätta. Hästi hooldatud küüned ilma katteta tunduvad üsna puhtad ja ilusad. Kostüüm ja klassikaline selge või alasti küünelakk.\nNagu me eelmises lõigus märkisime, võib õige vari salvestada pediküürile. See on pastell- ja nude-toonide kohta, mis hoiavad küüned õigesti. Isegi kui küüned on veidi kasvanud, saate küünte pikkust pehme failiga korrigeerida.\nKasutage küünist kontsaga\nPaljud naised hoolitsevad oma küünte eest, unustades täielikult, et jalgade seisund ei ole vähem tähtis. Kasutage kindlasti jalgade ja kontsade puhastamist. Samuti on võimalik valida pikaajaline aine - see on kooriv toime, eemaldades õrnalt naha karedalt.\nÄrge unustage pimsskivi\nKui kasutate nühkimist, ei tähenda see, et pimsskivi unustate. Kuigi mõned leiavad, et see on mineviku jäänuk, ei ole nad veel jalgade hooldamise osas midagi lihtsamat ja tõhusamat. Kasutage pimsskivi vähemalt üks või kaks korda nädalas.\nVannid aitavad pikka päeva pärast pingeid leevendada, lihaseid lõdvestada ja jalgade nahka pehmeks ja õrnaks muuta. Neid on väga lihtne teha - lisage sooja veele soola või eeterlikud õlid ja hoidke jalad. Pärast vanni tuleb jalgu ravida niisutajaga ja pakendada pehme rätikuga.\nNiisutage jalgu ja küünenaha\nNii jalgade, küünte kui küünenaha nahk vajab pidevat toitumist ja pehmendamist. Nagu käed, tuleb jalgu pidevalt ravida niisutajaga.\nVähem tõhusad õlid nahale. Jalgadele ei ole vaja eraldi vahendeid osta, sest seda saab kasutada ka keha nahale.\nKuidas eristada armastust sõltuvusest: 3 punkti, millele peate tähelepanu pöörama\nCopyright 2019 \_ none \_ 6 võimalust mitte kulutada pediküürile talvel ja hoolitseda


Ellen Uuspõld | ajakiri.ut.ee\nIN MEMORIAM Uuspõld_Ellen_003.jpg\nAga olnu ei hävi,\nsest et mälu ei kao.ˇ\nLahkunud on õpetaja ning armastatud ja hinnatud kolleeg. Keeleteadlane Ellen Uuspõld õpetas ligi 30 aastat Tartu Ülikooli eesti filoloogia üliõpilastele tänapäeva eesti keele lauseõpetust ja keeletoimetamist, juhendas arvukalt üliõpilaste uurimistöid, kirjutas õppevahendeid ning pidas hea keelekasutuse loenguid ajakirjanike ja ametnike täienduskursustel.\nEllen Uuspõld sündis Ida-Virumaal, lõpetas Tartu Ülikooli eesti filoloogina 1953. aastal, kaitses kandidaadiväitekirja 1967. aastal ning töötas 1972–1992 eesti keele kateedris dotsendina. Aastail 1980–1983 oli ta Soomes Tampere Ülikooli eesti keele lektor.\nEllen Uuspõllust kujunes keeleuurija ajal, kui Eestis hakati tegelema moodsa keeleteadusega ja ülikoolis tegutses Huno Rätsepa juhtimisel generatiivse grammatika grupp. Ellen Uuspõld oli selle uurimisrühma tegusamaid liikmeid.\nTema uurimisvaldkonnaks kujunes eesti keele lauselühendite süntaks ja tema kandidaaditöö oli esimene strukturaallingvistika meetodeid kasutanud väitekiri eesti keele kohta. Väitekirjale järgnes hulk põhjalikke artikleid lauselühendite ja muude süntaksiteemade kohta, mis on leidnud üldist tunnustust ja kajastust eesti keele grammatikates.\nEllen Uuspõllu teine tegevusvaldkond lauseõpetuse kõrval oli keelehoole. Juba üliõpilaspõlves töötas ta kirjastuses korrektori ja toimetajana, praktilist toimetamistööd jätkas ta ka ülikoolis töötades. Eriseminar korrektuurist kujunes ülikoolis üheks tema põhikursuseks, samuti oli ta oodatud loengupidaja nii ajakirjanike kui ka ametnike täienduskursustel.\nAastaid oli ta vabariikliku õigekeelsuskomisjoni ja Emakeele Seltsi keeletoimkonna liige. Tema tuntust ja hinnatust keeletoimetajana näitab see, et ta oli valitud Eesti Keeletoimetajate Liidu auliikmeks.\nEllen Uuspõllu sulest on pärit väga vajalikke õppevahendeid. Juba 1981. aastal avaldas ta koos Aino Valmetiga eesti keele õpiku vene üliõpilastele, samuti on ta koostanud üliõpilastööde vormistamise juhendi (2000) ning „Õpetusi ja harjutusi algajale keeletoimetajale“ (2002), mis on arvukate kordustrükkidena kasutusel tänini.\nEllen Uuspõllu tööd on hinnatud ja tunnustatud. 1996. aastal sai ta Tartu Ülikooli kõrgeima autasu – suure medali –, 2000. aastal Wiedemanni keeleauhinna ja 2004. aastal Valgetähe V klassi teenetemärgi. 2009. aastast oli ta Emakeele Seltsi auliige, 2013. aastast Eesti Keeletoimetajate Liidu auliige.


