liberaalsus – Lauri Vahtre blogi\nVäike seltskond liberaale esitleb oma hoiakuid uue normaalsusena Oma vaadete juurde jäänud konservatiive tembeldatakse tagurlasteks Liberalismist on saanud lubaja asemel keelaja Bioloogid teevad vahet kahel arengutasandil. Üks on isendi areng, tema muutumine elu jooksul ehk ontogenees, teine tema liigi areng põlvkondade vältel ehk fülogenees. Kuid neid mõisteid saab vähemalt kujunditena kasutada ka kultuuriloo uurimisel, sealhulgas tänapäevaste protsesside jälgimise juures. Sest mitte […]\nKirevus on ikka tore ja selles mõttes võib Parempoolsete ühendust üksnes tervitada. Võib ka kinnitada, et sellise ühenduse teke ei tähenda põrmugi, nagu ülejäänud Isamaa erakond ei oleks parempoolne. Sest pretsedent on olemas – meie erakonnas on kaua eksisteerinud ja eksisteerib praegugi Rahvuslaste ühendus ning see ei tähenda, nagu poleks ülejäänud erakond rahvuslik. Kuid hall on teooria ja haljas elu kuldne puu, […]\nOn midagi, mida inimkond on alati pidanud vääramatuks, nii et isegi jumalad sellele alla jäävad, nimelt aeg. Võib-olla mustas augus voolabki aeg tagurpidi, kuid selle oletusega pole meil praktikas midagi peale hakata. Meie maailmas kehtib aja ülemvõim. Põhjused jäävad igavesti eelnema tagajärgedele, isad sünnivad alati enne poegi, olevik jääb igavesti lahutama minevikku tulevikust. Ja väide esitatakse alati enne kui vastuväide. Viimati […]\nTuleks vabaneda liberalismist kui ideoloogiast, sest see on muutunud sama sallimatuks kui enamlus, ja leida üles vana hea liberaalsus kui mõtteviis. Ehk siis vabameelsus, mis oskaks leplik olla ka ühiskondadele vältimatult vajaliku alalhoidliku meelsuse suhtes ega peaks ennast viimasest paremaks. Neid mõlemat on vaja. Kui hakkasin umbes 15 aastat tagasi «Suurt pettumust» kirjutama, ei osanud ma päriselt ette kujutada, kui raskeid kultuurikahjustusi […]


Andres Anvelt koalitsioonikaaslase Helir-Valdor Seedri süüdistuste kohta: asi lõhnab umbusalduse järele - Eesti Päevaleht\nArvamus 4. mai 2018\nAndres Anvelt koalitsioonikaaslase Helir-Valdor Seedri süüdistuste kohta: asi lõhnab umbusalduse järele\nEile ilmus Eesti Päevalehes Helir-Valdor Seederi arvamuslugu, milles IRLi esimees süüdistas siseministrit Andres Anvelti läbirääkimiskokkulepete rikkumises. Nimelt pärast seda, kui selgus siseauditi tulemusena, et Eesti-Vene piiriehitus on läinud kaks korda kallimaks, vaidlustas IRL Elmar Vaheri kinnitamise PPA peadirektori kohale. Seeder nõudis vastuseid täiendavatele küsimustele, mida Anvelt ei võimaldanud ning Vaher nimetati eile ametisse Seedri sõnul ilma koalitsiooni täieliku üksmeeleta. Andres Anvelt sellise käsitlusega ootuspäraselt nõus ei ole, oma seisukoha allajoonimiseks pani ta kirja kronoloogilise järjestuse momentidest, mil Seeder võinuks saada oma küsimustele vastused.\nAndres Anvelt, siseminister (SDE)\nLoen üllatusega koalitsioonipartner IRL-i esimehe, riigikogu fraktsiooni esimehe hr Seederi minu aadressil tõstatatud süüdistusi mingite kokkulepete kohta, mida mina olen väidetavalt politseipeadirektori ametisse nimetamisel rikkunud. Sellised süüdistused kõlavad väga umbusaldamise moodi. Tean väga hästi, et poliitikas ka oma ajutiselt partnerilt eksimuste kohta vabandusi kuulda oleks väga erakordne ega loodagi seda. Küll pean aga oma kohuseks hr Seederiga vaidlemise asemel esitada kronoloogiliselt Elmar Vaheri ametissenimetamisega seotud sündmused. Neist nähtub, et IRL-il ja hr Seederil oli mitu kuud ja palju võimalusi oma vastuväidete ja küsimuste esitamiseks, aga seda võimalust ei kasutatud ka juhul, kui lisakohtumisteks võimalusi pakuti. Seetõttu on äärmiselt kahetsusväärne PPA peadirektori kasutamine poliitilise mängukannina.\n19. jaanuaril teatan PPA aastat kokkuvõtval pressikonverentsil, et teen ettepaneku PPA peadirektorina jätkamiseks Elmar Vaherile. Teen seda pärast koalitsioonipartneritest valitsusliikmetega arutamist (konkreetselt justiitsminister Urmas Reinsalu, IRL-i valitsusdelegatsiooni juhi, ja peaminister Jüri Ratasega), kes andsid Vaheri kandidatuurile oma põhimõttelise heakskiidu.\n23. jaanuaril võtab minu abi esimest korda fraktsiooni nõunikega ühendust, kus pakub kohtumist nii Vaheri kui ka Päästeameti peadirektori kandidaadi Kuno Tammearuga.\n1. veebruaril selgub, et idapiiri ehitus kallineb üle kahe korra. Algatan siseauditi, et selgitada välja, kuidas idapiiri projekti ette valmistati ja miks ehitusprojekt viibis ning kas peadirektoril oli kallinemises isiklikku juhtimissüüd. Kuni auditi vahetulemuste selgumiseni peatan Elmar Vaheri ametissenimetamise ja konsultatsioonid fraktsioonidega.\nMinu abi teatab, et piiriauditi tõttu lükkame fraktsioonidega kohtumised edasi, kuid IRL-i fraktsioon avaldab ikkagi soovi kohtuda ja see kohtumine toimub 13. veebruaril kell 10.30.\n14. veebruaril saab hr Seeder eraldi idapiiri väljaehituse ülevaate, materjali, mis on kättesaadav vaid ministritele.\n7. märtsil toimub idapiiri kallinemise siseauditi vahekokkuvõtet avalikkusele tutvustav pressikonverents. Vahearuandest selgub, et projekti viibimise ja kallinemise tulenes ettevalmistustööks antud ebamõistlikult lühikesest tähtajast ja vähestest alusmaterjalidest. Vahearuanne ei tuvasta piiriehituse ettevalmistuses PPA juhtkonna hooletust. Teatan sealsamas pressikonverentsil, et jätkan Elmar Vaheri kandidatuuriga PPA peadirektori ametissenimetamisel.\n9. märtsil pakume uuesti fraktsioonidele kohtumist nii Vaheri kui ka KAPO peadirektoriks esitatava Arnold Sinisaluga. IRL-i sekretariaadijuhataja vastab, et Vaher on nende juures käinud juba veebruaris ja uuesti kohtuda ei soovi.\n16. aprillil olen koos Elmar Vaheri ja Arnold Sinisaluga riigikogu õiguskomisjonis, kuhu kuulub IRL-i esindajana Raivo Aeg. Enne komisjoni tulekut arutatakse fraktsioonides alati erakonna seisukohad ja küsimused läbi. IRL-i esindajal Raivo Aegil Vaheri kandidatuurile vastuväiteid ei ole.\n25. aprillil kinnitatakse järgmisel päeval toimuva valitsuse istungi päevakord, kus on kirjas nii Elmar Vaheri kui ka Arnold Sinisalu peadirektoriks kinnitamine. Nagu alati, vaatavad päevakava enne lõplikku kinnitamist üle ka valitsuserakonnad ja esitavad oma märkused hiljemalt sama päeva lõunaks. IRL-il ei ole ühtegi märkust ega vastuväidet.\n26. aprilli hommikul ligikaudu tund enne istungit teatab IRL-i valitsusdelegatsiooni juht, justiitsminister Urmas Reinsalu, et hr Seederile tuli Vaheri kandidatuuri esitamine liiga ruttu ja ootamatult. Helistan Seederile, kes teatab, et fraktsioonis on selles asjas erimeelsusi ja peaks veel arutama. Mingite kokkulepete rikkumisest pole juttugi. Pakun kiireloomulisi kohtumisi nii Seederile kui ka fraktsioonile sobival ajal. Lükkan istungi alguses Vaheri ja Sinisalu peadirektoriks kinnitamise nädala võrra edasi nagu Seederiga kokku lepitud. Kohtumisi nädala jooksul ei soovita.\n28. aprilli Postimehe artiklis ütleb hr Seederi erakonnakaaslane, IRL-i fraktsiooni aseesimees Priit Sibul, et fraktsioon on Vaheri jätkamist toetanud ja ka mulle seda öelnud. IRL-i fraktsiooni liige ja erakonna esindaja õiguskomisjonis Raivo Aeg ütleb samas artiklis, et ei tea fraktsiooni väidetavatest kõhklustest midagi.\n2. mail lõpeb Elmar Vaheri ametiaeg. Hr Seeder lubab ka meedias, et IRL ei takista Vaheri ametissenimetamist.\n3. mail kinnitab valitsus Elmar Vaheri PPA peadirektoriks ja Arnold Sinisalu KAPO peadirektoriks.\nKokkuvõttes jäävad hr Seederi süüdistused minu jaoks täielikult alusetuteks, arusaamatuteks ja koostööd õõnestavateks. Oma tegevuse ja ettepanekute tõestamiseks on mul olemas kohtumiste kokkulepped elektrooniliselt taasesitataval viisil. On kahju, kui IRL-i fraktsioonist tulnud vastused olid neil omavahel kooskõlastamata, aga seda ei saa ka keegi nende eest teha, isegi mitte siseminister.


Postimehe otsepilt: eeloleval nädalavahetusel selguvad Eesti meistrid takistus- ja koolisõidus - Otseülekanded - Ratsutamine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPostimehe otsepilt: eeloleval nädalavahetusel selguvad Eesti meistrid takistus- ja koolisõidus\n24. august 2016, 16:17\nRuila ratsakeskusesse kogunevad sel nädalalõpul parimad Eesti takistus- ja koolisõitjad, et selgitada välja nende ratsaalade kõikide vanuseklasside Eesti meistrid. Pühapäevast võistluspäevast näeb ülekannet Postimehe veebis. Pühapäevane ülekanne algab kell 9.00.\nMeistrid selguvad kahevoorulise võistluse tulemusena. Takistussõidu kompleksarvestuse parimad selgitatakse vastavalt esimese päeva kohapunktide ja teise päeva karistuspunktide summale. Võrdse tulemuse korral loeb parem tulemus teisel päeval. Koolisõidus konverteeritakse osavõistluste protsendid punktideks 1:1 ning liidetakse kompleksarvestuses. Võitjaks on suurima summa saanud võistleja. Võrdse summa korral annab paremuse kõrgem tagajärg teisel osavõistlusel.\nNeljapäeval ja reedel peeti takistussõidus väikeste ja suurte ponide, laste ja juunioride ning koolisõidus poniratsanike ja juunioride osavõistlused. Laupäeval ja pühapäeval toimuvad noorte ja seenioride klassi osavõistlused, kus medalisaajad selguvad pühapäeval. Pühapäevasest võistlusest on samuti võimalik osa saada Postimehe veebis. Lisaks selguvad parimad mõlema ala harrastajate seas. Siin ei anta välja Eesti meistri tiitlit, kuna tegemist pole vanuseklassi põhise tiitlivõistlusega.\nSeenioride koolisõit, kus tiitlit kaitsevad Dina Ellermann ja Landy’s Akvarel, algab pühapäeval 11.20. Ellermannile pakuvad konkurentsi Age Luha, Diana Pruks, Getter Kangur, Grete Hussar ja Heli Hussar. Takistussõidu põnevam osa algab 16.00. Tiitli eest asuvad muuhulgas võistlustulle Gunnar Klettenberg, Tiit Kivisild, Rein Pill, Kertu Klettenberg, Katrin Pill, Hanno Ellermann ja eelmise aasta Eesti meister Urmas Raag.\nTäpsem ajakava ja info ning samuti stardijärjekorrad ja tulemused on leitavad SIIN LEHEL\nOtsepilt ja -blogi ⟩ Rallivõidu nimel käib pingeline heitlus: Evansil ja Ogier'l on kaksikjuhtimine (12) Loe artiklit Vaata videot\nAJA PEEGEL ⟩ Holokausti võimalikuks muutnud krematooriumitootja nägi end ajaloo ohvrina (34) Loe artiklit


EGCC Trophy by Euronics - Ajakiri Golf\nEGCC Trophy by Euronics\nUudised 4.07.2013 1 Min lugemine\nEsimest korda Eesti golfi ajaloos toimub 4-päevane golfivõistluse – EGCC Trophy by Euronics.\nVõistlusel, kus neli päeva mängitakse löögimängu tagatiidelt, on võimalus koguda ka World Amateur Golf Ranking ning\nEGL Ernst & Young Tour 2013 edetabeli sarja punkte.\nEGCC Trophy osavõtutasu on kõigest 100€ (sisaldab kõiki mänguringe ning pidulikku õhtusööki finaalpäeval).\nAutasustatakse meeste ja naiste kolme parimat mängijat. Lisaks on Euronics kõikide osalejate vahel välja pannud 2 loosiauhinda, milleks on iPad 32GB Wifi (3. generatsioon) !


