RINNAVäHK - PõHJUSED, SüMPTOMID JA RAVI - HAIGUSED\nRinnavähk, Rinnavähk või. Rinnavähk on piimanäärmete pahaloomuline vähk. See kasvaja on kõige sagedamini naistel. Saksamaal on igal aastal peaaegu 60 000 purskevähiga inimest. Tüüpilised rinnavähi tunnused on tükid ja sõlmed rinna piirkonnas. Kuna muid sümptomeid pole peaaegu, on mõistlik iga-aastane varase avastamise uuring.\nNaise rinna anatoomia ja struktuuri skemaatiline esitus rinnavähi korral. Pilt suuremalt.\nRinnavähk või rinnavähk on piimanäärmete lobules (lobulaarne kartsinoom) või sagedamini kanali epiteeli (ductal kartsinoom) pahaloomuline haigus. Saksamaal on see kõige levinum vähk naistel, umbes kaheksandal kuni kümnendal naisel areneb see haigus elu jooksul.\nEsinemissagedus suureneb, kuid head sõeluuringuprogrammid (eriti mammograafia alates 50. eluaastast) suudavad rinnavähi selle varases staadiumis sageli tuvastada. Samuti on pidevalt paranenud ravivõimalused, nii et on saavutatud suremuse oluline vähenemine. Saksamaal on võimalik ravida või vähemalt seisata kuni 70% rinnavähihaigustest.\nRinnavähi üks otsene põhjus on harva tuvastatav. Erandid on nt. geneetiliselt põhjustatud rinnavähihaigused, mis moodustavad vaid umbes viis protsenti (geenide BRCA-1 ja BRCA-2 mutatsioonid).\nVastasel juhul saab individuaalset riski hinnata riskifaktorite abil. Lisaks perekondlikule kogunemisele mängib määravat rolli ka pikaajaline kokkupuude hormoonidega. Seetõttu on riskiteguriteks varajane menarche, hiline menopaus ja raseduse puudumine või hilinenud rasedus. Imetamine ja paljud rasedused omavad kaitsvat (kaitsvat ja ennetavat) toimet. Hormoonsõltuvus kajastub sageli ka kasvajas endas.\nMõni vorm on võimeline arendama östrogeeni ja progesterooni retseptoreid. Seda fakti kasutatakse ka terapeutiliselt. Rinnavähi tekke riski suurendavad ka üldised tegurid, näiteks ülekaal, suitsetamine, anamneesis mõni muu vähk ja kokkupuude ioniseeriva kiirgusega.\nKõik rinnapaisud ei viita rinnavähile. Sellegipoolest tuleks neid mammograafias täpsustada.\nRinnavähi sümptomiteks võivad olla tükid, piimanäärme tagasitõmbumine ja vesine või verine eritis piimanäärmest. Alguses ei põhjusta rinnavähk ebamugavust ega valu. Ainult haiguse progresseerumisel võib rinnanäärmesse kõveneda või tekkida tükke, mida saab tavaliselt tunda väljastpoolt.\nHaiguse progresseerumisel võib turse ilmneda kaenlaaluses piirkonnas, sageli kaelaluu all või rinnaku lähedal. Vahel on turse ka kõhu piirkonnas ja seljaosas, sõltuvalt haiguse tõsidusest, võimalik metastaas. Mõned naised märkavad ühe või mõlema rindade suurenemist.\nHaiguse progresseerumisel võivad nibud muutuda ja muutuda põletikuliseks. Rinnatükis olevad mõlkid, tuhmid või laienenud poorid viitavad ka haigusele, mida tuleb arsti juures uurida. Haiguse progresseerumisel ja kasvajate metastaasidega tekivad üha sagedamini mittespetsiifilised kaebused.\nSõltuvalt metastaaside asukohast ilmneb näiteks valu luudes või kõhus. Samuti võib teil esineda õhupuudust, iiveldust ja oksendamist, kurnatust ja püsivat haigustunnet.\nRinnavähi tüsistused on eriti seotud haiguse kirurgilise raviga. Haavaõõnsus võib nakatuda ja tekkida armistumine. Infektsioon ja tugev armistumine on tegurid, mis on eriti levinud suitsetajatel ja diabeetikutel.\nKuna patsiendid operatsiooni ajal ei liigu ja pärast seda vaevalt liiguvad, suureneb tromboosi ja emboolia oht märkimisväärselt. Lisaks võivad veresooned hiljem avaneda ja põhjustada sekundaarset verejooksu. Tavaliselt saab seda probleemi lahendada survesidemega.\nKuid väike protsent patsiente vajab täiendavat operatsiooni. Selle niinimetatud revideerimistoimingu osana tuleb seejärel asetada kanalisatsioon. Need on plasttorud, mis transpordivad verd, haavade eritisi ja muid vedeliku kogunemisi väljapoole.\nLisaks tekivad valitud ravi kõrvaltoimetena sageli rinnavähi ravis komplikatsioonid. Seedetrakti ja juuste rakud jagunevad sama sageli kui vähirakud. Seetõttu kannatavad nad kemoteraapia tõttu sageli väga halvasti. Seal on iiveldus, oksendamine ja seedetrakti verejooks. Juuksed kukuvad välja ega uuenda end keemiaravi jätkamise ajal.\nKui tunnete end regulaarselt rinnus, saate muudatusi kiiremini ja hõlpsamini tuvastada. See võib olla ükskõik. Naha muutused rinnanibul, nibu tagasitõmbumine või vedeliku leke nibust tuleb günekoloogi poolt uurida nii kiiresti kui võimalik ja ilma pikema ootamiseta. Hoiatusmärkide hulka kuuluvad ka apelsinikoorega sarnased nahamuutused rinnal.\nÜhe rinna suuruse järsk muutus või muutused rindade liikuvuses võivad samuti olla märgiks, et teil on rinnavähk. Rinnavähiga kaasneb valu harva, kuid kui rinnus on põletav valu, on tungivalt soovitatav külastada günekoloogi.\nKui rindkere palpeerimisel leitakse käe all lümfisõlmed, tuleb seda ka jälgida. Lümfisõlmede tursel võivad muidugi olla ka kahjutud põhjused. Sel juhul on vajalik kiire selgitus günekoloogi juures. Ainult seal saab täiendavaid uuringuid, näiteks mammograafiat ja ultraheli, selgitada, mida need muutused põhjustavad. Väga sageli on olemas kahjutu seletus, kuid õigeaegne arsti visiit võib olla ka elupäästev.\nMammograafia on uurimismeetod rinnavähi (piimanäärme kartsinoom) varajaseks avastamiseks, mis on Saksamaa naistel kõige levinum vähk.\nKirurgiline teraapia tuleb esmalt rinnavähi korral. Võimaluse korral tehakse rindade säilitamiseks operatsioon. Sellest lähtuvalt eemaldatakse ainult kasvaja piisava ohutusmarginaaliga. Kuid kui kasvaja on lokaliseeritud mitmes kohas (multitsentriline), kui see on ülejäänud rinna suhtes väga suur või kui see on juba küpsetatud naha või pectoralis lihasega, tuleb kogu rind eemaldada (ablatsioon).\nInvasiivse rinnavähi korral eemaldatakse operatsiooni käigus ka sentinell-lümfisõlm. Ainult siis, kui see on histoloogiliselt mõjutatud, resekteeritakse ka aksillaarsete (kaenlaaluste) lümfisõlmede II ja III tase. Kui operatsioon tehti rindade säilitamiseks, on järelejäänud rindade kiiritamine kohustuslik. Pärast ablatio mammae otsustatakse riskitegurite, kasvaja staadiumi ja patsiendi soovide põhjal. Lisaks saab läbi viia keemiaravi. Kui kasvaja on väga suur või kui on põletikuline rinnavähk, võib kasvaja massi vähendamiseks enne operatsiooni läbi viia ka nn neoadjuvantse teraapia.\nOperatsioonijärgne keemiaravi viiakse läbi sõltuvalt riski tähtkujust, kasvaja staadiumist ja metastaasidest. Kui rinnavähil tekivad hormooni retseptorid, tuleb hormoonravi (sõltuvalt menopausi staatusest) kasutada adjuvantselt. Seda teraapiat kasutatakse otsese meetmena, aga ka kordumise ennetamiseks. Kasvajaspetsiifilised antikehad (Herceptin) on ravi väga uus vorm. Seda Her-2 / neu retseptori vastast antikeha kasutatakse peamiselt metastaatilise rinnavähi korral.\nRinnavähi prognoos on viimastel aastatel märkimisväärselt paranenud. Varase diagnoosimise ja viivitamatu ravi korral on rinnavähi ravimise võimalus äärmiselt hea. Pärast haiguse diagnoosimist 5 aasta möödudes on peaaegu 90% 100-st patsiendist endiselt elus. Kui täiendavaid tüsistusi ei esine, saab enamiku patsientidest pärast operatsiooni ja sellele järgnenud vähiteraapiat ravitud kujul ravile lasta.\nPaljudel juhtudel moodustuvad haiguse progresseerumisel kasvajakohas uued kasvajad või sekundaarsed kasvajad. Seda tuleb õigeaegselt jälgida ja ravida, et vältida uut vähipuhangut. Alla 35-aastased patsiendid põevad sagedamini haiguse taastekke ja seega rinnavähi kordumist. Kui rinnakude eemaldatakse täielikult, väheneb uue haiguspuhangu oht märkimisväärselt.\nRinnavähi prognoos muutub vastavalt avastatud kasvaja suurusele. Mida suurem see on, seda suurem on tõenäosus, et lümfisüsteemi nakatavad lisaks rinnale ka vähirakud. Ravimisvõimalused vähenevad ka siis, kui kehal on metastaasid. Taastumisvõimalused sõltuvad ka rinnavähi tüübist. Põletikulise rinnavähiga võrreldes on tubulaarse rinnavähi prognoos soodsam.\nRinnavähi korral ei tähenda sümptomitevaba olemine, et kõik on korras. Järelravi on vähi puhul väga oluline. Nagu me täna teame, peetakse rinnavähki krooniliseks vähiks. Järelduste ja kordumise võimalus on suur.\nPaljud kannatajad kannatavad kurnatuse all juba aastaid pärast keemiaravi, kiirgust ja operatsioone. Ravi ajal võivad tekkida tõsised kõrvaltoimed. Samuti ei tohiks alahinnata psühholoogilist stressi. Järelravi on oluline ka seetõttu, et paljudele rinnavähiga patsientidele on antihormonaalseid preparaate antud juba aastaid. Adjuvantravi tuleb jälgida.\nKuni rinnavähk pole levinud, algab järelhooldus kohe pärast esmast hooldust. Kliiniline kontroll on vajalik korrapäraste ajavahemike järel, et varajases staadiumis avastada kordumine. Terapeutilisi tagajärgi tuleb tavaliselt ravida pika aja jooksul. Taastusravi meetmed ja psühhoteraapilised pakkumised on samuti osa järelravist.\nEnamasti on günekoloogid või perearstid pärast rehabilitatsiooni faasi järelravi kontaktisik. Regulaarsed palpatsiooniuuringud ja üksikasjalikud uuringud annavad teavet võimalike ravivõimaluste kohta. Vajadusel saavad nõustamiskeskused või eneseabigrupid pakkuda osa psühholoogilisest abist. Järelhooldus peaks toimuma vastavalt kindlale ajakavale. Saksamaa vähiliit on selleks koostanud suunised.\nJärelkontrollide sagedus muutub aja jooksul. Kui sageli järelhooldusmeetmed on vajalikud, sõltub siiski ka individuaalsetest asjaoludest, perekonna ajaloost ning rinnavähi raskusastmest ja tüübist.\nRinnavähi diagnoos tähendab haigete jaoks alati elustiili muutmist. Lisaks ravile pakutakse tänapäeval mitmesuguseid kaasnevaid abinõusid, et hõlbustada haigestunutel ja nende lähedastel haigusega toime tulemist.\nTeiste rinnavähihaigetega, aga ka sõprade ja pereliikmetega vesteldes saate jagada omaenda kogemusi selle haiguse igapäevasest käsitlemisest. See ja sellised meetmed nagu sport, dieedi muutmine ja uute hobide leidmine võivad elukvaliteeti parandada. Asjatundlikku tuge saab ka psühholoogiliste vähinõustamiskeskuste kaudu. Pikemas perspektiivis võivad kannatanud pöörduda psühhoterapeudi poole või minna eneseabigruppidesse.\nNõustamine on soovitatav ka vähktõve sotsiaalsete riskide tõttu, näiteks kui tööellu naasmine on ohus või pere eest hoolitsemine pole enam võimalik. Sellistel juhtudel saavad sotsiaalõiguse alal koolitatud eksperdid aidata isiklikke asju reguleerida. Lõpuks saavad mõjutatud isikud kasutada ka muid ravimeetodeid. Nende meetodite tõhusust ei ole tingimata teadus-kliiniliste katsete abil tõestatud. Täiendavad sammud võivad siiski anda lootust ja hõlbustada igapäevast haigust.\nSilte: Laboratoorsete Väärtuste Varfcateplus Krperprozesse\nRinnavähk, rinnavähk või rinnavähk on piimanäärmete pahaloomuline vähk. See kasvaja on kõige sagedamini naistel. Saksamaal on igal aastal peaaegu 60 000 purskevähiga inimest. Tüüpilised rinnavähi tunnused on\nCopyright 2021 https://healthandmedicineinfo.com Rinnavähk


SUURES PILDIS: Sünged vaated getostunud linnahallist - DELFI Fotogalerii\nSUURES PILDIS: Sünged vaated getostunud linnahallist\nKunagi avanes neist akendest ainulaadne vaade merele: Nõukogude Liidu ajal avalikke objekte turvatud mere äärde palju ei ehitatud. Täna on need aknad kaetud paksu grafitiga ning neilt vaatab vastu surnupealuu.\nPaar aastat tühjalt seisnud linnahall hakkab hüljatusele lõivu maksma ning on vaid paari aastaga getostunud. Väljastpoolt on grafitimeistrid katnud pea kogu linnahalli seinad kirjude joonistustega; ka hoones sees kõneleb kõik mahajäetusest. Vaid valvurid käivad majas ringi, muidu koguvad elutud koridorid tolmu. Sel nädalal alustas linnavalitsus hoone puhastamist väljast, eemaldatakse kirjud joonised. Kuid milline näeb hoome välja seest?\nKuulsusrikas ajalugu, kurb tänapäev\n1980. aasta suveolümpiamängudeks ehitatud toona V. I. Lenini nime kandnud kultuuri- ja spordipalee mahutas lisaks 4200-kohalisele saalile ka jäähalli.\nHoone rajamisel oli eesmärgiks säilitada merelt avanev vaade vanalinna siluetile ning linnahall oli ka üks väheseid nõukogude perioodil ehitatud mere ääres asuv avalik objekt.\nLinnahall pälvis biennaalil Interarh-83 Grand Prix’ ja Rahvusvahelise Arhitektide Liidu presidendi kuldmedali ja preemia ning 1984. aastal NSV Liidu riikliku preemia, mistõttu arvati linnahall ka muinsuskaitseobjektide nimekirja.\nVaata videost, milline on linnahall käesoleval kevadel:\nLinnahalli haldab Tallinna Linnahalli Aktsiaselts. Tallinna linnahalli kinnistu kuulub Tallinna linnale, vastav kanne tehti kinnistusraamatusse 21. juulil 2003. Linnahalli kompleks tunnistati kultuuriministri 18. augusti 1997 määrusega kultuurimälestiseks, muinsuskaitseseaduse kohaselt kinnistu võõrandamise korral on selle ostueesõigus Eesti riigil.\nGrafiti ja vaated\nLinnahallist avanevad vaated nii Tallinna cityle kui ka ka mere poole: Patarei vangla paistab samuti mere poole suunatud akendest. Klaasid on aga mõlemal pool maja kaetud grafitiga; samamoodi on\ntäissoditud ka maast laeni ulatuvad jalutuskoridori aknad.\nHiigelsaal ja tehnika\n4200-kohaline vaatesaal koos oma lavataguse ning omaaegsete valguse juhtpultide ja kõigega on samuti justkui muuseumist pärit. Suured nupud, prožektorid ja kõik see, mis pani omal ajal laval toimuva särama, seisab ja kogub tolmu.\nLinnahalli lagi: kuna see pilt on pööratud tagurpidi, meenutab laest kooruv värv kuukraatreid.\nSoojustus laes tükib samuti gravitatsiooni jõul allapoole, kivivillast on moodustunud metall-lae vahelt allarippuvad stakiiktiidid.