Alucat W14 CABIN 4-6 @ Kalastus.eu - kalastustarvete müük ja rent\nSirpsaba Atemi Single Tail FT 3.8cm 10tk\nTootekood: ASB011-FT , EAN: 4743234008423 , Laoseis: 5\nTermokast 98L Polar Cooler\nTootekood: TERMO5 , EAN: 4741484014256 , Laoseis: 1\n5,04 € (-27%) 6,90 €\nMikado Twister 38mm 05T 10tk\nTootekood: PMTBL-38-05T , EAN: 5900637348009 , Laoseis: 4\nEsileht » Paadid ja tarvikud » Alumiiniumpaadid » Alucat W14 CABIN 4-6\nAlucat W14 CABIN 4-6\nALUCAT W14 on kõikidele kasutajagruppidele mõeldud ehe katamaraankerega multifunktsionaalne paat. Tänu suurele tekipinnale sobib suurepäraselt ka professionaalseks ja operatiivseks kasutuseks.\nALUCATi paadid on tänu katamaraantüüpi konstruktsioonile väga stabiilsed ja kannatavad ka tugevama tuult. Paat ei kaldu ka järskudel pööramistel. Tasasel tekil on kerge ja turvaline liikuda. Turvaliselt ja kergelt pääsevad paati ka ratastooliga ja liikumispuudega inimesed. Paadiga saab sõita otse randa, mis muudab paati minekut ja paadist väljumise vööritrapi kaudu lihtsaks ja turvaliseks.\nALUCATi tühi ja tasane tekipind on peaaegu kaks korda suurem kui sama pikkadel V-põhjalistel paatidel. ALUCAT W8 tasasel tekil on kasulikku pinda tervelt 8 m2, mis vastab 7-8 meetri pikkusele V-põhjalisele paadile. Paaditekil on võimalik transportida näiteks ehitusmaterjale. Säilitusruumi on märkimisväärselt palju ka paadi ujukites.\nTänu ALUCATi paatide suurepärastele liuglemisomadustele vajab paat ligikaudu kolmandiku võrra vähem mootorivõimsust kui samaväärsed V-põhjalised paadid. See tähendab märgatavat säästu mootori soetamisel ja ka väiksemat kütusekulu.\nALUCATi sõiduomadused on ka raskema koorma korral suurepärased ja tekiala on vastavalt kasutuseesmärgile kergesti kohandatav. Tänu stabiilsusele ja laiale tasasele tekipinnale on ALUCAT suurepärane valik s,h. suvitajatele, kalastajatele ja jahimeestele. Paat sobib ideaalselt ka veesuusatamiseks ja parapurje vedamiseks. ALUCATi paadid varustatakse vastavalt kliendi soovidele erinevate ujuki-,kajuti-, istmete või muu lisavarustusega.\nPaadi tüüp Katamaraan (2 ujukiga)\nTasase teki kasulik pind 12 m2\nPikkus 6,9 m\nLaius 2,45 m\nVööritrapi laius 1,4 m\nMaksimaalne mootor 200 hp\n* Isetühjenev lai tekipind\n* Suured panipaigad\n*Sisseehitatud kütusepaak 2x95l\n*Elektriline hüdrauliline tõstetav vööriramp\n*Knaabid HST 4tk\n*Pööratav ja kõrgust reguleeritav istme jalg\n*Automaatne/Manuaalne pilsipump 2tk\n*Lisakaitsete kohad 5tk\nCABIN 2 WORK = 2-le kabiin\nDC = 2-le inimesele konsool CABIN 4-6 = 4-6 in. kabiin\nDC WORK= 2-le inimesele töö konsool\nAlucat W8 DC\nALUCAT W8 on kõikidele kasutajagruppidele mõeldud ehe katamaraankerega multifunktsionaalne paat. ALUCAT on ülimalt stabiilne, ruumikas, õkonoomne ja valmistatud tugevast alumiiniumist.\nTootekood: W8DC\t, Laoseis: Kauplusest otsas, juhul kui saab lisada ostukorvi, siis tellitakse pealaost\nTootekood: W8SC\t, Laoseis: Kauplusest otsas, juhul kui saab lisada ostukorvi, siis tellitakse pealaost\nAlucat W8 CABIN 3\nTootekood: W8CABIN3\t, Laoseis: Kauplusest otsas, juhul kui saab lisada ostukorvi, siis tellitakse pealaost\nAlucat W14 DC\nTootekood: W14DC\t, Laoseis: Kauplusest otsas, juhul kui saab lisada ostukorvi, siis tellitakse pealaost\nAlucat W14 CABIN 2 WORK\nTootekood: W14CABIN2WORK\t, Laoseis: Kauplusest otsas, juhul kui saab lisada ostukorvi, siis tellitakse pealaost