Keenias raske avarii teinud rallisõitja ei tundnud oma jalgu - WRC - Autoralli MM 2021 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKeenias raske avarii teinud rallisõitja ei tundnud oma jalgu\n27. juuni 2021, 16.37\nRai Tejveer keeras auto üle katuse. Foto: @WahomeMaxine/Twitter/SCANPIX\nWRC3-klassis võistlev Tejveer läks ühte hüppesse liiga uljalt, maandudes Volkswagen Polo GTI R5 masinaga ninale ja sealt üle katuse. Kuigi auto oli korralikult mõlkis, pääseti tõsisemate vigastusteta.\nTejveer toimetati igaks juhuks helikopteriga haiglasse kontrolli, kaardilugeja Gareth Dawe ei vajanud sedagi.\nNüüd avaldas Capital Sportiga vestelnud arst, et avariis sai Rai selgroog tugeva löögi, mille tagajärjel ei saanud keenialane oma jalgu liigutada. Rallisõitjat ootab õigepea ees operatsioon, mis viiakse ilmselt läbi väljaspool Keeniat.\nSafari ralli võitis Sebastien Ogier, teine oli Takamoto Katsuta ning kolmas Ott Tänak, kes suutis võita ka punktikatse.


Sunflower Krundi Diagramm Storyboard by et-examples\nSunflower Krundi Diagramm\nSimon ja tema sõbrad, Arthur ja Josek, vangid natsi koonduslaagris. Nad puhastada meditsiinilise jäätmeid ümber armee haiglas haavatud Saksa sõdureid. Ühel päeval tema teel tööle, Simon peatatakse õde ja viidi voodi kõrval sureva 21-aastane natside sõdur.\nSegaduses, miks ta on seal, Simon palub Karl mida ta tahab koos juut. Karl tulu ütle talle lugu hirmutegusid ta pühendunud oma aja täitva SS sõdur. Ta räägib loo, kuidas ta määrata hoone tulekahju üle 200 juudi perekonnad sees ja seejärel tulistas nagu nad üritasid välja hüpata aknad põgeneda tuld.\nPärast räägib Simon mida ta oli teinud, Karl tulu küsida Simon andestust. Karl arvas, et ainus viis rahus surra oli selge tema teadlik ja andestuse palumine juudi inimene. Kuid Simon jätab ruumi ilma vastates teda. Sel ööl, Simon arutleb moraali küsimus sõpradega oma kasarmutesse. Järgmisel päeval, kui ta naaseb, Karl on surnud.


Asjadest: helmikuu 2008\nE6 on snaiper!\nKäisime E6ga märki laskmas. Esimene päev: kaugus 4m. Rohelised ringid on E4 tabamused. Teine päev: Kaugus 5m Arvestades seda, et P6 hoidis püstolit täiesti ise, -ja et tegu oli üldse esimese märkilaskmisega -võib tabamisprotsenti ja tule tihedust pidada lausa suurepäraseks! Olen väga uhke!\nVeelkord "Ei politseiriigile!"\nSattusin peale, kui tegelased (loomulikult N.M juhtimisel!) Banaani juures miitingut pidasid. Eriti häiriv oli, et kohal olid ka kaks Vene Föderatsiooni saatkonna esindajat. Miitingul oli loomulikult jälle pisut antifašistlik iseloom...\nPommirobot läheb tööle\nEi tea, kas Pommirobotil kodus väikseid roboteid pole kellele ta enne lahkumist musi teeb ja sülle võtab? Või no ega ma ei tea mida robotid sellistel puhkudel teevad. Sünkroniseerivad midagi?\nHambakaitsemete kasutamisest lasketiirus (P6)\nTuleme E4 ja P6-ga metsast õhupüstolist märki laskmast ning arutame tulevasi tegevusplaane.Pakun neile välja, et kui E4 ja P6 suuremaks kasvavad, võiks minna päris lasketiiru päris püstolist päris padrunitega märki laskma. P6 ja E4 kuulavad huvitatult. Lisan juurde, et päris lasketiirus peab (kõrvade kaitsmiseks) tingimata kõrvaklappe kandma, sest paugud on kõvad."Kas hambakaitsmeid kaa?" küsib P6."Hambakaitsemeid või?" olen pisut hämmingus."Jah! Et hambaid kaitsta!" täpsustab P6.\nE4 tunneb midagi\nE4 istub põrandal ja vahib telekat. Sööb kõrvale makarone ja joob tassist vett peale.E4 (hädaselt): "Mul on mingi tunne!"Mina: "Mis tunne sul on?"E4 (üpris kurjalt): "Ma ei tea!"\nVõimsad suured augud\nNeed suured ja sügavad augud mida linnas kaevatakse, tekitavad mus alati imetlusesegast aukartust. Ma olen alati täitsa hämmingus, kui suured need ikka on ja kui võimsate raudtaladega need toestatud on ja kui sügavad. Salamisi ma tegelikult isegi loodan, et sinna ei tehtakski mingit maja vaid auk jääks nii nagu on -suur ja aukartustäratav. Siis saaks ka inimesed aru, kui võimas asi on loodus ja et elu on üks väga habras ja ebakindel asi ja et pole vaja arvata, et sa oled jube tähtis ja maailma naba. Lisaks ilule on nendes aukudes näha ka suurepäraseid arhitektuurilisi lahendusi -vaadake kasvõi seda kõige ülemise pildi imekaunist jalgteed või alumise pildi funksionalistlikku treppi! Lihtsalt super ilus!\nPäris hea asi Hansapangal tehtud\nNad on vedanud panka lastele laua ja toolid ja värvipliiatsid. Täitsa hea mõte. Kuigi samas nagu pisut Mäki moodi. Et varsti on Hansapangas mingi laste tuba, kus nad siis igasuguse panganänniga mängivad ja sünnipäevi korraldavad.Ja tegelikult võiks asja kohe veel põhjalikumalt ette võtta. Näiteks mingi diivan neile, kes pole suutnud oma eluasemelaenu maksta ja on koduta jäänud. Oleks hea vähemalt päeval pisut soojas toas tukastada. See võiks isegi nari olla. Siis mahuks kaks tükki magama.\nMehed tajuvad romantikat erinevalt ma arvan\nHiljuti oli meestel 1 väga romantiline päev. Osa mehi oli läinud vanasse liivakarjääri kalale ja paistsid täiega kena ilma, siledat jääd ja kesist kalaõnne nautivat. Mõned teised käisid aga tiirus märki laskmas, -mis oli kah väga romantiline. Padrunid särasid päikese käes nagu mingi muistne lohekuld. Ning samast kõrvalt kostis kaitseväelaste autmaadivalanguid nagu rähni toksimine kevadises metsas. Taevas oli kuidagi ebamaiselt kõrgel ja elada oli kerge. Lähettänyt\nUus militaarsõnastik valmimas!\nLoomulikult pidime me hakkama AA33-ga leiutama vasteid võõrkeelsetele militaarterminitele. Tulemus on juba praegult paljutõotav ja mitmekesine (lisaks muud kasulikku nipet-näpet):Printer: kirjapritsPrintima: piltimaArvuti: puuter, läpakas - üsäpuuter, üsäkRakett (kosmoserakett): kratt, händ, putk, ilmaputkKorduvkasutusega kosmoserakett: suusk, ilmasuusk, ilmaputkKosmonaut: ilmarRakett (soome k ohjus tähenduses, a la tankitõrjerakett): tankitõrjeputk, leiliputkRaske /tankirusikas, rassõ-rase: rase leiliputk (näide: hävitasin raseputkega 2 tanki)Tank: puuk, püttSoomuk, soomusauto: punsu, soomuspunsuPüss: putk? (ründeputk = ründepüss?)Käsigranaat: paukmuna, sõjamuna, raudmuna (näide: rase pütihävitusmuna)Kumulatiivne lõhkepea: tulimuna, leiliots, leiliotsik, leiliputk (näide: minu pütihävitusputkel on leiliotsik)Tanki soomusel asuvad lõhkelaengud: paugupadi (vaenlase pütil on peal paugupadjad leiliputkede vastu)Tankitõrjemiin: pütitõrje padi, pütipadi, kook, pütihävituskookJalaväemiin: päkapadi, päkapauk, kook, jalaväekook, päkakookHüppav püünismiin: hüppav püüniskookKopter: krattTuumapomm: väenui (näide: ameeriklased heitsid jaapanlaste pihta väenuia)Komposiitkiiver, komposiitmaterjal: lõimraud, lõimkiiver, lõimkaapKiiver: kaap, raudkaap, lõimkaapPomm: nui, tsaukPommikild: pudsu, tsäbä, nuiapudsu, nuiatsäbä, tsaugatsäbä (näide: õhk oli tsäbä täis)Kobarpomm: kobartsauk, kobarnuiSõnavara on mõistagi jätkuvalt avatud...\nAntifašistid vihkavad isegi liiklusmärke!\nTe mäletate ju kõik neid ajaloolisi filmikaadreid, kui antifašistid rahvusraamatukogu juures liiklusmärki raputasid? Nüüd nad ongi ühe juba alla saanud ja isegi kõveraks painutanud!Miks nad märke vihkavad või? Ma ei tea täpselt...-võibolla esindavad liiklusmärgid neile mingit korda ja ülekohtust süsteemi...- fašismi?!See on täitsa võimalik...\nEesti ametlik gaasimask\nKaitsejõududes kasutusel olev gaasimask koos saksa lisafiltriga. Salapärane nublakas ja voolikujupp maski "kärsa" peal on joomisvoolik. Nii et samal ajal, kui ümberringi hõljuvad vastikud napalmiaurud, võib sõdur rahulikult kaasavõetud Isostari libistada ja uusi kurje tegevusplaane välja haududa. Selline see elu juba kord on -mis parata.\nKuidas asjad Võrumaal käivad\nVestlesin oma lapsepõlvesõbra AA33-ga. Ta elab Võrumaal -Kanepi kandis (olete ehk kuulnud?).Teema läks meeste eneseteostusele (seoses Kosovoga) ning siis ütles AA33 oma Kuldse Lause:"Võrumaal käib asi nii, kõigepealt tehakse oma naisele kaks last, siis naise õele laps, naabrinaisele laps ja ka naabrinaise venna naisele laps ja siis oma naisele jälle kolmas".\nVäga seksikas kanister\nVõrreldes nende haledate plastmasskanistritega mida tänapäeval müüakse, on see eksemplar ikka tõeline macho-kanister. Sellise kanistriga sõbrad, tunnete ennast ka ise tõeliste tegijatena. Eurovisioonile sellisega muidugi minna ei sobi...\nSeda mänguasja ei tasu eriti nagu osta...\nAmeeriklased on täitsa endale omaselt välja mõelnud eriti imeliku mänguasja. Ma saan nii aru, et see peaks äratama lastes huvi arheoloogia vastu sest sa saad justkui täitsa ise väikese kõõvitsaga savis urkida.Asi on selles, et pildil näha olev sekelett on tükkidena valatud ülikõva Roosa Aine sisse, mis näeb välja ja on ka omaduste poolest nagu poolik telliskivi. Lisaks on karbis väike kõõvitsapulk. Millega peaks siis need dinosauruse "luud" justkui tellisest välja urgitsema. Tundub vahva, eks?Aga lisaks kõõvitsale on karbil kiri, et see roosa "savi" milles kondid on, määrib riideid ja käsi, on mürgine ja seda ei tohiks sisse hingata. Lisaks sellele on Roosa Aine peenike nagu puuder ja lendab kõikjale laiali ja määrib kõik ära, kui sa seda urgitsemist just mõnes korralikus karbis ei teosta. Pealegi ei tule lapsel urgitsemisest tegelikult midagi välja sest roosa aine on roppkõva ja võid ennast higiseks saagida, enne kui midagi üldse juhtuma hakkab. Seega sunnib laps hoopis oma vanemaid selle pooliku tellisega tegelema. Kiunudes samal ajal kõrval, et miks juba skelett välja ei tule. Et mis värk on?!Parim on see, et lähete Roosa Ainega õue ja lööte selle haamriga puruks. Peksate kõik skeleti tükid vasaraga Roosa Aine seest välja ja pesete siis kraani all puhtaks. Tulemuseks on täitsa mõttetu dinosauruseskelett, mille tükid omavahel eriti hästi kokku ei klapi.Lapsed tunnevad sellest umbes 30 sekundit siirast rõõmu...\nMida?!! A. Le Coq-i õllereklaam Reaalkooli hoovis?!!!\nAvastasin eile, et Tallinna Reaalkooli hoovis laiutab räme A. Le Coq-i õllereklaam. Ja otse algklasside koolimaja kõrval! No eks väikestel juntsudel ongi tegelikult hea peale tunde veidi palli põrgatada ja samal ajal punast silti vaadata. Iga kord, kui viskad palli vastu põrkelauda näed mõnusat punast õllereklaami -ja just selleks ajaks, kui tekib tõsisem huvi õlletoodete järele, -ongi logo korralikult mällu kinnistunud!\nMõistus on inimesele eluallikaks (Õp 16:22)\nÕp 16:22 Mõistus on omanikule eluallikaks, aga rumalus on rumalatele karistuseks.Veel üks seletus käesolevale (kahtlemata ebamaist päritolu nähtusele) Ps 114:1-8Kui Iisrael läks välja Egiptusestja Jaakobi sugu umbkeelse rahva juurest, siis sai Juuda tema pühamuksja Iisrael tema valitsusalaks. Meri nägi ja põgenes,Jordan pöördus tagasi. Mäed hüplesid otsekui jäärad,kingud nagu lambatalled. Mis sul oli, meri, et sa põgenesid, Jordan, et sa pöördusid tagasi, mäed, et te hüplesite otsekui jäärad, ja teie, kingud, nagu lambatalled? Issanda palge ees värise, maa, Jaakobi Jumala palge ees, kes muudab kalju veejärveks, ränikivi veeallikaks!Seega on täiesti võimalik, et...-päris keeruline juhtum igatahes... Lähettänyt\nPäris ilus ripats\nAlguses arvasin, et filigraan, aga lähemal uurimisel selgus, et ikka stantsitud. Aga ripatsi kohta väga põhjalik ja ornamentaalne töö. Vanaaegne. Muide kõik augud ja mustrid on käsitsi välja saetud...\nLeo Kunnas: 35 viga Eesti iseseisva kaitsevõime arendamisel!\nJärjekordselt üks kohustuslik kirjatükk kõigile vastutustundlikele kodanikele.Teades ja tundes Leod isiklikult, võin öelda, et Leo ei räägi, kui asi pole rääkimist väärt.Usun, et iga kodanik peaks nendele teemadele kaasa mõtlema ja vajadusel loomulikult ka tegutsema.Lahinguväljal näeme! :(\nE4 pea väriseb\nSõidame E4ga kodu poole, ja E vaatab aknast välja.Pöörab siis minu poole ja ütleb:"Tead mis?, kui ma söön palju siis mu pea hakkab värisema".E4 kõigutab pead, et ma aru saaks.Mina: "kas igasuguse söögiga või?"E4: "jah!"E4 Jääb hetkeks mõttesse ja lisab: "Ainult kakaoga ei värise"."Mmm..." teen mõtlikku häält ja sõidame edas. Märkan, et oleme jõudnud Vabaduse Väljakule.\nMingi uus kool? Lähettänyt\nMida?!! A. Le Coq-i õllereklaam Reaalkooli hoovis?...\nLeo Kunnas: 35 viga Eesti iseseisva kaitsevõime ar...