Koolituse tuup rasva poletamiseks - Täiuslik rasvapõletustreening\nOluline on teada, milline pulsirasv põletatakse. Oletame, et inimene on 45 aastat vana.\nParandab kolesterooli vereprofiili. Vähendab rasvkoe kogust kõhul ja toetab lihasmassi. HIIT-programmi väljatöötamisel on vaja kindlaks määrata koolituse tuup rasva poletamiseks koormuse intervallide kestus, intensiivsus ja sagedus ning taastumisintervallide kestus.\nSõltumata nimest ja loodusest põhjustab kõik treeningud rasva põletamist. Kõige tähtsam on põletatud kalorite hulk ja mitte see, milliseid aineid rasvu või süsivesikuid kasutati energia saamiseks. Kui vajate kiiremat rasvkoe eemaldamist, saate teha suure intensiivsusega intervallikoolitust. Mis pulss põletab rasva, müüti ja tegelikkust Mis pulss põletab rasva Igaüks teab, et sportlased, kes teevad treeninguid, jälgivad hoolikalt nende tervist, südame tööd ja südame koolituse tuup rasva poletamiseks.\nEnamus vale arvamus on arenenud enamuse hulgas, et mida rohkem higi vabaneb, seda kiiremini sa kaotad kaalu.\nSel juhul kaotab keha ainult vett, mis tuleb seejärel täiendada. Kuidas arvutada koormust rasva põletamiseks? Esiteks on vaja arvutada, milline pulss puhkab, hommikul ilma voodist tõusmata. Maksimaalse südamelöögi pulss on raskem õppida, sest koormus vajab ka sobivat.\nOletame, et inimene on 45 aastat vana. Puhkusel on tema pulss 83 lööki minutis. Me loeme: - 45 korrutame tulemuse 0,5, pluss Saamemis tähendab, et pulss hakkab rasva põletama. Kui pulss muutub sagedasemaks, lakkab rasv lihtsalt põlema. On väga oluline jälgida teie tervislikku seisundit ja südame rütmi iga koormuse all. Kaalulangemise kiirus ja efektiivsus sõltub sellest, südametööd tugevdatakse, rasva asemel ilmub lihasmass. Kalorite põletamine Südame-veresoonkonna harjutused aitavad tõhusalt kaloreid põletada.\nSee võimalus kaalust alla võtta on palju valusam kui sport. Südame tüübid Kardio võib olla igasugune koormus, käimine, ujumine. Igaüks neist võib aidata kehal rasva põletamise protsessi.\nKardio ja lihtkoolituse peamine erinevus on harjutuste intensiivsus. Tugevus jaguneb kolmeks tasandiks: madal, keskmine ja kõrge, mis erinevad pulssi kiirusest. Millal on kõige parem kardio?\nSiin erinevad eksperdiarvamused. Enamik inimesi arvab, et kõige parem on treenida hommikul ja tühja kõhuga ning mõned arvavad, et koolituse aeg ei ole oluline.


Kommentaarid - KAAMERAGA MAAL: Sajandi arheoloogialeid – kuidas avastati Eesti vanim muinasasula - Maaleht\nKAAMERAGA MAAL: Sajandi arheoloogialeid – kuidas avastati Eesti vanim muinasasula - kommentaare 1-2\nRegistreeritud (5) Anonüümne (19)\nSee on üksnes siinse territooriumi üks vanemaid asulaid, mitte eesti vanim asula. Pole teada mis rahvuse esindajad seal elasid, see osa on üksnes oletus.\nNeed pidid olema siiski sibulad, sest vastupidine väide ei vastanud delfi heale tavale ja kustutati.\nKas on mõistlik vaielda vastu väidetele, mida leheloos pole esitatud?\nEesti suure algustähega tähendabki siinset territooriumi. Et Siimu kommentaaris saab suurest esitähest väike, ei muuda veel originaalloo sisu.\nvenelased igatahes ei olnud. Need karglesid sellel ajal Aafrikas mööda palme.\nTaustamuusika hakkas nii hullult närvidele käima, et videot lõpuni vaadata ma ei suutnud.


Katlamajade, koostootmisjaamade ja automaatikasüsteemide terviklahendused.\nAS Napal on 1993 aastal kodumaisel kapitalil rajatud ettevõte, kelle tegevusalaks on soojusseadmete maaletoomine, paigaldamine ja hooldamine. Viimastel aastatel üha enam ka katlamajade ja koostootmisjaamade ehitamise peatöövõtt.\n1998-ndal aastal asusime arendama elektri ja automaatika projekteerimise ja ehitamise poolt. Käesoleval ajal omame laialdaselt kogemusi tööstuspaigaldiste elektrifitreerimisel ja automatiseerimisel. Eriti tuuakse esile meie paigaldiste korrektset visuaalset välimust. Oleme suutelised alustama objekti projekteerimisest ning lõpetama selle automaatikasüsteemide programmeerimise (PLC), visualiseerimise (SCADA) ning käivitamise ja häälestusega. Loomulikult teostame kõik muud tööd, mis jäävad alguse ja lõpu vahele (kilpide koostamine, kaabliredelite montaaz jne).\n1999-ndal aastal saime õiguse tuntud Soome sagedusmuundurite tootja Vacon toodangu edasimüümiseks Eestis. 2010 aasta lõpus koostasime nende erinevatest muunduritest ka korraliku laoseisu, mis katab lisaks kohalikule turule ka Läti ja Leedu edasimüüjate vajadused. Lisa infot nende toodete kohta leiab www.vacon.ee lehelt.\nTänaseks oleme käiku andnud üle 1000 MW uute katlamajade ja ligi 500 MW renoveeritud katlamajade võimsusi(sh,üks katel KVGM 50,kaks katelt KVGM 100 ja üks katel PTVM 100, Ahtme 100MW tipukatlamaja jne).\nOmaette spetsiifilise sektori meie tegutsemisalas moodustab naftasaaduste terminalidele rajatud termaalõli katlamajad, mis vahetavad välja vähem ökonoomsed aurukatlamajad.\nNii suure turuosa hõlvamine on saanud võimalikuks tänu meie poolt pakutavale kvaliteetsele 24 tundi ööpäevas toimivale teenindus süsteemile. Aastaks 2008 oli hooldusobjektide hulk kasvanud sellisele tasemele (tänaseks juba üle 100 objekit), mis vajas omaette ettevõtet. Selleks rajasime Napal Service OÜ\nObjekti tehnilise lahenduste koostamisel lähtume eelkõige Tellija soovidest, täiendades seda oma pikaajaliste kogemustega. Vajadusel konsulteerime ka oma partneritega piiritagant. Omame koostöö kogemusi Soome, Rootsi, Taani, Saksa ja Prantsuse oma ala tipp spetsialistidega. Käime käsikäes koos tehnika arenguga, et pakkuda oma klientidele töökindlaid, mugavaid ja keskkonnasäästlike lahendusi.


Audi püstitab rekordeid - Logistikauudised\nAudi püstitab rekordeid\nPoole aastaga on Audi müünud enam kui500 000sõidukit üle kogu maailma, saavutanud rekordilisi müügitulemusi 41 turul jakasvatanud Audide müüki Eestis 78% võrra.\nEsmakordselt ettevõtte ajaloos ületas Audi tänavu märtsis 100 000 müüdud sõiduki piiri ühes kalendrikuus ning aasta esimese kuue kuuga jõudis ettevõte ka enam kui poole miljoni müüdud sõidukini, teatas Reval Auto.\nKäesoleva aasta esimesel poolel on üle kogu maailma jõudnud klientideni enam kui 509 000 uut Audi sõidukit, mis võrreldes 2006. aasta esimese poolega on 9,8% võrra rohkem (2006. aastal müüdi 463 508 Audit).\nEestis on Audide poolaasta müük kasvanud 78%ning vahemikus jaanuar-juuni osteti 360 uut Audi sõidukit.Kaks aastat tagasi müüdi aga Eestis kogu aasta vältel kokku340 uut Audit ehk vähem kui sel aastal juba esimese kuue kuuga.\nAudi AG eesmärk on 2008. aastaks jõuda müügimahuni üks miljon sõidukit aastas ning saavutada 2015. aasta müügitulemuseks enam kui 1,5 miljonit autot. Selle tulemusega oleks Audi ühtlasi ka kõige edukam autotootja maailmas.


Lipulangetamise signatuuri muutmine vajab konsensust | Lauri Luik\n← Reformierakond- edukaim erakond Läänemaal\nEesti hooneautomaatika ettevõtete võrdlus kohalikul arukate väikehoonete turul →\nLipulangetamise signatuuri muutmine vajab konsensust\n10.06.2009 4:45, Blogi\tkommentaare pole\nPika Hermanni lipusignatuuri muutmine võiks toimuda kõigi Riigikogus esindatud erakondade üksmeelel.\nTänasel kohtumisel Eesti Meestelaulu Seltsi esindajatega otsustasime algatada Pika Hermanni lipu langetamise signatuuri muutmise.\nKuna tegu on Eesti riigi jaoks märgilise tähendusega traditsiooniga, leian, et antud muudatuse sisseviimine peaks toimuma erakondadevahelise konsensuse tulemusel.\nKooride ja loominguliste liitude esindajad ning kõrgkoolide rektorid tegid paari kuu eest Riigikogule ettepaneku vahetada Pika Hermanni tornis lehviva riigilipu langetamisel kasutav signatuur «Mu isamaa armas» Gustav Ernesaksa laulul «Mu isamaa on minu arm» vastu. Lipp heisatakse ja loodetavasti ka jääb tõusma Eesti hümni saatel.\nOn oluline, et lisaks nimetatud lugupeetud kultuuri- ja haridusinimestele annaks oma arvamuse ka laiem avalikkus. Hetkel on Postimees onlines üleval gallup, kus küsitakse, kumma viisi saatel tuleks Pika Hermanni tornis Eesti lipp langetada. Kas «Mu isamaa armas» või«Mu isamaa on minu arm»? Hetkel on vastav suhe 15.4 protsenti 84.6 protsendi vastu. See näitab, et hetkel toetab muudatust suur enamus vastajaist. Iseasi on muidugi see, kui adekvaatsed on online gallupid.\nKuna antud teema on vaikselt praadinud juba ligi poolteist aastat, siis võiks selle lõpuks ära otsustada küll. Samas teadvustan, et meil on täna hulganisti olulisemaid teemasid, millega majanduskriisi ajal tegeleda. Loodan, et avalikkus avaldab aktiivsemalt oma arvamust ning et suudame parlamendierakondadega kokkuleppele jõuda.


Tomato Jaapani trühvlid: kirjeldus, foto, arvustused - Aed - 2021\nTomati sort "Jaapani trühvli" ei ole aednike seas veel väga populaarseks saanud. Ta ilmus suhteliselt hiljuti, kuid mõned on juba uudsust kogenud. Peate tunnistama, et selline ebatavaline nimi ei saa ainult tähelepanu tõmmata. Kuid selle sordi eripära ei ole ainult eksootiline nimi. „Jaapani trühvli” viljad on oma tiheduse tõttu suurepärased mitmesuguste säilitusviiside jaoks. Ka neil tomatitel on huvitav kuju, mis näeb välja nagu trühvli. Need, kes pole kunagi trühvleid näinud, sarnanevad tõenäolisemalt lambipirniga.\nKäesolevas artiklis vaatleme üksikasjalikult tomati sordi „Jaapani trühvlit” omadusi ja kirjeldust. Igaüks saab teha oma järeldusi, kas seda tasub kasvatada või mitte.\nTomat "Jaapani trühvli" viitab määratlemata sortidele. See tähendab, et selliste tomatite peavarras võib pidevalt kasvada. Tomat ei ole kõrge saagikusega. Põõsast on võimalik koguda keskmiselt mitte rohkem kui 4 kg tomatit - 2-3 kg. Vastavalt puuvilja valmimisajale kuulub tomati hooaja keskpaigast. Alates seemnete idanemisest kuni esimeste tomatite välimuseni 110-120 päeva. „Jaapani trühvlil” on kõrge haiguse vastupanu, nii et sa ei saa muretseda selle pärast, et saak kaob haiguste ja kahjurite tõttu.\nSelline tomat sobib sooja kliima jaoks. Kui elate põhjapoolsetes piirkondades, siis on parem kasvatada kasvuhoonesse tomatipühvleid. Selles võib see kasvada kuni 2 meetri kõrgusele ja avatud pinnasel kuni 1,5 m. Loomulikult vajavad sellised kõrged põõsad sukapaela ja pasynkovanii. Puuvilja kaal võib ulatuda kuni 200 grammi. Tomatid on pirnikujulised ja pikisuunalised ribid. Varrele võib moodustada kuni 5 harja, igaüks 5-6 vilja kasvab.\nNäpunäide. Parem on jätta ainult 3 harja täisküpseks ja ülejäänud puuviljad raiuda roheliste toonidega ja jätta need küpseks soojas kohas. See võimaldab tomatitel kasvada soovitud suurusele ja kiirendada arengut.\nTomatid sorte "Jaapani trühvli" on jagatud mitmeks sordiks. Sordi omadused ja kirjeldus ei muutu, liigid on erineva värvi ja neil on oma maitseomadused. Niisiis jaguneb tomatite "Jaapani trühvli" sort järgmisteks sortideks:\n"Jaapani punane trühvlid"\nSellel on roheline punane värvus pruuni tooniga. Värv on väga ilus, läikiv. Puuviljal on magus maitse, vähene hapu. Suurepärane säilitamiseks.\n"Jaapani must trühvlid"\nPuu kuju ja üldised omadused ei erine teistest. Värv on pigem pruun kui must. Sellel on täpsem maitse.\n"Jaapani roosa trühvlid"\nSellel ei ole erilisi erinevusi. Kas see on maitse veidi magusam.\n"Jaapani kuldne trühvel"\nSellel on rikkalik kollane värv kuldse tooniga. Puuviljal on magus maitse, isegi midagi puuvilja.\n"Jaapani oranž trühvlid"\nVäga sarnane kuldse väljanägemisega. Ainult värv on sügavam, päikeseline oranž.\nNagu fotol näha, on viljadel peaaegu sama kuju.\nKõik selle sordi sordid sobivad transportimiseks ja pikaajaliseks ladustamiseks tänu tihedale nahale. Pärast pisut seismist on tomatid isegi magusamad. Sobib suurepäraselt värskeks tarbimiseks, samuti terveks ja tomatitoodeteks.\nTomatid tuleb kasvatada 1-2 varrega. Hoidmisel jätke ainult 5-6 harja. Kui jätate rohkem, arenevad viljad halvasti. Täielikuks küpsemiseks jäetakse alles 2-3 harja ja ülejäänud puuviljad korjatakse roheliseks, et neid edasi valmida. Kasvata kasvuhoones, sa saad suurema saagi kui avatud väljal. Põõsas on palju suurem ja viljad rohkem.\nSeemnete külvamine algab märtsi lõpus ja aprilli alguses. Istutatud maasse mai lõpus. Kui kasvatate kasvuhoones tomatit, võite alustada kuu alguses. Seejärel saate juuni keskpaigaks esimesed viljad koguda. Taimede istutamine peab olema üksteisest 40 cm kaugusel ning ridade vaheline kaugus peab olema vähemalt 40 cm.\nSee on oluline! Puksid tuleb sageli siduda. Raskete harjade tõttu võib tekkida pragusid. Seega on soovitav harja, mitte ainult vars ise siduda.\nNoored lapselapsed ilmuvad väga kiiresti, sa pead neist õigeaegselt lahti saada. Nagu kõik teised tomatite sordid, vajab see mõõdukat kastmist. Tehke seda parem õhtul. Vee jootmiseks kaitsmiseks, see ei tohiks olla külm. Aeg-ajalt lõdvendage mulda ja hävitage umbrohi. Ärge unustage kasvuhoone õhku panna. Parema saagikuse saavutamiseks on vaja läbi viia väetise pinnas.\nSordi omaduste ja kirjelduse kohaselt on neil tomatitel kõrge haigusvastavus. Nad taluvad külma ega sobi seenhaiguste vastu. Üks neist on hilja lõhkamine. Ta hävitab kõige sagedamini tomatit. Aga "Jaapani trühvliga" ei juhtu see.\nKasvav "Jaapani trühvli" on snap. Nagu näete, ei ole see erksav ja tal on üsna hea saak. Selle klassi omadus ja kirjeldus tagavad resistentsuse erinevate haiguste suhtes. Tomatid on pärast saagikoristust väga hästi hoitud. Kui te pole neid tomateid kasvatanud, proovige ja te ei kahetse!\nNadezhda, 50-aastane, Belgorodi tomatid „Jaapani trühvlid“ tõesti meeldisid. Seda kasvatati kollaseks tomatiks. Võin öelda, et nad on palju maitsvamad kui teised kollaste tomatite sordid. Maitse on magusam ja õrnam. Konserveeritud teiste värvidega tomatitega, väga originaalne välimus pangas. Kuid muud liiki kaitse ei sobi. Üritasin teha adjika: mu pere ei meeldinud kollast värvi ja keegi seda ei proovinud. Sa pead sellega harjuma. Aga ülejäänud jaoks oli mul väga hea meel, 46-aastane Alexander, Saratov “Jaapani trühvlil” on minu lemmik tomatitüüp. Ma kasvatan seda juba aastaid. Minu hea sõber andis mulle esimesed seemned. Mul on väga hea meel, et kuulasin seejärel tema arvamust. Sellest ajast alates on see minu kasvuhoonetes peamine. Põõsad kasvavad üle 2 meetri, kannavad vilja väga viljakalt. Aga ta võitis oma pere suurepärase maitsega. Viljad on mõõdukalt magusad, peaaegu happelised. Nii palju aastaid ei ole ta meile igav ja ma arvan, et ka tulevikus ei õnnestu ta. Juba paljud naabrid üle antud sordi. Ma soovitan kõigile! Maria, 43-aastane, Volgograd. Tomatid minu jaoks valisid väga hoolikalt. Muljetavaldavad tomatite "Jaapani trühvli" tunnused ja kirjeldus. Tootja sõnul on see liik tingimuste suhtes tagasihoidlik, kannab vilja pikka aega ja on väga vastupidav erinevate seente ja viiruste suhtes. Olen istutanud oma dachas juba 4 aastat. Esimest korda ostsin ainult kuldse värvi seemneid. Igaühele meeldis see nii palju, et järgmisel aastal võtsid nad nelja liiki: must, punane, oranž ja kuldne. Meeldis kõike peale punase. Ei ole rahul ei maitse ega saagikus. Muide, märkasin, et need tomatid muutuvad ladustamise ajal veelgi maitsvamaks. Kui valite rohelise, saate nautida värskeid tomateid kuni novembrini.\nTõenäoliselt on vähe tomatite sorte, mis oleks nii hästi vastatud. Paljud aednikud on juba hinnanud "Jaapani trühvlite" suurepärast maitset. Loodame, et need nõuanded aitavad teil oma saidil kasvatada suurepäraseid tomateid.\nCopyright 2021 \_ Online ajakiri taimede kohta \_ Tomato Jaapani trühvlid