Keskerakonna Pirita piirkond esitas Jüri Ratase erakonna esimehe kandidaadiks - Kesknädal\nKeskerakonna Pirita piirkond esitas Jüri Ratase erakonna esimehe kandidaadiks\nKeskerakonna Pirita piirkonna juhatus otsustas esitada erakonna esimehe kandidaadiks Jüri Ratase. Juhatuse liikmekandidaadid on: Mihhail Kõlvart, Taavi Aas, Tanel Kiik, Eha Võrk, Lauri Laats, Vladimir Svet, Tiit Terik ja Kalev Kallo.\n“Jüri on olnud Eestile hea peaminister ning hoidnud meie erakonna juhtimist hästi tasakaalus,” lausus Keskerakonna Pirita piirkonna esimees Tõnis Mölder. “Viimaste kuude kriis on näidanud, et Jüri suudab ka rasketel aegadel juhtida riiki tasakaalustatult. Oluline on minna erakonnana tugevalt edasi järgmise aasta valimistele ning selleks vajabki erakond tugevat ja ennast tõsiselt tõestanud liidrit, kes suudab meid ühiselt võidule viia.”\nAukohtu esimehe kandidaadiks nimetas Pirita piirkonna juhatus Kalle Klandorfi ja revisjonikomisjoni liikmeks Kalle Jõksi.\nKeskerakonna XVIII kongress toimub 22. augustil Tallinna Lauluväljakul.\nMore : Keskerakond, Pirita\nlugeda, suhtutakse igal pool vaarao valimisse väga hoolikalt ehk küürakalt. Sinu kõrval ei tohi olla mitte teist jumalat!\nAivar vist Pravdat tõlkida oskabki.


Kas kohvi teeb teid rasva poletamise.\nKas peaksite treeningu ergutamiseks jooma munakohvi? | Meeste tervis - Stiil -\nKokkuvõte Näib, et kohv vähendab teie depressiooniriski ja võib dramaatiliselt vähendada suitsiidiriski. Võib vähendada teatud vähiliikide riski Vähk on üks peamisi surmapõhjuseid maailmas. Seda iseloomustab kontrollimatu rakkude kasv teie kehas.\nMCT õli aitab kaalulangust soodustada mitmel viisil. Uuringud on näidanud, et MCT õli tarbimine tekitab täiskõhutunnet ning aitab inimestel vähem süüa. Osalejad, kes tarbisid hommikusöögiks kaks supilusikatäit MCT õli, sõid lõuna- ja õhtusöögi ajal vähem ning kogu päeva kestva täiskõhutunde tõttu, tarbisid päeva jooksul ka vähem suupisteid. MCT õli tekitab täiskõhutunnet seda soodustava hormooni, peptiidi YY ja leptiidi, vabanemisega. Samas uuringus leiti ka, et osalejatel oli madalam triglütseriidide ja glükoosi sisaldus, mis võib mõjutada täiskõhutunnet.\nKohv näib olevat kaitsev kahte tüüpi vähktõve eest: maksa- ja kolorektaalvähk. Maksavähk on vähisurmade kolmas peamine põhjus maailmas, kolorektaalvähk on aga neljandal kohal Kokkuvõte Maksa- ja kolorektaalvähk on vähisurma kolmas ja neljas peamine põhjus kogu maailmas.\nKohvijoojatel on mõlemat väiksem risk. Ei põhjusta südamehaigusi ja võib vähendada insuldiriski Sageli väidetakse, et kofeiin võib teie vererõhku tõsta. Mõnel inimesel võib see siiski püsida, nii et pidage meeles, kui teil on kõrgenenud vererõhk 46, Nagu öeldud, ei toeta uuringud mõtet, et kohv suurendab teie südamehaiguste riski 48, Vastupidi, on tõendeid selle kohta, et kohvi joovatel naistel on risk väiksem Kokkuvõte Kohv võib põhjustada vererõhu kerget tõusu, mis tavaliselt aja jooksul väheneb.\nKohvijoojatel pole suurenenud südamehaiguste risk ja neil on pisut väiksem insuldirisk. Võib aidata teil kauem elada Arvestades, et kohvijoojad saavad harva palju haigusi, on mõistlik, et kohv võib aidata teil kauem elada.