Seeniorid - Endised korvpalliässad pallivad täna ja homme Pärnus\nTäna kogunevad Pärnusse rahvusvahelisele korvpalliturniirile Ice Cup seeniorkorvpallurid Eestist, Lätist, Leedust, Venemaalt ja Ukrainast, kuuendat korda saab teoks talvine korvpallipidu.\nMängud toimuvad Pärnu Spordihoones, mängude algus on laupäeval ja pühapäeval kell 10. Avatseremoonia on laupäeval, 27. veebruaril, kell 12 ja lõpetamine pühapäeval, 28. veebruaril, kell 15.\nKokku osaleb Ice Cupil 37 võistkonda 5 riigist, palliplatsile astub enam kui 360 mängijat. Selleaastase Ice Cup turniiri osalejate arv on ajaloo suurim.\nPalliplatsil saab näha endisi mitmete tiitlitega Eesti koondislasi Ivo Saksakulmu, Harri Drelli, Guido Kundlat, Anti Kallet ja mitmeid teisi tuntud nimesid.\nPärnu meeskonnas jookseb platsile kunagine Žalgirise mängija ja Arvydas Sabonise tiimikaaslane Arvydas Venclovas. Pärnust on väljas kaks võistkonda, palliplatsil saab näha ka Pärnu korvpalli arendajat Mait Käbinit.\nNaistest on kohal Eesti naiste koondise hiilgeaegadest tuttavad Ülle Järv ning Piret Jahilo ja nooremast põlvkonnast Kai Lass, Katrin Olmari ja mitmed teised nimekad mängijad. Lätlaste, leedukate, venelaste ja ukrainlaste võistkondades on samuti oma maade endised koondislased ning mitmeid tiitleid võitnud mängijad.\nKorvpalliturniiri edule aitavad kaasa suurepärased toetajad: Saare, Selver, My Fitness, Pärnu linn, Amserv, Candle Light, Toiduvägi, Perona Bowling, Estonia Medical Spa & Hotel, Wasa, SleepAngel, Oriflame, Kaja Keraamika, Taluturg, Allew Magusamaailm, ePood24.eu, Mamm&Frunkt, Manuson, Enn Kull, Endla Teater, Pärnu Muuseum, Seppälä, Wendre, Kanpol, Saku, Tallinna Teletorn, Meenemünt, Pizzahunt, Valgeranna Seikluspark, Villa Wesset, Korvpalliklubi Pärnu, Turundustugi, kuurordigalerii Central.


Huvide konflikti ja korruptsiooni vältimine - Addenda\nKoolituse käigus anname praktilised juhised, kuidas korraldada tegevus nii, et huvide konflikt ja oht õigusrikkumiseks on reaalselt ennetatud ning asutuse või äriühingu asjaajamine on korrektne ja seda on selgesti näha väljaspoole. Käsitleme praktilisi näiteid selle kohta, kuidas huvide konflikti ja korruptsiooni ennetamiseks vajalik dokumentatsioon ja töökorraldus on erinevates asutustes või äriühingutes korraldatud.\nsaab teadmised asjassepuutuvatest õigusaktidest, olulistest mõistetest ja korruptsiooni ennetamiseks vajalikest dokumentidest ning töökorraldusest.\nAudiitorid, finantsjuhid, organisatsiooni juhid, juristid, projektijuhid, riigihanke spetsialistid jt.\nKoolitus on mõeldud nii juhtidele, kes peavad korruptsiooni vältimise korraldama, kui ka töötajatele, kes peavad teadma, mis täpselt on huvide konflikt või korruptsiooniohtlik olukord ning oskama neid olukordi kas ära hoida või siis hästi lahendada\nAlar Urm käsitleb koolitusel järgmisi teemasid:\nerinevad otsused ja olukorrad\nhuvide konfliktide ettenägemine ja vältimine\nsisekord, dokumendid ja nende rakendamine\nkorrektne asjaajamine päriselt ja ka väljapoole nähtavalt\nTegutseva vandeadvokaadina on vandeadvokaat Alar Urmi töölaual ehitus- ja riigihangete valdkonna lepingud, kindlustuse ja haldusõiguse probleemküsimused ja vaidlused. KOV tööspetsiifikaga on Alar Urm puutunud kokku enam kui 20. aasta vältel. Alar Urm on suure juhtimis- ning koolitajakogemusega: on erinevate ülikoolide lektor, lisaks on tal juhi kogemus erinevatest riigiasutustest, paljude äriühingute nii nõukogu kui ka juhatuse liikme kogemus.


Eesti Kontsert alustab uut aastat renessansimeistrite muusikaga - Muusika - Kultuur\n5. jaanuar 2022, 9:55\nVokaalansambel Floridante Consort FOTO: Sabine Burger\nEesti Kontserdi kevadtalvine hooaeg saab alguse võrratu renessansiaegse vokaalmuusikaga. Kontsertidel «Uuestisünd» 6. jaanuaril Tallinnas ja 12. jaanuaril Tartus astub publiku ette vokaalansambel Floridante Consort koos ansambliga.\nKontsert «Uuestisünd» (pr k renaissance) elustab killukese renessansiaegsete meistrite Euroopat. Kõlab Orlando di Lasso, Cipriano de Rore ja Giaches de Werti vokaalmuusika Francesco Petrarca ja Torquato Tasso lüürilistele tekstidele, milles on peidus tubli annus varjatud kirge ja armuvalu.\n«Paljud meist on Louvre’is imetlenud «La Giocondat», Leonardo da Vinci salapäraselt naeratavat Mona Lisat. Samamoodi tunneme ka Petrarca kauneid värsse ja oleme sedakaudu aimu saanud kaunist ja rikkalikust keelest, mille metafooridesse peidetud erootika on ehk põhjustanud ka tulle kuulsa äraseletatud naeratuse Mona Lisa palgeil,» tutvustab kontserdikava tagamaid Saale Fischer.\n«Kava aluseks on noodsamad Petrarca tekstid, mille tema kaasaegsed helimeistrid on valanud lauluvormi. Sõnumi edasiandmine eeldab lauljailt iga sõna ja nende allteksti täielikku tundmist, seega on kontserdile eelnenud suur eeltöö n-ö laua taga ja tulemus on suurepärane. Da Vinci-aegse helimaailma elustamisse on kaasatud ka ajaloolised pillid,» räägib muusik.\n«Uuestisünd» kõlab neljapäeval, 6. jaanuaril Estonia kontserdisaalis ning 12. jaanuaril Tartus Heino Elleri Muusikakooli Tubina saalis.