Juhi ja ettevõtja raharaamat | Uued ja kasutatud raamatud ∣ Raamatukoi\nJuhi ja ettevõtja raharaamat 1. osa\n144-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat 1. osa\nSix Apples 2013\n«Juhi ja ettevõtja raharaamat. Ettevõtte finantsidest lihtsalt ja selgelt.» on mõeldud kaheosalisena. 1. osas räägitakse ettevõtte finantsjuhtimise olemusest ja rollist äri edukas juhtimises, ülevaatliku finantssüsteemi ülesehituse võimalustest, finantsanalüüsist, käibekapitali juhtimisest, kuluarvestusest ja hinnakujundusest.\nAutoriks on Inga Stelmak, kes on omandanud finantsjuhtimisalase magistrikraadi EBSis ning töötanud erinevates organisatsioonides pearaamatupidaja, kontrollerina ning finantsjuhina. Praegu on ta ettevõtja, OÜ Six Apples omanik ja juht. Milles seisneb «Juhi ja ettevõtja raharaamatu» eripära võrreldes teiste finantsraamatutega? Siia on koondatud just see, mis on ettevõtte igapäevases juhtimises vajalik ja kasutatav. See on praktilise väärtusega kogumik, kirjutatud praktikult praktikule lihtsas ja mõistetavas keeles. Raharaamatu lugejal ei pea olema eelteadmisi majandus- ega finantsvaldkonnast. Ka matemaatikas ei pea väga tugev olema. Raamat on mõeldud eelkõige ettevõtete omanikele ja juhtidele, aga ka raamatupidajatele, finantsjuhtidele, keskastmejuhtidele ning kõigile, kes ettevõtte rahaasjade vastu huvi tunnevad. Kindlasti on see sobiv ja vajalik ka õppuritele, kellest saavad tõenäoliselt tulevikus juhid. Finantsalane tarkus ja haritus on kasulik ja vajalik kõikidele, sest aitab olla tulemuslikum äris ning isiklikes raha-asjades.


Värv PÄRLMUTRIVÄRVI SININE\nNaiselikult figuuri toonitava tegumoe kingivad kaarjad sissevõtuõmblused ning dekolteed ja alläärt ehtiv pits. Seljaosa kaelust ja käeavasid viimistleb Valencia pits. Pikkus ca 90 cm. Pestav 40 °C juures. Antistaatiline satäänkangas: 100% polüamiidi.\nBEEŽ MUST VIOLETNE\nSELMA Hinda toodet, märkides vastava arvu tähekesi


Perekond ja tervis, hispaanlaste kaks kõige olulisemat aspekti - perekond - 2020\nPõhiline - perekond - Perekond ja tervis, hispaanlaste kaks kõige olulisemat aspekti\nElu koosneb mitmest aspektist: töö, perekond, tervis ... need kolm on inimesed kõige enam mainitud, kuid mitte ainsad, sest igaühel on huvid ja mured, mis sõltuvad oma elukogemusest . Selles mõttes on enamiku hispaanlaste jaoks nende elu kõige olulisemad aspektid perekond ja tervis.\nSee tuleneb perekonna arvamuste ja hoiakute sotsioloogiliste uuringute keskuse uuringust, mis näitab, et 88,4 protsenti hispaanlastest on kõige olulisem tervis, millele järgneb pere 85,4 protsenti .\nKa need kaks aspekti, mida SRÜ vastajad kõige vähem nimetavad "midagi oluliseks": ükski ei ütle, et tervis ei ole nende elus "oluline" ja ainult 0,2 protsenti küsitletutest kinnitavad seda, kui nad on viitab perekonnale, mis rõhutab perekondlike sidemete tähtsust ühiskonna päevast.\nPerekond ei ole enamiku hispaanlaste jaoks mitte ainult kõige olulisem asi, vaid see on ka mõiste, millega nad oma elus kõige rohkem rahul on. Küsimusele "seoses teie isikliku elu iga järgmise aspektiga tahaksin, et te ütleksite mulle, kui olete väga rahul, õiglaselt, vähe või üldse mitte rahul", et suurem osa "väga rahulolevatest" on perekond : 55 protsenti vastanutest on sellele vastanud.\nMis on perekonna kasutamine? See küsimus on sõnastatud ka uuringus (alates 2014. aastast, eelmisel aastal avaldatud) ja vastused on selged: 30,3 protsenti vastanutest väidab, et perekonna kõige olulisem roll on armastuse ja kiindumuse andmine selle liikmed. Sellele funktsioonile järgneb laste kasvatamise ja kasvatamise ülesanne: mainitud 29,3 protsenti vastanutest.\nPerede vanavanematel, „asutajatel” ja „loojatel” on paljude nende päevil oluline roll, eriti kriisi ajal, kui on näha, et paljud vanemad on pidanud oma lapsi majanduslikes küsimustes abistama. Uuringust küsitakse ka nende funktsiooni kohta pereelus.\nEnamik küsitletutest, 40,9 protsenti, kinnitab, et vanavanemate peamine ülesanne on nautida lapselapsi ja lapselapsi, protsenti, millele järgneb seos: 35,4 protsenti vastanutest ütles, et vanavanemad hoiavad perekonda koos, protsenti järgneb neile, kes arvavad, et vanavanemad peavad majanduslikult aitama (29,9 protsenti).\nVaatamata edusammudele võrdõiguslikkuse valdkonnas ühiskonnas, näitab see uuring, et Hispaania majapidamistes on endiselt „meeste ülesanded” ja „naiste ülesanded”. Seega täheldatakse, kuidas "väikeste remonditööde tegemine kodus" on midagi, mis vastab "alati inimesele" 38,6 protsendil juhtudest, samas kui vastajate protsent, kes ütleb "alati naisele", on ainult Antud juhul 5,2 protsenti.\nVastupidi on pesu: 56,3 protsenti küsitletavatest hispaanlastest ütleb, et naised teevad seda alati, samas kui ainult 1,7 protsenti ütleb, et see on meeste töö.\nSamuti on kombineeritud ülesanded, st need, mida tehakse "enam-vähem võrdselt või mõlemal samal ajal" vastavalt SRÜ vastustele. Selles ruumis paiknevad haigete (56,1%) pereliikmete ost (50,5%) ja hooldus.\nHispaania on üks neist riikidest, kus naistel on lapsed hiljem, mis tähendab ka seda, et vähem lapsi on sündinud ja elanikkond vananeb. Küsitledes vastanutest põhjusi, miks inimestel on vähe lapsi, on enamuse põhjus siiski erinev: 89,5 protsenti hispaanlastest ütleb, et põhjuseks on rahaliste vahendite puudumine.\nSee põhjus on väga kaugele jäänud veel ühe heaga, kuid see on seotud majandusega: 38,1 protsenti vastanutest mainib "mitte karjääri takistamist" ja "kuna lapsed on suur vastutus" on põhjuseks on 36,6 protsenti hispaanlastest.\nKuidas vastata tuttava kriitikale lapse õpiraskuste ees?


Saarlased purjetavad Ruhnu Karuga Valgele merele - Saarte Hääl\nRUNBJARN SEILAB VALGELE MERELE: Tänaseks on jahta Runbjarn seljataha jätnud juba mitukümmend meremiili. Kolm aastat tagasi andis kapten Veljo Heinmets (paremal) jahta kohta selgitusi Saaremaa merekultuuri seltsi liikmeile Valdur Linnule ja Arvi Preile. Foto: Aare Laine\nEile asus jahta Runbjarn (Ruhnu Karu) Tallinna Lennusadamast pikale merereisile, sihtkohaks Solovetsi saared Valges meres. “Sõidame praegu Vergi sadama poole,” andis saarlasest kapten Veljo Heinmets eile lõuna paiku Saarte Häälele teada.\nMeeskonna vahetusliikmeina teevad merereisi kaasa laevaehitusfirma Baltic Workboats juhatuse liige Märten Vaikmaa ja sama ettevõtte töötaja Meelis Laaster. Tänasest peaks meeskonnaga liituma Tallinna saarlane Reigo Kuivjõgi.\nJahta ehitati puulaevade seltsi Vikan eestvõtmisel Haapsalus ja taglastati Nasval. Runbjarn on täpne koopia ruhnlaste laevast, millega Ruhnu elanikud sõitsid merd 19. sajandil.\nNeli aastat tagasi valmis saanud laev on kapten Heinmetsa sõnul heas korras. Tegemist on esimese Euroopa Liidu lipu all seilava purjeekspeditsiooniga Loode-Venemaa vetesse. Reis kestab 29. juulini.\nLisatud: 05.08.2012 / 18:27\nKuidas sõit Valges meres sujus!??