\nMitmed vaatlusuuringud näitavad, et kohvijoojatel on madalam surmaoht. See efekt näib eriti tugev II tüüpi diabeediga inimestel.\nKokkuvõte Mitmed uuringud näitavad, et kohvijoojad elavad kauem ja neil on väiksem enneaegse surma oht. See on teada ketoosi korral, kus keha põletab rasva üle glükoosi. Kuna nad ei läbi keerulist seedeprotsessi, on nad ideaalne kiire ja püsiva loodusliku energia allikas väga palju parem kui magusad energiajoogid või "quick fix" suhkruse kohviga!\nAll seletame kuidas meie meeskond seda õli kohviga tarbib : 3. MCT õli soodustab südame tervist, tasakaalustades tervisliku kolesterooli taseme suhte.\nKas peaksite lisatreeningu suurendamiseks kohvi sisse toorest muna viskama?\nSee nõuab, et teie keha kasutaks rohkem energiat, mistõttu õli esitatakse arvena kui "rasvapõletus". Perifeersetest kudedest mööda minnes on MCT-d vähem tõenäoline, et teie kehas rasva ladustatakse. Selle kiirema seedimisaja tõttu võivad kliinikud kasutada MCT õli ensüümipuuduse, seedetrakti vähi ja autoimmuunhaiguse, näiteks IBS ja tsöliaakia all kannatavatel patsientidel.\nTeisisõnu, sama õli, mida mõned inimesed kasutavad "rasva põletamiseks", aitab ka meditsiiniliste seisundite all kannatajatel peal kaal malabsorptsiooni tõttu kaotatud. Aga või? Selles keedus rohusöödetud või annab veel kalorit. Kohv ise on põhimõtteliselt kalorivaba. Või sisaldab enamasti küllastunud rasva, kuid sisaldab erineva pikkusega triglütseriide, kuid kuulikindla kohvi pooldajad armastavad rikkalikku kreemisust, mis sarnaneb poolele ja teisele, kuid keto-sõbraliku kõrge rasvasisaldusega.\nSee võib muuta jooki seedimise ja imendumise aeglasemaks pikendades kofeiini toimet. Tema on nüüd vajalik keha rasva kontrollimiseks. Rasva hulga vähendamiseks kehas on vaja hapnikku, mis lipolüüsi tulemusena vabastab energiat, mida keha seejärel kasutab.\nKohvi 13 tervisekasu eelised, tuginedes teadusele\nMadalal füüsilisel koormusel ja vähenenud vere väljavoolu kaudu kapillaaridest toimub rasvrakkude "turse". Selle tulemusena lakkab neis lipolüüs ja uued rakud hakkavad tegutsema. Seega, et mitte lõpuks oranžiks muutuda, peaksite hoolitsema naha ülemiste kihtide normaalse vereringe eest.\nKas reklaamitud "imerohtudel" ja kaalulangetamise dieetidel on mõtet?? Noh, rasva poletamine saunas lõpus peaksite rääkima kommertslikest uutest dieetidest, meetoditest ja pillidest. Mõne edasimüüja sõnul "meditsiinist" suudab inimene, kes ostis neilt "imerohu" või mõne uue dieedi retsepti, igaveseks ülekaalust lahti saada.\nKuulikindel kohv võib kirjeldada ka teisi retsepte, mis ühendavad kohvi ja rasvu, näiteks neid, mis vahetavad MCT õli kookosõli või ghee vastu või vastu.\nVäga ebatavaline ühendus, põhjused, miks teadlased praegu uurivad.\nMis on keha jaoks kasulik kohv? - Õli\nKohvi 13 tervisekasu eelised, tuginedes teadusele | Toit | May