Granit-100 Flooring — Albeka\nИзнос въездного пандуса\nСохранение влаги в свежем бетоне\nGranit-28Cure грунт для бетона\nGranit-100 Flooring kulumiskindlus katse\nImmutusainega Granit-100 Flooring töödeldud betoonist valmistatud näidise kulumiskindluse katsetamine.\nKatsetamiseks kasutati betoonplaati, mis oli valmistatud 25/30 tugevusklassiga tsemendi-liivasegust ning lastud kivistuda 28 ööpäeva. Ühte poolt plaadist töödeldi immutusainega Granit-100 Flooring, teine pool jäeti töötlemata. Immutusaine pealekandmine toimus 20 mm laiuse pintsliga. Pealekandmist teostati õhukeste kihtidena, vastavalt immutusaine plaadi sisse imendumise määrale. Enne plaadi töötlemist niisutati seda kergelt. Teistkordne töötlemine viidi läbi üks tund pärast esimest korda töötlemist.\nViis ööpäeva pärast immutusainega töötlemist lihviti plaadi pinda (immutusainega töödeldud ja töötlemata osa, vt fotot) nurklihvimismasinaga Makita, mille võimsus on 0.8 kW, 11000 pööret, terasharja läbimõõt – 90 mm. Töötlemisaeg 20 sekundit.\nImmutusainega töödeldud poolel eemaldas hari ainult tsemendipiima, töötlemata osas tekkis aga silmaga nähtav tühik. Tühiku sügavuse kindlakstegemisel kasutati mikromeetrilist sügavusmõõdikut GM-25, GOST 2470-92, mõõtmistäpsusega – 0.1 mm. Tühiku ruumala kindlakstegemiseks loodi mõõtmistulemuste alusel kahe tühiku profiil – immutusainega töödeldud ja töötlemata osades. Profiilide järgi tehti kindlaks tühikute maht. Betoonplaadi osas, mis oli immutusainega töötlemata, oli tühiku maksimaalne sügavus – 0.87 mm, immutusainega töödeldud osas – 0.08 mm. Immutusainega töödeldud osas eemaldas terashari ainult tsemendipiima ega tunginud näidisesse.\nTühikute ruumalad, mis tekkisid immutusainega töötlemata ja töödeldud plaadiosade sisse, olid vastavalt: 211 mm3 ja 22.6 mm3.\nBetooni kulumiskindluse kindlaksmääramise testid GOST-i ja EL-i standardite järgi tuginevad näidise massikao mõõtmisele betooni pinna mõjutamisel pöörlevate abrasiivketastega või selle rullimisel ja vastu pinda surumisel kõvasulamist rataste abil.\nEespool esitatud tekst korreleerub standardtestidega.\nHarja pealispinna ringkiirus on ligikaudu 60 m/s. Harja traadi kõvadus jääb vahemikku 7.5 ühikut Mohsi skaala järgi. Töötlemata tsemendi-liivasegu kõvadus on Mohsi skaala järgi vähemalt 7 ühikut. Kuid harja traatide kõvadusest ei piisa, et jätta immutusainega töödeldud näidise pinnale kulumisjälgi, sest näidise pinna kõvadus on pärast immutusainega töötlemist tõusnud 9 ühikuni Mohsi skaala järgi. Harja näidisele toimimise põhimõte seisneb järgmises: pöörlevad traadid tekitavad lööktoime ja eemaldavad tsemendi-liivasegu lahtiseid osakesi. Katsetuste tulemustest on näha, et immutusaine Granit-100 Flooring mitte ainult ei suurendanud näidise pinna kõvadust, vaid suurendas ka oluliselt tsemendi-liivasegu löögikindlust.\nNäidise pinnale tekkinud tühimike võrdlemisel võib teha järelduse, et immutusainega töödeldud näidise pinna kulumiskindlus ületab töötlemata pinna kulumiskindlust rohkem kui 9 korda.


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Grillikatastroof\nno see pildil lihatükk pole ju üldse ülemõistuse rasvane et kohe peaks prügikasti viskama. Imelik kohe lugeda et visatakse prügikasti..tõesti, anna enne juba koerale siis.\nTT Sunday, 26 October, 2014\nLihast saime ikka vardad ja kõhu täis aga pekki oli siiski nii sendi paksuselt. See läkski prügikasti ringiga grillile ja lõpuks leegitsedes taeva. Koerale ei tohtivat anda, pidavat kolesterooli lakke viskama, äkki jääb süda haigeks :P


Samsungi DigiPass viib kümme võistkonda digiseiklusele : Õpetajate Leht\nSamsungi DigiPass viib kümme võistkonda digiseiklusele\n21. sept. 2016 Samsung Digi Pass - 1 Kommentaar\nTäna selgusid kümme võistkonda, kes alustavad digiseiklust tasuta koolitusprogrammis Samsungi Dig Pass. Programmis osalejad töötavad Tallinna ülikooli õppejõudude käe all välja oma digilahendused ning arendavad sealjuures oma digitaalseid ja sotsiaalseid oskusi. Ideid esitati programmi eri valdkondadest, alustades kunstide ja tantsu, lõpetades infotehnoloogiaga.\n„Laekunud ideede mitmekesisus näitas, et kutsekoolinoored on väga leidlikud oma eriala või koolielu puudutavatele kitsaskohadele infotehnoloogiliste lahenduste väljapakkumisel,” sõnas programmi üks koolitajaid, Tallinna ülikooli digitehnoloogiate instituudi analüütik Jaanika Hirv. Ta lisas, et meeskonnad tulid näiteks välja mõttega arendada rakendus laotöötajate töö lihtsustamiseks, luua äpp tantsuliigutuste õppimiseks või lahendus, mis aitaks uues koolimajas orienteeruda.\nKoolitusprogrammis Samsungi DigiPass õpetatakse noortele kutseõppuritele DIGCOMP raamistikus välja toodud oskusi. Need on Euroopa Komisjoni kehtestatud ja Eesti vajadustele kohandatud digioskused, mida on tänapäeva ühiskonnas toime tulemiseks tarvis. Värskelt omandatud pädevuste tõendamiseks saavad noored Samsungi digipassi ja nende oskusi kirjeldavaid digitaalseid õpimärke (badges). Esimesed sammud digiidee väljatöötamise suunas tehakse koos mentoritega 30. septembril ja 1. oktoobril toimuval seminaril.\nValituks osutunud ideed on pärit Tallinna, Tartu, Raplamaa, Võrumaa, Valgamaa, Ida-Virumaa ja Pärnumaa kutsekoolidest. Programmi pääsenud kümme ideed valis välja žürii, kelle hulka kuulusid Kutsekoja, haridus- ja teadusministeeriumi, sihtasutus Innove, HITSA, Tallinna ülikooli, Euroopa Komisjoni esinduse Eestis, IT- ja koolitusfirma BCS ja UNESCO Eesti rahvusliku esinduse esindajad.\nProgrammi tublimaid ootab tõeline töökogemus – praktika suures tehnoloogiaettevõttes Samsung ja ühes oma eriala juhtivas ettevõttes Eestis. Lisaks saavad noored auhindu ning võimaluse võita oma koolile VR virtuaalreaalsuse prillid. Programmist saab lähemalt lugeda Samsungi DigiPassi koduleheküljelt.\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Samsungi DigiPass viib kümme võistkonda digiseiklusele”\nValgamaa Kutseõppekeskus ütleb:\n26. sept. 2016, 09:08\n[…] artikkel ka Õpetajateleht ning […]


Hajaasustuse programm - Hiiumaa vald\nHajaasustuse programmi taotlusvoor avatud 1. veebruarist 1. aprillini\nRiigi Tugiteenuste Keskuse programmi eesmärk on tagada hajaasustusega maapiirkondades elavatele peredele head elutingimused ja aidata seeläbi kaasa elanike arvu püsimisele hajaasustusega maapiirkondades. Toetuse abil on võimalik välja ehitada veevärk ja kanalisatsioon, teha korda koduõuest suurele teele viiv juurdepääsutee või paigaldada autonoomseid elektrisüsteeme. Projektide teostumisse panustavad võrdselt nii riik, kohalik omavalitsus kui ka taotleja.\nMaksimaalne toetus majapidamisele on 6500 eurot. Toetuse osakaal projekti maksumusest on maksimaalselt 67% ja omafinantseering vähemalt 33%.\nProjekti ajalise kestuse arvestus algab toetuslepingu sõlmimisest ja projekti elluviimine peab olema lõppenud 31. oktoobriks 2023.\nInfo ja erisused eelnevatest aastatest:\nPuuduvad eelistatud sihtrühmad. Lähtuvalt kohalikest vajadustest on KOVil õigus kehtestada toetuse andmisel eelistatud sihtrühmad.\nToetust ei anta samadele tegevustele. Näiteks kui majapidamine on saanud viimase 5 aasta jooksul toetust puurkaevu rajamisele ja nüüd küsib filtersüsteemile, siis seda ei saa, kuna kuuluvad sama tegevuse alla – majapidamises joogivee kättesaadavuse tagamine.\nSularahas ei arveldata. Projekti raames tehtud kulud tuleb välja maksta toetuse saajale või kaastaotlejale või nende lähisugulasele või hõimlasele kuuluvalt pangakontolt või korterelamute puhul ka vastava korteriühistu pangakontolt.\nTööd lõppevad kasutusloaga. Kui välja arvata kinnise reoveemahuti paigaldamine, mis võib lõppeda ehitusteatisega, tuleb tööde lõppedes taotleda kasutusluba. Kasutusluba eeldab teostusjoonist.\nHinnapakkumiste tähtaeg. Võrreldavad hinnapakkumised peavad kehtima vähemalt 6 kuud.\nTaotlusi võtavad vastu kõik osavallavalitsused oma ruumides või e-posti teel. Taotluste vormid on olemas kohapeal või leiad need RTK kodulehelt.\nHajaasustuse programmi taotlusi võetakse tänavu vastu 1. veebruarist – 1. aprillini allkirjastatuna paberil või digitaalselt osavallavalitsuses üle Hiiumaa:\nEmmaste osavallas: Pilvi Post pilvi.post@hiiumaa.ee\nKõrgessaare osavallas: Maiken Lukas maiken.lukas@hiiumaa.ee\nKäina osavallas: Veronika Kaevandes veronika.kaevandes@hiiumaa.ee\nPühalepa osavallas: Reet Nisumaa reet.nisumaa@hiiumaa.ee\nHajaasustuse programmi taotluste rahastamine 2022