IKT Aastakonverents 2017. Äripäeva E-pood\nIKT Aastakonverents 2017\nIKT valdkonna majanduskonverents, kus tunnustakse Äripäeva IT ja telekomi valdkonna TOPi võitjaid, räägitakse visioonist ja arenguvõimalustest ning arutletakse erinevate ettevõtjatega võimalusi sektori kasvuks.\nEttekannetega esinevad ja erinevates arutlusringides saavad sõna IT ja telekomi valdkonna TOPi võitjad, Arenguseire Keskuse juhataja Tea Danilov, ITLi president Ivo Suursoo, Telia Eesti tehnoloogiajuht Kirke Saar (Eesti üks parimaid IT-juhte), Euroopa parima fintech ettevõtte Funderbeam asutaja Kaidi Ruusalepp, Helmese partner ja tegevjuht Jaan Pillesaar, Startup Wise Guysi kaasasutaja Herty Tammo, Helmese partner ja arendusjuht Raul Ennus, Cybernetica juhatuse esimees Oliver Väärtnõu, CGI Eesti juhatuse liige Avo Kask, Dateli juhatuse liige Urmas Kõlli, SMITI strateegiajuht Margus Püüa, MKMi side ja riigi infosüsteemide asekantsler Siim Sikkut jt IKT valdkonna mõjukad ettevõtjad ning osapooled.\nVõitjate vestlusringi juhib Äripäeva peadirektor Igor Rõtov.\nKuuleme kogemuslugusid edu saavutamiseks\nRäägime uutest tehnoloogiatest ja trendidest\nRäägime arendusprojektidest, riigihangetest ja ekspordist\nSaame mõtteid 2018. aasta plaanide elluviimiseks\nKonverentsi osalemistasu on 299 eurot (km-ga 358,80 eurot).\nPartner ja tegevjuht, Helmes\nJuhataja, Arenguseire Keskus\nTehnoloogiadirektor, Telia Eesti\nAsutaja ja tegevjuht, Funderbeam\nKaasasutaja, Startup Wise Guys\nTervishoiu valdkonna juht, Nortal\nJuhatuse liige, CGI Eesti\nJuhatuse liige, Datel\nJuhatuse liige, Cybernetica\nIT-ala asekantsler, MKM\nDigitaalselt transformeerunud Eesti – kas ulme või reaalsus?\nIvo Suursoo President, ITL\nDigitaalne transformatsioon on oma olemuselt IKT rakendamine äris jõudmaks uuele tasemele näiteks tootearenduses või klienditeeninduses, aga miks mitte ka käivitades päris uut ärimudelit. Öeldakse, et igal ettevõttel on siin võimalus valida: kas sa liigud selle protsessiga kaasa või sured. Räägime stsenaariumitest, mis peaks juhtuma, et digitaalne transformatsioon Eestis päriselt teoks saaks ja meie majandus ei hääbuks käsitööliste muuseumiks vaid säraks maailma majanduse integreeritud osana.\nVestlus: millist transformatsiooni Eesti majanduses tekitavad IKT ettevõtjad?\nJaan Pillesaar Partner ja tegevjuht, Helmes\nIgor Rõtov Peadirektor, Äripäev\nKaidi Ruusalepp Asutaja ja tegevjuht, Funderbeam\nTehnoloogia trendid ja transformatsioon. Mida tehnoloogiajuht tahaks, et ärijuht teaks ja vastupidi?\nKirke Saar Tehnoloogiadirektor, Telia Eesti\nTehnoloogia areneb üha kiiremas tempos, seadmete arv võrgus ja mahud, mida vajatakse, on kasvanud ja kasvamas eksponentsiaalselt. Digitaliseerumine pole enam lihtsalt ettevõtte protsesside digitaliseerimine, vaid täiesti uus maailm, kus äri tegemiseks on pidev muutmine ja muudatustega toimetulek vältimatu. See kõik muudab seda, kuidas tulevikus tööd teeme ja inimesi juhime.\nKuidas õigusloome käib kaasas digimajanduse trendidega?\nTea Danilov Juhataja, Arenguseire Keskus\nMilliseid väljakutseid õigusloomele toovad kaasa uued tehnoloogiad? Kas ja miks nähakse maailmas vajadust reguleerida uutest tehnoloogiatest tõukuvat äri? Näiteks, kuidas nähakse maailmas andmemajanduse reguleerimist? Milliseid õiguslikke, sotsiaal-majanduslikke või eetilisi probleeme sisaldavad tehisintellekt, asjade internet või blockchain? Milliseid võimalusi nähakse nende ületamiseks? Kuidas käsitleda veebiplatvormide kaudu teenuseid osutavaid isikuid – on nad ettevõtjad või töövõtjad?\nKuidas kiirendi ettevõtte äriedu kasvatab?\nHerty Tammo Kaasasutaja, Startup Wise Guys\nÄrikiirendi kui äri edendamise võimalus. Milline on kiirendi olemus ja töötamise põhimõte? Kes on firmad, kes osalevad kiirendis? Kuidas IT-firma juht peaks käituma kui ta töötajad startupi tegema hakkavad? Kuidas saab investeerida startuppidesse?\nTaavi Einaste Tervishoiu valdkonna juht, Nortal\nNortali käibest ligi ¾ on väljaspool Eestit ja me oleme juba mõni aasta pigem nõustamisettevõte, mis teeb ka tarkvara. Miks see mudel töötab ja klientidele meeldib? Kuidas me siia jõudsime ja mida põnevad on praegu ning lähitulevikus käsil?\nArutlusring: kuidas ületada karisid suurtes riigihangetes ja arendusprojektides?\nRaul Ennus Partner, Helmes\nAvo Kask Juhatuse liige, CGI Eesti\nUrmas Kõlli Juhatuse liige, Datel\nOliver Väärtnõu Juhatuse liige, Cybernetica\nRivo Sarapik Toimetaja, Äripäev\nMargus Püüa Strateegiajuht, SMIT\ne-Eesti edasine areng: mida kavandab riik?\nSiim Sikkut IT-ala asekantsler, MKM\nSiim avab riigi plaane e-valitsemise, IKT-sektori ja laiemalt infoühiskonna arengu hoogustamiseks lähiaastail. Sealhulgas tutvustab ta uuemaid just plaane. Juttu tuleb ka käimasolevast Eesti EL eesistumisest: mis seal käsil ja mis tehtud ja tulemas.


DELFI SAKSAMAAL | Siim-Sander Vene: see võit annab noorele satsile palju juurde - Delfi Sport\nDELFI SAKSAMAAL | Siim-Sander Vene: see võit annab noorele satsile palju juurde\nSiim-Sander Vene (palliga) mängus Saksamaaga.\nKorvpallikoondise kapteni Siim-Sander Vene hinnangul on täna MM-valiksarjas saadud 69:66 võit Saksamaa üle eriti tähtis noorematele palluritele, kes said hea kogemuse, kuidas tasavägised lõppe enda kasuks kallutada.\n"Võitlesime lõpuni. Ei andnud alla, isegi kui tekkisid rasked hetked. Jah, kolmestega saime minema, aga lõpus kannatasime ära. Okeilt mängitud lõpp meie poolt. Saime enam-vähem ära hoitud. Väikeste vigadega, aga ikkagi.\nSaksamaad võis favoriidiks pidada. Igal juhul oli see tähtis ja eriti, et väljas võita. See annab noorele satsile palju juurde. Need on need kogemused – kui suudame sellised tasavägised mängulõpud ära võtta, siis see kasvatab neid," rääkis Vene pärast kohtumist.\nVene tõi Eesti kasuks 14 punkti ja just tema korv oli see, mis viis Eesti viimasel minutil ette.\nKaitses lasi Eesti Saksamaal visata vaid 66 punkti. "Oli suuri eksimusi ka, aga kui väljas lasta 66 punkti visata, siis on enam-vähem ikkagi. Liiga palju nuriseda ei saa," lausus Vene.\nEnne koondiseakent oli teemaks, et mitmetel põhimängijatel nagu Kristian Kullamäel nappis mängukogemust. Ülemäära minuteid polnud sel hooajal teeninud ka Vene, kes naasis Prantsusmaalt Limoges'ist.\n"Mängukoormust pole paljudel olnud, aga selle võrra oleme näljasemad. Kõik oleme ju trenni teinud. Aga eks see üldine teadmatus võib-olla on. Mitte otseselt kõhklus, aga teadmatus küll, kuidas see minema hakkab. Aga vastased on samasuguses seisus. Lõpuks taandub kõik väikeste, aga tähtsate momentide taha, kus tuleb samm rohkem teha, ennast kehtestada ja maksma panna," ütles Vene.\nSakslased kirusid viimaseid sekundeid, kus neile anti Kristian Kullamäe vastu ebasportlik viga ja pärast seda kahanesid nende võidušansid sisuliselt nullini. Vene hinnagul tegid kohtunikud õige otsuse.\n"Tundus, et ainult särgist rebiti. Enne seda oli ju teine olukord veel, kus nad käisid videot vaatamas. Kahest ühe oleks võinud ju (ebasportlikuks) anda ja andsidki. Ma ei ütleks, et see kohtunike abi oli," sõnas kapten.\nPühapäeval võõrustab Eesti Iisraeli, kes täna alistas kodus Poola.\n"Iisraeli vastu peame ilmselt veel paremini mängima. Seal hakkab kõik otsast peale. Ühtepidi peame emotsiooni kaasa võtma, aga ainult sellega ei saa rahule jääda," rääkis Vene.


Doktoritöö: kiirekasvulised istandikud leevendaksid kliimamuutusi - Erametsakeskus\nLühikese raieringiga ehk sagedasti raiutavad ja uuendatavad arukase- ja hübriidhaavaistandikud on hea võimalus leida rakendus põllumajandusmaadele, puidutoorme tootmiseks ja kliimamuutuste leevendamiseks. Nii selgub Eesti maaülikoolis reedel kaitstavast Reimo Lutteri doktoritööst.\nKui lühikese raieringiga metsaistandikke on seni rajatud soojema kliimaga laiuskraadidel, siis viimastel kümnenditel on seda üha enam hakatud tegema ka Eestis ja mujal Läänemere ääres.\nSee suundumus on seotud asjaoluga, et üha enam on vaja taastuvenergiat ja puidutooret. Samal ajal on vaja vähendada raiumise intensiivsust looduslikes metsades. Arukask ja hübriidhaab on ühed sobivamad puuliigid lühikese raieringiga metsanduse praktiseerimiseks Eesti tingimustes, selgitab doktoritöö autor Reimo Lutter.\nKuna kiirekasvuliste metsaistandike kasvatamist ja ökoloogiat on raieringi teises pooles Eestis vähe uuritud, tegi Reimo Lutter doktoritöö raames puude kasvu ja mulla füüsikalis-keemiliste tunnuste kordusmõõtmised püsiproovitükkidel 15 aasta vanustes hübriidhaava ja arukaseistandikes.\n„Mõlema puuliigi kasvukiirus 15 kasvuaasta möödudes endistel põllumaadel oli kaks korda suurem võrreldes sarnaste kasvukohatüüpide kase- ja haavapuistutega metsamaal,“ rääkis Lutter. Ta lisas, et arukase- ja hübriidhaavaistandikud kasvavad kiiremini endistel põllumaadel, mis on jänesekapsa, jänesekapsa-mustika ja naadi kasvukohatüüpi. Mõlema puuliigi kasv on aeglasem sinilille kasvukohatüübis.\nTööst selgus, et juba 15 kasvuaasta möödudes on keskealised hübriidhaavaistandikud süsinikku siduvad ökosüsteemid. Põhiline süsiniku salvestamine on toimunud puude maapealses biomassis ja endiste põllumaade muldadel on suurem potentsiaal salvestada täiendavat süsinikku kui endistel rohumaadel.\nKui ülemistes mullakihtides jäi süsiniku varu muutumatuks, siis olulise tulemusena selgus, et mulla süsiniku varu suurenes sügavamates mullakihtides.\nDoktoritööd “Keskealiste hübriidhaava- ja arukaseistandike kasvukäik ning ökoloogia endistel põllumajandusmaadel” juhendasid professor Hardi Tullus ja vanemteadur Arvo Tullus ning oponent on professor Jürgen Bauhus (Chair of Silviculture, University of Freiburg, Germany). Dissertatsiooniga saab tutvuda EMÜ ja TÜ raamatukogus.