Kevadine vitamiinikuur | Toitumine ja ülekaalulisus | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKevadine vitamiinikuur 06.04.11 / Toitumine ja ülekaalulisus\nSelline küsimus, et kas kevadel peaks tegema ka vitamiinikuuri külmetuse ning väsimuse vältimiseks ja kas on olemas ka nö. kahjulikke vitamiine (hetkel võtan Livol Multi Total vitamiine)? Lugesin kuskilt, et mõned vitamiinid võivad sisaldada ka kahjulikke aineid.\nKui tunnete kevadväsimust, on vitamiinikuur õigel kohal, kuid püüdke ka oma toidulauda hästi mitmekesisena hoida. Vitamiinid õiges doosis pole kahjulikud ja sageli on kevad-talvine toidulaud oluliste vitamiinide poolest vaene, mistõttu võivad osutuda vajalikuks toidulisandid. Pidev, läbimõtlemata toidulisandite kasutamine võib viia kõrvaltoimete tekkeni, mis sõltub siiski juba konkreetsest ainest. Kui peate silmas, et mõned preparaadid on efektiivsemad kui teised, siis kindlasti see nii on. Samuti ei sobi teatud vitamiinide vormid või ka toodete lisaained kõigile. Seega, tehke oma vajadused endale selgeks. Alati võib preparaadi ostmisel eelnevalt nõu pidada apteekri või oma raviarstiga.\nKaalu langetamine ja käte suremine\nKaalusin 140 kg. 7 kuud tagasi Alustasin GI - dieediga ja sportimisega (rattsõit). Nüüdseks olen saanud kaalu 108 kg.-ni. Minu rattasõidule kulutatud aeg on 1,5 H ja kilometraaz 22 km. Kuna sain teada, ...\nKõigepealt tahaksin teid toetada ja julgustada selles, mida olete oma tervise heaks ette võtnud. Olete suure töö ära teinud. Mis puudutab kätesuremist, siis siin võib olla mitmeid põhjuseid, ...\nLaps ja ülekaal\nMida teha lapsega, kellel on tohutu magusaisu? Kui midagi muud magusat pole, sööb lausa suhkrut. Hetkel on laps 143 pikk ja kaalub 55 kg.\nEsimene küsimus on, et kas lapse toitumine on tasakaalus, sest üleliigne magusaisu võib olla seotud toitumisega, kus laps talle vajalikke toitaineid kätte ei saa või kus tavatoitumine on ebaregulaarne. ...\nMul on olnud pikemat aega probleem murdunud juustega. peamiselt jääb neid dushikabiini. Ei võtnud probleemi siiani eriti tõsiselt, kuna väliselt midagi märgata polnud. Kuid nüüd turritavad ...\nPikaaegne juuste väljalangemine viitab kindlasti vitamiinide-mineraalainete puudusele organismis. Elemente, mis mõjutavad juuste kasvu on palju ning seetõttu soovitan läbi teha kuuri, kas mõne ...\nTere. Mul oli hiljuti operatsioon (kurgumandlite eemaldamine), pärast mida olin nädal aega joomata ja söömata, kuna süda oli paha ja midagi ei püsinud sees. Samuti oli mul enne operatsiooni menstruatsioon ...\nArvestades nii hiljutist operatsiooni kui lähenevat sügis-talvist perioodi on päris mõistlik praegu teha läbi kuu-paarine vitamiinikuur, et taastada kaotatud varusid ning koguda jõudu saabuvateks ...\nTere. Olen 41-aastane naine, tänu opile on üleminekuaeg käimas 4 aasta, hormoonravi ei kasuta. Soovin teada, kas minu kaalulangus on normaalne. Viimati olin tõsises 40 kraadises palavikus nädalapäevad ...\nSaan aru, et olete viimasel ajal olnud siiski pideva arstliku järelevalve all ning andnud ka korduvalt analüüse. Lisaks on tehtud ka ultraheliuuringud. Juhul kui organismis oleks mõni tõsine ...\nMure on minu tütres kes on 12a ja tema menüü koosneb võisaiast, kalapulkadest ja hommikuhelvestest.Õnneks joob ka vägä palju piima. Kommid ja suhkur talle sobivad ka. Sellise menüü juurde pöördus ...\nMenüüst, mida kirjeldate, ei saa teie tütar kindlasti kätte tema intensiivses kasvuperioodis olevale organismile vajalikke aineid. Meie keha on vägagi vastupidav ning puudujäägid, mida toob ...