Kilbi ja mõõgaga. Sajandeid hiljem - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n20. september 2014, 16:22\nPõhjuseks asjaolu, et selles muidu rahuliku olemisega puhkekülas käis täie hooga halastamatu buhurt. Küsite nüüd kindlasti, et mis see buhurt on. Minul läks seda sõna esimest korda kuuldes kõht tühjaks, sest mõttesse kerkis mõni maitsev roog või magustoit. Tegelikult jääb asi toidust kaugele – buhurt on täiskontaktne keskaegne grupivõitlus, kus välguvad mõõgad ja kolisevad raudrüüd.\nAh et mis mõttes täiskontaktne? Põhimõtteliselt peaks see tähendama, et võitlejad löövad üksteist päriselt ja nii, nagu torust tuleb. Tuleb tunnistada, et olin ettevõtmisest kuuldes esialgu veidi skeptiline, pidades sellist ajaloolist mõõgavõitlust pigem läbimõeldud koreograafiaga tantsuvõistluseks. Ma eksisin. Ja kuidas veel.\nEhtsast rauast mõõgad\nVahitornidega ümbritsetud puidust linnuse väravatest läbi astudes vajub meeletu koguse keskaegse riietuse ja sõjavarustuse nägemisest suu lahti ja silmad löövad särama nagu poisikesel, kes mänguasjapoest oma esimese plastmassmõõga välja on valinud. Ainult et need mõõgad, mida siin kasutatakse, pole plastmassist. Nagu ka turvised, mida mehed kannavad. Ühel korralikul lahinguvalmis mõõgavõitlejal on koormana seljas üle kolmekümne kilo rauda ja nahka. Mehed ei tulnud siia nalja tegema.\nKui muidu võib keskaegset mõõgavõitlust ja varustust suvistel perepäevadel linnustes üle Eesti ikka uudistada, siis selline ametlik meeskondlik turniir on meie kodumaa pinnal esimene. Turniiri korraldab Eesti ajaloolise mõõgavõitluse liit, kes on väiksemaid turniire korraldanud alates aastast 2010, kui tähistati Ümera lahingu 800. aastapäeva.\nTurniiriks on ennast valmis pannud kolm meeskonda: eri klubidest pärit mõõgavõitlejate moodustatud koondmeeskond Sõdalaste Koda, klubi Nordburg esindusmeeskond ning külalismeeskond Lätist. Igas meeskonnas on viis liiget, sest just nagu korvpalliski, võisteldakse ka siin viis meest viie vastu.\nBuhurti reeglid on lihtsad. Õigupoolest neid polegi. Üks on siiski kindel – mõõgaga torgata ei tohi. Põhjuseks tõsiasi, et torgates võib muidu nüriks aetud mõõgaga siiski teisele vigastusi tekitada.\nVõitlejate eesmärk on vastased mõõga- või kilbihoopidega pikali maha suruda. Võitjaks tuleb meeskond, kellel on veel viimasena kahel jalal seisev võistleja. Ajalist piirangut ei ole ning see teeb võistluse täisvarustust kandvatele meestele füüsiliselt äärmiselt raskeks.\nTurniiri viiakse läbi üsnagi kitsal mulla ja puitlaastudega kaetud puust piiretega areenil, kuhu võistluse korraldaja esimesed meeskonnad lahingusse kutsubki. Esimesena lähevad vastamisi kohalik Nordburgi meeskond ja külalismeeskond Lätist.\nVõistluse neli kohtunikku arutavad osalejatega veel reeglid üle, ning kuna meestel küsimusi ei ole, võibki lahing alata. Ma ise olen end sisse seadnud ühes vahitornis, kust lahingut ohutust kaugusest hea vaadata. Julgemad passivad otse areeni kõrval, puidust piirde taga.\n«Võistlejad, valmis! Fight!» karjub kohtunik ning mõõgavõitlejad hakkavad ettevaatlikult, ent kindlal sammul üksteise poole kõndima. Ühtäkki – nätaki! Olen keskaegset mõõgavõitlust küll varem siin-seal uudistanud ning mõnda filmigi näinud, kuid see, millise verejanuga Nordburgi ja Läti võitlejad mõõkadega üksteise kõride kallale tormavad, võtab mind korraks hingetuks.\nArmu ei anta\nÜksteist nüpeldatakse sellise hooga, et raudrüüdest ja kilpidest lendab rahva sekka pilpaid ja turviste osi.\nMõõkade, nuiade ja kirvestega materdatakse vastaste päid, käsi, selgasid ja jalgu. Kusjuures jalad saavad veel eriti vatti, sest just neid lüües üritatakse vastased pikali saada. Levinud taktika tundub olevat kahekesi ühe vastu võitlemine, nii et üks hoiab vastast kinni, tehes ta kaitsetuks, meeskonnakaaslane aga jagab samal ajal vastasele armutult mõõgahoope.\nNeedsamad julged pealtvaatajad, kes ennast suure õhinaga kohe lahinguplatsi serva sättisid, on pikemalt mõtlemata põgenenud võitlejatest ohutusse kaugusesse. Ja õigesti tegid, sest ei lähe kaua aega, kuni esimesed võitlejad on paisatud läbi jalajämeduse puitpiirde.\nPärast pikka tasavägist kolmeraundilist võitlust astub võitjana välja Läti meeskond skooriga 2:1. Võitjad saavad nüüd hetkeks puhata, aga läbipekstud Nordburgi meeskond peab pärast pisukest hingetõmbeaega astuma võitlusesse juba järgmise meeskonnaga.\nKa Nordburgi ja Sõdalaste Koja võitlus on tasavägine. Lausa niivõrd, et esimesed kaks raundi lõppevad viigiga. Siiski võtab võidu lõpuks Sõdalaste Koja meeskond, kelle seast jääb silma üks võitleja. Nurgelise ristkülikukujulise kilbi ja lühikese mõõgaga mees, kelle nime pealtvaatajad väsimatult karjuvad. «Barbar! Barbar! Barbar!» juubeldavad nad.\nBarbar, igapäevaelus tuntud kui Jaan Murumets, on Sõdalaste Koja ja ühtlasi ka Eesti rahvusmeeskonna esivõitleja. Mõõgavõitluse kogemust on Barbaril viis-kuus aastat. Alustas ta duellandina ehk kahevõitlejana, aga juba kolm aastat tagasi leidis enda jaoks meeskondliku mõõgavõitluse.\nTurvise on Barbar saanud jupp jupi haaval siit ja sealt. Kiivri tellis ühelt sepalt Riiast, käeturvised ostis eestlaselt, kes oma vana rüü maha müüs, jalaturvised meisterdas ise. Võitu kommenteerides on mees tagasihoidlik. Küsimuse peale, mida oli Sõdalaste Kojal, aga vastastel polnud, on mehe vastus lühike. «Eks vist õnne oli rohkem,» ütleb üksi mitu Nordburgi meest pikali paisanud Barbar.\nSõdalaste Koda võidab ka järgmise mõõduvõtu ning lõppjärjestus on paigas. Esimesel kohal Sõdalaste Koda kahe võiduga, nende järel lätlased ühega. Nordburgi meeskond peab seekord leppima auväärse kolmanda kohaga.\nJään imetlema ühe mõõgavõitleja veidi lömmis, kuid endiselt läikivat kiivrit, ning teen selle omanikuga ka paar sõna juttu. Turvise all peituva mehe nimi on Lafon Hugues. Nagu nimestki aru võib saada, pole tegu kohaliku rüütliga. Sõdalaste Koja meeskonnas võidelnud mees on tulnud hoopis Prantsusmaalt Saint-Etienne’ist.\nLafon paistab teiste võitlejate seast välja eelkõige oma relvavalikuga. Kui enamjaolt eelistatakse mõõka või kirvest, siis Lafoni rauast kinda haardes on must ümmarguse peaga nui. Mees ise põhjendab valikut sellega, et eelistab olla lahingu südames. Tema sõnul on lähivõitluseks just nui parim valik.\nSaan ka teada, miks Lafoni kiiver nii pimestavalt läigib. Nimelt on mees oma raudrüüsse investeerinud kõvasti üle tuhande euro. Kui vaadata, millise hooga raudrüüdelt mõõgahoopide tulemusena tükke lendas, võib arvata, et tegu ei ole ühekordse investeeringuga.\nTänu raudrüüdele on mehed pääsenud suuremate vigastusteta. Muidugi ei tule jõhkrast taplemisest välja sinikateta ja marraskil nahata, aga suuremad hoobid on summutanud tugevad turvised, mis nüüd nii mõnelgi võitlejal korrastamist vajavad. Jätan laua ääres keelekastet rüüpavad, väsinud, ent igati rahulolevad rüütlid lahingujutte rääkima ning astun taas läbi linnuseväravate. Muinasajast tagasi mugavalt tuttavasse 21. sajandisse.


Kiili vallaeelarvest kodanikeühenduste toetamise kord – Riigi Teataja\nKiili vallaeelarvest kodanikeühenduste toetamise kord\nKiili vallaeelarvest kodanikeühenduste toetamise kord - sisukord\nRT IV, 24.04.2015, 23\nVastu võetud 23.09.2010 nr 14\nRT IV, 06.10.2012, 36\n16.04.2015 RT IV, 24.04.2015, 6 27.04.2015\n(2) Kiili vallaeelarvest toetatakse valla kodanikeühenduste tegevust ja nende läbiviidavaid projekte, mille eesmärgiks on valla elanike vaimse ja kehalist tervise edendamine, kultuuriteadlikkuse tõstmine, kohaliku elukeskkonna parendamine, turvalisuse tõstmine, või Kiili valla (edaspidi valla) elanike koostöö parandamine.\n(3) Toetust taotletakse, antakse ja kasutatakse järgmisel viisil:\n2) tegevustoetusena mittetulundusühingutele ja sihtasutustele nende igapäevase tegevuse ja üldkulude toetuseks; toetus eraldatakse üheks eelarveaastaks.\n(1) Taotluse toetuse saamiseks võivad esitada järgmised kodanikuühendused:\n(2) Toetust ei anta taotlejatele:\n[RT IV, 24.04.2015, 6 - jõust. 27.04.2015]\n(2) Taotlus koosneb vormikohasest toetuse taotlemise avaldusest ja järgmistest lisadest:\n(2) Toetust võib kasutada muudest fondidest ja programmidest rahastatavate projektide oma- ja kaasfinantseeringu katteks.\n(4) Toetust võib taotleda ja kasutada nende tegevuste ja kulude osas, mida tehakse pärast toetuslepingu sõlmimist, välja arvatud erandjuhtudel tegevustoetuse korral.\n(1) Toetuse eraldamise otsustab vallavalitsus.\n(2) Ühekordse toetuse andmise otsustab vallavalitsus, arvestades sealjuures:\n(1) Kiili vallavanem sõlmib toetuse saajaga lepingu (edaspidi toetusleping) ühe kuu jooksul arvates otsuse langetamisest.


AIRTOX Absolute 4 spordisokki | AIRTOX\nAIRTOX Absolute 4i sokid\nAbsolute 4 sokki on meie uued tehnilised sokid, mis pakatuna uutest tehnoloogiatest ja hämmastavatest omadustest hoiavad teie jalad alati kuivad, mugavad ja värsked.\nMillised omadused teevad Absolute 4 nii tore?\nCool&Me® süsteem: intelligentne niiskuse kontrollsüsteem, mis integreeritud kanalite kaudu spetsiaalsetes tekstiilkiududes eemaldab niiskuse teie jalgadest, säilitades optimaalse temperatuuri reguleerimise ja hoides jalad kuivana.\nÕmblusteta konstruktsioon: tihe vöökoht, mis takistab villide teket.\nÜlimalt tõhus soojuse ja niiskuse reguleerimine neutraliseerib ebameeldiva lõhna.\nTe ei pea enam muretsema selle pärast, et teil oleks jalatsites ebamugav!\nKoostis: 45% polüamiid, 20% Cool&Me®, 20% puuvilla, 13% takti, 2% elastaani\nAIRTOX Absolute Sokke on saadaval neljas värvitoonis: türkiissinine (Absolute 1), fluorestsentskollane (Absolute 2), must (Absolute 3) ja roosa.\nMillised omadused teevad Absolute 4 nii ...\nCool&Me® niiskuse kontrollsüsteem\nAIRTOX Absolute 1 sokid sokid\nAIRTOX Absolute 2 sokid sokid\nAIRTOX Absolute 3 sokid sokid