Lisaks tasudele ja sissetulekutele lihtsate toimingute tegemise eest võite selle eest kutsuda sõpru ja saada bitcoini. Jtka ostlemist, et saada tasuta termomeeter! Mida rohkem neid vabatahtlikke on, kes jooksutavad releesid servereidseda kiirem kas bitcoinidega turvaliseks kauplemiseks piisab vpn-st?\nLoodetavasti õnnestub neid veidi siinkohal kummutada ja selgemaks saada.\nPean tunnistama, et ega minagi kõike väga põhjalikult ei tea ja koodi sisse vaadata ei oska. Seega on tulnud igat asja kümne erineva nurga alt uurida ja püüan siinkohal välja tuua mõned tüüpilised segadust tekitavad punktid, mida olen korduvalt kohanud. Kui siinkohal mõnest asjast ise valesti olen aru saanud, siis olen ka mina teemas õpipoisi rollis ja konstruktiivne tagasiside ning täiendavad selgitused on igati teretulnud. Õpin koos sinuga ja infot, mille läbi töötamiseni veel jõudnud pole, on ohtralt.\nEnamus väiteid kehtivad konkreetselt Bitcoini kohta ja ei ole kõigi krüptorahade kohta üldistatavad. Exchange kaudu ostes omad Bitcoini Coinbase leht Näiteks läbi CoinbaseKrakeni kaks suuremat vt saitide. Kuigi see on hea lihtne viis, kuidas krüptorahasid osta, siis sellega kaasneb ka üks oluline puudus. Nimelt, tundub, et reeglina ei ole sa otseselt sealtkaudu soetatud Bitcoinide omanik, vaid saad lihtsalt exchange poolt lubaduse, et nad maksavad sulle vastava koguse BTC-d välja, kui sa seda kasutada soovid.\nNeid ostutehinguid blockchaini kirja ei panda ja sinul privaatvõtmeid selle raha kasutamiseks ei ole. Seega ei kaasne sellise ostmisega otseselt ühtegi neist kiidetud krüptorahade omadustest, mis blockchaini tehnoloogia annab ega ei ole sina blockchaini järgi nende müntide omanik. Täiesti tavapärane on ka see, et suurematel saitidel kõrgema aktiivsusega perioodidel reeglina: suuremad hinnalangused või tõusud ei saa saidil tehinguid teha leht on koomas ja tehingud ei lähe läbi või oma raha sisse ja välja liigutamine toimub mitmepäevaste viivitustega.\nÜks näide, kui väljamaksed olid kuni päevase viivitusega. Tegelikkuses katsetasin ja ülekanne toimus siiski päevaga. Arvestades selliste teenusepakkujate üsna kesist Parimad bitcoinid raha kasutamiseks recorditon tõenäosus seal hoiustatavast kogu või osast rahast ilma jääda keskmises ja pikas perspektiivis küllaltki märkimisväärne.\nSeega ei tundu seal suuremate summade pikemalt ladustamine kõige arukam tegevus. Küll võid selliste saitide kaudu soetatud krüptoraha oma walletisse üle kanda. Siis maksad ka vastavalt teenustasu ja läheb tehing blockchaini kirja mitte eriti mõttekas väikeste summade puhul.\nTeenustasu Kaevandamisvõimsusest sõltub Bitcoini skaleeritavus Paljudes artiklites, kus kirjeldatakse, kui palju energiat Bitcoini kaevandamine raiskab, lähtutakse loogikast, et tehingute hulga kasvatamiseks peab ka kaevandamisvõimsus ja energiakulu proportsionaalselt kasvama.\nSelline mõttekäik näitab, et kommenteerija pole Parimad bitcoinid raha kasutamiseks saanud ei kaevandamise elementaarsest toimimismehhanismist ega tehingute arvu skaleerimise probleemist. Kaevandamisvõimsuse suurendamine võib küll lühiajaliselt mõnevõrra tehingute läbilaskevõimet parandada, aga pikas perspektiivis erilist mõju ei oma.\nPiiravaks teguriks on pigem ploki suuruse piirang. See on aga debatt, mis on kestnud juba aastaid ja mida Bitcoin Cash loomine oma 8MB ploki suurusega püüab lõpuks lahendada.\nTeoreetiliselt oleks võinud algusest peale kuni tänaseni kaevandada käputäie arvutitega ja väga madala energiakuluga ning maksimaalne tehingute hulk sekundis oleks endiselt sama. Kaevandamisvõimsus ja kulutatav energiahulk kasvab aga mitte sellepärast, et seda oleks tehingute läbilaskevõime kasvatamiseks vaja, vaid sellepärast, et Bitcoini hind on tõusnud ja rohkemad inimesed loodavad selle pealt raha teenida. Ühe tavalise tehingu kinnitamiseks kulub siiski pigem ca tunnike või enamgi sõltuvalt teenusepakkuja eelistustest.\nKorrektsem oleks seega öelda, et keskmiselt saab blockchaini edastada 3 kuni 7 tehingukorraldust sekundis. Bitcoini eest saab kõikjal maksta Usun, et väga paljud artikli lugejad on käinud kunagi Rootsis.\nKas maksid seal millegi eest kaardiga? Kas tehing läks läbi? Kui su kontol piisavalt raha oli, siis tõenäoliselt läks. Arvestades, et sinu pangakontol olid eurod, kas see tähendab siis, et Rootsis saab maksta eurodega? Kindlasti mitte. Rootsis käibel olev valuuta on SEK ehk Rootsi kroon ning see on ka ainus valuuta, mida enamik kauplejaid seal aktsepteerivad. Ometi aga saad maksta arvete eest oma pangakaardiga, mille kontol on ainult eurod.\nPõhjus on väga lihtne. Sinu kontol olev EUR vahetatakse automaatselt vajalikus koguses SEK vastu ja makstakse Parimad bitcoinid raha kasutamiseks tema soovitud valuutas välja. Sama kehtib ka Bitcoiniga makstes. On üsna vähe kohti, mis reaalselt aktsepteerivad Bitcoini.\nReeglina kasutatakse teenusepakkuja abi, kes on nõus sinu käest BTC ära ostma, selle kaupleja poolt soovitud valuutaks näiteks EUR või USD vahetama ja selles Inimkaubanduse voimalused sinu nimel müüjale tasuma.\nTäpselt nii, nagu ei saa Rootsis eurodega maksta, ei saa ka enamike kauplejate juures seega tegelikult krüptorahadega tasuda. Isegi kui see on Automaatse kaubandusstrateegiate arhitektuur ära märgitud või kasutad vastavat maksekaarti.\nMiks see erisus oluline on? Esiteks teeb see krüptorahades maksmise kallimaks nagu Rootsis eurodes pangakaardigagi maksmisega kaasnevad lisatasud. Teisena tähendab see seda, et kui too vahendaja ära kaob, kaob ka vastav maksevõimalus üsna paljudest kohtadest samaaegselt.\nMuidugi senikaua, kuni asjad töötavad, pole ostjana erilist vahet, kas maksid otse BTC-s või ostis keegi selle vahepeal ära ja maksis sinu eest kohalikus valuutas. Sarnane maksekaart on muide olemas ka kullaga seotuna. Erandiks on teiste krüptorahade ostmine, mille eest on tõesti võimalik otse Bitcoinides maksta. See tundub vähemalt eestlaste seas ka kõige popim ost olevat.\nBlockchain on hea, järelikult BTC on hea Tihti kohtan argumenti stiilis, et Bitcoini hind tõuseb Kuule, kuna blockchain on tegija asi. 30-minutilise kauplemissusteem toetuseks jagatakse mingit linki, kus näiteks Austraalia börs katsetab blockchaini rakendamist või mõni suurem ettevõte hakkas seda tehnoloogiat rakendama. Viimane on üks osa mitmest erinevast tehnoloogiast, mida Bitcoin kasutab.\nSeejuures tasub teada, et Bitcoin on open-source projekt, nii et igaüks võib võtta selle koodi täiesti tasuta ja selle põhjal teha, mida tahab. Kasvõi oma Gigacoini.\nKa krüpteerimisel on krüptorahades väga oluline roll mängida. Võiks isegi öelda, et nii mõneski mõttes olulisemgi, sest ilma selleta oleks su varad päris kaitsetud.\nEi ole väga palju sellesse süvenenud, aga nii palju kui ette on jäänud, siis pankadega koostöö sisaldab endas Ripple Connect tarkvaralahenduse kasutamist.\nOmeti tundus paljude loogikast, et oodati kohest ulmelist hinnatõusu, kuna pangad hakkavad asja nüüd massiliselt üles ostma. Tundub, et siin valdkonnas on palju toote tarbijaid, kes arvavad end olevat aktsionärid. Bitcoinil puudub inflatsioon Korduvalt olen näinud välja toodavat, et Bitcoinil puudub inflatsioon või see on väga väike. Enne kui selle väite juurde läheme, kiire ja lihtne definitsioon inflatsioonile: Inflatsioon on hinnatõus.\nKuna Eestis elades maksad sa asjade eest eurodes, siis isegi Bitcoini omades, koged sa endiselt inflatsiooni nii sellisel juhul kui eurodes Parimad bitcoinid raha kasutamiseks tõusevad kui ka sel juhul kui BTC hind EUR suhtes langeb.\nArvestades krüptorahade äärmiselt kõrget volatiilsust, ei ole välistatud, et halval hetkel seda soetades, on sinu jaoks inflatsioon kümneid või lausa sadu kordi suurem kui see samal perioodil EUR hindades oleks. Näiteks Seega selle trüki piiramine ei kaitse sind automaatselt fiat valuuta inflatsiooni vastu. Kaevandatud Bitcoinide hulk läbi aja suurendamiseks kliki pildil. Bitcoin on anonüümne Kuigi mitu aastat on juba selge, Parimad bitcoinid raha kasutamiseks ei ole, kohtab seda väidet ikkagi veel tänapäevalgi.\nBitcoin on pseudonüümne ehk sa võid luua omale erinevaid aadresse nö pangakontomida võid kasutada, ilma et see oleks sinu nimega kuidagi otseselt seotud. Seejuures aga on kõik tehingud blockchainis avalikud ja võimalusi sinu nime ja aadressi kokku viimiseks on tänapäeval avastatud juba mitmeid siin näiteks mõned näited.\nKõige tüüpilisem viis, kuidas anonüümsus ära kaob, on muidugi Bitcoini ostu- ja müügiprotsess. Arvestades, et exchange kaudu ostmine tundub olevat kõige populaarsem meetod, siis võiks ju eeldada, et see müüt on juba välja surnud. Äkki edaspidi siiski. Vähemalt ei saa seda konfiskeerida See on mingil määral isegi tõsi. Kui sina oled ainus inimene, kes teab oma konto privaatvõtit ja igasugune ligipääs sinu walletile on krüpteeritud, siis on sinu krüptorahade konfiskeerimine tõesti raskendatud kuigi mitte võimatu, nagu Silk Road ja nüüdseks juba mitmete teiste näidete baasil näha võib.\nEhk tehnikateadlikel inimestel Parimad bitcoinid raha kasutamiseks võimalik krüptoraha isegi nii hoida, et teoorias pole seda võimalik otseselt konfiskeerida. Muidugi kaasneb sellise väga turvalise säilitamisviisiga ka teine tagajärg. Kui sina oled ainus inimene, kes rahale ligi pääseb, siis ei saa seda ka sinu pärijad ega pere endale, kui sinuga midagi juhtuma peaks.\nKui sa aga hoiad neid mõnel exchangel, siis on konfiskeerimine pigem lihtsalt juriidiline küsimus. Parimad bitcoinid raha kasutamiseks enam, tegelikult ei peagi otseselt konfiskeerima Bitcoini, vaid vähemalt Eestis võib samas vääringus sinu muid varasid selle asemel võtta. Seega oma ICOdega teenitud miljonite krüptorahas hoidmine sind ilmselt ei päästa, kui unustad need tulud deklareerida ja EMTA võlga sisse tuleb nõudma.\nOsalejate poolt küsitud küsimuste, väga segaduses nägude puudumise ja tagasiside põhjal tundub, et tuli täitsa edukalt välja. Kui leidub piisavalt palju huvilisi, kes tahaksid Parimad bitcoinid raha kasutamiseks moel aru saada, mis asi see Bitcoin ja blockchain on ning kuidas töötab, aga ei oma piisavalt palju aega, tehnilist taipu, inglise keele oskust või lihtsalt motivatsiooni, et ise sellest infomahust läbi hammustada, siis teeme seda koolitust veel.\nOma huvist anna teada nii, et pane ennast siin ootenimekirja ja anname teada, kui selle ürituse plaani võtame. Valdavalt positiivse tagasiside põhjal ju võiks täitsa uuesti ette võtta küll. Tegemist ei ole kauplemiskoolitusega. Tutvu kindlasti sisukorraga. Leidsid midagi kasulikku? Jaga ka teistega:.


29. november 2000 kell 5:06\nMustamäe Vabaaja Keskuses on Arco Vara Tallinna Büroo korraldatud seminar teemal 'Omandireform ja korteriühistud'.\nVäärtpaberiinspektsioonile valitakse peadirektor.\nEstoplasti võlausaldajate koosolek.\nMajandusministeeriumis on Euroopa Liidu eelstruktuurifondide tutvustusüritus.\nSotsiaalministeeriumis on seminar 'Töötervishoiu ja tööohutuse majanduslik tasuvus'.\nÄripäeva seminar 'Kuidas ehitusturul konkurentsis püsida' Sakala Keskuses.


Uuring: ilusad inimesed teenivad rohkem - Sekretar\nUuring: ilusad inimesed teenivad rohkem\nNüüd kinnitavad ka majandusteadlased, et ilusatel inimestel on suuremad šansid saada suuremat palka ja rohkem hüvesid.\nUSA Austini ülikooli majandusteadlane Daniel Hamermesh väidab oma raamatus "Miks ilusad inimesed on edukamad" uuringutulemustele tuginedes, et nii nais- kui meessoost ilusad inimesed teenivad keskmiselt 3-4% rohkem kui keskpärase väljanägemisega inimesed. See omakorda tähendab, et ilu toob sellega õnnistatule elu jooksul päris korralikult sisse.\nIlusaid võetakse ka tööle meelsamini, nad jõuavad kiiremini ametikõrgenduseni, on firmas kõrgemini tunnustatud ja teenivad rohkem soodustusi. Uuring jõudis veel ühe huvitava järelduseni: hindajad pidasid suurte firmade tegevjuhte füüsiliselt atraktiivsemateks kui väikefirmade juhte.\nAga seegi pole veel kõik. Olukorras, kus rohkem ja vähem ilus töötaja saavad ühepalju palka, on ikkagi kaalukauss ilusama kolleegi kasuks, sest ta saab tunda kolleegide suuremat poolehoidu. Näiteks antakse ilusale kolleegile meelsamini laenu, hoolimata isegi sellest, kui on teada, et ta võib tagasimaksmisega jänni jääda.\nLigi: palgalõhe on hoiakute küsimus


Eerik-Niiles Kross teenis Gruusia sõja aastal miljoneid - Äripäev\nEesti koordinatsioonibüroo endise\ndirektori, president Lennart Meri nõuniku ja diplomaadi Eerik-Niiles Krossi juba\naastaid Gruusia valitsusasutusi nõustanud osaühing Trustcorp suurendas\nmullu nn viiepäevase Vene-Gruusia sõja aastal käivet üle 70% ning\nkasumit ligikaudu 56%.\nTeisisõnu, 2007. aastal oli Krossi grusiinidele nõuandeid jagava osaühingu käive kõigest 8 miljonit krooni. Eelmisel aastal kerkis see aga tervenisti 27,5 miljoni kroonini.\nTunamullu teenis Kross kasumit 4,3 miljonit, mullu aga juba 7,7 miljonit krooni.\nKross kirjutab OÜ Trustcorpi 2008. aasta aruandes, et "konsultatsiooniteenuste järele, eriti Lõuna-Kaukaasia ja Balkani regioonis on jätkuvalt väga suur nõudlus. Tegemist on arenevate regioonidega, kus olukordade lahendamine ja reformide läbiviimine nõuab kogenud ekspertide abi. OÜ Trustcorp on seniste klientide silmis suutnud enda võimekust tõestada. See kindlustab jätkuva vajaduse OÜ Trustcorp pakutavate teenuste järele ning avab võimalusi uute lepingute osas uute klientidega."\nNeli protsenti osaühingu müügitulust tuli Eestist ning 96% Gruusiast. Mullu kasvas osaühingu lähetuskulu võrreldes 2007. aastaga 578 285 kroonilt tervenisti 4,1 miljoni kroonini. Sidekulud kerkisid sisuliselt üheksa korda ehk 907 564 kroonini. Ka kontorikulud tõusid umbes 164 000 kroonilt 737 000 kroonini.\nTrustcorpis töötas mullu viis täistööajaga palgatöötajat.\nEerik-Niiles Kross Äripäeva meilitsi saadetud kommentaaripalvele ei vastanud.\nEerik-Niiles Krossi, EÜSi ühte ideoloogidest, teatakse ka selle järgi, et ta allkirjastas 1995. aasta augustis Tallinna linnaga üürilepingu Toompeale elamispinna saamiseks.\n"Erastamishind oli midagi 20 000 EVP krooni (ca 2600 krooni – toim) ja ülejäänu oli EHI (räämas maja oli 1990. aastate keskel üürile antud Eesti Humanitaarinstituudile, kes ei suutnud sellega midagi ette võtta – toim) kompensatsioon. Ma mäletan, et maksin kokku 300 000–400 000 krooni vahel," on Kross SL Õhtulehele meenutanud.\n1999. aasta novembris hoolitses Kross riigikantselei luurekoordinaatorina – seal kogunesid tema kätte Eesti kõigi luuretalituste materjalid – isiklikult selle eest, et hiljem kelmiks osutunud raudtee-erastaja Antonio Angotti saaks ühe päevaga tähtajalise elamisloa. Varem oli Kross korduvalt helistanud piirivalve peadirektorile Tarmo Kõutsile ning palunud Angotti lihtsalt üle piiri lubada.\n2000. aastal selgus, et toonane luurekoordinaator Kross kasutas riigikantselei eelarvest ligi 250 000 krooni Keila-Joal ühe nn valitsussuvila kapitaalremondiks, kuhu hiljem perega elama kolis.\nSama aasta detsembris esitas Kross toonasele peaministrile Mart Laarile lahkumisavalduse, sest riigikontroll heitis talle ette valitsuse krediitkaardiga isiklike arvete maksmist.\nPresident Toomas Hendrik Ilves andis mullu Valgetähe III klassi teenetemärgi Krossile põhjendusega, et endine riigi luurekoordinaator on aidanud Eestit NATOga liita.\n27. märts 2008, 12:14\nEerik-Niiles Kross ja Margus Linnamäe avavad täna luksvanadekodu\n14. juuni 2007, 08:26\nHeiti Hääl ja Eerik-Niiles Kross toovad Londonist Tallinna maja 2\nEerik-Niiles Krossi tegevust uurib kaitsepolitsei 1\n20. aprill 2001, 08:09\nEerik-Niiles Kross jagab grusiinlastele luure-kogemusi\n11. aprill 2001, 07:46\n21. detsember 2000, 08:39\nEerik-Niiles Kross on krediitkaardiostud tagasi maksnud\n14. veebruar 2000, 08:10\nKross suunas tuhanded kroonid oma tulevase suvila remondiks


Electro-Optic tselluliidiravi (40 min)\nUltraheli Kavitatsioon(50 min)\nUltraheli Kavitatsioon (3 korda)\nUltraheli Kavitatsioon + Electro-Optic tselluliidiravi (3 korda)\nLPG lümfimassaaž (30 min)\nUltraheli Kavitatsioon (30 min) + LPG lümfimassaaž (20 min)\nRF lifting, 3 in1:RF energia, valgusteraapia, vakuum massaaž\nNägu ( 30 min)\nNägu + kael + dekoltee (40 min)\nDekoltee (20 min)\nLaup (kuni 15 min)\nKael (kuni 15 min )\nAlumine näo osa +kael (40 min)\nKäe ülemine osa(30 min)\nReiete sisemesed küljed (40 min)\nTuharad (40 min)\nPõlved ( 20 min)\nSelg (40 min)\nSääred (30 min)\nLisa näo hooldused\nEnsüümipiling nägu + kael\nEnsüümipiling nägu + kael + dekolte\nSügavniisutav näo hooldus + ultraheli teraapia\nPQAge piling ( 3 korda)\nSpetsiaalne näonaha sügavpuhastus 30+ vanusele (70-90 min.)\n(Näonaha pinnapuhastus, koorimine ensüümkreemiga+vaporisatsioon, ultrahelipuhastus aparaadiga, elektroparatsioon seerumiga, niisutav ja rahustav alginaatmask vitamiinidega, krüoteraapia, toitev ja kaitsev kreem vastavalt nahatüübile).\nUltraheli näopuhastus. (50-60 min.)\n( Meigi eemaldamine, koorimine ensüümkreemiga + vaporisatsioon, ultrahelipuhastus aparaadiga, mask, mis vastab Teie nahatüüpile+brashing, kreemitamine).\nKortsudevastane intensiiv silma geelmask 35+ ( hüaluroonhappega + merelise kollageeni)\nAlginaatne näohooldus + darsenvaliseerimine.(45 min.)\n(Näopiim, koorija, tonik, darsenvaliseerimine, alginaatmask seerumiga, kreem).\nMikrodermaabrasioon - 5 seansist koosneva kuuri maksumus (nägu)\nRahustav mask + seerum\nMicroneedling (naha noorendamine)\nMicroneedling alates teisest hooldusest\nVähendab oluliselt peenete kortsude hulka, aidates moodustade uusi naharakke. Suurendab naha elastust ja vastupidavust. Stimuleerib kollageeni, elastaani ja hüaluroonhappe sünteesi.Nisutab kuiva nahka ja aitab säilitada loomulikku niiskustasakaalu. Muudab naha siledaks ja säravaks.\nLuksuslik noorendav ja taastav 5 in 1 näohooldus (Näonaha pinnapuhastus, koorimine ensüümkreemiga, Rf – lifting vaakumiga ja infrapunavalgusega, ultraheli mask, toitev ja kaitsev kreem vastavalt nahatüübile.)


Festival Station Narva kutsub seiklusretkele Kudruküla daatšadesse – Station Narva 2021\nStation Narva daatšaseiklus Kudrukülas pühitseb seda linnaserva-oaasi kui piirkonna isepäisuse ja meelerahu allikat. Külalised saavad näha. kuidas narvakad suviti – ja mõni ka aastaringselt – seal aed- ja köögivilja kasvatavad ning nutikalt ja loovalt oma unistuste elu elavad.\n“Daatša on paik, kus saab lõpmatult katsetada, ehitada, maalida ja taimi istutada,” ütleb Station Narva kogukonnajuht ja Kudruküla daatšaomanik Valeria Lavrova. “Koht, kus saad luua oma ainulaadse, mitte millelegi muule sarnaneva mikrokosmose ning mööda naabertänavaid kõndides teiste ideid ja lahendusi imetleda. Daatša on linlasele hämmastav kogemus – näiteks hakkad seal rohkem sooja vee varustust hindama.”\nKudruküla daatšatuurid toimuvad, laupäeval, 7. augustil kell 12, 12.30, 13 ja 13.30. Igal tuuril saab eelregistreerimise alusel osaleda kuni 20 inimest. Lisaks toimuvad kell 13–15 Kudrukülas AÜ Elektron lõkkeplatsil laat ja lasteprogramm ning kell 15–16 daatša linnalavakontsert ja perepäev.\nDaatšatuuride piletid hinnaga 12 eurot (sisaldavad festivalibussi tasu), 8–12 aastastele kooliõpilastele 6 eurot on müügil Piletilevis. Eelkooliealistele kuni 7 aastastele lastele osalus tasuta.\n5.-7. augustil toimuva Station Narva muusikaprogramm leiab aset 6. ja 7. augustil Narva Muuseumis ja Ro-Ro klubis, peaesinejateks Roni Size (UK) ja GusGus (IS). Festivali raames toimuvad ka ettevõtluspäev, avalikud vestlused, ekskursioonid, narvapärane hommikusöök ja linnalavakontserdid. Programmi ülevaade


Sony sensor IMX500 aitab maailmalinnas jalakäijate ohutust suurendada ja ummikuid vähendada - Uudis.net\n720 Sony sensor IMX500 aitab maailmalinnas jalakäijate ohutust suurendada ja ummikuid vähendada\nSony Center @ Geenius · 11.06.2021 15:06\nSony osaleb Rooma nutika linna prooviprojektis, kus kasutatakse liiklusummikute vähendamiseks, ühistranspordi optimeerimiseks ning jalakäijate turvalisuse suurendamiseks tehisintellektiga Sony IMX500 kaamerasensorit. Loe "Sony sensor IMX500 aitab maailmalinnas jalakäijate ohutust suurendada ja ummikuid vähendada" täispikka artiklit portaalist Digigeenius.\nPoliitik ja ajaloolane Jaak Juske teatas, et esitas vastulause Kopli 2 ja naaberkinnistute detailplaneeringule, mis näeb ette Kalamaja tsaariajast pärit kunagise kino- ja loomaaia hoone lammutamise ja ajaloolise tänavajoone hävitamise. Loe "Jaak Juske: Tsaariajast pärit kunagist kino- ja loomaaia hoonet ei tohi lammutada" täispikka artiklit portaalist Kalamaja Kuulutaja. Vaata lähemalt\nToitlustusäri saab ajada ka Bolti ja Woltiga – tere tulemast kummituskööki!\nEleen Änilane @ Geenius 3 koht · 17.06.2021 13:26\nRestoraniomanikud tunnevad, et on Bolti-Wolti vahendusteenuse kasutamisel tõmmanud lühema liisu: kohapealse teenindusega võrreldes on platvormid kallid ja piisavalt paindumatud, et sellest saadav tulu minimaalseks tilguks. Aga mis oleks, kui läheneda teise külje alt – eemaldada restoraniärist hoopis kallis üüripind, teenindajate palgad ja muu butafooria ning pakkuda toitu vaid kullerite vahendusel? Selle uue nähtuse nimeks on […] Loe "Toitlustusäri saab ajada ka Bolti ja Woltiga – tere tulemast kummituskööki!" täispikka artiklit… Vaata lähemalt\nTarmo Tähepõld @ Geenius 2 koht · 17.06.2021 15:27\nToornafta hind rühib ülespoole ja avanevad majandused ning taastuv tarbimine tähendab, et nõudlus kasvab samuti. Kriisis kummuli löödud tööstused ei suuda nõudlust rahuldada, puudu on nii kiiipidest kui puitmaterjalist. Loe "Eksperdid selgitavad: kas sel suvel näeme kütusehindu 1,5 ja ilmselt ka 1,6 eurot?" täispikka artiklit portaalist Autogeenius. Vaata lähemalt\nGeenius @ Geenius · 17.06.2021 13:20\n1. juunil täitus 30 aastat ajast, mil Eestis sai kasutama hakata mobiilsidet. Seoses ümmarguse tähtpäevaga otsis Telia välja vanad hinnakirjad, mis näitavad, kui palju maksis mobiiliga helistamine GSM ajastu algusaegadel. Loe "Vaata, kui palju maksis mobiiliga helistamine 1993. aastal" täispikka artiklit portaalist Rahageenius. Vaata lähemalt\nauto24 @ Geenius · 17.06.2021 13:21\nAutole võib lisada tiibu, kleepse ja süvamusta värvi, aga kui ta olemuselt natuke paha ei ole, siis pole midagi teha. Need kaks siin oleks parajad pahalased ilmselt ka roosana, aga tumedates toonides oleks justkui otse põrguväravate eest ära aetud. Loe "Päeva kuulutused: kumb kuri ameeriklane on sinu valik?" täispikka artiklit portaalist Autogeenius. Vaata lähemalt\nMargus Mihkels @ Geenius · 17.06.2021 13:42\nMaasikaleti ees seistes ei tasu sinisilmselt uskuda kõike, mida näed või kuuled: ei hakka ju müüja, kes püüdlikult ja teadlikult sildile vaid hinna maalinud, naljalt pihtima: kuulge, tegelikult see, mida mina müün, pole üldse Eesti maasikas. Ikka räägib temagi: jaa, värske, täna hommikul korjatud! Loe "Ära lase turul maasikaid ostes endal nahka üle kõrvade tõmmata!" täispikka artiklit portaalist Rahageenius. Vaata lähemalt\nTerko Veensalu @ Geenius · 17.06.2021 13:47\nXiaomi on oma tehased ja tooteliinid nii õlitatult tööle saanud, et sealt tuleb mudeleid vahetpidamata ja igale maitsele. Nende Mi 11 seeria kõige võimsam mudel on ka lõpuks kohal ning kannab tippmudelile omast ja juba tuntud nime – Ultra. Loe "Xiaomi Mi 11 Ultra: kõik pole kuld, mis hiilgab" täispikka artiklit portaalist Digigeenius. Vaata lähemalt\nRIA: ei saa kinnitada ega ümber lükata, et osta.ee kontosid läbi lekkinud meiliaadressite varastatakse\nKristjan Ats Mägi @ Geenius · 17.06.2021 14:02\nGeenius kirjutas eile sellest, kuidas osta.ee portaalis levivad erinevad pettused ja lahti hargnes lugu, kus leidsime üles petturi meiliaadressi ja parooli. Kontole sisse logides sai ilmsiks, et tõenäoliselt on see kaaperdatud läbi avaliku nimekirja, kust leiab tuhandete eestlaste lekkinud meiliaadressid ja salasõnad. Loe "RIA: ei saa kinnitada ega ümber lükata, et osta.ee kontosid läbi lekkinud meiliaadressite varastatakse" täispikka artiklit portaalist Digigeenius. Vaata lähemalt\nMargus Mihkels @ Geenius · 17.06.2021 14:10\nTööreisid Euroopa Liidu ja Schengeni riikidest Soome on esmaspäevast taas lubatud, vahendas Helsingin Sanomat Soome siseministeeriumi teadet. Loe "Esmaspäevast saab laevaga Soome tööle ja oodatakse ka vaktsineeritud turiste" täispikka artiklit portaalist Rahageenius. Vaata lähemalt\nSa näed 439 uudist (kokku 439).


Kissitav Jaak - Petrolheads.ee\nSee on Jaguar F-Type. Puhtatõuline kahekohaline sportauto, mida esitleti 2012. aastal lahtise- ja aasta hiljem kinnise versioonina. Säärase mänguasja soetamiseks pole ühtki praktilist põhjendust, mistõttu pole antud kirjatükist mõtet otsida ka tarvilikku näpunäidet, kuidas paigaldada kodustes tingimustes gaasiseadet, et kilomeetri hinda alla saaks. See liikur on AINULT silma ja meele rõõmustamiseks.\nKahe aasta eest tehtud uuenduskuuri käigus muditi subjekti silmnägu ja koos kissis silmadega sai F-Type endale digitaalse näidikupaneeli, mille diagonaali mõõduks on 12,3-tolli. Lisaks saadeti pensionile kolmeliitrine V6, mille asemele asus „mõistliku mootorina“ kompressoriga V8 (!). Viieliitrine „pada“ indeksiga P450, mis arendab 450 hj ja mida pakutakse koos mõlema kere ning veoskeemiga.\nRoheliste meeleheaks jäeti mootorivalikusse alles ka kaheliitrine R4 (P300, 300 hj) ja lisaks on hinnakirjas üks veel jõhkramalt üle laetud viieliitrine V8 (P575, 575 hj). Seda pakutakse ostjate matuste edasilükkamiseks vaid nelikveolises kestas ja kõva katusega kupee näitel saavutab P575 100 km/h 3,7 sekundiga. Sarnane P450 on antud harjutuses 0,9 sekundit aeglasem ja kahju küll, aga diisleid mootorivalikus pole (ega tule).\nSee „Jaak“ on auto, mis rokib. See pole nii suureks/laiaks venitatud kui Porsche 911/992 ja ehkki mõõtude osas passiks päramootorite trustist konkurendiks hoopis 718 Boxster/Cayman, ei saa viimast ei nelikveo ega V8-mootoriga. Mootorivalemit järgides oleks meil uuena pakutavast materjalist ainus konkurent ehk Mercedes-AMG GT Coupé, ent brittide toode on sellest paremate proportsioonidega ja taskukohasem.\nLisaks on see kissis silmadega kaslane projekteeritud avaautona, mistõttu ei tule mööndusi teha kere jäikkuse osas, kui pehme katusega versiooni ihkate. Soodsaim F-Type on tagaveoline kõva katusega P300 (64 700 €) ja sarnase cabrio soovimine lisab hinnalipikule 7000 eurot. Kukrusõbralikuim P450 on tagaveoline kupee (103 700 €) ja nelikveo saamiseks tuleb veel 6100 eurot lauale panna. P575 eest küsitakse vähemalt 126 600 eurot.\nMillist „Eff-tüüpi“ hoovi lubada? Katuse osas peate ise otsustama, ent avaauto annab hea ilma korral suve nautimisele hoopis parema meki. Edasi läheb keerulisemaks, sest P300 on särtsakas ja tubli hetkeni, kuniks mõnda jämedamat versiooni proovite. P450 avab ukse sootuks teise dimensiooni ja täpselt sama lugu on ka Porsche pesamunaga (kaheliitrised üle laetud mootorid versus vabalt hingav 4.0 GTS).\nVeel keerulisem on veoskeemi valik. Paberil on tagavedu parim, sest säärane versioon on ehedam ja P450 näitel 74 kg kergem. Ent võimsa tagaveolise omamine on kui kooselu inimsööja tütrega. Sa pead kogu aeg valvel olema, et piff sind haudepotti ei suskaks, mille sa talle ise jõuluks kinkisid. Ehk välja lülitatud abimeeste korral otsib teie lelu pidevalt võimalusi, kuidas kasutajat tema tähelepanu hajudes maha tappa saaks.\nEsmapilgul on see ehk lõbus – alfaisased söövad toorest liha, joovad bensiini jne – ent tavaelus väsitav, mistõttu on nelikveoline P450 ehk parem valik. Selle küüdis peab tegema midagi ekstra rumalat, et „kass“ näpust läheks ja kaapeväldikut maha võttes on külg-ees sõitminegi võimalik. Viimast tehes peab küll gaasiga väga toorelt ringi käima, sest vähimagi kõhkluse korral tõmbab kiirelt reageeriv nelikvedu auto sirgeks tagasi.\nTeisisõnu passiks aastaringseks kasutamiseks nelikveoline paremini, sest libedaga naudiks te kaapeväldiku tule plinkimise asemel hoopis kiiret edenemist meeleoluka kontserdi saatel. Paberil saavutab P450 kiiruse 100 km/h sõltumata veoskeemist 4,6 sekundiga, aga ma tahaks näha mismoodi tagaveoline versioon sellega märjal teel hakkama saab. Tagaveoline P300 on keskmikust kiirendamises 1,1 sekundit aeglasem.\nKõik „Eff-tüübid“ on varustatud kaheksakäigulise ZF-i automaatkäigukastiga. Sohvri sõidustiiliga kohanevad „automaadid“ võivad koonerdaja käest tulles mõjuda loiuna, ent gaasi põhja rammides on need üsna kiired ja lisaks on juhi päralt vahetum manuaalrežiim. Selline lahendus on kahe siduriga „automaatidest“ mugavam ja töökindlam ning sõidust puudub tahumatus, ükskõik kui kiiresti te seda parajasti ka ei teeks.\nKui peaksin minema tundmatule rajale täiega pähe andma, siis võtaksin Porsche (718 Cayman 4.0 GTS), aastaringseks hobi/tarbeautoks aga kõva katuse ja V8-mootoriga F-Type. See on nägus, kiire, hea hääle ja mugava vedrustusega ning P450-ne keskmine kütusekulu pendeldas proovisõidu vältel 12,0-liitri lähikonnas, mis oli üllatavalt madal ja näis olevat korelatsioonis läbitud kilomeetrite hulgaga.\nMõnusalt käepärase mänguasja ebapraktilist poolt tuletasid meelde vaid madal ukseava ja vajadus uksi väljumiseks laialt lahti lükata ning plusspoolele võib kanda veel eksklusiivsuse. Erinevalt Porschest või Lamborghinist ei torma kõik lotovõitjad kohe Jaguari esindusi ründama ning peategelase välimus on hoolimata mudeli vanusest ajas hästi vastu pidanud. Mida näitab seegi, et Eestis on enamik nende ostjatest naised.\nTäpsemalt parem osa neist, kes pole ennast veel „metsaautodesse“ pakkinud, mille omadusi nad kunagi ei kasuta. F-Type puhul on miinuseks vaid nende kaal (juhita P450 kaalub minimaalselt 1706 kg) ja kõrge hind, mis üle isegi võrreldavatest Porschedest (718 Boxster/Cayman) ning neile jääb alla ka „Jaakude“ väärtus järelturul. Mis on minusugustele hea uudis, sest nii muutuvad need kasutatuna kiiremini kättesaadavaks.\nUus katse roheliseks saamisel Talvekorter hobiautole


L'Oréal Paris avab uue Ilustuudio Kaubamaja Ilumaailmas - Beauty by Miss L\nYou are here: Home / Eesti keeles / L’Oréal Paris avab uue Ilustuudio Kaubamaja Ilumaailmas\nL’Oréal Paris avab uue Ilustuudio Kaubamaja Ilumaailmas\nMaailma ja Baltikumi üks suurimaid meigibrände L’Oréal Paris avab Tallinna Kaubamajas ekslusiivse müügiboksi!\nL’Oréal Paris avab täna, 31. märtsil Tallinna Kaubamaja ilumaailmas uue disainerkontseptsiooniga müügiboksi, mis aitab tuua professionaalses võtmes meigiteenused tavakliendile lähemale. Uuenenud müügiboksis olevast laiast tootevalikust leiab igaüks endale midagi sobivat ja samas saavad vastuse täiusliku jume saladused L’Oréal Paris ilukonsultantide abiga. Professionaalsete ilukonsultantide abiga saab iga soovija õppida looma just enda signatuur-look’i. Loovusele L’Orealis piire ei seata ning seetõttu jagab eriürituste raames nõuandeid L’Oréal Parisjumestusekspert Lana Vallo. Sära lisab kirgaste värvide mäng.\nLisaks hoolikalt kokku pandud tootevalikule on kõigil huvilistel võimalik ilumaailmast lahkumata proovida omal nahal ära enam kui 100 virtuaalset meigi-look’i. L’Oreali Makeup Genius nurgas saab igaüks virtuaalse rakenduse abil katsetada just endale meelepäraseid jumestuslahendusi, meigipintslit kätte võtmata.\nTallinna Kaubamajas laieneb L’Oréal Paris toodetele Partnerkaardi soodustus ning ostuga tuleb kaasa kingitus.\nL’Oréal Paris uue näoga müügiboks on uudistajatele avatud alates tänasest, 31.märtsist Tallinna Kaubamaja ilumaailmas.