Liis ja Villu maailma avastamas: December 2013\nKui mõtled tomatikorjamise peale, siis mis see ära ei ole. Üks lihtsamaid töid, mis üldse saadaval. Aga lisame nüüd korjamise kiiruse ja selle, et enamus tomateid on puusa kõrgusel, mis tähendab, et sa pead pidevalt kummardama. Peale esimest tomatikorjamise päeva vaatasid bossid meile otsa kerge muigega ja küsisid, et noh, kuidas siis oli ka. Minu vastus oli: "Üks korralik treeningpäev". Esimesed nädal aega oli selg ikka päris nõrk, aga siis hakkas juba ära harjuma.\nTöökoht oli, nüüd oli vaja leida ööbimiskoht. Suhteliselt lähedal, ca 5 km kaugusel oli üks karavanipark. Läksime asja uurima. Väike kahtluseuss oli sees, aga mis seal ikka. Eest leidsime aborigeenimaigulise persooni. Istus arvuti taga ja oli suhteliselt tähtis ja jutu käigus selgus, et ta on selle karavanipargi üks omanikest. Ta ei teadnud karavanipargist suurt midagi ainult, et duššid peaks neil olemas olema. Pidime ootama üht tädi, kes seal asju teab. Tädi tuli 10 minuti pärast autoga, pagass alksi täis. Käis poes vist. Karavaniparkides saad valida, kas võtad karavanikoha, kus saad elektrit ja vett kasutada või lihtsalt murulapi, kuhu auto parkida. Neil "lihtsalt" murulappe polnud ja pidime võtma elektrifitseeritud koha. Elektrit kasutada ei saanud, sest sipelgad olid kogemata pistikupessa omale kodu ehitanud. Ei ole hullu, sest vaadates ülejäänud karavaniparki on tegu jõhkra peldikuga. Lagunenud karavanid, inimtühi, asjad on katki. Dušš oli tõesti olemas ja WC ka, aga no perkele. Pidime veits koguma ennast enne, kui sinna läksime. Hiljem kohalike inimestega suheldes ütlesime neile, et käisime Gumlu karavanipargis, siis kõigi silmad olid suured ja küsisid, et miks me nii tegime ;) Kõik teadsid, et see on jörm pommiauk. Siin mõned pildid sellest kohast.\nTeadsime, et paar varianti oli veel, kuhu minna ja teine koht oli Inkerman Backpackers karavanipark. 20 km eemal töökohast. Ja vot see on koht, kuhu me jäime. Odav, dušš, WC, köök, kõik on olemas ja kõigest 60 dollari eest nädalas. Esimene päev oli üldse tasuta :) Näiteks Gumlu karavanipargis me maksime 24 dollarit ühe öö eest. Inkerman karavanipargis oli meil ka hea võimalus kolida konteinerilaadsesse elamusse, kus on olemas külmkapp, telekas, konditsioneer. Sest, kui ilmad ikka liiga palavaks lähevad, siis on suhteliselt raske autos magada. Meie naabriks sattus seal 62-aastane mees nimega George. Ta on pärit Iirimaalt ja kolis Austraaliasse, kui ta oli 15-aastane. Ta teab, mis asi on must leib näiteks ja ta tahaks musta leiba süüa. Meie ka. George'iga oleme arutanud maailma asju paljudel õhtutel nädalas. Ta lemmik õlu on Victoria Bitter ja ta pakub vahel ka mulle õlut. Ma võtan vastu enamasti. Vahel, kui ütlen, et ei taha, siis ta ikka toob ja siis ikka võtan vastu. Ta on hea infoallikas Austraalia kohta. Oleme palju infot talt välja pressinud.\nVahepeal jäin korra haigeks mingil arusaamatul põhjusel ja pidin ühe päeva mitte töötama. Senikaua, kui Liis põllul tomateid korjas, läksin ma seal samas farmis mangopuude alla magama. Magasin päris sügavalt vahepeal, kuna perepoeg käis vahepeal seal krossitsikliga sõitmas, aga ma ei kuulnud midagi. Igaljuhul mangotuuled ravisid mu terveks ja järgmine päev olin tomatipõllul tagasi. Liis hakkab siin tasapisi muutuma pakkmishundiks ja ta vägapalju enam põllul ei tööta. Tõuseb karjääriredelil. Ma jään põlluhundiks, sest mulle meeldib põllul rügada.\nMõned päevad hiljem sattus meile tore päev. Auto jäi farmis muda sisse kinni, sest muda seal on pigem nagu savi. Pärast koju sõites läks auto tagumine kumm puruks. 10 km oli koduni jäänud. Kuna ma Eestis vahetasin meie autol koguaeg kumme ise, siis ei olnud mingit probleemi - 10 mintsi ja kumm on vahetatud. Kõik asjad valmis, hakkan rattal mutreid lahti keerama ja mida hekki, mutrivõti, mis meil autos oli, oli liiga suur, et keerata neid mutreid, mis autoratastel on :D Ütleme nii, et johhaidii. Mida pesemata kartulit teeb selline mutrivõti meie autos, millega saab lahti keerata hoopis teise auto mutreid. Nüüdsest siis õpetus meile kõigile: kui auto ostad, siis tasub ikka proovida, kas see mutrivõti, mis autos autoratta mutrite keeramiseks on, keerab ikka neid mutreid. Sellest ei piisa, kui vaatad, et mutrivõti on olemas. Olgu. Teadsime, et George'ilnmeie karavanipargis on kindlasti õige võti olemas. Ma mõtlesin, et ma jooksen meie karavaniparki ja siis tagasi, aga Liis ei olnud nõus. Pidin hääletama. Eesimest korda elus muide :) Esimene auto võttis mu peale. Ilmselt mängis suurt rolli mu roosa särk ja mu blondid kiharad. Jäi seisma Tojota Ländkruiser, kus sees olid naised. Kaks täiskasvanud naist ja taga, kus ma istusin, oli üks noor piff. 14-15-aastane. Nad viskasid mu ilusti meie karavaniparki ära, sain George'i käest õige võtme ja ta viskas mu veel meie auto juurde ära ka. Eriti hästi. Pärast tahtsime George'i tänada õhtusöögiga. Tegime kartuliputru ja hakklihakastet, kuid selgus, et George sööb 1 kord päevas ja see on kell 11 õhtul. Ja ta ei söönudki meie Eesti sööki.\nOleme sattunud päris heasse farmi. Bossid on hullult lahedad ja head. Ühel päeval oli meil pikk päev ca 12 tundi ja siis nad tegid meile lihtsalt õhtusöögi kõige hea ja paremaga. Sõime isegi metssiga. Hea oli. Suhteliselt tihti saame kogeda midagi uut või ägedat. Näiteks üks päev läksin meie karavanipargi poodi ostma kartulit ja sain need kartulid tasuta, ei pidanudki maksma. Siis mõned tunnid hiljem meie karavanipargis resideeruvad taiwaanlased andsid meile melonit ning mõned tunnid veel hiljem tulid teised taiwaanlased ning andsid meile veel ühe meloni, mis oli teistsugune ja veel parem.\nOli käes minu sünnipäev ja ühel päeval teadsin, et midagi salapärast toimub. Kuulsin osasid rääkimas mingist peost, mis siin farmis tehakse, kuid mina teadsin, et meid Liisiga küll kutsutud ei olnud. Olin juba veits natuke solvunud, et mismõttes. Liisi käest küsisin, teda ka ei olnud kutsutud. igaljuhul vahet ei olnud, sest Liis tahtis mind sellel õhtul nagunii viia kuskile sünnipäeva pidama. Pärast, kui olime teel farmi poole ja keerasime sisse farmi, selgus, et see oli minu üllatuspidu ja natuke ka ühe teise kuti üllatuspidu, sest tal oli nädal varem sünnipäev olnud. Bossid tegid tordi minu ja Joscha nimega :D haha. Keegi kommenteeris, et see on nagu mingi geipulm, kui me Joschaga torti lahti lõikasime :D Igaüks oli toonud isetehtud toitu ja väga tšill oli.\nPaar päeva hiljem viisid bossid meid nende spetsiaalsesse rannakuuri ookeaniääres. Tee viis läbi lukustatud väravate, mööda salateed, mööda randa. Sõitsime kogu tee džiibikastis ja see oli lihtsalt üliäge. Püüdsme krabisid, püüdsime kala. Krabisid ei saanud, kala ei saanud. Küll aga oli mul konksuotsas rai. Tõmbas nagu mingi peletis, tamiil läks puruks ja ta pani koos konksuga oma teed. Mõõna ajal jalutasime liival, mis enne oli sügava vee all, 200 m eemal meie rannajoonest. Läksime teiselpool oleva rannajupi juurde ja Liis ühel hetkel märkab midagi mangroovide kõrval, nagu krokodill, aga täpselt ei saa aru ka. Läksime lähemale, veel lähedamale, natuke veel ja veel ja buum, tegu oli rannaliival oleva kilpkonnakilbiga. Peaotsast tagumikuni läbimõõduga peaaegu meeter. Võtsime selle kaasa ja viisime bosside rannakuuri suveniiriks. Nad panid selle seinale. Mängisin muide esimest korda elus kriketit. Päris põnev oli. Siin Austraalias on hoopis teised mängud populaarsed kui Euroopas.\nKuudi taga jõe ääres...\n...ja kuudi ees ookeani ääres\nKalal jõe ja ookeani kohtumispaigas\nÜle jõe on näha liivariba, kus oleme hiljem korduvalt kalastanud ja kala ka saanud\nEt jõuda rannakuuti, tuleb selline usaldusväärne sild ületada autoga\nNagu ma ütlesin, et peaaegu iga päev toimub midagi huvitavat. Keset ööd, magame rahulikult ja pauh, mingi asi hüppab mööda auto katust ringi. Liis küsib: "MIS SEE OLI?". Ma vastasin, et ah ei tea, midagi polnud. Vaatan ringi ja ühel hetkel vaatan raibe possum passib keset meie autokapotti, oot, ei ole possum, krt, see on wallaby. Hakkasin välja minema, et vaadata, kas tõesti, aga ta pani jooksu. Paar päeva hiljem sama asi kordus, aga seekord vend tõmbas sitajunni kojamehe vahele.\nBossid on meil ikka liiga head. Käisime nendega spetsiaalsel kalastusretkel paadiga mangroovide vahel. Huhu. Mida elamust. Viskasime krabivõrkusid sisse ja püüdsime paar tundi kala ning võtsime uuesti võrgud välja. Saime ca 5 mõõdus krabi. Liis püüdis vahepeal paadist ühe päris hea kala. Kõik karjusid, et tõmba see raibe nüüd paati ometi. Väljas hakkas pimedaks minema. Hiljem jõekaldal sõime ookeanivees keedetud krabisid. ÜLIHEA. Ma püüdsin 2 suurt mangrove jack kala, mis pidavat olema poodidest ostes või restoranis süües päris kallis. AGA, enne neid kalasid tuli mingi SUUR peletis mulle konksu otsa, mul oli näpp tamiili peal ja tõmbas mulle näppu suure vao sisse ning tagatippu spinningu käest ära, plaks vette. Peaaegu hüppasin järgi, et spinna kätte saada, kuid ei jõudnud, spinna läks nii kiiresti minema. Kõik toimus taskulambi valguses. Olin ilgelt õnnetu, sest see ei olnud minu spinning. Ma ei ole harjunud mingite elukatega, kes sul vees ujuvad. Eestis on asjad vähe teistmoodi :) Tagasi kodupoole sõitsime autotulede valguses mööda liiva, ookean paremal uhub randa ja hästi paljud väikesed krabid jooksid vette vutvutvut. Selline päev oli siis :) Ma ei teagi, kas mul varem üldse nii elamusterohket päeva on olnud :)\nPaar päeva hiljem tegime bosside juures õhtusöögi, sõime kala, ajasime juttu ja mängisime Sequence'i mängu. Mina ja Robert võitsime Liisi ja Nitat ;)\nJa see pole veel kõik. Järgmisel nädalavahetusel käisime töökaaslastega Natural Waterslide'il (naturaalne veeliug). Asus mägede vahel, kuhu pidi jalutama läbi vihmametsa ca tund aega. Rahvas lasi alla sealt igatpidi, kuid meie Liisiga ei lasknud, sest see oli liiga ohtlik. Vahepeal tulid veel mingid võõrad sinna, kellest osad tegid ikka jõhkraid napikaid, riivasid kiviseina ja see koht, kuhu vette lasid lõpus, oli ka kividest pungil. Ühel tüdrukul oli väike marrastus jalal. Aga, see on koht, kus on varem inimesi surma saanud küll. Helikopteriga lennatakse sinna ja tõmmatakse helikopterisse, sest muud võimalust ei ole.\nAustraallased on meeletud raha peale mängurid ja siin on popp asi ratsavõistlus ning ühel sellisel me ka käisime Townsville'i linnas. Panustasime kah ühele hobusele, kes oli eelmise aasta põhisõidu võitja, teistest hobustest aasta noorem ja ilmselgelt suure potensiaaliga. Aga midagi läks nihu sellel hobusel ja ta tuli tagant kolmandaks :) Kaotasime 20 dollarit. Ratsavõistlustel ei käida t-särgi ja plätudega. Inimesed panevad oma kõige paremad riided selga. Eriti naised. Meeletud kostüümid, kübarad, kingad ja ehted. MEELETU. Palju pidi olema nii, et need megakenad naised joovad õhtu lõpuks ennast kännuämblikeks ja siis vedelevad oma ilusates kleitides keset teed ja muru. Aga tegelt, ega raske on ju käia ka oma 20 cm kontsadega :D Võistlus ise oli väga põnev ja kaasakiskuv.\nÜhel toredal päeval käisid meil külas Merit ja Villem. Merit on mu onu tütar ja Villem on Meriti peigmees :D haha. Mööngem tõika, nii on. Villemiga oleme Eestis jõhkrad kalamehed, kui Eestis tagasi oleme, siis lähme kalale. Igaljuhul Villem tutvustas meile kookospähkli maailma ja peale seda järgmine päev me olime Liisiga natuke kookospähklisõltuvuses ja tõmbasime oma karavanipargis puu otsast tosina kookospähkleid alla. Koorisime ära, jõime kookospiima ja sõime kookospähklit ennast ka. ÜLIHEA. Ja siis läksime basseini, sest väljas oli üle 30 kraadi sooja.\nKäisime siin vahepeal jälle kalal ja see oli päris huvitav kord taaskord. Nägime igasuguseid erinevaid loomasid vabas looduses. Robert tõmbas võrguga veest välja puffer fishi. Tegu on kalaga, kes ohu korral tõmbab ennast õhku täis ja näeb välja nagu pall. Naljakas on see, et tal on silmad täiesti pahupidi. Täpselt nagu õhupall. Täielik komöödia. Panime ta vette tagasi, veidi hõljus veepeal, siis lasi õhu välja ja ujus minema :) Nägime veel musta luike (tegelt see oli juba teist korda), faasanit, pelikani, carpet snake'i (vaiba madu, ei ole ohtlik), suurt siili ja lepard stingrayd (pooleteistmeetrise läbimõõduga rai). Liis püüdis ühe mangrove jack kala ja Robert ka ning meil oli jälle õhtusöögiks kala :)\nTomatite ja tšillide korjamise hooaeg sai läbi. Meil oli viimane päev ja viimase päeva lõpuks olid bossid suure külmakasti pannud jääd ja õlut täis. Jõime kõik jääkülma õlut, Liis õlut ei joo, ta jõi rummikokteili. Tegelt meil Liisiga ei olnud viimane päev. Teistel päkkeritel oli. Kuna me oleme suht tegijad ja saame bossidega hästi läbi, siis me jääme veel edasi tööle kuni hooajalõpuni, mis tähendab jõuludeni. Aitame neil mangosid korjata ja muid jooksvaid töid teha. Leidsin põllult muide eastern brown snake'i (pruunmao) peajupi ca 15cm pika. Suu oli lahti, talle vist väga ei meeldinud, kui ta oli traktori mingi aparaadi vahele jäänud. Ta oli veel täitsa pehme, niiet mitte ammu ei olnud ta surma saanud. Ahjaa, eastern brown snake on mürgisuse suhtes maailmas teisel kohal.\nPeale viimast tööpäeva olid lihased kanged\nTšilli põllul tšillimas\nJa seiklused ei lõpe veel, sest ees oli viimane töökaaslastega pidu. Bossid meil organiseerisid kneeboardi ja tube'i sõidu Peter Faust Dam järvel. Virumaa keeles põlvelaua ja nagu suure ratta sisekummi sõit paadi taga, hoiad käepidemest kinni ja annad tuld. Järve kaldal olime, kust ei puudunud grill, õlu, snäkid, liha ja inimesed. Esimeseks sõiduks oli põlvelauasõit, keegi millegipärast ei julgenud üldse selle põlvelauaga sõita nii, et mina olin ainuke. Põlvelaud osutus kõige ägedamaks asjaks üldse, peaaegu nagu lumelaud, aga täitsa teistsugune. Igaljuhul ma sain sellega väga hästi hakkama seal veepeal ja muidugi tõmbasin ühe känsa ka vette. Mitte midagi ei saa aru, kui kukud, peaalaspidi, külili, selili, pauhh, mauhh. Küll aga proovisid kõik inimesed tube'i, mis minu arust osutus palju hullemaks, sest sa ei saanud seda kontrollida, kuhu sa lähed. Ma olin peaaegu viimane sõitja ja enne käis Liis tuubiga sõitmas. See tüüp, kes paati juhtis, oli 21-aastane Roberti (meie bossi) poeg ja ma saan temaga hästi läbi, sest ta on kalamees :D Haha. Igaljuhul Chad tal nimeks ning ta küsis Liisi käest luba mulle haiget teha :D Haha. Aga ma teadsin juba tegelikult ette, et Chad ei tee mulle tuubisõitu lihtsaks ja nii oligi. Jörmi kiirusega üle lainete ja kurvis lihtsalt tõukejõud oli nii suur, et ma ei suutnud tuubi sirgelt hoida ja KÕMAKI tõmbasin ilge litakaga vette nii, et midagi aru ei saaud. Päris vastik oli tegelt, ninast, suust tuli lihtsalt vett sisse. Peale kukkumist ei saanud alguses korralikult hingatagi, sest kõik kohad olid vett täis :D AGA ei ole hullu, uuele ringile! Ja täpselt sama :D Ja ütleme nii, et raibe, kus see asi alles väsitab. Järgmisel päeval olid ülakeha lihased ikka päris kanged. Kaelad olid meil Liisiga nii kanged, et voodisse minnes ja voodist tõustes pidime kätega oma pead toetama, muidu pea ise ei oleks suutnud ennast üleval hoida :D\nViljar tube'iga känsa panemas\nKolisime autost tuppa elama, sest niiskus ja kuumus oli nii suur öösel, et ei saanud lihtsalt magada. Meil on võrgud akende ees ja sealt ei tule nii palju õhku, kui võiks ning kui võrgud ära võtta, siis tulevad sääsed sisse. Lihtsalt võimatu. Nüüd on meil konditsioneer, telekas, külmkapp, voodi. Luks värk. Ei taha mõeldagi, et peame kuu aja pärast uuesti autosse kolima :D Aga õnneks me sõidame siis lõunapoole, kus läheb jahedamaks. Aga kohalikud räägivad, et erilist vahet ei ole. Seal läheb ka väga kuumaks. Eks siis näis.\nPraeguseks oleme natuke mangosid korjanud, aga mitte palju, sest nad ei taha eriti valmis saada. Puhkame siin praegu pool nädalat ja siis tuleb tõsine töömaraton ca 20 päeva järjest. Vahetasin mõned päevad tagasi autol õli ja õlifiltri ära, samuti ka käigukasti filtri ja õli. Päris äge peab ütlema. Ise tehes hoiab palju raha kokku ja on palju põnevam. Ja teadmisi, kuidas asju teha, leiab internetist või George'i käest, kes on meil karavanipargis ja kunagi autosid parandanud. Tema käest ma laenasin tegelikult tööriistad, et neid asju üldse teha. Muidu oleks pidanud ise ostma või viima auto ikkagi parandusse.\nJa nii ta läheb, ostsin omale spinningu ja käisime eile bossidega jälle kalal. ütlesin Liisile, et tahaks mingit muud kala ka püüda, kui mangrove jacki. Ja saingi. Juba mängis rohkem ja isegi natuke raskem oli kaldale tõmmata, kui mangrove jacki. Väljas oli taaskord pime ja suurt midagi ei näinud, kuni kala taskulambi valgusvihku jõudis, RAI KALA konksu otsas raisk.\nShovel nose ray ehk labidanina rai\nPosted by Liis Veeleid at 3:37 AM 3 comments:


Abitreener Joel Indermitte: "Karikavõistlused ja poolfinaal Paidega. Pääs finaali on suur asi, mille nimel mõlemad võistkonnad tahavad kindlasti püüelda. Ale Coq Arena muru ja staadion on hea paik jalgpalli mängimiseks, mida ootame väga"!\nKen Kallaste: "Üks mäng, kus võitja saab finaali ja sinna tahavad mõlemad meeskonnad jõuda. Järelikult on oodata tulist lahingut".\nKarel Voolaid: Peame kiiresti kevadise muruga kohanema ning olema kaitsetegevuses tugevad nii individuaalselt kui võistkonnana, et saavutada soovitud tulemus.\nKaimar Saag: Premium liiga mängus Floraga näitasime, et oleme suutelised neid nõelama. Teine vaatus küll karikamängu näol, aga kes ei tahaks võita täiseduga võistkonda. Ootan head mängu ja publikut staadionile!\nEelmüügist: Täispilet 5€* Sooduspilet (õpilane ja üliõpilane) 3€* *Mängupäeval kõik piletid 7€ Internetist ostes lisandub teenustasu 0.90€! Alla 12-aastased lapsed ning pensionärid saavad turvaväravatest tasuta läbi. Vajadusel tuleb näidata isikuttõendavat dokumenti. Klubi ja hooajakaardi omanikud saavad mängule kaardi alusel, valideerides kaardi turvaväravas Mis on klubikaart? Loe lähemalt: https://fcflora.ee/klubi-klubikaart/ Piletid leiad siit: https://fcflora.ee/piletid/\nSilver Kõiv, Risto Eelmaa


Ela ja õpi järgmisel õppeaastal USAs!\nAvaldus asub aadressil discoverflex.org/apply\nAvalduse tähtaeg on 15. oktoober 2021.\nKandidaat peab täitma järgmised nõuded:\nomab Eesti kodakondsust ja õppima Eesti koolis;\ntema sünnikuupäev jääb ajavahemikku 15. juuli 2004. kuni 15. juuli 2007.;\nõpib hetkel 9. või 10. klassis;\non varasemalt õppinud inglise keelt;\nFLEX programmi vilistlane Vladislav Virtonen kirjeldas oma kogemust nii: "FLEX andis mulle teise pere, teise kodu ja oskuse olla paindlik. Nüüd pole oluline, kuhu ma lähen ja mis uutesse olukordadesse sattun. Saan kõigega paremini hakkama tänu õpilasvahetusele." Vladislav pälvis ka Hea Eeskuju 2020 tunnustuse: https://heaeeskuju.ee/he-2019/\nKõigil õpilastel üle Eesti on võrdne võimalus osaleda ning soovime leida programmi just õpilasi erinevatest Eesti piirkondadest. Füüsiline puue pole programmile kandideerimisel takistuseks. Tähtis on valmisolek, huvi ja tahtmine õppida ingliskeelses ja teistsuguses kultuurikeskkonnas.\nInformatsiooni programmi kohta leiab meie Facebooki lehelt: FLEX Estonia, Instagrammist: flexbaltics ja USA Suursaatkonna kodulehelt: https://ee.usembassy.gov/education-culture/exchange-programs/flexprogram/\nKüsi lisainfot: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.