Lehti (88): « Eelmine 1 ... 74 75 76 77 78 ... 88 Järgmine »\n28-09-2017, 09:48 AM\nÄra anda mosse mootor. Lihtsalt tule järgi.\nÄra anda kooperatiiv "Iiris" poolt toodetud "kõikidele sõiduautodele" sobiv uksetasku ja pudelihoidja komplekt, uus, pakendis. Kaasa saab teise samasuguse, kust uksetasku läinud ja ainult pudelihoidja alles.\nAsukoht Tallinn, Järve.\n02-10-2017, 18:48 PM\nTrumli ja pesukoja hävinemise tõttu jäi üle ühe 8kg lg pesumasina toimiv elektrisüsteem,(mootor-pump-lukk-juhtmed-programmikell) mudeliks F1222TDR. Tõenäoliselt sobib teistelegi sarnastele, kellegil ehk vaja, selline nagu lingil https://hi-tech.mail.ru/lg_f1222tdr_196151-catalog/\n03-10-2017, 12:01 PM (Seda postitust muudeti viimati: 14-11-2017, 22:33 PM ja muutjaks oli isandpauk.)\nNiisiis, umbes kuu pärast lähevad taaskasutusse piltidel olevad asjad, nende hulgas:\n* vene päritolu, originaalis minski mootoriga bagi esimesed õõtsad ja kõik 4 amorti.\n* Jawa 634, ~1973-1974 raam (634 esimene variant)\nAsuvad põhja-tallinnas, ainult järeletulemisega (saata kuhugi ei viitsi). Hinnad vahemikus aitäh kuni paar õlut. Kui midagi vaja, kirjuta PS. Tegelen ainult õhtusel ajal.\nEDIT: Läinud kõik peale bagi amortide ja esimeste õõtsade.\n03-10-2017, 15:26 PM (Seda postitust muudeti viimati: 04-10-2017, 23:10 PM ja muutjaks oli hulgus. Muutmise põhjus: läinud )\nPuidukunstnikud ehk muidu meistrid!\nÜle jäid 2 notti,...\n04-10-2017, 21:48 PM\n40 ribi vene malm radikaid ja natuke muud metalli.\nKui huvi võta sõber kaasa ja vii minema.\nIse kahjuks tõsta hetkel ei saa ja pikemaid jupe 10+ ribi üksi sa ilmselt ei tõsta.\nAsuvad Luigel. Esimesel ja keldri korrusel.\nHinnaks 6 õlut.\n09-10-2017, 16:51 PM\nSelline asi minemas......Kuna pliit vigadega ,siis kodurahu huvides täisvahetus.Plaat ise perfekt töökorras ,lihtsalt kriimudega .Asub Lasnakal.\nKui teema vales foorumis ,A La Go Pro võib kustutada ,siis asi kindlalt prügimäel..\n09-10-2017, 21:48 PM\n(04-10-2017, 21:48 PM)rocker Kirjutas: 40 ribi vene malm radikaid ja natuke muud metalli.


1. juulil 2002 jõustusid kogumispensionide seaduse sätted, millega sai praktilise aluse kohustuslik kogumispension ehk pensionikindlustuse teine sammas (esimeseks sambaks peetakse riiklikku pensioni ning kolmas sammas on vabatahtlik täiendav kogumispension).\nLiitumine kohustusliku kogumispensioniga võimaldab inimesel kindlustada oma tulevikku täiendava sissetulekuga, lisaks riigi poolt garanteeritud pensionile. Seega sõltub iga inimese pensioni suurus tema enda poolt aktiivse tööelu jooksul pensionifondi tehtud investeeringutest. Toetades maksumaksjat investeerimisel tulevikku lisab riik kaks korda sama palju maksumaksja eest tasutava sotsiaalmaksu arvelt.\nKohustusliku kogumispensioni makse arvatakse maksustatavast tulust maha enne tulumaksu kinnipidamist, seeläbi väheneb füüsilise isiku poolt makstav tulumaks.\nSissemakseid kogumispensioni fondi tehakse süsteemiga liitunud (ehk kohustatud) isikute töötasudelt kinnipidamise teel. Tööandja peab töötajale arvestatud brutopalgast kinni kogumispensioni makse, määraga 2%, ja kannab selle maksuameti pangakontole. Riik lisab laekunud summale 4% töötaja eest makstava sotsiaalmaksu arvelt. Siit tuleneb ka kogumispensioni valem 2 + 4.\nKuna sotsiaalmaksust (määraga 33%) laekunud summadest eraldatakse pensionikindlustuseks 20% ja ravikindlustuseks 13%, siis kohustusliku kogumispensioniga liitumisel töötaja riikliku pensionikindlustuse osak väheneb 20-lt protsendilt 16-le.\nPensionisüsteemi teise sambaga liitumine on kohustuslik 1983. aastal ja hiljem sündinud isikutele alates nende 18-aastaseks saamisest. Enne 1983. aastat sündinud isikutele on liitumine vabatahtlik - neil on võimalus valida, kas saada suurem riikliku pensionikindlustuse osak või investeerida pensionifondi.\nIsikul, kes esitab liitumisavalduse kuni jooksva aasta 1. novembrini, tekib makse tasumise kohustus järgneva aasta 1.jaanuarist.\nNäiteks 2002. aasta l. novembrini (v.a) liitumisavalduse esitanud isiku eest hakkab tööandja makset kinni pidama 1. jaanuarist 2003.\nAastatel 1942-1956 sündinud isikutel on viimane kohustusliku kogumispensioniga liitumise tähtaeg 31. oktoober 2002.\nKohustusliku kogumispensioniga liitudes võtab isik endale siduva kohustuse - kui liitumisavaldus on esitatud, ei saa kogumispensioni süsteemist enam loobuda.\nTeise pensionisambaga liitumise avaldusi saab esitada pangakontorites (Eesti väärtpaberikeskuse (EVK) kontohaldurite juures) või Internetis internetipankades ning Pensionikeskuses (www.pensionikeskus.ee).\nLiitumisest tuleb (soovitavalt kirjalikult) teavitada oma tööandjat, et kogumispensioni makse saaks tasutud õigeaegselt ja korrektselt\nKUIDAS JÕUAB MAKSE PENSIONIFONDI\nTööandja peab töötajale makstavast brutopalgast kinni kogumispensioni makse 2%, kannab selle igakuiselt väljamakse tegemisele järgneva kuu 10. kuupäevaks maksuameti pangakontole koos teiste maksude (tulumaks, sotsiaalmaks) ning töötuskindlustusmaksega ja deklareerib makse deklaratsioonil TSD.\nMaksuamet kannab laekunud kogumispensioni makse ning lisaks arvestatud riigipoolse osa (4% töötaja eest makstava sotsiaalmaksu arvelt) 15 tööpäeva jooksul EVK pangakontole. EVK suunab raha isiku poolt valitud pensionifondi.\nKui deklareerimisel on tekkinud vead, võtab maksuamet tööandjaga ühendust. Maksuametil ei ole õigust makset üle kanda enne vigade parandamist tööandja poolt.\nKUIDAS MUUTUB PALGA- JA MAKSUARVESTUS\nLiitumisel kogumispensioni süsteemiga muutub isiku palga ja maksude arvestus. Allpool on toodud näide arvestusest kümnetuhandese brutopalgaga töötaja puhul (kinnipeetud summad on miinusmärgiga).\nBrutotasu                     10 000\nKogumispensioni makse(2%)       -200\nMaksuvaba tulu                -1 000\nMaksustatav tulu               8 700\nTulumaks 26%                  -2 262\nNetotasu (kätte)               7 438\nSama brutopalka saava, kuid kogumispensioniga mitteliitunud töötaja netotasu oleks 7 568 krooni (vahe 148 krooni). Seega, makstes kogumispensioni arvele 200 krooni, väheneb maksumaksja jooksev sissetulek ainult 148 krooni võrra.\no Kui kohustusliku kogumispensioniga liitunud isikul sissetulekud puuduvad (töökoha kaotamise, lapsehoolduspuhkusele jäämise, välismaal töötamise vm tõttu), ei pea sel ajal makseid tasuma (erinevalt enamusest vabatahtliku kindlustuse liikidest). Kohustusliku kogumispensioni makset tasutakse ainult siis, kui liitunud isikule tehakse sotsiaalmaksuga maksustatavaid väljamakseid (palk ja muud tasud).\no Kogumispensioni makset ei peeta kinni siis, kui isik on registreeritud FIE-na ning tema ainsaks tuluks on tulu ettevõtlusest. FIE-l on võimalus teha sissemakseid täiendava kogumispensioni arvele ja loomulikult on tal õigus ka riiklikule pensionile.\nTäiendavat informatsiooni kogumispensioni kohta saab Internetist http://www.pensionikeskus.ee või Maksuameti kohalikest asutustest.\nAvaldatud: 22 Oktoober 2002\nVabariigi Valitsus kiitis heaks tulumaksuseaduse muutmise eelnõu, millega tulevad uuest aastast kasutusele eeltäidetud tuludeklaratsioonid.\nEelnõu kohaselt kannab maksuamet residendist füüsilise isiku tuludeklaratsioonile juba eelnevalt andmed maksumaksjale makstud palga ja ajutise töövõimetuse hüvitise, tulust mahaarvamisele kuuluva maksuvaba tulu, töötuskindlustus- ja kohustusliku kogumispensioni maksete ning tasutud õppelaenu intresside kohta. Andmed selleks saadakse tulumaksu kinnipidajate ja krediidiasutuste poolt Maksuametile esitatud deklaratsioonidelt ning maksumaksja ise sellekohaseid tõendeid esitama ei pea.\nEeltäidetud tuludeklaratsioon tehakse maksumaksjale kättesaadavaks e-maksuameti vahendusel ja maksuameti kohalikus asutuses. Teatud andmete osas katsetati seda süsteemi edukalt juba käesoleval aastal 2001. aasta tulude deklareerimisel.\nAvaldatud: 17 Oktoober 2002\nKogumispensioni süsteemiga liitunud töötajate raha ei hakka teise sambasse kogunema, kuni ettevõttel on sotsiaalmaksuvõlg. Praegu on selliseid inimesi ligikaudu 1700.\nMaksuamet möönab, et sisuliselt on töövõtja võimetu tööandjat mõjutama, sest seadusest tulenevalt pole tal millelegi tugineda.\nJääb siiski võimalus, et ka näiteks juhatuse liige, kes sisuliselt mängib esimest viiulit ja tema tahtmiste järgi toimub ka erinevate kohustuste täitmine, tahab teise sambasse midagi koguda, märkis Dmitri Jegorov maksuameti otseste maksude talitusest. Sellisel juhul jaotab maksuamet laekunud summa proportsionaalselt ning tööandja ühtegi töötajat eelistada ei saa.\nJuuni alguseni kestnud esimeses etapis liitus kogumispensioni süsteemiga 37 055 inimest. Neist ligikaudu 6000 on noored, kes tööl veel ei käi, kuid tegid pensionifondi valiku juba ära.\nKadi Oorn rahandusministeeriumi finantsteenuste osakonnast nentis, et seaduseelnõu arutelul oli küll juttu võimalikest tööandjaga seonduvatest probleemidest, kuid maksuametile on riigi poolt antud õigus makse sisse nõuda, vajadusel ka sunniviisiliselt.\nTallinna Piimatööstusel on oktoobri alguse seisuga ligi miljoni krooni suurune sotsiaalmaksu võlg. Pearaamatupidaja Krista Turu sõnul ei usu ta, et see eriti teise sambaga liitunud töötajate pensionikogumist mõjutaks. Meil on neid ka vähe, kusagil neli inimest, ütles Turu. Ja ega nad ju sellest ilma ei jää, see laekub lihtsalt hiljem.\nMakse võlalt arvestatakse intressi sarnaselt teiste maksude tasumata jätmisega. Võla tasumise ajaks tiksunud intressi kannab maksuamet töötaja pensionikontole. Suvel kehtima hakanud seaduse kohaselt jätab maksuamet intressi arvestamata juhul, kui näiteks ettevõte on käibemaksu ette tasunud. Kui ettevõte on käibemaksu tasunud ette näiteks sada krooni ja sotsiaalmaksu võlg on sada krooni, siis me intressi arvestama ei hakka, seletas Dmitri Jegorov lihtsustatult intressi arvestamise süsteemi. Kui aga sotsiaalmaksu võlg on juba 150 krooni, siis hakkab intress tiksuma 50 krooni pealt.\nKindlasti parendab maksude laekumist kogumispensionisüsteem, mille puhul igal töövõtjal on otsene huvitatus saada ametlikku palka, vastas ta küsimusele, kuivõrd kaasnes kogumispensionisüsteemi käivitumisega riigipoolne lootus vähendada ümbrikupalkade maksmist. Tema sõnul paranes maksude laekumine juba 1999. aasta algusest, mil sotsiaalmaksu hakati arvestama iga isiku kohta eraldi.\nTeise sambaga liitunud töötaja saab maksete laekumist kontole kontrollida internetipanga kaudu. Lisaks võib pensioni kogumist pidurdada ka tööandjapoolne vigaste deklaratsioonide esitamine maksuametile, mis oli probleemiks veel kuu aega tagasi. Levinumateks vigadeks on maksesumma valearvestus ja vale või puuduv isikukood. Tänaseks on maksuameti kinnitusel esimeses etapis liitunute deklaratsioonides vead parandatud.\nAvaldatud: 21 Oktoober 2002\nRiigikogus läbis 16.oktoobril esimese lugemise töötuskindlustuse seaduse täiendamise eelnõu, mis vabastab töötavad pensionärid 01.novembrist töötuskindlustusmakse tasumisest.\nMenetluses olev eelnõu näeb ette, et kindlustusmakse kogumine töötavatelt pensionäridelt kõrvaldatakse 01.novembrist. Eelnõu järgi lõpeb kindlustatu töötuskindlustusmaksete arvestamise ja kinnipidamise kohustus kindlustatu vanaduspensioniikka jõudmise kuu viimasel kuupäeval.\nSamas on tööandja kohustatud maksma töötuskindlustusmakset kindlustatule ja vanaduspensionieas isikule makstud summadelt edasi. Kindlustatu töötuskindlustusmakset ei maksta tasudelt, mida makstakse isikule, kellel oli 2002. aasta 1. jaanuaril vanaduspensionieani jäänud vähem kui 12 kuud.\nEelnõu järgion tööandja endiselt kohustatud tasuma töötuskindlustusmakset ka töötava vanaduspensionäri töötasult ning muudelt tuludelt ning selle isiku töötasult ja muudelt tuludelt, kellel oli 1.jaanuaril 2002 jäänud vanaduspensioni ea saabumiseni vähem kui 12 kuud.\nEelnõu arutelu Riigikogu täiskogus toimub eeldatavasti 22.oktoobril.\nAlampalk tõuseb 2160 kroonini\nAvaldatud: 09 Oktoober 2002\n* Maksuvaba tulu määr jäi endisele tasemele\n* 2008.aastaks jõuab alampalk 41%-ni keskmisest palgast\nEesti Ametiühingute Keskliit (EAKL) ja Eesti Tööandjate Keskliit leppisid kokku, et 2003. aasta alampalgamäär tõuseb praeguselt 1850-lt kroonilt 2160 kroonini.\nAmetiühingud taotlesid läbirääkimiste käigus järgmise aasta uueks määraks 2255 krooni, kuid tööandjad pakkusid välja 2100 krooni. Viimased põhjendasid oma tagasihoidlikumat positsiooni vajadusega piirata tööjõukulude kasvu, et välisturu konkurentsis püsima jääda.\nLäbirääkimised tööandjatega on kulgenud edukalt ja konstruktiivselt ning saavutatud on mõlemaid osapooli rahuldav kokkulepe, ütles EAKL-i esimees Kadi Pärnits. Ta lisas, et samas on valitsus jätnud täitmata lubaduse tõsta maksuvaba tulu määr järgmisel aastal 1400 kroonini kuus. See tähendab seda, et koos alampalga tõusuga suureneb keskmise palga tulumaksumäär ja maksustamata tulu määr langeb 1998. aasta tasemele, lisas ta.\nKüsimusele, mil viisil alampalga tõus ikkagi töötajaid mõjutab, vastas EAKL-i sotsiaalsekretär Harri Taliga, et otseselt mõjutab see vaid miinimumtasu saajaid. Alampalk tähendab ju praktiliselt seda, et sellest piirist väiksemat tasu ei tohi täiskoormusega töötavale inimesele maksta, selgitas ta. Taliga lisas, et tõenäoliselt kirjutatakse kokkuleppesse ka tunnipalga alammäär, mis on kaksteist krooni ja üheksakümmend senti.\nTaliga sõnul mõjutab alampalga tõus ka tulevasi pensionäre, sest mida suuremat palka inimene saab, seda suurem on edaspidi ka tema pension. Sama lugu on tema sõnul ka haigushüvitistega. Ka neid makstakse juba teenitud palga alusel.\nTaliga nentis, et trahvisummade ning muude toetuste osas uus alampalgamäär muudatusi kaasa ei too.\nTallinna pensionäridele alampalga tõus ärevust ei paku. Mul ei ole sellest sooja ega külma. Pensionid ju ei tõuse, kuid kommunaalmaksed järjest kasvavad, ütles üks neist.\nEesti Töötukassa nõukogu ettepanek töötuskindlustusmakse määrade kehtestamiseks\nJuhatuse liikme minimaalne sotsiaalmaksukohustus\nKogumispensioni maksete kinnipidamine nõuab raamatupidajalt täpsust\nLehekülg 1262 / 1269


Kass mäugub kõvasti ja palju (Lehekülg 1) - Kassi käitumine - Kassisõprade foorum\nKass mäugub kõvasti ja palju\nKassisõprade foorum » Kassi käitumine » Kass mäugub kõvasti ja palju\n1 Teema autor: liina756 06.12.2007 09:49:57\nTeema: Kass mäugub kõvasti ja palju\nKuna olen kassiomanik olnud vaid aastake, siis igaksjuhuks küsin asja üle.\nNimelt viimasel ajal kass koguaeg mäugub kõvasti ja pikalt järjest, teate küll selline mäugumine nagu väikse lapse nutt. Ei tea millest see tingitud on? Justkui nutaks ja nii iga õhtu viimase 2 nädala jooksul.\nKass on isane, umbes 1,5 aastane ja kastreeritud.\n2 Vastas: Ivika 06.12.2007 10:39:29\nVasta: Kass mäugub kõvasti ja palju\nMinu isane kräunub ka, käib ja hädaldab, kohe, kui midagi ei meeldi, näiteks, kui ta ei saa ööseks magamistuppa, siis pool tundi kräunub. Samas kräunub ka siis, kui teised kassid temaga mängida ei viitsi ja tal igav on, selline eripära siis lihtsalt.\n3 Vastas: krinny 06.12.2007 22:21:21\nMinu Ruudi njäub ka enamasti igavusest ja siis kui sülle tahab või kui midagi ei meeldi. Eriti hale ja vali on see njäugumine kui ta kuskile uksetaha jäänud on (nt vannituppa kinni) seda on teise korteri otsa kuulda ja aru saada, et nüüd on kutt hädas. Aga mul on ta kogu aeg selline olnud.\nKui sul kiisu on vaid viimased kaks nädalat haledat häält teinud, tasuks ehk äkki arstiga konsulteerida - äkki on kiisul midagi viga ja ta tahab seda sulle öelda.\nLoodan, et kiisuga on siiski kõik korras ja ta on lihtsalt jutukaks muutunud!


Kommentaarid - Pyeongchangis olümpiavõitjaks tulnud murdmaasuusataja teatas kurva uudise: mul avastati rinnavähk - Sport\nPyeongchangis olümpiavõitjaks tulnud murdmaasuusataja teatas kurva uudise: mul avastati rinnavähk - kommentaare 1-6\nvõta tiss maha siis ja pane plastmass naha alla, võib teise ka samas teha, liiga suurt pole mõtet venitada, tegelikult mind tissid eriti ei huvitagi, võib lame ka olla\nKohutav uudis. Aga edu võitluseks！\nTäis hälvik oled.\nEks ta olnud ka kaunis varmas teisi igasugustes surmapattudes süüdistama..\nNo aga kus siis nüüd on need kes seletavad spordi kasulikust mõjust tervisele, et tehke sporti-vähem haigusi, lootus kauem elada jne...\nKahju muidugi sportlasest, kuid kindlasti avastati see vähk varem, kui tavainimesel oleks avastatud- eeldan, et sportlaste tervist uuritakse hoolikamalt. Seega paranemisvõimalused paremad. Edu paranemisel.\nkas huulekreemil polnud siis kõrvalmõjusid kirjas?


Eesti sünnipäeva auks toimub Riias suurejooneline BMX-võistlus - EV100\nEesti sünnipäeva auks toimub Riias suurejooneline BMX-võistlus\nSeekordne võistlusväljak Riia kesklinnas näeb välja selline.\nFOTO: Simple Session toimkond\nTalviti Tallinnas toimuv ekstreemspordifestival Simple Session korraldab laupäeval, 26. augustil Riia kesklinnas suurejoonelise BMX-võistluse Simple Summer Session. Võistlus on pühendatud Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumisele ning Eesti Vabariigi 100. sünnipäevale\nRiia kesklinnas asuva Vabadussamba jalamile kerkib 800-ruutmeetrine võistlusväljak, millel asuvad mõõtu võtma nii maailmas tuntud BMX-ratturid kui ka Baltimaade tõusvad tähed. Pargiehitustööd juba käivad.\nVõistlused toimuvad BMX Freestyle Park ja Street kategoorias ehk pargi- ja tänavasõidus ning oma võimaluse saavad ka rulatajad, kelle jaoks toimub väljakul parima triki võistlus. Pealtvaatajatele on sündmus tasuta.\nNimekamatest võistlejatest on Riias oma oskusi näitamas mitmed maailma BMXi koorekihti kuuluvad sportlased: teiste seas X-mängude mitmekordne võitja Daniel Dhers (Venetsueela) ning BMX Freestyle MMi hõbe Kostya Andreev (Venemaa). Samuti näeb oma parimaid trikke näitamas Simple Sessionitel ja paljudel teistel maailma mainekatel võistlustel silma paistnud trikirattureid: nimekirjast leiab sellised tegijad nagu Felix Prangenberg (Saksamaa), Daniel Tünte (Saksamaa), Jack Clark (Suurbritannia) jpt.\nBaltimaad on võistlusel esindatud eelmistel Simple Sessionil silma paistnud parimate tegijatega. Eestlastest on park-distsipliinis võistlemas Roomet Säälik, Talis Viirpalu, Sander Saard ja Arto Arukuusk, tänavasõidus pürgivad võidule Andres Lainevool, Martti Lainevool, Enrico Orobko ja Chris Patrick Tilk.\nSimple Summer Sessioni Baltikumi parimad lunastavad endale automaatselt kutsed talvisele Simple Sessionile, mis toimub 3.–4. veebruaril 2018 Saku Suurhallis.\nEesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise ja EV100 programm kestab 2017. aasta juulist kuni 2018. aasta lõpuni ning kavas on enam kui 150 sündmust


Miks kütusehinnad Eesti tanklates jälle tõusevad? - Põllumajandusuudised\nAutor: Mait Kraun • 26. november 2020\nMiks kütusehinnad Eesti tanklates jälle tõusevad?\nAlexela juhatuse liige Alan Vaht.\nDiislikütuse hind on Eesti tanklates tõusnud. Alan Vaht ütles, et esiteks on kütuse maailmaturuhinnad tõusnud, sest viimastel nädalatel on ilmunud koroonaviiruse vaktsiini kohta positiivseid uudiseid. Teiseks on turgudel ootus, et järgmisel nädalal toimuval OPECi kohtumisel võidakse seniseid naftakärpeid alates uuest aastast 3–6 kuu lõikes suurendada.\n“Mõlemad mõjud kokku on tõstnud kütuse maailmaturuhindu ning kahjuks on turgude ootus kütusehindade edasiseks kasvuks kirjutatud sisse ka kütuse tulevikuhindadesse,” ütles Vaht, kes lisas, et ainuüksi Brenti toornafta hind on novembris tõusnud 22 protsenti. Diislikütuse maailmaturu hind on samal ajal kallinenud 21 protsenti ja bensiini hind 18 protsenti.\nVaht lisas, et kütusehindade tõusule on aidanud kaasa ka USA võimalik plaan alustada inimeste vaktsineerimisega juba detsembri keskel. “Lisaks on kütuse maailmaturuhindade kasvule kaasa aidanud ka kütusevarude vähenemine viimase kuue kuu madalaimale tasemele nii USAs kui ka mujal maailmas. Samal ajal on hooajaline nõudlus talveperioodil suurem.”


Noored peavad ennast keskmisest enam jõukaks\nEnnast keskklassina tajuvate Eesti elanike seas on enam 25-34-aastaseid inimesi. Noored liigitavad ennast keskmisest sagedamini ka jõukamasse või kõrgemasse keskklassi kuuluvaks. Puudustkannatavaks või vaeseks loevad end keskmisest sagedamini muust rahvusest 50-74-aastased väiksema sissetulekuga inimesed.\nKõige olulisem keskklassi näitaja on isikliku eluaseme omamine\n56% elanikest pidas oluliseks keskklassi kuulumise tunnuseks isikliku eluaseme omamist. 48% elanikest pidas oluliseks seda, et leibkond saab pärast sundkulutuste tegemist endale igakuiselt lubada ka lisakulusid.\n30% inimestest peab end keskklassi kuuluvaks, milline on aga tegelikkus?\nUuringus osalenute poolt välja toodud sissetulekute ja vaba raha kriteeriumi järgi kuulub Eestis keskklassi ligikaudu 10-20% elanikest. Teisisõnu teenib keskklassi iseloomustavat netosissetulekut 1450-2200 eurot kuus ühe pereliikme kohta Eestis vaid umbes kümnendik elanikest.\nSäästude järgi kuulub keskklassi hinnanguliselt 20% leibkondadest, kuid sääste on paljudel peredel siiski napilt. Kantar Emori hiljutise uuringu järgi saaks peamise sissetulekuallika kadumisel 3 kuud kuni 1 aasta hakkama vaid 28% peredest. See näitab, et perede säästupuhver on pigem väike ja säästud on ka ebaühtlaselt jaotunud.\nKui vaadata füüsilisi varasid ning elustiili, siis kuulub keskklassi rohkem kui 30% elanikest. 80% rahvastikust on oma eluruumi omanik, üle 50% leibkondadest omab autot. Samas on eluasemed sageli üsna väikesed või kehvas seisus ja 40% autodest on üle kümne aasta vanad. Nädalast puhkust kodust eemal saab endale lubada 70% leibkondadest.\nMiks on keskklass oluline?\nSuurt keskklassi peetakse ühiskonna ja majanduse stabiilsuse eelduseks. Lisaks peaks tugev ja suur keskklass kaasa aitama mõõdukamale ja demokraatlikumale poliitikale ning vähendama populismi ohtu riigijuhtimises.\nKuigi riigiti määratletakse keskklassi erinevalt, ollakse ühisel arusaamal, et keskklassi kuuluva inimese sissetulek võimaldab tal oma eluga ilma raskusteta hakkama saada ning tal jääb igakuiselt vaba raha säästmiseks, investeerimiseks või vajadusel suuremate kulude tegemiseks.\nKeskklassi kasvule aitavad kaasa suur tööhõive, sissetulekute kasv ja ettevõtete majandustegevuse soodustamine. Keskklassi suurust mõjutab ka maksupoliitika. Eesti kõrge tööhõive ja kiire palgakasv aitavad küll kaasa inimeste elatustaseme tõusule, kuid suurenenud tööjõukulud vähendavad ettevõtete kasumlikkust ja pidurdavad konkurentsivõime paranemist.\nTäpsemate uuringutulemustega saad tutvuda siin:\nMärksõnad: Eluase, Rahaasjade Teabekeskus, Säästud, Uuring


Jõuluküünalde tegijad ise kuusel küünlaid põlema ei pane - Tänane leht\nJõuluküünalde tegijad ise kuusel küünlaid põlema ei pane\n19. detsember 2020, 0:09\n21 aastat koos Eestis: Sakslanna Elke ja Šveitsist pärit Peter Wüthrich on leidnud, et Võhmas on kõige parem. FOTO: Kristjan Teedema\nJõuluküünlaid nad ei põleta, kuuskegi pole. Pere, kes puhus Eesti ühele depressiivsemale väikelinnale Võhmale sisse uue elu, varustab aga nendesamade küünaldega lisaks Eestile veel Kesk-Euroopat ja isegi Soomet. Viimase soovide täitmine olla omaette kunst.\n«Mul on siin üleval üks koht, tulete üles?» hõikab Peter Wüthrich tõstukikorvist, mis kõlgub kahekorruselise maja räästas. Wüthrich on lõpusirgel jõulutulede ülesriputamisega. Tõstukikorv võngub iga liigutuse taktis.\nMaja, mis kunagi ammu oli Võhma lihakombinaadi väikeloomade tapamaja, on veerand sajandi eest esimest korda Eestisse sattunud Wüthrichi pere kodu ja küünlatööstus Võhma Valgusevabrik korraga.\n«Meil on kõik siin nii hiljaks jäänud,» jõuab õuele Peteri abikaasa Elke, murelik toon hääles, ja vaatab süttimata jõulutulede poole. Ta on sakslanna, kes koos šveitslasest abikaasa Peteriga Eestis elanud 21 aastat.\nÕuel aedikus ringi kalpsavad küülikud melust ei hooli. Üks hoiab heinakõrt suus nagu tuulelippu. Teine, karupruun, klammerdub teise kasukasse ja asub seda innukalt limpsima. Külm pole, heina jagub.