Saadjärve maastik, Kalju Nagel E-kunstisalongis\nSaadjärve maastik, Kalju Nagel 1937. aastal Pallases õpinguid alustanud Nageli peamiseks juhendajaks oli Aleksander Vardi. Kunstiõpingud lõpetas Nagel pärast mobilisatsiooni 1947. aastal Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Kooli lõpetamise järel osales Nagel aktiivselt iga-aastastel näitustel Tartus ja Tallinnas. Oma õpetajale Aleksander Vardile sarnaselt võttis Nagel üle looduslähedase impressionistliku laadi, millega ta lahendas Lõuna-Eesti ja Tartu linna vaateid. "Saadjärve maastiku" juures on Nagel üldistava vormikäsitlusega loonud vahetu mulje lõputust maastikuvaatest metsatukkade ja veesilmadega. Meistrilt meistrile Saadjärve maastik, Kalju Nagel E-kunstisalongis Nagel Kalju\nAvaleht > Oksjonid > 35. E-Kunstisalongi XXXV oksjon > Saadjärve maastik\n1954 Õli, lõuend papil. Signatuuriga. 48,8 x 68.\n1937. aastal Pallases õpinguid alustanud Nageli peamiseks juhendajaks oli Aleksander Vardi. Kunstiõpingud lõpetas Nagel pärast mobilisatsiooni 1947. aastal Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Kooli lõpetamise järel osales Nagel aktiivselt iga-aastastel näitustel Tartus ja Tallinnas. Oma õpetajale Aleksander Vardile sarnaselt võttis Nagel üle looduslähedase impressionistliku laadi, millega ta lahendas Lõuna-Eesti ja Tartu linna vaateid. "Saadjärve maastiku" juures on Nagel üldistava vormikäsitlusega loonud vahetu mulje lõputust maastikuvaatest metsatukkade ja veesilmadega.\nSaadjärve maastik, Kalju Nagel\nKalju Nagel Saadjärve maastik 1954 Õli, lõuend papil Signatuuriga 1937. aastal Pallases õpinguid alustanud Nageli peamiseks juhendajaks oli Aleksander Vardi. Kunstiõpingud lõpetas Nagel pärast mobilisatsiooni 1947. aastal Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Kooli lõpetamise järel osales Nagel aktiivselt iga-aastastel näitustel Tartus ja Tallinnas. Oma õpetajale Aleksander Vardile sarnaselt võttis Nagel üle looduslähedase impressionistliku laadi, millega ta lahendas Lõuna-Eesti ja Tartu linna vaateid. "Saadjärve maastiku" juures on Nagel üldistava vormikäsitlusega loonud vahetu mulje lõputust maastikuvaatest metsatukkade ja veesilmadega.


Kaasaegne tüüpi juuste värvimist. Autor: Autor | 25. 04. 2018. Seda tüüpi värvimine on erinevaid ekraan. Töö käigus, kõik eraldi tsoonide karvanääpsu katmiseks värvitakse eraldi toon.\n1 Enne värvimist\n2 3 d kere\n3 Trükkimine värvimine\n4 Ploki värvimine\nÜsna sageli paljud naised ei ole aega või raha kvaliteetset maali oma juukseid. Sel juhul peavad nad tugineda ise. Oma poe riiulid saame näha sadu eri marki värvained juuste, kes väsimatult konkureerivad omavahel nõudlikumale kliendile kasutades unikaalset võimalust värvi pealekandmist. Kuidas jõuda täiusliku värvi juuksed kodustes tingimustes ?\nPaljud naised on harjunud pesta juuksed šampooniga enne värvimist. Kahjuks, nad teevad üks suurimaid vigu. Enne värvimist juuksed tuleb jätta pesemata jooksul, vähemalt seni, kuni neli päeva. Rasvane näärmete toota rasva, mis kaitseb juukseid kahjustuste eest. Pesemine juuksed enne värvimist, katki füüsiline kiht nahka.\nEnne, kui hakkate uut värvimist, veenduge, et teie valitud toode vastab tüüpi ja värvitoon oma juukseid. värvid. Proovige värvida kõige väike ja silmapaistmatu ala ja vaata, kuidas see värv ühendust oma juukseid.\nKui valesti valida juuksevärvi, siis võib see kaasa tuua halb tulemusi, mis on nähtav teistele. Et saavutada parim mõju, on oluline, et oleks kõik vajalikud vahendid. Peamised neist on pintsel värvi pealekandmiseks, vaid ka võimsuse kuhu see salvestatakse.\nMuidugi, ise värvimine on teatud eelised. Ei maksa aga ka unustada halvad küljed. Kui te ei taha riskida, siis kõige parem on pöörduda oma ilusalong , kus kvalifitseeritud eksperdid teevad sulle kõik kõrgeimal tasemel. Kasutada teenuseid moskva salongi võite alati registreerumine veebilehel .\n3 d kere\n3D efekti annab see võimaluse teha eriline ja särav värv. Selline kere saab juhtida inimeste tähelepanu. See võimaldab teil luua ja paljud unikaalsed värvilahendusi mõju mahu muutus juuksed. Pärast 3 D värvimist, kõik värvid hakkavad omavahel kõne algust all-areenil ja luua unikaalne pilt.\nSee meetod hõlmab tekitamine, erksad värvid ja mustrid. Kuna ta on äratanud erilist tähelepanu, selle abil on paljud noored tahavad silma paista ümbritsevaid inimesi. Täitmise sellist tööd tuleb teha ainult spetsialiseeritud masters. Kui antud värvimisel ei piisa lihtsalt valida soovitud pilti. Tuleb oskuslikult teha šabloon ja pärast seda kena ja ilus kanda pilti.\nSelline värvimine sobi kaugeltki kõigile naistele. Seda tasub teha ainult neile, kes on paks ja ühtlane juuksed. Pildid, mis seega kantakse juustele, hoida umbes 1 kuu. Edasi saab sooritada parandus: lõikelauad ja muu kere. Sõltuvalt tellija soovidest, pildid tehtud all šabloon, võivad olla erineva kujuga. Enamasti nad teevad vertikaalsete, horisontaalsete kujul lainelised jooned ja zigzagging. Samal ajal, kui nad tähenda alati särav ja mahlane tooni.\nSeda tüüpi värvimine on erinevaid ekraan. Töö käigus, kõik eraldi tsoonide karvanääpsu katmiseks värvitakse eraldi toon. See protseduur on teostatud kasutades hari ja harja tõmbega värvi. Seda meetodit kasutades on juuste värvimine, võib jagada tsooni pea eraldi toon ja pilte. Mõned eelistavad teha värvimine malelaua muster.\nKumb millist värvi te ei eelistaks oma juuksed, alati tasub arvestada kraad kvalifikatsiooni kapten, sest just sellest sõltub kvaliteet tehtud töö mahule.


Arvutiajalugu 1980. aastaks - Muu\nArvutiajalugu - 1980\nSuured arvutiüritused 1980. aastal.\nMuud arvutiüritused 1980. aastal.\nUued arvutitooted ja -teenused võeti kasutusele 1980. aastal.\n1980. aastal asutatud arvutiettevõtted.\nArvutiettevõtte üritused 1980. aastal.\nArvutiga seotud filmid ilmusid 1980. aastal.\n1980. aastal sündinud arvutipioneerid.\nArvuti pioneeride surm 1980. aastal.\nSuured arvutiüritused 1980. aastal\nIBM palkas Paul Alleni ja Bill Gatesi uue arvuti operatsioonisüsteemi loomiseks. Paar ostis õigused lihtsale operatsioonisüsteemile, mille on tootnud Seattle Computer Products, ja kasutasid seda mallina. IBM lubas neil kahel säilitada opsüsteemi turundusõigused, nn KAKS .\nMuud arvutiüritused 1980. aastal\nThe MS-DOS ajastu pidi algama 1. jaanuaril 1980.\nARPANET koges esimest suurt võrguõnnetust, mille tõttu see langes neljaks tunniks, 27. oktoobril 1980.\nkuidas teada saada, kas protsessor on 64-bitine\nMicrosoft litsentsitud Unix ja hakkas arendama personaalarvutiversiooni Xenix.\nDünaamiline marsruutimine hakatakse kasutama.\nUued arvutitooted ja -teenused võeti kasutusele 1980. aastal\n3. jaanuaril 1980 Hewlett Packard tutvustas oma HP-85 (koodnimi Project Capricorn). Mikroarvutil oli 16 KB RAM-i, 32 KB ROM-i, 5-tolline CRT-ekraan, sisseehitatud printer, lindiseade ja klaviatuur ning seda müüdi 3250 dollari eest.\nIBM tutvustas RISC-d.\nColombia Data Products tutvustas seeria Commander 900 seeria arvutit.\nEsimene Tandy Tutvustati värvilist arvutit.\nCommodore VIC-20 võeti kasutusele 1980. aastal.\nProgrammeerimiskeel FORTRAN 77 loodi.\nNamco andis Pac-Mani arkaadimänguna välja Jaapanis 22. mail 1980 ja hiljem USA-s oktoobris 1980. Pac-Mani peetakse üheks kõigi aegade suurimat tulu teenivaks videomänguks, tuues sisse üle 2,5 miljardi dollari 1990. aastatest. Selle populaarsus on tekitanud üle 30 litsentsitud spin-offi mitmes mängusüsteemis ja arvutiplatvormil.\nHakati arendama VLSI (väga suurte integreerimisega) kiipe.\nEsimene kõvaketas ühe mälumahuga gigabaiti töötas välja IBM aastal 1980. See kaalus 550 naela ja maksis 40 000 dollarit.\nKvantarvutuste valdkonna tutvustas ametlikult 1980. aastal Juri Manin\nmida vestluses tähendab\n1980. aastal asutatud arvutiettevõtted\nMicrotek asutati 23. oktoobril 1980.\nActian asutati 1980. aastal.\nAST asutati 1980. aastal.\nELSA Technology asutati 1980. aastal.\nFASA korporatsioon asutati 1980. aastal.\nFIC asutati 1980. aastal.\nDish Network asutati 1980. aastal.\nIntegreeritud seadmetehnoloogia asutati 1980. aastal.\nIomega asutati 1980. aastal.\nQuantum asutati 1980. aastal.\nHarman asutati 1980. aastal.\nMicro Solutions asutati 1980. aastal.\nMicrocom asutati 1980. aastal.\nPSION asutati 1980. aastal.\nMichael Aldrich töötas märtsis 1980 välja Redifoni kontorirevolutsiooni nime kandva süsteemi, mis ühendas müügifirmasid, tarnijaid ja kliente. Veebiostude tüüp, mis on saadaval enne Interneti kasutamist veebipoodidest ostmine oli saadaval.\nÕppefirma asutati 1980. aastal.\nTriGem asutati 1980. aastal.\nArvutiettevõtte üritused 1980. aastal\nIBM palkas Microsofti versioonide väljatöötamiseks PÕHJALIK , FORTRAN , COBOL ja Pascal arvutile, mille on välja töötanud IBM.\nSteve Ballmer liitus Microsoft 11. juunil 1980 ning temast sai Microsofti 30. töötaja, esimene Bill Gatesi palgatud ärijuht.\nAtari sai esimeseks ettevõtteks, kes registreeris 17. juunil 1980 autoriõiguse kahele arvutimängule 'Asteroidid' ja 'Lunar Lander'.\nSidusüsteemid said Sierra võrgus aastal 1980.\nArvutiga seotud filmid ilmusid 1980. aastal\nStar Wars Episode V: The Empire Strikes Back ilmus 21. mail 1980.\narvuti ülekuumenemine ja seiskamine\n1980. aastal sündinud arvutipioneerid\nAndrew Baron sündis 31. märtsil 1980.\nRob Kalin sündis 11. aprillil 1980.\nShawn Fanning sündis 22. novembril 1980.\nArvuti pioneeride surm 1980. aastal\nOliver Standingford suri 1980. aastal (vanus: 67–68).\nJohn Mauchly suri 8. jaanuaril 1980 (vanus: 73).\nKlaus Samelson lahkus siit ilmast 25. mail 1980 (vanus: 62).\nHTML-kood teksti värvi jaoks\nlülita soovitatud videod youtube välja\nkuidas arvutisse printida\nkuidas arvutustabelit kasutada\neemaldage veebisait automaatse täitmise kroomist\nkuidas teada saada, mis GPU sul on